PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. října 2014,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie a zrušují rozhodnutí Komise 2004/277/ES, Euratom a 2007/606/ES, Euratom
(oznámeno pod číslem C(2014) 7489)
(Text s významem pro EHP)
(2014/762/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (1), a zejména na čl. 32 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Obecným cílem mechanismu civilní ochrany Unie (dále jen „mechanismus Unie“) je posilovat spolupráci mezi Unií a členskými státy a usnadňovat koordinaci v oblasti civilní ochrany s cílem zlepšit účinnost systémů pro předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám, připravenost a odezvu na ně.
(2)
Jelikož mohou katastrofy udeřit kdykoli, mělo by středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (Emergency Response Coordination Centre, ERCC) zřízené podle článku 7 rozhodnutí č. 1313/2013/EU v kteroukoli dobu zajišťovat úzké styky s kontaktními místy v členských státech.
(3)
Společný komunikační a informační systém pro mimořádné události (CECIS) je důležitým prvkem mechanismu Unie, protože by měl zajišťovat pravost, integritu a důvěrnost informací vyměňovaných mezi členskými státy v běžných podmínkách i při mimořádných událostech. Vzhledem ke zvláštnostem reakce na nehody způsobující znečištění moří by měla být vytvořena samostatná verze CECIS umožňující přístup sekretariátům regionálních úmluv pro mořské prostředí a třetím zemím, které mají společné regionální moře s Unií.
(4)
Aby se zajistila provozní účinnost, měly by být stanoveny minimální požadavky pro moduly, další kapacity pro odezvu a odborníky určené podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU, jakož i pro operační požadavky, fungování a interoperabilitu těchto modulů, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 rozhodnutí č. 1313/2013/EU. Zejména pro moduly platí, že by měly být schopny po určitou dobu pracovat samostatně, být rychle připraveny k nasazení a interoperabilní. Za účelem posílení interoperability modulů je třeba zavést opatření na úrovni Unie a členských států.
(5)
V oblasti kapacit by měly být stanoveny a pravidelně přezkoumávány cíle pro evropskou kapacitu pro odezvu na mimořádné události (EERC), aby byl pro nasazení v rámci mechanismu Unie k dispozici dostatečný počet všech potřebných typů modulů, dalších kapacit pro odezvu a odborníků. Aby se zajistila jednotná minimální úroveň kvality a interoperability všech kapacit v rámci EERC, je třeba určit a pravidelně přezkoumávat požadavky na kvalitu a interoperabilitu.
(6)
Aby se potvrdilo, že kapacity v dobrovolném společném souboru kapacit splňují všechny nezbytné požadavky a případně využívají částečné spolufinancování „nákladů na úpravu“ ze strany Unie, je třeba stanovit certifikační a registrační postup, včetně prvků sebehodnocení. Tento certifikační a registrační postup by navíc měl zajišťovat odpovídající zeměpisnou vyváženost kapacit v souladu s rozmístěním rizik a zohlednit účast všech členských států, které projeví zájem.
(7)
Po zjištění potenciálních nedostatků v kapacitě pro odezvu v rámci EERC by Komise a členské státy měly mít možnost společně posoudit, zda nejsou k dispozici odpovídající kapacity v rámci nebo mimo rámec dobrovolného souboru. Členské státy, které je zajišťují jednotlivě nebo prostřednictvím konsorcií, by měly využívat částečného spolufinancování ze strany Unie za předpokladu, že je to nákladově efektivní a potvrzené na základě posouzení rizik.
(8)
Za účelem rozvoje fungování EERC by přístup členských států k dodatečným kapacitám pro řešení dočasných nedostatků při mimořádných katastrofách, tj. katastrofách, které svou povahou a rozsahem překračují to, co lze důvodně předpokládat a na což je možné se připravit, měl být částečně podpořen částkami spolufinancování z Unie prostřednictvím rámcových smluv, rámcových dohod o partnerství nebo podobných ujednání. Tyto kapacity by měly být zahrnuty do dobrovolného souboru kapacit pro nasazení v rámci mechanismu Unie.
(9)
Program odborné přípravy v rámci mechanismu Unie i nadále představuje zásadní prvek připravenosti pracovníků působících v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof a nasazených v souvislosti s mechanismem Unie. Rozsah programu je definován v čl. 13 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU a měl by zahrnovat fáze předcházení katastrofám, připravenosti a odezvy na ně.
(10)
Program mechanismu Unie zaměřený na cvičení by měl i nadále hrát důležitou úlohu pro praktickou připravenost na nasazení se zapojením mechanismu Unie a sdílení zkušeností získaných z provedených opatření v oblasti civilní ochrany v rámci mechanismu Unie. Program zaměřený na cvičení by se měl řídit strategickým rámcem, který stanoví cíle a úlohu cvičení v rámci mechanismu Unie, jakož i specifickými prioritami začleněnými do ročních pracovních programů.
(11)
Měl by být zaveden systematický, cílený a soudržný přístup ke shromažďování, analýze, šíření a uplatňování získaných zkušeností, který by se vztahoval na celý cyklus zvládání katastrof.
(12)
V rámci mechanismu Unie jsou pro zajištění účinné pomoci v případě katastrof důležité jasné operativní postupy pro odezvu na katastrofy, mimo jiné i pro příslušné mezinárodní organizace určené v souladu s čl. 16 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.
(13)
Aby bylo dosaženo maximální účinnosti a účelnosti mechanismu Unie, měly by být všechny žádosti o pomoc a nabídky pomoci formulovány co nejkonkrétnějším způsobem, včetně všech nezbytných informací.
(14)
Za účelem zajištění účinné koordinace pomoci by ERCC mělo sdílet svá posouzení zásadních potřeb a svá doporučení pro nasazení prostředků z dobrovolného souboru kapacit se všemi členskými státy a vypracovávat odpovídající plány nasazení pro každou žádost o pomoc. Výběr kapacit z dobrovolného souboru by měl vycházet ze specifických a objektivních kritérií, jejichž priorita by měla být posouzena na základě stávajících operačních potřeb.
(15)
Aby se v rámci mechanismu Unie případně zlepšil čas potřebný na odezvu, měly by členské státy přijmout nezbytná předběžná opatření pro nasazení svých kapacit registrovaných v dobrovolném souboru.
(16)
Důležitým prvkem mechanismu Unie je dostupnost technických odborníků a odborníků v oblasti hodnocení a koordinace, včetně vedoucích týmů. Je třeba vymezit úkoly a funkce odborníků a postup pro jejich nasazení.
(17)
Článek 23 rozhodnutí č. 1313/2013/EU stanoví zvláštní ustanovení ohledně poskytování podpory na dopravu v případě katastrofy s cílem usnadnit rychlou a účinnou odezvu s pomocí mechanismu Unie. Je třeba stanovit pravidla a postupy vztahující se k žádostem členských států pro získání finanční podpory z Unie na dopravu pomoci do postižené země a ke zpracování těchto žádostí Komisí.
(18)
Z důvodů transparentnosti, soudržnosti a účinnosti je nutné vymezit informace, jež členské státy a Komise musí uvádět v žádostech o podporu na dopravu a v příslušných odpovědích.
(19)
V případě, že může být finanční pomoc Unie poskytnuta v souladu s rozhodnutím č. 1313/2013/EU, členské státy by měly mít možnost požádat buď o grant, nebo o dopravní službu.
(20)
Rozhodnutí Komise 2004/277/ES, Euratom (2) a 2007/606/ES, Euratom (3) by měla být zrušena.
(21)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro civilní ochranu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví podrobná prováděcí pravidla k rozhodnutí č. 1313/2013/EU, pokud jde o:
a)
komunikaci střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události (ERCC) s kontaktními místy členských států;
b)
složky společného komunikačního a informačního systému pro případy mimořádných událostí (CECIS), jakož i organizaci sdílení informací prostřednictvím CECIS;
c)
určení modulů, dalších kapacit pro odezvu a odborníků, jakož i operačních požadavků na fungování a interoperabilitu modulů, včetně jejich úkolů, kapacit, hlavních složek, soběstačnosti a nasazení;
d)
cíle v oblasti kapacit, požadavky na kvalitu a interoperabilitu a certifikační a registrační postup nezbytné pro fungování EERC, včetně finančních ujednání;
e)
určení a odstranění nedostatků v EERC;
f)
organizaci programu odborné přípravy, rámce pro cvičení a programu vyhodnocení získaných zkušeností;
g)
operativní postupy použitelné pro reakci na katastrofy uvnitř Unie, jakož i mimo Unii, včetně určení příslušných mezinárodních organizací;
h)
postup pro nasazování odborných týmů;
i)
organizování podpory při dopravě pomoci.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„žadatelem o pomoc“ členský stát nebo třetí země, které jsou zasažené katastrofou nebo bezprostředně ohrožené katastrofou nebo které očekávají, že budou bezprostředně ohrožené katastrofou, jakož i OSN a její agentury a další příslušné mezinárodní organizace specifikované v příloze VII;
2)
„pomocí v oblasti civilní ochrany“ týmy, odborníci nebo moduly určené k civilní ochraně s jejich vybavením a dále materiál nebo zásoby pro pomoc nutnou ke zmírnění okamžitých následků katastrofy;
3)
„rezervními kapacitami“ kapacity pro odezvu na katastrofy, jejichž dostupnost a rychlý přístup k těmto kapacitám jsou spolufinancovány podle čl. 21 odst. 2 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU;
4)
„zásahovými týmy“ lidské a materiální zdroje, včetně modulů, vytvořené jedním nebo několika členskými státy pro zásahy v oblasti civilní ochrany;
5)
„týmem pro technickou pomoc a podporu“ lidské a materiální zdroje vytvořené jedním nebo několika členskými státy pro vykonávání pomocných prací, jak je uvedeno v příloze II.
KAPITOLA 2
STŘEDISKO PRO KOORDINACI ODEZVY NA MIMOŘÁDNÉ UDÁLOSTI (ERCC)
Článek 3
Komunikace ERCC s kontaktními místy členských států
1. Každý členský stát určí národní kontaktní místo pro ERCC, které bude mít nepřetržitý provoz. Za tímto účelem použije „profilovou kartu země“ podle přílohy I.
2. ERCC udržuje úzké styky s kontaktními místy členských států za účelem plnění svých obvyklých povinností a provádění operací odezvy podle tohoto rozhodnutí a rozhodnutí č. 1313/2013/EU.
KAPITOLA 3
SPOLEČNÝ KOMUNIKAČNÍ A INFORMAČNÍ SYSTÉM PRO MIMOŘÁDNÉ UDÁLOSTI (CECIS)
Článek 4
Struktura CECIS
Systém CECIS se skládá z těchto tří složek:
a)
síťová vrstva, která propojuje příslušné orgány a kontaktní místa v členských státech a ERCC;
b)
aplikační vrstva, která se skládá z databází a jiných informačních systémů potřebných pro fungování mechanismu Unie, a zejména databází nutných k:
i)
sdělování oznámení;
ii)
zajišťování komunikace a sdílení informací mezi ERCC a příslušnými orgány a kontaktními místy;
iii)
šíření zkušeností získaných při zásazích;
c)
bezpečnostní vrstva, která se skládá ze souboru systémů, pravidel a postupů potřebných k zajišťování pravosti, integrity a důvěrnosti údajů uložených v systému CECIS a vyměňovaných jeho prostřednictvím.
Článek 5
Bezpečnost informací
1. Systém CECIS je schopen bezpečně nakládat s dokumenty, databázemi a informačními systémy prostřednictvím celoevropské sítě pro zabezpečenou výměnu dat mezi státními správami (sTESTA) nebo srovnatelné sítě.
2. Dokumenty a informace klasifikované jako „EU CONFIDENTIAL“ nebo vyšší třídy důvěrnosti se předávají podle zvláštních ujednání mezi jejich původcem a příjemcem nebo příjemci, jak je stanoveno v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4).
Článek 6
Poskytování informací a aktualizace
1. Členské státy předávají Komisi příslušné informace na „profilové kartě země“, která je uvedena v příloze I.
2. Členské státy poskytnou informace o kontaktních místech a v případě potřeby o dalších službách, které se zabývají přírodními, technologickými a radiologickými katastrofami a haváriemi ohrožujícími životní prostředí, včetně znečištění moří v důsledku havárií.
3. Členské státy neprodleně oznámí Komisi veškeré změny informací uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Databáze CECIS obsahuje vymezený oddíl s informacemi o registraci a dostupnosti kapacit pro odezvu v rámci EERC. Komise zajistí nepřetržitý přístup do této databáze národním kontaktním místům civilní ochrany.
5. Členské státy zajistí, aby vymezený oddíl v databázi CECIS byl vždy aktualizován, pokud jde o status dostupnosti a všechny nezbytné faktické údaje týkající se příslušných vlastností všech registrovaných kapacit pro odezvu v rámci EERC.
6. Členské státy případně mohou udělit přístup do CECIS pouze k nahlížení dalším příslušným vnitrostátním orgánům.
Článek 7
Skupina uživatelů CECIS
Skupina uživatelů, která se skládá ze zástupců jmenovaných členskými státy, napomáhá Komisi při ověřování, zkoušení a dalším rozvoji systému CECIS.
Článek 8
Provádění a další rozvoj
1. Komise spravuje a dále rozvíjí systém CECIS, přičemž zohledňuje potřeby a požadavky členských států.
2. Členské státy zavedou pro CECIS na svém území v souladu se závazky učiněnými na základě „profilové karty země“ podle přílohy I odpovídající informační prostředí.
Článek 9
Systém CECIS na pomoc při znečištění moří
1. Komise zajistí, aby měly členské státy a Evropská agentura pro námořní bezpečnost prostřednictvím internetu k dispozici speciální aplikaci CECIS na pomoc při znečištění moří, která zohlední zvláštnosti reakce na mimořádné události na moři.
2. Aplikace je prostřednictvím internetu přístupná rovněž třetím zemím, které mají společné regionální moře s Unií. Sekretariátům příslušných regionálních úmluv pro mořské prostředí lze umožnit přístup ad hoc.
KAPITOLA 4
MODULY, TÝMY PRO TECHNICKOU POMOC A PODPORU, DALŠÍ KAPACITY PRO ODEZVU A ODBORNÍCI
Článek 10
Registrace modulů, týmů pro technickou pomoc a podporu, dalších kapacit pro odezvu a odborníků
1. Členské státy zaregistrují své moduly, týmy pro technickou pomoc a podporu, další kapacity pro odezvu a odborníky zjištěné podle čl. 9 odst. 6 rozhodnutí č. 1313/2013/EU v databázi CECIS.
2. Moduly, týmy pro technickou pomoc a podporu, další kapacity pro odezvu a odborníci předem vyčlenění pro EERC se zaregistrují do již dříve vymezeného oddílu databáze CECIS.
3. Informace uvedené v odstavcích 1 a 2 se v případě potřeby aktualizují.
Článek 11
Složení modulů, týmů pro technickou pomoc a podporu, dalších kapacit pro odezvu a odborníků
1. Moduly i týmy pro technickou pomoc a podporu mohou být složeny ze zdrojů jednoho nebo několika členských států.
2. Pokud se modul nebo tým pro technickou pomoc a podporu skládá z více než jedné složky, nasazení uvedeného modulu nebo týmu pro technickou pomoc a podporu může být při zásahu omezeno na složky nutné pro uvedený zásah.
Článek 12
Soběstačnost modulů
1. Podle přílohy II platí pro jednotlivé moduly tyto prvky soběstačnosti:
a)
vhodná ochrana před povětrnostními vlivy;
b)
zdroj elektrické energie a světla pokrývající spotřebu operační základny a vybavení nutného ke splnění mise;
c)
hygienická zařízení určená pro personál modulu;
d)
dostupnost potravin a vody pro personál modulu;
e)
vyšší a střední zdravotnický personál, zdravotnická zařízení a zdravotnické vybavení pro personál modulu;
f)
zařízení pro skladování a údržbu vybavení modulu;
g)
vybavení pro komunikaci s příslušnými partnery, zejména s těmi, kteří mají na starosti koordinaci na místě;
h)
místní přeprava;
i)
logistika, vybavení a personál, které umožňují zřídit operační základnu a zahájit plnění mise bezprostředně po příjezdu na místo.
2. Soulad s požadavky na soběstačnost zaručí členský stát nabízející pomoc některým z těchto způsobů:
a)
vybaví modul potřebným personálem, vybavením a spotřebním materiálem;
b)
provede nezbytná opatření na místě operace;
c)
provede nezbytná předběžná opatření pro spojení nesoběstačného zásahového týmu s týmem pro technickou pomoc a podporu, aby byly splněny požadavky uvedené v článku 13 před registrací příslušného modulu v souladu s čl. 10 odst. 1.
3. Doba, po kterou musí být na počátku plnění mise zaručena soběstačnost, nesmí být kratší než:
a)
96 hodin;
b)
období stanovená v příloze II.
Článek 13
Požadavky na moduly a týmy pro technickou pomoc a podporu
1. Moduly musí být v souladu s obecnými požadavky stanovenými v příloze II.
2. Týmy pro technickou pomoc a podporu musí splňovat obecné požadavky stanovené v příloze II.
3. Obecné požadavky stanovené v příloze II se občas revidují.
4. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že:
a)
moduly jsou schopné spolupracovat s jinými moduly;
b)
týmy pro technickou pomoc a podporu jsou schopné spolupracovat s jinými týmy pro technickou pomoc a podporu a příslušnými aktéry přímo na místě;
c)
složky modulu jsou schopné spolupracovat jako jeden modul;
d)
složky týmu pro technickou pomoc a podporu jsou schopné spolupracovat jako jeden tým pro technickou pomoc a podporu;
e)
moduly a týmy pro technickou pomoc a podporu jsou v případě nasazení mimo Unii schopny spolupracovat s mezinárodními kapacitami pro reakci na katastrofy, které pomáhají postižené zemi;
f)
vedoucí týmů, jejich zástupci a styčné osoby modulů a týmů pro technickou pomoc a podporu se účastní vhodných vzdělávacích kurzů a cvičení podle článků 26 až 32, které organizuje Komise.
KAPITOLA 5
VÝVOJ EVROPSKÉ KAPACITY PRO ODEZVU NA MIMOŘÁDNÉ UDÁLOSTI (EERC) V PODOBĚ DOBROVOLNÉHO SOUBORU
Článek 14
Cíle kapacity
1. Cíle EERC v oblasti kapacit jsou stanoveny v příloze III.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy nejméně jednou za dva roky posoudí vhodnost cílů v oblasti kapacit a případně je změní na základě rizik vyplývajících z vnitrostátních posouzení rizik nebo jiných příslušných vnitrostátních nebo mezinárodních zdrojů informací.
3. Členské státy poskytnou Komisi relevantní informace o rizicích potřebné pro posouzení cílů v oblasti kapacit.
Článek 15
Požadavky na kvalitu a interoperabilitu
1. Požadavky na kvalitu a interoperabilitu uvedené v příloze IV platí pro moduly, týmy pro technickou pomoc a podporu, další kapacity pro odezvu a odborníky v EERC.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy nejméně jednou za dva roky posoudí vhodnost požadavků na kvalitu a interoperabilitu a případně je změní. Požadavky na kvalitu vycházejí ze zavedených mezinárodních norem, pokud tyto normy již existují.
Článek 16
Certifikační a registrační postup
1. Certifikační a registrační postupy uvedené v odstavcích 2 až 8 platí pro moduly, týmy pro technickou pomoc a podporu, další kapacity pro odezvu a odborníky v EERC.
2. K certifikaci a registraci dochází po splnění požadavků na kvalitu stanovených v příloze IV, s výjimkou rezervních kapacit, na které se vztahuje čl. 25 odst. 3.
3. Členské státy, které dávají pro začlenění do EERC k dispozici specifický modul, tým pro technickou pomoc a podporu, další kapacitu pro odezvu nebo odborníka, poskytnou informační prvky uvedené v příloze V.
4. Komise posoudí, zda začlenění daného modulu, týmu pro technickou pomoc a podporu, dalších kapacit pro odezvu nebo daného odborníka do EERC připadá v úvahu, a své závěry neprodleně oznámí příslušnému členskému státu. Komise v tomto posouzení zejména zohlední splnění požadavků na kvalitu, cíle v oblasti kapacit, úplnost předložených informací, zeměpisnou blízkost a účast všech členských států, jakož i další relevantní faktory, které stanoví předem a které lze použít na všechny srovnatelné moduly, týmy pro technickou pomoc a podporu, další kapacity pro odezvu nebo odborníky.
5. Připadá-li na základě poskytnutých informací nebo jakýchkoli dalších informací, které si Komise může od příslušného orgánu členského státu vyžádat, začlenění modulu, týmu pro technickou pomoc a podporu, další kapacity pro odezvu nebo odborníka do EERC v úvahu, zahájí Komise certifikační postup. V případech, kdy Komise na základě dostupných informací považuje požadavky na kvalitu a interoperabilitu za splněné, může modul, tým pro technickou pomoc a podporu, další kapacitu pro odezvu nebo odborníka zaregistrovat do dobrovolného souboru.
6. Komise příslušnému orgánu členského státu písemně sdělí své hodnocení požadavků ohledně požadované odborné přípravy, cvičení a/nebo pracovních seminářů a dalších relevantních podmínek pro certifikaci a registraci.
7. Jsou-li splněny všechny podmínky pro certifikaci, Komise prohlásí modul, tým pro technickou pomoc a podporu, další kapacitu pro odezvu nebo odborníka za certifikované pro EERC a sdělí tuto skutečnost členskému státu.
8. Certifikace modulu, týmu pro technickou pomoc a podporu, další kapacity pro odezvu nebo odborníka by měla být opětovně vyhodnocena nejpozději po třech letech, jsou-li přihlášeny k opětovné registraci do EERC.
9. Komise ve spolupráci s členskými státy nejméně jednou za dva roky posoudí vhodnost certifikačních a registračních postupů a případně je změní.
Článek 17
Finanční ujednání ohledně nákladů na úpravu
1. Členské státy mohou požádat o grant na financování nákladů na úpravu individuálně na jednotlivé moduly, týmy pro technickou pomoc a podporu nebo další kapacity pro odezvu, aniž by Komise zveřejnila výzvu k předkládání návrhů. Náklady na úpravu zahrnou nákladové položky stanovené v čl. 21 odst. 2 písm. c) rozhodnutí č. 1313/2013/EU.
2. Pro odůvodnění své žádosti členské státy Komisi předloží prováděcí plány pro náklady na úpravu, včetně odhadovaných nákladů a harmonogramu.
3. Komise posoudí a - pokud budou splněny příslušné požadavky - schválí prováděcí plány uvedené v odstavci 2 a stanoví, které z uvedených nákladů jsou způsobilé jako náklady na úpravu.
4. Po posouzení žádosti Komise rozhodne o udělení finanční pomoci.
5. Členské státy sdělí Komisi podrobnosti k nákladům vzniklým v souvislosti s náklady na úpravu.
KAPITOLA 6
ŘEŠENÍ NEDOSTATKŮ V KAPACITÁCH PRO ODEZVU
Článek 18
Monitorování pokroku vzhledem k cílům v oblasti kapacit
Komise ve spolupráci s členskými státy soustavně monitoruje pokrok, pokud jde o cíle v oblasti kapacit, zohledňuje přitom kapacity určené podle článku 20 a pravidelně informuje členské státy o svém hodnocení dosaženého pokroku. Komise dostatečně podrobně informuje členské státy o všech přetrvávajících nedostatcích v kapacitách pro odezvu.
Článek 19
Postup zjišťování nedostatků v kapacitách pro odezvu
1. V rámci monitorování pokroku, pokud jde o cíle v oblasti kapacit, Komise ve spolupráci s členskými státy hodnotí rozdíly mezi kapacitami členských států registrovanými v EERC a cíli v oblasti kapacit uvedenými v příloze III.
2. Komise a členské státy považují za kapacity vyčleněné pro EERC pouze ty kapacity, které byly registrovány jako kapacity poskytnuté členskými státy do EERC v souladu s článkem 16.
Článek 20
Postup zjišťování kapacit pro odezvu mimo EERC
1. Pokud Komise spolu s členskými státy zjistila potenciálně významné nedostatky v kapacitách pro odezvu podle článku 19 tohoto rozhodnutí, přezkoumá v souladu s čl. 12 odst. 2 rozhodnutí č. 1313/2013/EU spolu s členskými státy, zda jsou nezbytné kapacity k dispozici mimo EERC.
2. Komise považuje za kapacity, které jsou k dispozici mimo EERC, pouze tyto kapacity:
a)
kapacity registrované v CECIS;
b)
rezervní kapacity nebo
c)
kapacity, které nespadají pod písmena a) nebo b), avšak které mohou být členskému státu či členským státům snadno poskytnuty v požadovaném objemu a na požadovaném místě, v požadované lhůtě a na potřebnou dobu.
3. Za účelem zjištění kapacit uvedených v odst. 2 písm. c) Komise zašle žádost vnitrostátním kontaktním místům, v níž vyloží podrobnosti posouzení potenciálně významných nedostatků v kapacitách pro odezvu a vyzve členské státy, aby poskytly informace o všech kapacitách dostupných mimo EERC podle odst. 2 písm. c).
4. Komise v žádosti stanoví lhůtu k zaslání odpovědi až 60 kalendářních dnů; její přesná délka bude odpovídat očekávané složitosti zjištění kapacit uvedených v odstavci 2 ze strany členských států.
5. Členské státy ve stanovené lhůtě písemně informují Komisi o podrobnostech ohledně všech kapacit uvedených v odstavci 2.
6. Pokud členský stát neodpoví písemně ve stanovené lhůtě, má Komise pro účely tohoto posouzení za to, že v daném členském státě nejsou k dispozici žádné kapacity podle odstavce 2.
7. Na základě informací sdělených členskými státy a při zohlednění pouze těch kapacit, které jsou uvedeny v odstavci 2, Komise posoudí, zda tyto kapacity doplní nedostatečné kapacity pro odezvu zjištěné v souladu s článkem 19 tohoto rozhodnutí. Komise považuje nedostatky v kapacitách za odstraněné pouze tehdy, pokud součet objemu kapacit v rámci EERC a kapacit podle odstavce 2 odpovídá cílům v oblasti kapacit podle přílohy III, nebo tyto cíle překračuje.
Článek 21
Postup při řešení nedostatků v kapacitách pro odezvu
1. Pokud Komise spolu s členskými státy zjistila potenciálně významné nedostatky v kapacitách pro odezvu podle článku 19, které nelze odstranit v souladu s článkem 20, informuje písemně členské státy, přičemž specifikuje, co považuje za strategické nedostatky v kapacitách pro odezvu.
2. Komise písemně vyzve členské státy, aby strategické nedostatky v kapacitách pro odezvu podle čl. 12 odst. 3 rozhodnutí č. 1313/2013/EU odstranily.
3. Členské státy Komisi sdělí, zda, kdy a jak hodlají strategické nedostatky v kapacitách pro odezvu buď samostatně, nebo ve spolupráci s dalšími členskými státy řešit.
Článek 22
Podpora Komise při odstraňování nedostatků v kapacitách pro odezvu
1. Je-li pro odstranění strategických nedostatků v kapacitách pro odezvu podle čl. 12 odst. 3 a čl. 21 odst. 1 písm. j) rozhodnutí č. 1313/2013/EU potřebná finanční podpora ze strany Unie, zveřejní Komise výzvu k předkládání návrhů na podporu členských států.
2. Při odpovídání na výzvu k předkládání návrhů členské státy jednají v souladu čl. 21 odst. 1 písm. j) body iii) a iv) rozhodnutí č. 1313/2013/EU.
3. Členské státy mimo jiné uvedou požadované procento spolufinancování ze strany Unie.
Článek 23
Způsobilé náklady pro účely podpory při odstraňování nedostatků v kapacitách pro odezvu
1. Způsobilé jsou všechny náklady na vybavení, služby nebo lidské zdroje nezbytné pro prvotní vytvoření kapacit pro odezvu.
2. Způsobilé nejsou průběžné náklady na údržbu nebo provozní náklady.
KAPITOLA 7
ŘEŠENÍ DOČASNÝCH NEDOSTATKŮ PŘI MIMOŘÁDNÝCH KATASTROFÁCH
Článek 24
Finanční ujednání
1. Komise v ročním pracovním programu obecně vymezí požadovaný druh a množství rezervních kapacit, přičemž vezme v úvahu možnost určitých mimořádných typů katastrof v členských státech, či jejich mimořádnou intenzitu, nebo jiné faktory, které činí katastrofu mimořádnou, jako je souběžnost s jinou katastrofou, jakož i možnost přechodných nedostatků v těchto scénářích.
2. Komise pravidelně zahajuje potřebné finanční postupy k pokrytí nákladů stanovených v čl. 21 odst. 2 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU, aby zajistila rychlý přístup k rezervním kapacitám vymezeným v ročním pracovním programu.
3. Rezervní kapacity spolufinancované Komisí doplňují stávající kapacity pro odezvu, které mají členské státy k dispozici v rámci své připravenosti na vnitrostátní úrovni; nenahrazují tedy stávající kapacity pro odezvu.
Článek 25
Podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku Unie
1. Finanční příspěvek Unie se poskytne za podmínky, že členské státy, které se účastní finančních postupů podle čl. 24 odst. 2, akceptují podmínky vymezené v odstavcích 2 až 9. Komise může ve finančních postupech stanovit další podmínky.
2. Členské státy dají rezervní kapacity k dispozici jako součást dobrovolného souboru.
3. Rezervní kapacity splňují nezbytné požadavky na kvalitu a certifikaci vymezené ve finančních postupech podle čl. 24 odst. 2.
4. Rezervní kapacity jsou v dobrovolném souboru registrovány po celou dobu stanovenou v příslušných rámcových smlouvách, rámcových dohodách o partnerství nebo podobných ujednáních. Všechny podmínky a omezení uložené členským státem či členskými státy registrujícími kapacity musí být řádně odůvodněny operačními požadavky.
5. Rezervní kapacity nejsou způsobilé pro finanční pomoc podle článku 17.
6. Komise neprodleně informuje všechny členské státy prostřednictvím CECIS o rezervních kapacitách registrovaných v dobrovolném souboru.
7. Podle článku 11 rozhodnutí č. 1313/2013/EU jsou rezervní kapacity registrované v dobrovolném souboru k dispozici pro nasazení v rámci mechanismu Unie za stejných všeobecných podmínek jako ostatní kapacity registrované v dobrovolném souboru.
8. Rezervní kapacity registrované v dobrovolném souboru se na základě žádosti o pomoc prostřednictvím ERCC nasazují v souladu s operativními postupy pro reakci na katastrofy vymezenými v kapitole 11.
9. Rezervní kapacity registrované v dobrovolném souboru jsou k dispozici pro vnitrostátní využití v členských státech, které dostupnost kapacit spolufinancovaly. Před vnitrostátním využitím tyto členské státy konzultují středisko ERCC, aby se ubezpečily, že:
i)
nedošlo současně k žádné mimořádné katastrofě ani bezprostředně nehrozí taková katastrofa, která by si mohla vyžádat nasazení rezervní kapacity;
ii)
vnitrostátní využití nebude nepřiměřeně bránit rychlému přístupu dalších členských států v případě, že dojde k nové mimořádné katastrofě.
KAPITOLA 8
PROGRAM ODBORNÉ PŘÍPRAVY
Článek 26
Program odborné přípravy
1. Zavádí se program odborné přípravy, který zahrnuje předcházení katastrofám, připravenost a odezvu na ně. Program zahrnuje obecné a zvláštní kurzy a systém výměny odborníků. Program je zaměřen na cílové skupiny uvedené v článku 27.
2. Komise odpovídá za koordinaci a organizaci a za stanovení obsahu a rozvrhu programu odborné přípravy.
Článek 27
Účastníci
1. Cílovými skupinami programu odborné přípravy jsou:
a)
pracovníci členských států působící v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof, zejména vedoucí týmů, jejich zástupci a styčné osoby, odborníci členských států ve smyslu článku 41, včetně odborníků v oblasti předcházení a připravenosti, a klíčoví zaměstnanci národních kontaktních míst;
b)
zaměstnanci orgánů a agentur Unie;
c)
vybraní odborníci ze zemí evropské politiky sousedství, kandidátských zemí a potenciálních kandidátských zemí.
2. Kurzů odborné přípravy se mohou účastnit rovněž vybraní odborníci z:
a)
OSN a jejích agentur;
b)
mezinárodních organizací uvedených v příloze VII;
c)
třetích zemí, případně další relevantní činitelé.
3. Členské státy a Komise určí účastníky každé vzdělávací akce.
Článek 28
Kurzy odborné přípravy
1. Program se skládá ze souboru kurzů - úvodních, operativních a kurzů na řídicí úrovni.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy stanoví počet kurzů, jejich obsah, osnovy a harmonogram, včetně podmínek přihlášení.
3. Komise zajistí, aby instruktoři a přednášející měli aktuální informace o relevantním vývoji mechanismu Unie.
Článek 29
Výměna odborníků
Systém výměny odborníků mezi členskými státy nebo s Komisí odborníkům umožňuje:
a)
získávat a sdílet zkušenosti;
b)
seznámit se s různými technikami a používanými pracovními postupy;
c)
studovat koncepce ostatních zúčastněných složek a institucí pro řešení mimořádných událostí.
Článek 30
Další vzdělávací akce
V případě potřeby a v souladu s ročním pracovním programem se zajistí další možnosti vzdělávání, aby byly pokryty potřeby, které prokazatelně přispívají k hladkému a účinnému provádění opatření civilní ochrany a zvládání katastrof.
Článek 31
Systém hodnocení
Komise zajistí soulad mezi úrovní vzdělávání a jeho obsahem. Za tímto účelem Komise zavede vhodný systém hodnocení prováděných vzdělávacích akcí.
KAPITOLA 9
RÁMEC PRO CVIČENÍ
Článek 32
Program cvičení, strategický rámec a priority
1. Komise zavede a bude řídit program cvičení civilní ochrany.
2. Program cvičení civilní ochrany je určován strategickým rámcem, který stanoví cíle a úlohy cvičení v rámci mechanismu Unie.
3. Cílem programu cvičení je především:
a)
zlepšit kapacity členských států pro odezvu, zejména pokud jde o týmy a další zdroje poskytované při asistenčních zásazích v rámci mechanismu Unie;
b)
zlepšit a ověřit postupy a zavést společný přístup pro koordinaci asistenčních zásahů v rámci mechanismu Unie a snížit dobu odezvy v případě závažných katastrof;
c)
posílit spolupráci mezi složkami civilní ochrany členských států a Komisí;
d)
vyvodit ponaučení ze získaných zkušeností a šířit je;
e)
otestovat uplatňování získaných zkušeností.
4. Obecné priority programu cvičení jsou stanoveny v dlouhodobém komplexním plánu. Tento plán obsahuje prvky příslušných krizových scénářů a související kapacity.
5. Komise:
a)
vypracuje ve spolupráci s členskými státy strategický rámec a dlouhodobý komplexní plán při současném zohlednění programu vyhodnocení získaných zkušeností a dalších relevantních informací;
b)
stanoví cíle cvičení, jakož i jejich úlohu ve vztahu k ostatním složkám mechanismu Unie a
c)
v pracovním programu každoročně předloží návrh specifických priorit cvičení v souladu s dlouhodobým komplexním plánem.
KAPITOLA 10
PROGRAM VYHODNOCENÍ ZÍSKANÝCH ZKUŠENOSTÍ
Článek 33
Sledování, analýza a hodnocení
1. Komise a členské státy sdílejí údaje, informace a hodnocení, které jsou pro ně nezbytné pro sledování, analýzu a hodnocení všech relevantních opatření civilní ochrany v rámci mechanismu Unie.
2. Komise vytvoří a spravuje databázi, kterou mohou členské státy a Komise využívat při sběru a sdílení údajů, při šíření zjištěných zkušeností a vytváření přehledu o stavu jejich uplatňování.
3. Komise usnadní zjišťování zkušeností od příslušných zúčastněných stran, mimo jiné prostřednictvím pořádání zasedání.
Článek 34
Podpora uplatňování zjištěných zkušeností
1. Komise zajistí, aby se zkušeností zjištěné Komisí, členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami promítly do rozhodovacího procesu s cílem dále rozvíjet mechanismus Unie.
2. Zjištěné zkušenosti mají zejména přispět ke stanovení:
a)
priorit programu odborné přípravy, případně včetně obsahu a osnov kurzů odborné přípravy, a programu cvičení;
b)
priorit každoročních výzev k předkládání návrhů na projekty v oblasti předcházení a připravenosti a
c)
priorit plánování činností uvedených v článku 10 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.
3. Komise pravidelně informuje o programu vyhodnocení získaných zkušeností, včetně seznamu zjištěných poznatků, plánovaných nápravných opatření, pravomocí a lhůt, jakož i o stavu uplatňování zkušeností.
4. Členské státy pravidelně informují o pokroku, kterého bylo dosaženo při uplatňování zjištěných poznatků, které spadají do jejich vnitrostátní pravomoci.
KAPITOLA 11
OPERATIVNÍ POSTUPY PRO ODEZVU NA KATASTROFY
Článek 35
Žádosti o podporu a odezva
1. V případě katastrofy uvnitř Unie nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy Komise po obdržení žádosti o pomoc prostřednictvím CECIS provede podle situace a neprodleně opatření podle čl. 15 odst. 3 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.
2. V případě katastrofy mimo Unii nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy, která může vyžadovat pomoc v oblasti civilní ochrany, může Komise informovat třetí zemi o možnosti požádat o pomoc v rámci mechanismu Unie.
3. Členský stát nebo třetí země, které jsou zasažené katastrofou nebo bezprostředně ohrožené katastrofou, zašlou, pokud chtějí požádat o pomoc v rámci mechanismu Unie, prostřednictvím svých příslušných vnitrostátních orgánů písemnou žádost o pomoc v oblasti civilní ochrany středisku ERCC. Pokud chce o pomoc v rámci mechanismu Unie požádat OSN a její agentury nebo jakákoli mezinárodní organizace uvedená v příloze VII, zašlou písemnou žádost o pomoc v oblasti civilní ochrany středisku ERCC.
4. Žadatel o pomoc poskytne ERCC všechny příslušné informace o situaci a zejména o zvláštních potřebách, požadované pomoci a místě zásahu.
5. Žadatel o pomoc informuje ERCC o harmonogramu, místě vstupu a lokalitě, pro kterou se žádá o pomoc, a o místním operativním kontaktním místě pro řízení katastrofy.
6. ERCC dle možností vypracuje specifické plány nasazení pro každou žádost o pomoc. Tyto plány obsahují doporučení pro poskytování pomoci, včetně výzev k nasazení modulů, týmů pro technickou pomoc a podporu, dalších kapacit pro odezvu a odborníků registrovaných v EERC, a posouzení možných zásadních potřeb. Specifické plány nasazení se řídí strukturou a popisem uvedeným v příloze VI a vycházejí z obecných předem vytvořených plánů podle čl. 15 odst. 3 písm. c) a čl. 16 odst. 3 písm. b) rozhodnutí č. 1313/2013/EU, které pokrývají nejdůležitější druhy rizik katastrof a berou v úvahu rizikové scénáře uvedené v posouzení rizik členských států. Specifické plány nasazení se předávají všem členským státům.
7. Při výběru kapacit z EERC se zohlední tato kritéria, jejichž důležitost může být závislá na zvláštnostech žádosti o pomoc:
a)
dostupnost;
b)
vhodnost;
c)
lokalita/vzdálenost;
d)
odhadované trvání dopravy a náklady na dopravu;
e)
předchozí zkušenosti;
f)
dřívější využití zdroje;
g)
další relevantní kritéria jako jazykové schopnosti nebo kulturní blízkost.
8. Není-li s členskými státy dohodnuto jinak, ERCC nevyzve členské státy, aby nasadily specifické kapacity z EERC do oblastí, kde probíhá nebo hrozí ozbrojený konflikt nebo kde nastaly okolnosti, kdy je ohrožena bezpečnost týmů.
9. Členské státy, které byly vyzvány k nasazení kapacit z EERC, sdělí EERC své konečné rozhodnutí o jejich nasazení podle čl. 11 odst. 7 rozhodnutí č. 1313/2013/EU. ERCC stanoví lhůtu, ve které by měl členský stát odpovědět. Tato lhůta vychází z povahy katastrofy a v žádném případě není kratší než dvě hodiny.
10. Žadatel o pomoc informuje ERCC, které nabídky pomoci přijal.
11. Pokud je pomoc nezbytná pro řešení zásadní potřeby a není dostupná nebo není dostupná v dostatečné míře v EERC, Komise prostřednictvím CECIS neprodleně informuje všechna vnitrostátní kontaktní místa o dostupné finanční podpoře Unie na dopravu podle čl. 23 odst. 3 písm. b) nařízení č. 1313/2013/EU.
12. Pokud jde o žádosti o zásahové týmy a prostředky, ERCC informuje členské státy o výběru žadatele o pomoc. Členské státy poskytující pomoc pravidelně informují ERCC o vysílání zásahových týmů a prostředků, včetně všech kapacit, které jsou součástí EERC.
13. Komise může v souladu s článkem 17 rozhodnutí č. 1313/2013/EU vybrat, jmenovat a vyslat tým odborníků pro podporu na místě.
Článek 36
Mise odborníků
1. Vyslaní odborníci provádějí úkoly stanovené v čl. 8 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU. Pravidelně podávají zprávy orgánům žádajícího státu a ERCC.
2. ERCC průběžně informuje členské státy o pokroku mise odborníků.
3. Žadatel o pomoc pravidelně informuje ERCC o průběhu činností na místě.
4. V případě zásahů v třetích zemích vedoucí týmu pravidelně informuje ERCC o průběhu činností na místě.
5. ERCC shromažďuje všechny obdržené informace a předává je kontaktním místům a příslušným orgánům členských států.
Článek 37
Ukončení zásahu
1. Žádající členský stát nebo kterýkoli z členských států poskytujících pomoc informuje co nejdříve ERCC a vyslané odborníky a zásahové týmy, pokud se domnívá, že jeho pomoc již není zapotřebí nebo nemůže být déle poskytována. Řádné ukončení zásahu organizují vhodným způsobem žadatel o pomoc a členské státy. ERCC je o tom informováno.
2. Ve třetích zemích vedoucí týmu co nejdříve informuje ERCC v případě, že se po přiměřené konzultaci s žadatelem o pomoc domnívá, že pomoci již není zapotřebí, nebo že existují překážky bránící účinnému poskytování pomoci. ERCC předá tyto informace delegaci Unie v dané zemi, jakož i příslušným útvarům Komise, Evropské službě pro vnější činnost a členským státům. ERCC v koordinaci s žadatelem o pomoc zajistí řádné ukončení zásahu vyslaných odborníků a intervenčních týmů.
Článek 38
Podávání zpráv a získané zkušenosti
1. Příslušné orgány žadatele o pomoc a členských států, které poskytly pomoc, a také vyslaní odborníci mají možnost předložit své závěry ke všem aspektům zásahu ERCC. ERCC vypracuje souhrnnou zprávu o poskytnuté pomoci a všech relevantních získaných zkušenostech.
2. Dodatečně k ustanovením článků 33 a 34 sleduje ERCC spolu s členskými státy uplatňování získaných zkušeností za účelem zlepšení asistenčních zásahů v rámci mechanismu Unie.
Článek 39
Náklady
1. Není-li dohodnuto jinak, nese náklady na pomoc poskytnutou členskými státy žadatel o pomoc.
2. Každý členský stát poskytující pomoc může s přihlédnutím k povaze katastrofy a rozsahu škody nabídnout svou pomoc zcela nebo zčásti bezplatně. Daný členský stát se také může kdykoli zcela nebo zčásti vzdát náhrady svých nákladů.
3. Není-li dohodnuto jinak, žadatel o pomoc po dobu trvání zásahu zajistí asistenčním týmům ubytování a stravu a bezplatně jim doplňuje zásoby. Asistenční týmy jsou nicméně zpočátku logisticky nezávislé a soběstačné po určitou rozumnou dobu závisející na použitých prostředcích a o své situaci informují ERCC.
4. Náklady na vyslání odborníků a příslušnou logistickou podporu se hradí v souladu s čl. 22 písm. a) rozhodnutí č. 1313/2013/EU. Tyto náklady jsou způsobilé pro financování z prostředků Unie.
Článek 40
Náhrada škody
1. Členský stát žádající pomoc nebude od ostatních členských států žádat náhradu škody v případě, že daná škoda vznikne následkem asistenčního zásahu v rámci mechanismu Unie a tohoto rozhodnutí, neprokáže-li se, že vznikla podvodem či závažným pochybením.
2. V případě škody, kterou utrpěly třetí strany v důsledku asistenčních zásahů, spolupracuje členský stát žádající pomoc s členským státem poskytujícím pomoc, aby usnadnily náhradu této škody v souladu s platnými právními předpisy a příslušnými rámci.
KAPITOLA 12
POSTUP PRO NASAZOVÁNÍ ODBORNÝCH TÝMŮ
Článek 41
Kategorie odborníků
Členské státy zařadí odborníky do těchto kategorií:
a)
techničtí odborníci;
b)
odborníci na hodnocení;
c)
odborníci na koordinaci;
d)
vedoucí týmů.
Článek 42
Úkoly a funkce
1. Techničtí odborníci jsou schopni poskytovat poradenství o specifických, vysoce technických tématech a souvisejících rizicích a jsou k dispozici misím.
2. Odborníci na hodnocení jsou schopni provést hodnocení situace a poskytnout poradenství o vhodné reakci a jsou k dispozici misím.
3. Odborníky na koordinaci mohou být zástupci vedoucích týmu, osoby odpovědné za logistiku a komunikaci a případně další pracovníci. V případě potřeby mohou být techničtí odborníci a odborníci na hodnocení začleněni do koordinačního týmu, aby pomáhali vedoucímu týmu po celou dobu trvání mise.
4. Vedoucí týmu odpovídá za vedení hodnoticího a koordinačního týmu během zásahu. Udržuje kontakty s orgány dotčené země, s ERCC včetně styčného úředníka ERCC, s ostatními mezinárodními organizacemi a v případě asistenčních zásahů v rámci mechanismu Unie mimo členské státy také s delegací Unie v dané zemi.
5. Odborníci vysílaní na přípravné mise mohou být Komisí po dohodě s jejich jmenujícím členským státem pověřeni každou funkcí uvedenou v článku 41 a musejí být schopni poskytovat poradenství ohledně přiměřených opatření na zlepšení připravenosti, včetně správních kapacit, potřeby včasného varování, odborné přípravy, cvičení a zvyšování povědomí, a poskytovat o nich zprávy.
6. Odborníci vysílaní na preventivní mise mohou být Komisí po dohodě s jejich jmenujícím členským státem pověřeni každou funkcí uvedenou v článku 41 a musejí být schopni poskytovat poradenství ohledně přiměřených preventivních opatření a schopnosti zvládání rizik a poskytovat o nich zprávy.
Článek 43
Databáze odborníků
1. Údaje o odbornících uloží Komise v databázi odborníků a zpřístupní je prostřednictvím systému CECIS.
2. Odborníci registrovaní v EERC jsou v databázi podle odstavce 1 konkrétně identifikováni.
Článek 44
Požadavky na odbornou přípravu
Odborníci v případě potřeby absolvují program odborné přípravy zavedený v souladu s článkem 26.
Článek 45
Jmenování
V případě žádosti o pomoc jsou za jmenování dostupných odborníků a sdílení jejich kontaktních údajů s ERCC odpovědné členské státy.
Článek 46
Mobilizace a dohoda o poskytování služeb
1. ERCC je schopné mobilizovat a vyslat určené odborníky během velmi krátké doby po jejich jmenování do konkrétní mise členskými státy.
2. Komise s každým odborníkem podepíše dohodu o poskytování služeb, která obsahuje tyto prvky:
a)
cíle mise;
b)
mandát;
c)
předpokládané trvání mise;
d)
informace o místní kontaktní osobě;
e)
podmínky pojistného krytí;
f)
denní příspěvky na náhradu výdajů;
g)
specifické platební podmínky;
h)
pokyny pro technické odborníky, odborníky na hodnocení, odborníky na koordinaci a vedoucí týmů.
KAPITOLA 13
PODPORA DOPRAVY
Článek 47
Formy podpory dopravy
Podpora dopravy může mít tuto formu:
a)
sdružování a sdílení dopravních kapacit;
b)
zjištění zdrojů dopravy na komerčním trhu nebo z jiných zdrojů a usnadnění přístupu členských států k těmto zdrojům; nebo
c)
poskytnutí unijní podpory členským státům prostřednictvím grantů nebo dopravních služeb od soukromých či jiných subjektů.
Článek 48
Postup při podpoře dopravy prostřednictvím mechanismu Unie
1. U každé žádosti o podporu dopravy se použijí postupy uvedené v článcích 49 a 50.
2. Žádosti podává příslušný orgán uvedený v článku 56 a zasílá je v písemné podobě Komisi. Žádosti musí obsahovat informace stanovené v části A přílohy VIII.
3. V případě sdružování dopravních kapacit může jeden členský stát převzít vedoucí úlohu a požádat o finanční podporu ze strany Unie na celou operaci.
4. Všechny žádosti o podporu dopravy podle tohoto rozhodnutí a související odpovědi a výměna informací mezi členskými státy a Komisí se předávají ERCC, které je zpracovává.
5. Žádosti se předávají prostřednictvím CECIS nebo elektronickou poštou. Žádosti o financování z prostředků Unie zaslané systémem CECIS, faxem nebo elektronickou poštou se přijímají za předpokladu, že jsou Komisi neprodleně poskytnuty originály podepsané příslušným orgánem.
6. Komise však může podle článku 179 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (5) zavést elektronický systém pro veškerou výměnu informací s příjemci, včetně uzavírání grantových dohod, oznamování rozhodnutí o udělení grantu a jejich případných změn.
Článek 49
Žádosti o podporu dopravy
1. Komise po obdržení žádosti o podporu tuto skutečnost ihned oznámí kontaktním místům určeným členskými státy podle čl. 9 odst. 7 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.
2. V oznámení může Komise případně vyzvat členské státy, aby ji podrobně informovaly o všech dopravních zdrojích, které mohou dát žádajícímu členskému státu k dispozici, či o všech dalších alternativních řešeních, která mohou pro uspokojení potřeb vyjádřených dotčenou zemí navrhnout. Komise může pro poskytnutí těchto informací stanovit maximální lhůtu.
3. Poté, co Komise informovala kontaktní místa podle odstavce 1, se požadovaná podpora dopravy stává způsobilou pro spolufinancování ze strany Unie, aniž by byl dotčen článek 53.
Článek 50
Odpovědi na žádosti o podporu dopravy
1. Členské státy, které mohou poskytnout podporu dopravy, informují Komisi co nejdříve, nejpozději však do 24 hodin po obdržení oznámení podle článku 49, není-li v oznámení stanoveno jinak, o veškerých dopravních zdrojích, které mohou dát dobrovolně k dispozici v reakci na žádost o podporu při sdružování nebo zjišťování dopravních zdrojů. Tyto informace obsahují prvky uvedené v části B přílohy VIII a zahrnují informace o finančních podmínkách nebo dalších případných omezeních.
2. Komise co nejdříve shrne informace o dostupných dopravních zdrojích a předá je členskému státu, který podává žádost.
3. Kromě informací uvedených v odstavci 2 sdělí Komise členským státům veškeré ostatní informace o dopravních zdrojích, které má k dispozici z jiných zdrojů, včetně komerčního trhu, a usnadní členským státům přístup k těmto dodatečným zdrojům.
4. Členský stát, který podává žádost, informuje Komisi o dopravních řešeních, která zvolil, a udržuje spojení s členskými státy, jež tuto podporu poskytují, nebo s hospodářským subjektem určeným Komisí.
5. O volbě členského státu, který podává žádost, Komise informuje všechny členské státy. Tento členský stát Komisi pravidelně informuje o tom, jak pokračuje poskytování jemu určené pomoci v oblasti civilní ochrany.
Článek 51
Žádost o grant
1. V případě, že některý členský stát nalezl možné dopravní řešení, avšak pro dopravu pomoci v oblasti civilní ochrany je nutné financování z prostředků Unie, může tento členský stát požádat Unii o grant.
2. Členský stát ve své žádosti uvede požadované procento spolufinancování ze strany Unie, které nepřekročí 55 % způsobilých nákladů na opatření související s dopravou podle čl. 23 odst. 2 rozhodnutí č. 1313/2013/EU a nepřekročí 85 % způsobilých nákladů na opatření související s dopravou podle čl. 23 odst. 3 písm. a) a b) rozhodnutí č. 1313/2013/EU. Komise o žádosti neprodleně informuje všechny členské státy.
3. Komise může podle článku 178 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 navazovat rámcová partnerství s relevantními příslušnými orgány členských států.
Článek 52
Žádost o dopravní službu
1. V případech, kdy členský stát žádající o podporu dopravy nenalezl žádné dopravní řešení, může Komisi požádat, aby za účelem dopravy pomoci v oblasti civilní ochrany do postižené země uzavřela smlouvu na dopravní službu se soukromým nebo jiným subjektem.
2. Jakmile Komise žádost uvedenou v odstavci 1 obdrží, neprodleně o ní informuje všechny členské státy a zároveň informuje členský stát, který o dopravní službu žádá, o všech dostupných dopravních řešeních a jejich nákladech.
3. Na základě výměny informací uvedené v odstavcích 1 a 2 členský stát svou žádost o dopravní službu písemně potvrdí spolu se závazkem uhradit Komisi vzniklé náklady v souladu s ustanoveními článku 54. Členský stát uvede, jaké procento nákladů uhradí. Tento procentní podíl nesmí být nižší než 45 % na opatření související s dopravou podle čl. 23 odst. 2 rozhodnutí č. 1313/2013/EU a 15 % na opatření související s dopravou podle čl. 23 odst. 3 písm. a) a b) rozhodnutí č. 1313/2013/EU.
4. Členský stát neprodleně oznámí Komisi všechny změny v žádosti o dopravní službu.
Článek 53
Rozhodnutí o financování podpory dopravy z prostředků Unie
1. Za účelem zjištění, zda jsou splněna kritéria stanovená v čl. 23 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU a zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6), se vezmou v úvahu:
a)
informace obsažené v žádosti o finanční podporu z prostředků Unie předložené členským státem v souladu s čl. 48 odst. 2;
b)
potřeby vyjádřené postiženou zemí;
c)
veškerá posouzení potřeb provedená odborníky, kteří během katastrofy podávají zprávy Komisi;
d)
další relevantní a spolehlivé informace, jež má Komise v době rozhodnutí k dispozici od členských států a mezinárodních organizací;
e)
údaje o účinnosti a účelnosti dopravních řešení, která mají zajistit včasné poskytnutí pomoci v oblasti civilní ochrany;
f)
možnosti zajištění dopravy na místě;
g)
jiné akce prováděné Komisí.
2. Členské státy poskytnou všechny další informace nutné k vyhodnocení toho, jak jsou plněna kritéria stanovená v čl. 23 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU. Jakmile členské státy obdrží žádost Komise o tyto informace, informují Komisi co nejdříve.
3. Komise uvede výši předběžného financování, které má být vyplaceno a které může dosáhnout až 85 % požadovaného finančního příspěvku Unie za předpokladu, že jsou k dispozici rozpočtové prostředky. Předběžné financování není možné u grantů nižších než limit stanovený pro granty nízké hodnoty ve smyslu článku 185 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, ledaže by členský stát požadující finanční podporu prokázal, že by bez předběžného financování bylo ohroženo provedení akce.
4. Rozhodnutí o finanční podpoře bude neprodleně sděleno členskému státu, který o finanční podporu žádá. Bude sděleno i všem ostatním členským státům.
5. Jednotlivé žádosti o granty na dopravu, u nichž je požadovaný finanční příspěvek Unie nižší než 2 500 EUR, nejsou způsobilé pro spolufinancování ze strany Unie s výjimkou případů, kdy se na ně vztahují rámcová partnerství uvedená v čl. 51 odst. 3.
Článek 54
Vyplacení finančních prostředků Unie na podporu dopravy
Na náklady, jež Komisi vzniknou postupem podle článku 52, Komise členským státům, které uvedenou finanční podporu Unie přijaly, vystaví do 90 dnů od ukončení dopravní operace, na niž byla finanční podpora Unie poskytnuta, inkasní příkaz na částku, která je uvedena v rozhodnutí vydaném Komisí na žádost o dopravní službu a představuje alespoň 15 % nákladů na dopravu pro opatření související s dopravou podle čl. 23 odst. 3 rozhodnutí č. 1313/2013/EU a 45 % pro opatření související s dopravou podle čl. 23 odst. 2 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.
Článek 55
Náhrada škody
Členský stát žádající o podporu dopravy nebude Unii žádat o náhradu škody způsobené na jeho majetku nebo obslužném personálu v případě, že tato škoda vznikne následkem poskytnutí podpory dopravy, jež se řídí tímto rozhodnutím, neprokáže-li se, že vznikla podvodem či závažným pochybením.
Článek 56
Určení příslušných orgánů
Členské státy určí příslušné orgány oprávněné žádat a přijímat finanční podporu od Komise podle tohoto rozhodnutí a o tomto jmenování informují Komisi do 60 dnů od zveřejnění tohoto rozhodnutí. Jakékoliv změny v těchto informacích je třeba Komisi neprodleně oznámit.
Oznámení příslušných orgánů učiněná členskými státy podle článku 12 rozhodnutí 2007/606/ES, Euratom však zůstávají v platnosti, dokud dotčený členský stát neučiní další oznámení.
KAPITOLA 14
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 57
Zrušení
Zrušují se rozhodnutí 2004/277/ES, Euratom a 2007/606/ES, Euratom. Odkazy na zrušená rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IX.
Článek 58
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 16. října 2014.
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE
zo 16. októbra 2014,
ktorým sa stanovujú pravidlá vykonávania rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany a zrušujú sa rozhodnutia Komisie 2004/277/ES, Euratom a 2007/606/ES, Euratom
[oznámené pod číslom C(2014) 7489]
(Text s významom pre EHP)
(2014/762/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (1), a najmä na jeho článok 32 ods. 1,
keďže:
(1)
Všeobecným cieľom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“) je posilňovať spoluprácu medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčovať koordináciu v oblasti civilnej ochrany v záujme zlepšenia účinnosti systémov predchádzania prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, prípravy a reakcie na ne.
(2)
Keďže katastrofy môžu udrieť kedykoľvek, Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) zriadené podľa článku 7 rozhodnutia č. 1313/2013 by malo neustále zabezpečovať úzky styk s kontaktnými bodmi členských štátov.
(3)
Spoločný systém komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií (CECIS) je podstatným prvkom mechanizmu Únie, pretože má zaručovať pravosť, neporušenosť a dôvernosť informácií vymieňaných medzi členskými štátmi za bežných okolností, ako aj v stavoch núdze. So zreteľom na osobitosti reakcie na prípady znečistenia mora by sa mala vytvoriť samostatná verzia CECIS, ktorá by poskytovala prístup sekretariátom regionálnych morských dohovorov a tretím krajinám, ktoré sa s Úniou delia o regionálnu morskú oblasť.
(4)
S cieľom zaistiť operačnú účinnosť by sa mali stanoviť minimálne požiadavky pre moduly, ďalšie kapacity reakcie a odborníkov určených v súlade s článkom 9 ods. 1 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ, ako aj pre ich prevádzkové požiadavky, fungovanie a interoperabilitu, ako je stanovené v článku 9 ods. 2 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ. Moduly by mali predovšetkým byť schopné pracovať určitý čas sebestačne, mali by sa dať rýchlo nasadiť a mali by byť interoperabilné. Na posilnenie interoperability modulov je potrebné prijať opatrenia na úrovni Únie aj členských štátov.
(5)
Pokiaľ ide o európsku kapacitu pre reakcie na núdzové situácie (EERC), mali by sa určiť a pravidelne prehodnocovať ciele kapacity, aby bolo v rámci mechanizmu Únie k dispozícii dostatočné množstvo všetkých potrebných druhov modulov, ďalších kapacít reakcie a odborníkov, ktorých možno nasadiť. Mali by sa vymedziť požiadavky na kvalitu a interoperabilitu a mali by sa pravidelne prehodnocovať, aby sa zaistila jednotná minimálna úroveň kvality a interoperability všetkých kapacít v rámci EERC.
(6)
Mal by sa vymedziť postup certifikácie a registrácie vrátane prvkov sebahodnotenia, aby sa potvrdilo, že kapacity v dobrovoľnom zoskupení spĺňajú všetky potrebné požiadavky a aby sa im v prípade potreby „náklady na adaptáciu“ v obmedzenej miere spolufinancovali z prostriedkov Únie. Týmto procesom certifikácie a registrácie by sa navyše mala zaistiť adekvátna geografická vyváženosť kapacít v súlade s rozložením rizík a zohľadniť účasť všetkých zainteresovaných členských štátov.
(7)
Zisťovanie možných nedostatkov kapacity reakcie EERC by Komisii a členským štátom malo umožniť, aby spoločne určili, kde v rámci dobrovoľného zoskupenia alebo mimo neho nie sú k dispozícii adekvátne kapacity. Na členské štáty, ktoré nedostatky odstraňujú jednotlivo alebo prostredníctvom združení, by sa malo vzťahovať obmedzené spolufinancovanie z prostriedkov Únie, pokiaľ je riešenie nákladovo efektívne a potvrdené na základe posúdenia rizík.
(8)
S cieľom rozvíjať fungovanie EERC by sa obmedzenými sumami v rámci spolufinancovania z prostriedkov Únie prostredníctvom rámcových zmlúv, rámcových dohôd o partnerstve alebo podobných dohôd mal podporovať prístup členských štátov k dodatočným kapacitám na riešenie dočasných nedostatkov pri mimoriadnych katastrofách, t. j. katastrofách, ktorých povaha a rozmer presahujú rozsah toho, čo sa dá oprávnene očakávať a na čo sa dá pripraviť. Tieto kapacity by sa mali zahrnúť do dobrovoľného zoskupenia na účely nasadenia v rámci mechanizmu Únie.
(9)
Program odbornej prípravy v rámci mechanizmu Únie aj naďalej predstavuje základný prvok v príprave pracovníkov v oblasti civilnej ochrany a zvládania katastrov, ktorí sú nasadení v kontexte mechanizmu Únie. V súlade s rozsahom vymedzeným v článku 13 ods. 1 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ by mal pokrývať fázy prevencie, pripravenosti a reakcie.
(10)
Program cvičení v rámci mechanizmu Únie by mal naďalej plniť svoju základnú úlohu v oblasti praktickej prípravy na nasadenie pri zapojení mechanizmu Únie, ako aj pri delení sa o získané ponaučenia z akcií civilnej ochrany, ktoré sa uskutočnili v rámci mechanizmu Únie. Program cvičení by sa mal riadiť strategickým rámcom, v ktorom sú stanovené ciele a úlohy cvičení v rámci mechanizmu Únie, ako aj osobitnými prioritami uvedenými v ročných pracovných programoch.
(11)
Mal by sa stanoviť systematický, cielený a koherentný prístup zhromažďovania, analýzy, šírenia a uplatňovania získaných ponaučení, ktorý by pokrýval celý cyklus zvládania katastrof.
(12)
V rámci mechanizmu Únie sú dôležité jasné operačné postupy reakcie na katastrofy v kontexte mechanizmu, aby bolo možné zabezpečiť účinnú pomoc v prípade katastrof, a to aj pokiaľ ide o príslušné medzinárodné organizácie určené v súlade s článkom 16 ods. 1 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
(13)
Na účely maximálnej účinnosti a efektívnosti mechanizmu Únie by mali byť všetky žiadosti o pomoc, ako aj ponuky pomoci čo najkonkrétnejšie a mali by obsahovať všetky potrebné informácie.
(14)
S cieľom zaistiť účinnú koordináciu pomoci by ERCC malo svoje posúdenie kritických potrieb, ako aj svoje odporúčania týkajúce sa nasadení z dobrovoľného zoskupenia oznámiť všetkým členským štátom a malo by vypracovať adekvátne plány nasadenia pre každú žiadosť o pomoc. Výber kapacít z dobrovoľného zoskupenia by mal byť založený na konkrétnych a objektívnych kritériách, ktorých priorita by sa mala posudzovať so zreteľom na aktuálne prevádzkové potreby.
(15)
S cieľom skrátiť, pokiaľ je to možné, čas reakcie v rámci mechanizmu Únie by členské štáty mali uskutočniť potrebné predbežné opatrenia na nasadenie svojich kapacít zaregistrovaných v dobrovoľnom zoskupení.
(16)
Dostupnosť technických odborníkov, odborníkov na posudzovanie a koordináciu vrátane vedúcich tímov predstavuje významný prvok mechanizmu Únie. Mali by sa vymedziť úlohy a funkcie odborníkov a určiť postup ich nasadenia.
(17)
Článkom 23 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ sa stanovujú osobitné ustanovenia na zabezpečenie podpory na dopravu v prípade katastrofy s cieľom uľahčiť rýchlu a efektívnu reakciu pomocou mechanizmu Únie. Je nutné stanoviť pravidlá a postupy týkajúce sa žiadostí členských štátov o získanie finančnej podpory Únie na dopravu pomoci do postihnutej krajiny, ako aj vybavovania týchto žiadostí Komisiou.
(18)
Z dôvodu transparentnosti, súdržnosti a efektívnosti je nutné stanoviť, aké informácie majú členské štáty a Komisia uvádzať v žiadostiach o podporu na dopravu v príslušných odpovediach.
(19)
Ak Únia môže poskytnúť finančnú pomoc v súlade s rozhodnutím č. 1313/2013/EÚ, členské štáty by mali mať možnosť požiadať buď o grant alebo o dopravnú službu.
(20)
Rozhodnutia Komisie 2004/277/ES, Euratom (2) a 2007/606/ES, Euratom (3) by sa mali zrušiť.
(21)
Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre civilnú ochranu,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
KAPITOLA 1
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto rozhodnutím sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ, pokiaľ ide o:
a)
komunikáciu medzi Koordinačným centrom pre reakcie na núdzové situácie („ERCC“) a kontaktnými bodmi v členských štátoch;
b)
zložky Spoločného systému komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií („CECIS“), ako aj organizáciu výmeny informácií prostredníctvom CECIS;
c)
identifikáciu modulov, ďalších kapacít reakcie a odborníkov, ako aj prevádzkových požiadaviek na fungovanie a interoperabilitu modulov vrátane ich úloh, kapacít, hlavných zložiek, sebestačnosti a nasadenia;
d)
ciele kapacity, požiadavky na kvalitu a interoperabilitu a postupy certifikácie a registrácie potrebné na fungovanie EERC vrátane podmienok financovania;
e)
zisťovanie a odstraňovanie nedostatkov v EERC;
f)
organizáciu programu odbornej prípravy, rámec cvičení a program získaných ponaučení;
g)
operačné postupy reakcie na katastrofy v rámci Únie aj mimo nej vrátane určovania príslušných medzinárodných organizácií;
h)
proces nasadzovania tímov odborníkov;
i)
organizáciu podpory pre dopravu pomoci.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„žiadateľ o pomoc“ je členský štát alebo tretia krajina postihnutá katastrofou, bezprostredne ohrozená katastrofou alebo očakávajúca, že bude bezprostredne ohrozená katastrofou, ako aj Organizácia spojených národov a jej agentúry a ďalšie príslušné medzinárodné organizácie uvedené v prílohe VII;
2.
„pomoc v oblasti civilnej ochrany“ sú tímy, odborníci alebo moduly určené na civilnú ochranu, spolu s ich vybavením, ako aj materiál na poskytovanie pomoci alebo dodávky na zmiernenie okamžitých dôsledkov katastrofy;
3.
„rezervné kapacity“ sú kapacity reakcie na katastrofy, ktorých dostupnosť a rýchly prístup k nim sa spolufinancujú podľa článku 21 ods. 2 písm. d) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ;
4.
„zásahový tím“ sú ľudské a materiálne zdroje vrátane modulov, ktoré jeden alebo viacero členských štátov zriadili na účely zásahov civilnej ochrany;
5.
„tím technickej pomoci a podpory“ sú ľudské a materiálne zdroje, ktoré jeden alebo viacero členských štátov zriadili na účely plnenia podporných úloh uvedených v prílohe II.
KAPITOLA 2
KOORDINAČNÉ CENTRUM PRE REAKCIE NA NÚDZOVÉ SITUÁCIE (ERCC)
Článok 3
Komunikácia medzi ERCC a kontaktnými bodmi členských štátov
1. Každý členský štát určí národný kontaktný bod pre ERCC, ktorý bude k dispozícii 24 hodín denne a sedem dní v týždni. Na tento účel použije „vzor formulára“ uvedený v prílohe I.
2. ERCC udržiava úzky styk s kontaktnými miestami členských štátov na účely plnenia svojich bežných povinností a operácií reakcie stanovených v tomto rozhodnutí a rozhodnutí č. 1313/2013/EÚ.
KAPITOLA 3
SPOLOČNÝ SYSTÉM KOMUNIKÁCIE A POSKYTOVANIA INFORMÁCIÍ V PRÍPADE NÚDZOVÝCH SITUÁCIÍ (CECIS)
Článok 4
Vrstvy systému CECIS
Systém CECIS tvoria tieto tri zložky:
a)
sieťová vrstva prepájajúca príslušné orgány a kontaktné body v členských štátoch a ERCC;
b)
aplikačná vrstva pozostávajúca z databáz a iných informačných systémov potrebných na fungovanie mechanizmu Únie, a najmä tých, ktoré sú potrebné na:
i)
sprostredkovanie oznámení;
ii)
zabezpečenie komunikácie a výmeny informácií medzi ERCC a príslušnými orgánmi a kontaktnými bodmi;
iii)
šírenie ponaučení získaných pri zásahoch;
c)
bezpečnostná vrstva pozostávajúca zo súboru systémov, pravidiel a postupov, ktoré sú potrebné na zabezpečenie pravosti, neporušenosti a dôvernosti údajov, ktoré sa do CECIS ukladajú a jeho prostredníctvom vymieňajú.
Článok 5
Bezpečnosť informácií
1. CECIS dokáže narábať s dokumentmi, databázami a informačnými systémami bezpečným spôsobom prostredníctvom Zabezpečených transeurópskych služieb pre telematiku medzi administratívami (sTESTA) alebo podobnej siete.
2. Dokumenty a informácie so stupňom utajenia „EU CONFIDENTIAL“ alebo vyšším stupňom sa odovzdávajú na základe osobitných dohôd medzi pôvodcom a príjemcom (príjemcami), ako je stanovené v rozhodnutí Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4).
Článok 6
Poskytovanie informácií a ich aktualizácia
1. Členské štáty predkladajú Komisii príslušné informácie prostredníctvom „vzoru formulára“ uvedeného v prílohe I.
2. Členské krajiny poskytujú informácie o kontaktných bodoch a v prípade potreby o ďalších službách, ktoré zasahujú pri prírodných, technologických a rádiologických katastrofách alebo ekologických haváriách vrátane náhodného znečistenia mora.
3. Členské štáty okamžite upovedomujú Komisiu o všetkých zmenách informácií uvedených v odsekoch 1 a 2.
4. Databáza CECIS obsahuje vyhradenú sekciu s informáciami o registrácii a dostupnosti kapacít reakcie v EERC. Komisia zabezpečuje nepretržitý prístup pre národné kontaktné body civilnej ochrany.
5. Členské štáty zabezpečujú, aby bola vyhradená sekcia v databáze CECIS stále aktualizovaná, pokiaľ ide o status dostupnosti a všetky potrebné faktické údaje týkajúce sa relevantných charakteristík všetkých kapacít reakcie zaregistrovaných v EERC.
6. Členské štáty môžu prípadne iným príslušným vnútroštátnym orgánom udeliť do CECIS prístup len na čítanie.
Článok 7
Skupina používateľov CECIS
Skupina používateľov zložená zo zástupcov vymenovaných členskými štátmi pomáha Komisii CECIS validovať, testovať a ďalej ho vyvíjať.
Článok 8
Zavádzanie a ďalší vývoj
1. Komisia riadi CECIS a ďalej ho vyvíja, pričom zohľadňuje potreby a požiadavky členských štátov.
2. V súlade so záväzkami prijatými prostredníctvom formulára uvedeného v prílohe I členské štáty na svojom území zabezpečia prostredie informačných technológií vhodné pre CECIS.
Článok 9
CECIS pre prípady znečistenia mora
1. Komisia zabezpečí, aby bola členským štátom a Európskej námornej bezpečnostnej agentúre cez internet dostupná osobitná aplikácia CECIS pre prípady znečistenia mora, ktorá umožní zohľadniť osobitosti reakcie na incidenty na mori.
2. Táto aplikácia bude cez internet dostupná aj tretím krajinám, ktoré sa s Úniou delia o regionálnu morskú oblasť. Prístup možno ad hoc udeliť aj sekretariátom príslušných regionálnych morských dohovorov.
KAPITOLA 4
MODULY, TÍMY TECHNICKEJ POMOCI A PODPORY, ĎALŠIE KAPACITY REAKCIE A ODBORNÍCI
Článok 10
Registrácia modulov, tímov technickej pomoci a podpory, ďalších kapacít reakcie a odborníkov
1. Členské štáty registrujú svoje moduly, tímy technickej pomoci a podpory, ďalšie kapacity reakcie a odborníkov určených v súlade s článkom 9 ods. 6 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ do databázy CECIS.
2. Moduly, tímy technickej pomoci a podpory, ďalšie kapacity reakcie a odborníci vopred vyčlenení pre EERC sa registrujú do vyhradenej sekcie databázy CECIS.
3. Informácie uvedené v odsekoch 1 a 2 sa podľa potreby aktualizujú.
Článok 11
Zloženie modulov, tímov technickej pomoci a podpory, ďalších kapacít reakcie a odborníkov
1. Moduly, ako aj tímy technickej pomoci a podpory môžu pozostávať zo zdrojov poskytnutých od jedného alebo viacerých členských štátov.
2. Ak modul alebo tím technickej pomoci a podpory tvorí viac než jedna zložka, nasadenie tohto modulu či tímu technickej pomoci a podpory v rámci zásahu môže byť obmedzené na tie zložky, ktoré sú pre daný zásah nevyhnutné.
Článok 12
Sebestačnosť modulov
1. Na každý modul sa uplatňujú tieto prvky sebestačnosti, ako sa uvádza v prílohe II:
a)
vhodný úkryt pred poveternostnými vplyvmi;
b)
zdroj elektrickej energie a svetla kryjúci spotrebu operačnej základne a vybavenia potrebného na splnenie úlohy;
c)
hygienické zariadenia určené pre pracovníkov modulu;
d)
dostupnosť potravín a vody pre pracovníkov modulu;
e)
lekári alebo zdravotnícky personál, zdravotnícke zariadenia a zdravotnícke vybavenie pre pracovníkov modulu;
f)
skladovanie a údržba vybavenia modulu;
g)
vybavenie určené na komunikáciu s príslušnými partnermi, najmä s tými, ktorí sú zodpovední za koordináciu na mieste;
h)
miestna doprava;
i)
logistika, vybavenie a personál umožňujúci zriadenie operačnej základne a začatie plnenia úlohy bezprostredne po príjazde na miesto.
2. Súlad s požiadavkami sebestačnosti zaručuje ponúkajúci členský štát prostredníctvom ktoréhokoľvek z týchto prvkov:
a)
tak, že do modulu začlení potrebný personál, vybavenie a spotrebný tovar;
b)
tak, že vykoná potrebné opatrenia na mieste operácií;
c)
tak, že prijme potrebné predbežné opatrenia na prepojenie nesebestačného zásahového tímu s tímom technickej pomoci a podpory, aby sa splnili požiadavky uvedené v článku 13 ešte predtým, ako sa príslušný modul zaregistruje v súlade s článkom 10 ods. 1.
3. Obdobie, na ktoré musí byť zaručená sebestačnosť na začiatku plnenia úlohy, nesmie byť kratšie než:
a)
96 hodín;
b)
obdobia stanovené v prílohe II.
Článok 13
Požiadavky na moduly a tímy technickej pomoci a podpory
1. Moduly musia spĺňať všeobecné požiadavky stanovené v prílohe II.
2. Tímy technickej pomoci a podpory musia spĺňať všeobecné požiadavky stanovené v prílohe II.
3. Všeobecné požiadavky stanovené v prílohe II sa z času na čas preskúmajú.
4. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby:
a)
moduly boli schopné fungovať s inými modulmi;
b)
tímy technickej pomoci a podpory boli schopné fungovať s inými tímami technickej pomoci a podpory a s príslušnými aktérmi v teréne;
c)
zložky modulu boli schopné fungovať spolu ako jeden modul;
d)
zložky tímu technickej pomoci a podpory boli schopné spoločne fungovať ako jeden tím technickej pomoci a podpory;
e)
moduly a tímy technickej pomoci a podpory boli v prípade nasadenia mimo Únie schopné spolupracovať s medzinárodnými systémami reakcie na katastrofy, ktoré pôsobia v postihnutej krajine;
f)
sa vedúci tímov, zástupcovia vedúcich tímov a styční dôstojníci modulov a tímov technickej pomoci a podpory zúčastňovali na príslušných kurzoch odbornej prípravy a cvičeniach, ktoré Komisia organizuje a ktoré sú uvedené v článkoch 26 - 32.
KAPITOLA 5
VYBUDOVANIE EURÓPSKEJ KAPACITY PRE REAKCIE NA NÚDZOVÉ SITUÁCIE (EERC) VO FORME DOBROVOĽNÉHO ZOSKUPENIA
Článok 14
Ciele kapacity
1. Ciele kapacity pre EERC sú stanovené v prílohe III.
2. Komisia v spolupráci s členskými štátmi posudzuje vhodnosť cieľov kapacity aspoň raz za dva roky a v prípade potreby ich prehodnocuje na základe rizík vyplývajúcich z vnútroštátnych posúdení rizík alebo iných vnútroštátnych či medzinárodných zdrojov informácií.
3. Členské štáty Komisii poskytujú relevantné informácie o rizikách potrebné na posúdenie cieľov kapacity.
Článok 15
Požiadavky na kvalitu a interoperabilitu
1. Požiadavky na kvalitu a interoperabilitu stanovené v prílohe IV sa uplatňujú na moduly, tímy technickej pomoci a podpory, ďalšie kapacity reakcie a odborníkov v EERC.
2. Komisia v spolupráci s členskými štátmi posudzuje vhodnosť požiadaviek na kvalitu a interoperabilitu aspoň raz za dva roky a v prípade potreby ich prehodnocuje. Tieto požiadavky na kvalitu vychádzajú z platných medzinárodných noriem, ak už existujú.
Článok 16
Postup certifikácie a registrácie
1. Postupy certifikácie a registrácie stanovené v odsekoch 2 až 8 sa uplatňujú na moduly, tímy technickej pomoci a podpory, ďalšie kapacity reakcie a odborníkov v EERC.
2. Certifikácia a registrácia spĺňajú požiadavky na kvalitu uvedené v prílohe IV, s výnimkou rezervných kapacít, na ktoré sa uplatňuje článok 25 ods. 3.
3. Členské štáty ponúkajúce konkrétny modul, tím technickej pomoci a podpory, ďalšiu kapacitu reakcie alebo odborníka na zapojenie do EERC, poskytujú informácie uvedené v prílohe V.
4. Komisia posudzuje, či sa dotknutý modul, tím technickej pomoci a podpory, ďalšia kapacita reakcie alebo odborník môžu považovať za prijateľné na začlenenie do EERC a svoj záver bezodkladne oznamuje príslušnému členskému štátu. Komisia v tomto posúdení zohľadňuje najmä splnenie požiadaviek na kvalitu, ciele kapacity, úplnosť poskytnutých informácií, geografickú blízkosť a účasť všetkých členských štátov, ako aj ďalšie relevantné faktory, ktoré určuje vopred a ktoré sa uplatňujú na všetky porovnateľné moduly, tímy technickej pomoci a podpory, ďalšie kapacity reakcie alebo odborníkov.
5. Ak sa považujú za prijateľné na začlenenie do EERC, Komisia začne postup certifikácie pre modul, tím technickej pomoci a podpory, ďalšiu kapacitu reakcie alebo odborníka na základe poskytnutých informácií a akýchkoľvek ďalších informácií, o ktoré Komisia môže požiadať príslušný orgán daného členského štátu. V prípadoch, keď Komisia na základe dostupných informácií považuje požiadavky na kvalitu a interoperabilitu za splnené, môže modul, tím technickej pomoci a podpory, ďalšiu kapacitu reakcie alebo odborníka zaregistrovať do dobrovoľného zoskupenia.
6. Komisia príslušnému orgánu daného členského štátu písomne oznámi svoje hodnotenie týkajúce sa požadovanej odbornej prípravy, cvičení a/alebo workshopov a iných relevantných podmienok certifikácie a registrácie.
7. Ak sú splnené všetky podmienky certifikácie, Komisia vyhlási modul, tím technickej pomoci a podpory, ďalšiu kapacitu reakcie alebo odborníka za certifikovaných pre EERC a túto skutočnosť oznámi členskému štátu.
8. Certifikácia modulu, tímu technickej pomoci a podpory, ďalšej kapacity reakcie alebo odborníka by sa mala znovu posúdiť najneskôr po 3 rokoch, ak sú predmetom žiadosti o opätovnú registráciu do EERC.
9. Komisia v spolupráci s členskými štátmi posudzuje vhodnosť postupu certifikácie a registrácie aspoň raz za dva roky a v prípade potreby ho prehodnocuje.
Článok 17
Financovanie nákladov na adaptáciu
1. Členské štáty môžu požiadať o grant na financovanie nákladov na adaptáciu jednotlivo pre každý modul, tím technickej pomoci a podpory alebo ďalšiu kapacitu reakcie bez toho, aby Komisia uverejnila výzvu na predkladanie návrhov. Náklady na adaptáciu pozostávajú z nákladov uvedených v článku 21 ods. 2 písm. c) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
2. Na odôvodnenie tejto žiadosti členské štáty Komisii predkladajú vykonávacie plány týkajúce sa nákladov na adaptáciu vrátane odhadovaných nákladov a časového rozvrhu.
3. Komisia posudzuje a, ak sú splnené príslušné požiadavky, schvaľuje vykonávacie plány uvedené v odseku 2, pričom uvádza, ktoré z príslušných nákladov sú oprávnené ako náklady na adaptáciu.
4. Po vyhodnotení žiadosti Komisia rozhodne o udelení grantu.
5. Členské štáty Komisiu informujú o detailoch vzniknutých nákladov v súvislosti s nákladmi na adaptáciu.
KAPITOLA 6
RIEŠENIE NEDOSTATKOV KAPACITY REAKCIE
Článok 18
Monitorovanie pokroku dosahovaného pri plnení cieľov kapacity
Komisia v spolupráci s členskými štátmi nepretržite monitoruje pokrok dosahovaný pri plnení cieľov kapacity, pričom berie do úvahy kapacity zistené podľa článku 20 a členské štáty pravidelne informuje o svojom hodnotení dosiahnutého pokroku. Komisia v nevyhnutne podrobnom rozsahu informuje členské štáty o zostávajúcich nedostatkoch kapacity reakcie.
Článok 19
Postup zisťovania nedostatkov kapacity reakcie
1. V rámci monitorovania pokroku dosahovaného pri plnení cieľov kapacity Komisia v spolupráci s členskými štátmi posudzuje rozdiel medzi kapacitami členských štátov zaregistrovanými v EERC a cieľmi kapacity stanovenými v prílohe III.
2. Komisia a členské štáty považujú za kapacity vyčlenené pre EERC len tie kapacity, ktoré boli zaregistrované ako kapacity, ktoré členské štáty dali EERC k dispozícii, v súlade s článkom 16.
Článok 20
Postup zisťovania kapacít reakcie mimo EERC
1. Ak Komisia spolu s členskými štátmi zistí potenciálne závažné nedostatky kapacity reakcie v súlade s článkom 19 tohto rozhodnutia, v spolupráci s členskými štátmi preskúma, či sú potrebné kapacity k dispozícii mimo EERC v súlade s článkom 12 ods. 2 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
2. Komisia považuje za kapacity k dispozícii mimo EERC len tieto kapacity:
a)
kapacity zaregistrované v CECIS;
b)
rezervné kapacity, alebo
c)
kapacity, na ktoré sa nevzťahujú písmená a) a b), ale ktoré môžu byť okamžite k dispozícii členskému štátu alebo členským štátom v požadovaných množstvách, na požadovanom mieste, v požadovanej lehote, na požadované obdobie.
3. Na účely zistenia kapacít uvedených v odseku 2 písm. c) Komisia zašle národným kontaktným bodom žiadosť, v ktorej sú stanovené detaily hodnotenia potenciálne závažných nedostatkov kapacity reakcie, a v ktorej členské štáty žiada, aby poskytli informácie o všetkých kapacitách, ktoré sú k dispozícii mimo EERC, ako sa uvádza v odseku 2 písm. c).
4. Komisia v žiadosti uvedie lehotu na odpoveď najneskôr do 60 kalendárnych dní, pričom jej presná dĺžka závisí od toho, aké zložité bude podľa odhadov zisťovanie kapacít uvedených v odseku 2 členskými štátmi.
5. Členské štáty v stanovenej lehote písomne informujú Komisiu o detailoch všetkých kapacít uvedených v odseku 2.
6. Ak členský štát v stanovenej lehote písomne neodpovie, Komisia bude na účely tohto hodnotenia predpokladať, že v uvedenom členskom štáte nie sú k dispozícii žiadne kapacity uvedené v odseku 2.
7. Na základe informácie od členských štátov a berúc do úvahy len kapacity uvedené v odseku 2 Komisia posudzuje, či sa týmito kapacitami odstraňujú nedostatky kapacity zistené v súlade s článkom 19 tohto rozhodnutia. Komisia považuje nedostatky kapacity za odstránené len vtedy, ak súčet množstva kapacít v rámci EERC a kapacít uvedených v odseku 2 zodpovedá cieľom kapacity stanoveným v prílohe III, alebo ich prevyšuje.
Článok 21
Postup odstraňovania nedostatkov kapacity reakcie
1. Ak Komisia spolu s členskými štátmi zistí potenciálne závažné nedostatky kapacity reakcie v súlade s článkom 19, ktoré sa nemôžu odstrániť v súlade s článkom 20, písomne o tom upovedomí členské štáty, pričom uvedie, čo považuje za strategické nedostatky kapacity reakcie.
2. Komisia písomne vyzve členské štáty, aby odstránili strategické nedostatky kapacity reakcie, v súlade s článkom 12 ods. 3 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
3. Členské štáty Komisii oznámia, či, kedy a ako plánujú odstrániť strategické nedostatky kapacity reakcie, a to buď jednotlivo alebo v spolupráci s ďalšími členskými štátmi.
Článok 22
Podpora Komisie pri odstraňovaní strategických nedostatkov kapacity reakcie
1. Ak sa na odstránenie strategických nedostatkov kapacity reakcie žiada v súlade s článkom 12 ods. 3 a článkom 21 ods. 1 písm. j)rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ o finančnú pomoc Únie, Komisia uverejní výzvu na predkladanie návrhov na podporu členských štátov.
2. Pri odpovedaní na výzvu na predkladanie návrhov členské štáty dodržiavajú ustanovenia článku 21 ods. 1 písm. j) bodu iii) a iv) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
3. Členské štáty okrem iného uvedú požadovaný percentuálny podiel spolufinancovania z prostriedkov Únie.
Článok 23
Oprávnené náklady na podporu pri odstraňovaní nedostatkov kapacity reakcie
1. Všetky náklady na vybavenie, služby alebo ľudské zdroje potrebné na prvotné vytvorenie kapacít reakcie sú oprávnené.
2. Náklady na priebežnú údržbu alebo prevádzku nie sú oprávnené.
KAPITOLA 7
RIEŠENIE DOČASNÝCH NEDOSTATKOV PRI MIMORIADNYCH KATASTROFÁCH
Článok 24
Podrobné podmienky financovania
1. Komisia v ročnom pracovnom programe všeobecne vymedzuje požadované typy a množstvá rezervných kapacít, pričom zohľadňuje pravdepodobnosť určitých mimoriadnych typov katastrof v členských štátoch, ako aj mimoriadnu intenzitu alebo iné faktory dodávajúce katastrofe mimoriadny charakter, ako napríklad súbežnosť s inou katastrofou, ako aj možnosť, že sa v takýchto scenároch objavia dočasné nedostatky.
2. Komisia pravidelne začína potrebné procesy financovania na krytie nákladov vymedzených v článku 21 ods. 2 písm. d) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ, aby zabezpečila rýchly prístup k rezervným kapacitám vymedzeným v ročnom pracovnom programe.
3. Rezervné kapacity, ktoré Komisia spolufinancuje, dopĺňajú existujúce kapacity reakcie, ktoré majú členské štáty k dispozícii v rámci pripravenosti svojej krajiny, a nenahrádzajú existujúce kapacity reakcie.
Článok 25
Podmienky finančného príspevku Únie
1. Finančný príspevok Únie sa udelí pod podmienkou, že členské štáty zúčastňujúce sa procesov financovania stanovených v článku 24 ods. 2 budú súhlasiť s podmienkami opísanými v odsekoch 2 až 9. Komisia môže vymedziť ďalšie podmienky v procesoch financovania.
2. Členské štáty dávajú rezervné kapacity k dispozícii ako súčasť dobrovoľného zoskupenia.
3. Rezervné kapacity spĺňajú potrebné požiadavky na kvalitu a certifikáciu vymedzené v procesoch financovania stanovených v článku 24 ods. 2.
4. Rezervné kapacity sa registrujú do dobrovoľného zoskupenia na celé obdobie vymedzené v príslušných rámcových zmluvách, rámcových dohodách o partnerstve alebo podobných dohodách. Akékoľvek podmienky a obmedzenia, ktoré členský štát (alebo členské štáty) registrujúci kapacity ukladá, musia byť riadne opodstatnené prevádzkovými požiadavkami.
5. Rezervné kapacity nie sú oprávnené na finančnú pomoc uvedenú v článku 17.
6. Komisia prostredníctvom CECIS okamžite informuje všetky členské štáty o rezervných kapacitách zaregistrovaných v dobrovoľnom zoskupení.
7. Rezervné kapacity zaregistrované do dobrovoľného zoskupenia sú k dispozícii na nasadenie mechanizmu Únie za rovnakých všeobecných podmienok ako ostatné kapacity zaregistrované do dobrovoľného zoskupenia, v súlade s článkom 11 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
8. Rezervné kapacity zaregistrované v dobrovoľnom zoskupení sa na základe žiadosti o pomoc prostredníctvom ERCC nasadzujú v súlade s operačnými postupmi reakcie na katastrofy opísanými v kapitole 11.
9. Rezervné kapacity zaregistrované v dobrovoľnom zoskupení sú k dispozícii na vnútroštátne použitie v členských štátoch, ktoré spolufinancovali dostupnosť týchto kapacít. Predtým, ako ich členské štáty použijú týmto spôsobom, obracajú sa na ERCC s cieľom overiť, že:
i)
neexistuje žiadna súbežná alebo bezprostredná mimoriadna katastrofa, ktorá si môže vyžadovať žiadosť o nasadenie rezervnej kapacity;
ii)
vnútroštátne využitie neprimeraným spôsobom nezabraňuje rýchlemu prístupu iných členských štátov v prípade, že dôjde k novým mimoriadnym katastrofám.
KAPITOLA 8
PROGRAM ODBORNEJ PRÍPRAVY
Článok 26
Program odbornej prípravy
1. Pripraví sa program odbornej prípravy v oblasti predchádzania katastrofám, pripravenosti a reakcie na ne. Program zahŕňa všeobecné a osobitné kurzy, ako aj systém výmeny odborníkov. Program je zameraný na cieľové skupiny uvedené v článku 27.
2. Komisia zodpovedá za koordináciu a organizáciu, ako aj vymedzenie obsahu a rozvrhu programu odbornej prípravy.
Článok 27
Účastníci
1. Cieľovými skupinami programu odbornej prípravy sú:
a)
zamestnanci útvarov civilnej ochrany a zvládania katastrof členských štátov, najmä vedúci tímov, ich zástupcovia a styční dôstojníci, odborníci členských štátov uvedení v článku 41 vrátane odborníkov na prevenciu a pripravenosť, ako aj kľúčoví zamestnanci národných kontaktných bodov;
b)
zamestnanci inštitúcií a agentúr Únie;
c)
vybraní odborníci z krajín, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, a krajín zapojených do procesu rozširovania.
2. Kurzy odbornej prípravy sú otvorené aj pre vybraných odborníkov:
a)
z Organizácie spojených národov a jej agentúr;
b)
z medzinárodných organizácií uvedených v prílohe VII;
c)
z tretích krajín a prípadne aj pre ďalších relevantných aktérov.
3. Členské štáty a Komisia určia svojich školiteľov pre každý kurz odbornej prípravy.
Článok 28
Kurzy odbornej prípravy
1. Program sa skladá zo súboru kurzov na úvodnej, operačnej a riadiacej úrovni.
2. Komisia v spolupráci s členskými štátmi stanoví počet kurzov, ich obsah, osnovy a rozvrhy systému kurzov vrátane požiadaviek na prístup k nim.
3. Komisia zabezpečí, aby mali školitelia a lektori aktuálne vedomosti o relevantnom vývoji mechanizmu Únie.
Článok 29
Výmena odborníkov
Systém výmeny odborníkov medzi členskými štátmi alebo s Komisiou odborníkom umožní:
a)
získavať skúsenosti a deliť sa s nimi;
b)
oboznámiť sa s rôznymi používanými metódami a operačnými postupmi;
c)
skúmať prístupy, ktoré použili iné zúčastnené pohotovostné služby a inštitúcie.
Článok 30
Doplňujúca odborná príprava
V prípade potreby a v súlade s ročným pracovným programom sa ponúkajú možnosti ďalšej odbornej prípravy s cieľom uspokojiť zistené potreby bezproblémového a efektívneho vykonávania činností týkajúcich sa civilnej ochrany a zvládania katastrof.
Článok 31
Hodnotiaci systém
Komisia zabezpečí koherenciu medzi úrovňou a obsahom odbornej prípravy. Na tento účel Komisia zavedie vhodný systém hodnotenia organizovaných činností odbornej prípravy.
KAPITOLA 9
RÁMEC CVIČENÍ
Článok 32
Program cvičení, strategický rámec a priority
1. Komisia vytvorí a riadi program cvičení civilnej ochrany.
2. Program cvičení civilnej ochrany sa riadi strategickým rámcom, v ktorom sú stanovené ciele a úlohy cvičení v rámci mechanizmu Únie.
3. Cieľom programu cvičení je najmä:
a)
zlepšiť kapacitu reakcie členských štátov, najmä pokiaľ ide o tímy a iné prostriedky poskytnuté na pomocné zásahy v rámci mechanizmu Únie;
b)
zlepšiť a overiť postupy a zaviesť spoločný prístup pre koordináciu pomocných zásahov v rámci mechanizmu Únie a skrátiť čas reakcie pri vážnych katastrofách;
c)
posilniť spoluprácu medzi útvarmi civilnej ochrany členských štátov a Komisiou;
d)
identifikovať získané ponaučenia a deliť sa s nimi;
e)
testovať uplatňovanie získaných ponaučení.
4. Všeobecné priority programu cvičení sa opíšu vo všeobecnom dlhodobom pláne. Tento plán obsahuje prvky relevantných scenárov katastrof a príslušné kapacity.
5. Komisia:
a)
v spolupráci s členskými štátmi vypracuje strategický rámec a všeobecný dlhodobý plán, pričom zohľadňuje program získaných ponaučení a ďalšie relevantné informácie;
b)
stanovuje ciele cvičení, ako aj ich rolu v súvislosti s ostatnými zložkami mechanizmu Únie, a
c)
v pracovnom programe každý rok predkladá návrh osobitných priorít cvičení v súlade so všeobecným dlhodobým plánom.
KAPITOLA 10
PROGRAM ZÍSKANÝCH PONAUČENÍ
Článok 33
Monitorovanie, analýza a hodnotenie
1. Komisia a členské štáty sa delia o údaje, informácie a posudky, ktoré potrebujú na monitorovanie, analýzu a hodnotenie všetkých relevantných činností civilnej ochrany v rámci mechanizmu Únie.
2. Komisia vytvorí a riadi databázu, ktorú členské štáty a Komisia môžu používať na zhromažďovanie a výmenu údajov, na šírenie identifikovaných ponaučení a získavanie prehľadu o stave ich uplatňovania.
3. Komisia uľahčuje identifikáciu ponaučení s príslušnými zúčastnenými stranami, a to aj organizovaním zasadnutí.
Článok 34
Podpora uplatňovania
1. Komisia zabezpečuje, aby sa ponaučenia, ktoré Komisia, členské štáty a príslušné zúčastnené strany identifikujú, zohľadnili v procese rozhodovania o ďalšom rozvoji mechanizmu Únie.
2. Identifikované ponaučenia prispievajú najmä k stanoveniu:
a)
priorít programu odbornej prípravy vrátane prípadného obsahu a osnov kurzov odbornej prípravy a programu cvičení;
b)
priorít každoročných výziev týkajúcich sa projektov prevencie a pripravenosti, ako aj
c)
priorít činností plánovania uvedených v článku 10 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
3. Komisia podáva pravidelné správy o programe získaných ponaučení, v ktorých vymenúva príslušné identifikované ponaučenia, plánované nápravné akcie, zodpovednosti a lehoty, ako aj stav uplatňovania ponaučení.
4. Členské štáty podávajú pravidelné správy o dosiahnutom pokroku pri uplatňovaní identifikovaných ponaučení, ktoré patria do ich vnútroštátnej právomoci.
KAPITOLA 11
OPERAČNÉ POSTUPY REAKCIE NA KATASTROFY
Článok 35
Žiadosti o pomoc a reakciu
1. Ak v Únii dôjde ku katastrofe alebo bezprostredne hrozí katastrofa, Komisia po prevzatí žiadosti o pomoc prostredníctvom CECIS podľa potreby a bezodkladne vykoná kroky stanovené v článku 15 ods. 3 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
2. Ak mimo Únie dôjde ku katastrofe alebo bezprostredne hrozí katastrofa, ktorá si môže vyžadovať pomoc v oblasti civilnej ochrany, Komisia môže tretiu krajinu informovať o možnostiach požiadať o pomoc v rámci mechanizmu Únie.
3. Členský štát alebo tretia krajina postihnutá katastrofou alebo bezprostredne ohrozená katastrofou, ktoré chcú požiadať o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie, zasielajú ERCC prostredníctvom svojich príslušných vnútroštátnych orgánov písomnú žiadosť o pomoc v oblasti civilnej ochrany. Ak chce požiadať o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie Organizácia spojených národov a jej agentúry alebo akákoľvek iná medzinárodná organizácia uvedená v prílohe VII, zasiela ERCC písomnú žiadosť o pomoc v oblasti civilnej ochrany.
4. Žiadateľ o pomoc poskytuje ERCC všetky dôležité informácie týkajúce sa situácie, a najmä osobitných potrieb, druhu požadovanej pomoci a jej umiestnenia.
5. Žiadateľ o pomoc informuje ERCC o časovom rámci, vstupnom bode a mieste, pre ktoré sa pomoc žiada, ako aj o operačnom kontakte zodpovednom za zvládanie katastrofy na mieste.
6. ERCC v čo najväčšej možnej miere pripravuje pre každú žiadosť o pomoc konkrétne plány nasadenia. Tieto plány zahŕňajú odporúčania týkajúce sa poskytovania pomoci vrátane výziev na nasadenie modulov, tímov technickej pomoci a podpory, ďalších kapacít reakcie a odborníkov zaregistrovaných v EERC, ako aj posúdenie prípadných kritických potrieb. Konkrétne plány nasadenia dodržiavajú štruktúru a rámec uvedené v prílohe VI a vychádzajú zo všeobecných vopred vypracovaných plánov uvedených v článku 15 ods. 3 písm. c) a článku 16 ods. 3 písm. b) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ, ktoré sa vzťahujú na najrelevantnejšie druhy rizík katastrof a zohľadňujú rizikové scenáre identifikované v posúdeniach rizík členských štátov. Konkrétne plány nasadenia sa odovzdajú všetkým členským štátom.
7. Pri výbere spomedzi kapacít v EERC sa do úvahy berú tieto kritériá, pričom ich priorita môže závisieť od osobitostí žiadosti o pomoc:
a)
dostupnosť;
b)
vhodnosť;
c)
miesto/blízkosť;
d)
odhadovaný čas a náklady na prepravu;
e)
predchádzajúca skúsenosť;
f)
predchádzajúce využitie daného prostriedku;
g)
ďalšie relevantné kritériá, ako sú jazykové schopnosti, kultúrna blízkosť.
8. Pokiaľ nie je s členskými štátmi dohodnuté inak, ERCC nevyzýva členské štáty k nasadeniu špecifických kapacít z EERC do oblastí ozbrojeného konfliktu, alebo kde hrozí jeho vznik, respektíve kde panujú podmienky, v ktorých sú ochrana a bezpečnosť tímov ohrozené.
9. Členské štáty, ktoré sú vyzvané k nasadeniu kapacít z EERC, oznámia ERCC svoje konečné rozhodnutie o nasadení v súlade s článkom 11 ods. 7 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ. ERCC uvedie lehotu, v rámci ktorej by mal členský štát v zásade odpovedať. Táto lehota závisí od povahy katastrofy a v žiadnom prípade nie je kratšia ako dve hodiny.
10. Žiadateľ o pomoc informuje ERCC o tom, ktoré ponuky pomoci akceptoval.
11. Ak je potrebné poskytnúť pomoc na vyriešenie kritickej potreby a pomoc nie je v EERC dostupná alebo dostupná v dostatočnej miere, Komisia prostredníctvom CECIS okamžite informuje všetky národné kontaktné body o dostupnej finančnej podpore Únie na dopravné zdroje podľa článku 23 ods. 3 písm. b) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
12. Pokiaľ ide o žiadosti o zásahové tímy a prostriedky, ERCC informuje členské štáty o výbere žiadateľa o pomoc. Členské štáty poskytujúce pomoc pravidelne informujú ERCC o vyslaní zásahových tímoch a prostriedkoch vrátane všetkých kapacít, ktoré sú súčasťou EERC.
13. Komisia môže vybrať, určiť a vyslať tím odborníkov na účely podpory na mieste v súlade s článkom 17 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
Článok 36
Odborné misie
1. Vyslaní odborníci plnia úlohy stanovené v článku 8 písm. d) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ. Orgánom žiadajúceho štátu a ERCC podávajú pravidelné správy.
2. ERCC priebežne informuje členské štáty o pokroku odbornej misie.
3. Žiadateľ o pomoc pravidelne informuje ERCC o vývoji prebiehajúcich činností na mieste.
4. V prípade zásahov v tretích krajinách, vedúci tímu pravidelne informuje ERCC o vývoji prebiehajúcich činností na mieste.
5. ERCC zhromažďuje všetky získané informácie a zasiela ich kontaktným bodom a príslušným orgánom členských štátov.
Článok 37
Operatívne stiahnutie sa z územia
1. Žiadajúci členský štát alebo ktorýkoľvek iný členský štát poskytujúci pomoc čo najskôr informuje ERCC, vyslaných odborníkov a zásahové tímy v prípade, že usudzujú, že ich pomoc už nie je potrebná alebo ju už nie je možné poskytovať. Efektívne stiahnutie sa z územia zorganizuje vhodným spôsobom žiadateľ o pomoc a členské štáty. ERCC je o situácii priebežne informované.
2. V tretích krajinách vedúci tímu čo najskôr informuje ERCC v prípade, že na základe príslušných konzultácií so žiadateľom o pomoc usudzuje, že pomoc už nie je potrebná, alebo ak prekážky bránia efektívnemu poskytovaniu pomoci. ERCC tieto informácie odovzdá zastúpeniu Únii v uvedenej krajine, ako aj príslušným útvarom Komisie, ESVČ a členským štátom. ERCC v koordinácii so žiadateľom o pomoc zabezpečuje skutočné stiahnutie sa vyslaných odborníkov a zásahových tímov z územia.
Článok 38
Správy a identifikované ponaučenia
1. Príslušné orgány žiadateľa o pomoc a členských štátov, ktoré poskytli pomoc, ako aj vyslaní odborníci majú možnosť predložiť ERCC svoje závery o všetkých aspektoch zásahu. ERCC vypracuje súhrnnú správu o poskytnutej pomoci a všetkých relevantných identifikovaných ponaučeniach.
2. Popri článkoch 33 a 34 ERCC spolu s členskými štátmi monitorujú uplatňovanie identifikovaných ponaučení s cieľom zlepšiť pomocné zásahy v rámci mechanizmu Únie.
Článok 39
Náklady
1. Pokiaľ nie je dohodnuté inak, náklady pomoci, ktorú členské štáty poskytli, znáša žiadateľ o pomoc.
2. Ktorýkoľvek členský štát poskytujúci pomoc môže hlavne so zreteľom na charakter katastrofy a rozsah škôd ponúknuť svoju pomoc úplne alebo čiastočne bezplatne. Tento členský štát sa môže takisto kedykoľvek vzdať nároku na refundáciu všetkých svojich nákladov alebo ich časti.
3. Pokiaľ nie je dohodnuté inak, žiadateľ o pomoc počas celého trvania zásahu pomocným tímom bezplatne zabezpečuje stravu, ubytovanie a zásobovanie. Pomocné tímy sú však spočiatku logisticky nezávislé a sebestačné počas primeraného obdobia v závislosti od použitých prostriedkov a v súvislosti s tým informujú ERCC.
4. Náklady na vyslanie odborníkov a príslušnej logistickej podpory sa hradia v súlade s článkom 22 písm. a) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ. Tieto náklady sú oprávnené na financovanie z prostriedkov Únie.
Článok 40
Náhrada škody
1. Členské štáty žiadajúce o pomoc nebudú od členských štátov žiadať žiadnu náhradu za spôsobenú škodu, ak je táto škoda následkom pomocného zásahu uskutočneného v rámci mechanizmu Únie a na základe tohto rozhodnutia, pokiaľ sa nepreukáže, že škoda nastala v dôsledku podvodu alebo závažného pochybenia.
2. Ak v dôsledku pomocných zásahov utrpia škodu tretie strany, členský štát žiadajúci o pomoc a členský štát poskytujúci pomoc spolupracujú s cieľom uľahčiť náhradu takejto škody v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi a príslušnými rámcami.
KAPITOLA 12
NASADZOVANIE ODBORNÝCH TÍMOV
Článok 41
Kategórie odborníkov
Členské štáty odborníkov zatriedia do týchto kategórií:
a)
technickí odborníci;
b)
hodnotiaci odborníci;
c)
odborníci pre koordináciu;
d)
vedúci tímu.
Článok 42
Úlohy a funkcie
1. Technickí odborníci sú schopní poskytovať poradenstvo o špecifických, veľmi technických otázkach a o súvisiacich rizikách a sú k dispozícii pre misiu.
2. Hodnotiaci odborníci sú schopní poskytnúť hodnotenie situácie a poradenstvo, pokiaľ ide o vhodné kroky, ktoré je potrebné urobiť, a sú k dispozícii pre misiu.
3. Medzi odborníkov pre koordináciu môžu patriť zástupcovia vedúcich, osoby zodpovedné za logistiku a spoje a podľa potreby ďalší personál. Ak je to potrebné, technickí odborníci a hodnotiaci odborníci môžu byť začlenení do koordinačného tímu, aby pomáhali vedúcemu tímu po celý čas trvania misie.
4. Vedúci tímu je zodpovedný za vedenie hodnotiaceho a koordinačného tímu počas zásahu. Vedúci tímu zabezpečuje riadne spojenie s orgánmi postihnutej krajiny, s ERCC vrátane styčného dôstojníka ERCC, s ďalšími medzinárodnými organizáciami a v prípade akýchkoľvek pomocných zásahov v rámci mechanizmu Únie mimo členských štátov aj so zastúpením Únie v tejto krajine.
5. Odborníkov nasadených na prípravné misie môže Komisia po dohode s členským štátom, ktorý ich vymenoval, poveriť plnením ktorejkoľvek funkcie uvedenej v článku 41, pričom títo odborníci sú schopní poskytovať poradenstvo a podávať správy o primeraných opatreniach na prípravu vrátane administratívnej kapacity, potrieb na včasné varovania, odbornej prípravy, cvičení a zlepšovania informovanosti.
6. Odborníkov nasadených na prevenčné misie môže Komisia po dohode s členským štátom, ktorý ich vymenoval, poveriť plnením ktorejkoľvek funkcie uvedenej v článku 41, pričom títo odborníci sú schopní poskytovať poradenstvo a podávať správy o primeraných preventívnych opatreniach a kapacite riadenia rizík.
Článok 43
Databáza o odborníkoch
1. Informácie o odborníkoch zhromažďuje Komisia v databáze o odborníkoch a sprístupňuje ich prostredníctvom CECIS.
2. Odborníci zahrnutí do EERC sú v databáze uvedenej v odseku 1 identifikovaní osobitným spôsobom.
Článok 44
Požiadavky týkajúce sa odbornej prípravy
Odborníci v prípade potreby sledujú program odbornej prípravy zostavený v súlade s článkom 26.
Článok 45
Menovanie
V prípade žiadosti o pomoc sú členské štáty zodpovedné za vymenovanie dostupných odborníkov a za postúpenie ich kontaktných údajov ERCC.
Článok 46
Mobilizácia a zmluva o službe
1. ERCC je schopné mobilizovať a vyslať určených odborníkov vo veľmi krátkom čase potom, ako ich členské štáty vymenujú na konkrétnu misiu.
2. Komisia s každým odborníkom podpisuje zmluvu o službe, ktorá sa vzťahuje na tieto prvky:
a)
ciele misie;
b)
rámcové podmienky;
c)
predpokladané trvanie misie;
d)
informácie o miestnej kontaktnej osobe;
e)
podmienka poistného krytia;
f)
denné diéty na krytie výdavkov;
g)
špecifické platobné podmienky;
h)
usmernenia pre technických odborníkov, hodnotiacich odborníkov, koordinačných odborníkov a vedúcich tímov.
KAPITOLA 13
PODPORA NA DOPRAVU
Článok 47
Formy podpory na dopravu
Podpora na dopravu môže mať formu:
a)
združovania a spoločného používania dopravných kapacít;
b)
identifikovania a uľahčenia prístupu členských štátov k dopravným zdrojom na komerčnom trhu alebo z iných zdrojov, alebo
c)
poskytovania podpory Únie členským štátom prostredníctvom grantov alebo dopravných služieb, ktoré poskytujú súkromné alebo iné subjekty.
Článok 48
Postup pri podpore na dopravu prostredníctvom mechanizmu Únie
1. Postupy stanovené v článkoch 49 a 50 sa uplatňujú zakaždým, keď sa predkladá žiadosť o podporu na dopravu.
2. Žiadosti podáva príslušný orgán uvedený v článku 56, ktorý ich zasiela Komisii písomne. Žiadosti obsahujú informácie ustanovené v časti A prílohy VIII.
3. V prípade združovania dopravných kapacít môže jeden členský štát prevziať iniciatívu za všetkých a požiadať o finančnú podporu Únie na celú operáciu.
4. Všetky žiadosti o podporu na dopravu podľa tohto rozhodnutia a súvisiace odpovede a informácie, ktoré si členské štáty a Komisia vymenia, sa odovzdávajú ERCC, ktoré ich spracuje.
5. Žiadosti sa podávajú prostredníctvom CECIC alebo elektronickou poštou. Žiadosti týkajúce sa financovania z prostriedkov Únie podané prostredníctvom CECIS, faxom alebo elektronickou poštou sa akceptujú pod podmienkou, že originály, ktoré podpísal príslušný orgán, sa následne bezodkladne zašlú Komisii.
6. Komisia však podľa článku 179 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (5) môže zaviesť systém elektronickej výmeny na všetku korešpondenciu s príjemcami pomoci vrátane uzatvorenia dohôd o grante, notifikácií o rozhodnutiach o poskytnutí grantu a ich zmenách.
Článok 49
Žiadosti o podporu na dopravu
1. Komisia okamžite po prevzatí žiadosti o podporu oznámi túto skutočnosť kontaktným bodom, ktoré členské štáty určili podľa článku 9 ods. 7 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
2. Komisia v uvedenom oznámení môže členské štáty prípadne vyzvať, aby jej poskytli podrobné informácie o dopravných zdrojoch, ktoré môžu dať k dispozícii členskému štátu žiadajúcemu o pomoc, alebo o ďalších alternatívnych riešeniach, ktoré môžu navrhnúť na naplnenie potrieb, ktoré postihnutá krajina vyjadrila. Komisia môže uviesť maximálnu lehotu na poskytnutie týchto informácií.
3. Potom, ako Komisia informuje kontaktné body podľa odseku 1, sa požadovaná podpora na dopravu stáva oprávnenou na spolufinancovanie z prostriedkov Únie, a to bez toho, aby bol dotknutý článok 53.
Článok 50
Odpovede na žiadosti o podporu na dopravu
1. Členské štáty, ktoré môžu poskytnúť podporu na dopravu, čo najskôr a najneskôr do 24 hodín od prevzatia oznámenia uvedeného v článku 49, pokiaľ v oznámení nie je uvedené inak, informujú Komisiu o dopravných zdrojoch, ktoré môžu dať dobrovoľne k dispozícii ako odpoveď na žiadosť o podporu na združenie alebo určenie dopravných zdrojov. Uvedené informácie obsahujú prvky stanovené v časti B prílohy VIII a zahŕňajú informácie o finančných podmienkach alebo iných prípadných obmedzeniach.
2. Komisia čo najskôr zhromaždí informácie o dostupných dopravných zdrojoch a odošle ich členskému štátu žiadajúcemu o pomoc.
3. Okrem informácií uvedených v odseku 2 Komisia zasiela členským štátom akékoľvek ďalšie informácie, ktoré má, pokiaľ ide o dopravné zdroje dostupné z iných zdrojov vrátane komerčného trhu, a uľahčí členským štátom prístup k uvedeným doplňujúcim zdrojom.
4. Členský štát žiadajúci o pomoc informuje Komisiu o dopravných riešeniach, ktoré si vybral, a nadviaže kontakt s členskými štátmi poskytujúcimi takúto podporu alebo so subjektom, ktorý určila Komisia.
5. Komisia informuje všetky členské štáty o tom, ktoré riešenie si členský štát žiadajúci o pomoc vybral. Uvedený členský štát Komisiu pravidelne informuje o pokroku pri poskytovaní pomoci v oblasti civilnej ochrany.
Článok 51
Žiadosti o grant
1. Ak členský štát identifikoval možné dopravné riešenie, ale na umožnenie prepravy pomoci v oblasti civilnej ochrany je potrebné financovanie z prostriedkov Únie, tento členský štát môže požiadať o grant z Únie.
2. Členský štát vo svojej žiadosti uvádza percento spolufinancovania z prostriedkov Únie, o ktoré žiada, pričom toto percento nesmie prekročiť 55 % oprávnených nákladov na dopravu podľa článku 23 ods. 2 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ a nesmie prekročiť maximálnu mieru 85 % oprávnených nákladov na dopravu podľa článku 23 ods. 3 písm. a) a b) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ. Komisia okamžite informuje všetky zúčastnené štáty o tejto žiadosti.
3. Komisia môže nadviazať rámcové partnerstvo s príslušnými orgánmi členských štátov podľa článku 178 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012.
Článok 52
Žiadosti o dopravnú službu
1. V prípadoch, keď členský štát žiadajúci o podporu na dopravu nenašiel žiadne dopravné riešenie, môže Komisiu požiadať, aby uzavrela zmluvu o dopravnej službe so súkromnými alebo inými subjektmi s cieľom prepraviť jeho pomoc v oblasti civilnej ochrany do postihnutej krajiny.
2. Po prevzatí žiadosti uvedenej v odseku 1 Komisia okamžite informuje všetky členské štáty o tejto žiadosti a informuje členský štát žiadajúci o dopravnú službu o akýchkoľvek dostupných dopravných riešeniach a nákladoch na ne.
3. Na základe výmeny informácií uvedenej v odsekoch 1 a 2 členský štát písomne potvrdzuje svoju žiadosť o dopravnú službu a svoj záväzok uhradiť Komisii náklady podľa ustanovení článku 54. Členský štát uvádza, aké percento nákladov uhradí. Uvedené percento nesmie byť menšie než 45 % na dopravu podľa článku 23 ods. 2 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ a 15 % na dopravu podľa článku 23 ods. 3 písm. a) a b) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
4. Členský štát okamžite informuje Komisiu o akýchkoľvek zmenách v žiadosti o dopravnú službu.
Článok 53
Rozhodnutie o financovaní podpory na dopravu z prostriedkov Únie
1. S cieľom určiť, či sú splnené kritériá stanovené v článku 23 ods. 1 písm. d) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ, ako aj zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (6), sa do úvahy berú tieto faktory:
a)
informácie uvedené v žiadosti o financovanie z prostriedkov Únie, ktorú členský štát predložil podľa článku 48 ods. 2;
b)
potreby, ktoré postihnutá krajina vyjadrila;
c)
akékoľvek posúdenia potrieb, ktoré vykonali odborníci, ktorí počas katastrofy informujú Komisiu;
d)
ďalšie relevantné a spoľahlivé informácie, ktoré členské štáty a medzinárodné organizácie dávajú k dispozícii Komisii v čase rozhodnutia;
e)
efektívnosť a účinnosť dopravných riešení, ktoré sa navrhujú s cieľom zaistiť včasné doručenie pomoci v oblasti civilnej ochrany;
f)
možnosti obstarávania na miestnej úrovni;
g)
iné kroky, ktoré Komisia vykonáva.
2. Členské štáty poskytujú všetky doplňujúce informácie potrebné na posúdenie splnenia kritérií stanovených v článku 23 ods. 1 písm. d) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ. Členské štáty informujú Komisiu čo najskôr po prijatí žiadosti Komisie o takéto informácie.
3. Komisia uvedie sumu, ktorá sa má vyplatiť v rámci predbežného financovania a ktorá môže predstavovať až 85 % požadovaného finančného príspevku Únie v závislosti od dostupnosti rozpočtových prostriedkov. Na granty pod prahovou hodnotou stanovenou pre granty s nízkou hodnotou vymedzené v článku 185 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012 sa neposkytuje žiadne predbežné financovanie, pokiaľ členský štát žiadajúci o finančnú podporu nepreukáže, že by sa neposkytnutím predbežného financovania ohrozilo vykonanie akcie.
4. Rozhodnutie o finančnej podpore sa okamžite oznamuje členskému štátu žiadajúcemu o finančnú podporu. Oznamuje sa aj všetkým ostatným členským štátom.
5. Jednotlivé žiadosti o grant na dopravu, pri ktorých sa žiada o finančný príspevok Únie vo výške menej ako 2 500 EUR, nie sú oprávnené na spolufinancovanie z prostriedkov Únie s výnimkou prípadov, keď sa na ne vzťahujú rámcové partnerstvá uvedené v článku 51 ods. 3
Článok 54
Refundácia financovania podpory na dopravu z prostriedkov Únie
Pokiaľ ide o náklady, ktoré Komisii vzniknú na základe postupu uvedeného v článku 52, Komisia do 90 dní od dokončenia prepravnej operácie, na ktorú sa poskytla finančná podpora Únie, vydá členským štátom, ktoré prijali finančné prostriedky Únie, oznámenie o dlhu vo výške zodpovedajúcej ustanoveniam rozhodnutia, ktoré Komisia urobila vo veci žiadosti o dopravnú službu a predstavujúcej aspoň 15 % prepravných nákladov na dopravu podľa článku 23 ods. 3 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ a 45 % prepravných nákladov na dopravu podľa článku 23 ods. 2 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.
Článok 55
Náhrada škody
Členský štát žiadajúci o podporu na dopravu nebude od Únie žiadať žiadnu náhradu za škodu spôsobenú na jeho majetku alebo jeho služobnom personále, ak je táto škoda následkom poskytnutia podpory na dopravu na základe tohto rozhodnutia, pokiaľ sa nepreukáže, že škoda nastala v dôsledku podvodu alebo závažného pochybenia.
Článok 56
Určenie príslušných orgánov
Členské štáty určia príslušné orgány, ktoré budú oprávnené žiadať a prijímať finančnú podporu od Komisie podľa tohto rozhodnutia, a informujú o tom Komisiu do 60 dní po oznámení tohto rozhodnutia. Akékoľvek zmeny v uvedených informáciách sa okamžite oznamujú Komisii.
Oznámenia, ktoré členské štáty uskutočňujú podľa článku 12 rozhodnutia 2007/606/ES, Euratom, pokiaľ ide o príslušné orgány, však zostávajú platné až do ďalšieho oznámenia od príslušného členského štátu.
KAPITOLA 14
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 57
Zrušenie
Rozhodnutia 2004/277/ES, Euratom a 2007/606/ES, Euratom sa zrušujú. Odkazy na zrušené rozhodnutia sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe IX.
Článok 58
Adresáti
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli 16. októbra 2014