NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1382/2013
ze dne 17. prosince 2013,
kterým se zavádí program Spravedlnost na období 2014 až 2020
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 81 odst. 1 a 2, čl. 82 odst. 1 a článek 84 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) předpokládá vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, v němž se osoby mohou volně pohybovat. Za tímto účelem může Unie přijmout opatření k rozvoji justiční spolupráce v občanských a trestních věcech a podporovat akce členských států v oblasti předcházení trestné činnosti. Při dalším rozvíjení evropského prostoru práva je třeba zajistit dodržování základních práv a obecných zásad, jako jsou zákaz diskriminace, rovnost žen a mužů, účinný přístup ke spravedlnosti pro všechny, právní stát a dobře fungující nezávislý soudní systém.
(2)
Ve Stockholmském programu (4) Evropská rada znovu potvrdila prioritu, kterou představuje budování prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a za svou politickou prioritu vyhlásila vytvoření Evropy práva a spravedlnosti. Financování bylo označeno jako jeden z významných nástrojů pro úspěšné provádění politických priorit Stockholmského programu. Ambiciózních cílů stanovených ve Smlouvách a Stockholmském programu je třeba dosáhnout mimo jiné zřízením flexibilního a účinného programu Spravedlnost na období 2014 až 2020 (dále jen „program“), který usnadní plánování a provádění. Obecné a specifické cíle programu by měly být vykládány v souladu s odpovídajícími strategickými hlavními směry stanovenými Evropskou radou.
(3)
Sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o strategii „Evropa 2020“stanoví strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Dobře fungující prostor práva, v němž jsou odstraněny překážky bránící přeshraničním soudním řízením a přístupu ke spravedlnosti v přeshraničních situacích, by se měl stát klíčovým prvkem při podpoře specifických cílů a hlavních iniciativ strategie Evropa 2020 a při usnadnění mechanismů určených na podporu růstu.
(4)
Pro účely tohoto nařízení by pojem „soudci a soudní zaměstnanci“ měl být vykládán tak, aby zahrnoval soudce, státní zástupce a soudní úředníky, jakož i jiné právní odborníky spojené se soudnictvím, jako jsou advokáti, notáři, soudní vykonavatelé, probační úředníci, mediátoři a soudní tlumočníci.
(5)
Justiční vzdělávání je zásadním prvkem při budování vzájemné důvěry a zlepšování spolupráce mezi justičními orgány a právními odborníky v různých členských státech. Justiční vzdělávání by mělo být považováno za základní prvek při podpoře skutečně evropské justiční kultury v souvislosti se sdělením Komise ze dne 13. září 2011 s názvem „Budování důvěry v celoevropskou justici. Nový rozměr evropského justičního vzdělávání.“, usnesením Rady o dalším vzdělávání soudců, státních zástupců a soudních zaměstnanců v Evropské unii (5), závěry Rady ze dne 27. a 28. října 2011 o evropském justičním vzdělávání a usnesením Evropského parlamentu ze dne 14. března 2012 o justičním vzdělávání.
(6)
Na justičním vzdělávání se mohou podílet různí aktéři, jako jsou právní, soudní a správní orgány členských států, akademické instituce, vnitrostátní subjekty odpovědné za justiční vzdělávání, organizace nebo sítě poskytující vzdělávání na evropské úrovni či sítě soudních koordinátorů práva Unie. Orgány a subjekty sledující cíl obecného evropského zájmu v oblasti vzdělávání soudců, jako jsou Evropská síť pro justiční vzdělávání (EJTN), Akademie evropského práva (ERA), Evropská síť rad pro justici (ENCJ), Sdružení státních rad a nejvyšších správních soudů Evropské unie (ACA-Europe), Síť předsedů nejvyšších soudů Evropské unie (RPCSJUE) a Evropský institut veřejné správy (EIPA), by měly i nadále plnit svou úlohu při podpoře vzdělávacích programů pro soudce a soudní zaměstnance, které mají skutečný evropský rozměr, a měla by jim tudíž být poskytována přiměřená finanční podpora v souladu s postupy a kritérii stanovenými v ročních pracovních programech přijatých Komisí podle tohoto nařízení.
(7)
Unie by měla usnadnit vzdělávací činnosti zaměřené na provádění práva Unie tím, že platy účastnících se soudců a soudních zaměstnanců vyplácené orgány členských států bude považovat za způsobilé náklady nebo za spolufinancování formou věcných příspěvků, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) (dále jen „finanční nařízení“).
(8)
Přístup ke spravedlnosti by měl zejména zahrnovat přístup k soudům, k alternativním metodám urovnávání sporů a k osobám zastávajícím veřejnou funkci, které mají podle zákona povinnost poskytovat stranám nezávislé a nestranné právní poradenství.
(9)
Rada v prosinci roku 2012 potvrdila Protidrogovou strategii EU (2013-2020) (7), jejímž cílem je zaujmout vyvážený přístup založený na současném snižování poptávky po drogách a nabídky drog, přičemž uznala, že snižování poptávky po drogách a snižování nabídky drog jsou vzájemně se posilujícími prvky politiky boje proti zakázaným drogám. Jedním z hlavních cílů uvedené strategie je nadále přispívat k měřitelnému snížení poptávky po drogách, drogové závislosti a zdravotních a sociálních rizik a škod spojených s užíváním drog. Zatímco program Drogová prevence a informovanost o drogách, zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1150/2007/ES (8), vycházel z právního základu pro oblast veřejného zdraví a vztahoval se na tyto aspekty, tento program vychází z různých právních základů a jeho cílem by měl být další rozvoj evropského prostoru práva založeného na vzájemném uznávání a vzájemné důvěře, zejména prosazováním justiční spolupráce. V reakci na potřebu zjednodušení a v souladu s právním základem každého programu může tedy program Zdraví pro růst podporovat opatření doplňující činnost členských států při dosahování cíle, jímž je snížení škodlivých účinků drog na zdraví, a to i v oblasti informovanosti a prevence.
(10)
Dalším důležitým prvkem Protidrogové strategie EU (2013-2020) je omezení nabídky drog. Zatímco nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost by měl podporovat činnosti zaměřené na předcházení a boj proti obchodu s drogami a jiným formám trestné činnosti a zejména opatření zaměřená na výrobu, zhotovování, extrahování, prodej, přepravu, dovoz a vývoz nedovolených drog, včetně držení a nákupu s cílem zapojit se do činností spojených s obchodem s drogami, měl by se tento program vztahovat na ty aspekty protidrogové politiky, na které se nevztahuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost ani program Zdraví pro růst a které úzce souvisejí s obecným cílem tohoto programu.
(11)
V každém případě je třeba zajistit trvalé financování priorit programového období 2007-2013, které byly zachovány jako cíle v rámci nové Protidrogové strategie EU (2013-2020), a proto by měly být k dispozici finanční prostředky z programu Zdraví pro růst, nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost a tohoto programu v souladu s jejich příslušnými prioritami a právními základy a při vyloučení dvojího financování.
(12)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), článku 24 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a Úmluvy OSN o právech dítěte z roku 1989 by měl program podporovat ochranu práv dítěte, včetně práva na řádný proces, práva porozumět průběhu soudního řízení, práva na respektování soukromého a rodinného života a práva na integritu a důstojnost. Program by měl být zaměřen zejména na zvýšení ochrany dítěte v rámci jednotlivých soudních systémů a na zlepšení přístupu dětí k spravedlnosti a prosazování práv dítěte by mělo být součástí provádění všech jeho činností.
(13)
Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU by tento program měl podporovat zohlednění rovnosti žen a mužů a cílů v oblasti zákazu diskriminace ve všech svých činnostech. Mělo by být prováděno pravidelné sledování a hodnocení, které umožní posoudit, jak činnosti programu reagují na otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace.
(14)
Ze zkušeností s činností na úrovni Unie vyplývá, že plnění cílů programu v praxi vyžaduje spojení jednotlivých nástrojů, včetně právních předpisů, politických iniciativ a financování. Financování je důležitý nástroj, který doplňuje legislativní opatření.
(15)
Ve svých závěrech přijatých ve dnech 22. a 23. září 2011 o zlepšení účinnosti budoucích finančních programů Unie na podporu justiční spolupráce Rada zdůraznila významnou úlohu finančních programů Unie v účinném provádění acquis Unie a opětovně vyjádřila potřebu transparentnějšího, flexibilnějšího, soudržnějšího a jednoduššího přístupu k těmto programům.
(16)
Sdělení Komise nazvané „Rozpočet - Evropa 2020“ze dne 29. června 2011 zdůrazňuje potřebu racionalizovat a zjednodušit financování Unie. Zejména vzhledem ke stávající hospodářské krizi je nanejvýš důležité, aby finanční prostředky Unie byly strukturovány a spravovány co nejsvědomitěji. Smysluplného zjednodušení a účinného řízení financování lze dosáhnout snížením počtu programů a racionalizací, zjednodušením a harmonizací pravidel a postupů v oblasti financování.
(17)
V reakci na potřebu zjednodušit a účinně řídit poskytování finančních prostředků a usnadnit přístup k nim by tento program měl pokračovat v činnostech prováděných v minulosti na základě tří programů zavedených rozhodnutím Rady 2007/126/SVV (9), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1149/2007/ES (10) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1150/2007/ES a rozvíjet tyto činnosti. Hodnocení těchto programů v polovině období zahrnují doporučení s cílem zlepšit jejich provádění. Výsledky těchto hodnocení v polovině období, jakož i výsledky příslušných hodnocení ex post je třeba zohlednit při provádění tohoto programu.
(18)
Sdělení Komise nazvané „Přezkum rozpočtu EU“ ze dne 19. října 2010 a sdělení Komise nazvané „Rozpočet - Evropa 2020“ ze dne 29. června 2011 rovněž zdůrazňují potřebu zacílit financování na činnosti, které mají zřejmou evropskou přidanou hodnotu, tj. na případy, kdy zásah Unie může oproti opatřením na úrovni členských států přinést přidanou hodnotu. Akce, na něž se vztahuje toto nařízení, by měly přispívat k vytvoření evropského prostoru práva tím, že podpoří zásadu vzájemného uznávání, posílí vzájemnou důvěru mezi členskými státy, zdokonalí přeshraniční spolupráci a vytváření sítí a umožní správné, soudržné a jednotné uplatňování práva Unie. Činnosti v oblasti financování by měly rovněž přispívat k tomu, aby všichni zúčastnění získávali účinnější a lepší znalosti o právu a politikách Unie, a měly by poskytovat stabilní analytický základ pro podporu a rozvoj práva a politik Unie, a přispívat tak k jejich vymáhání a řádnému provádění. Opatření na úrovni Unie umožní, aby tyto akce byly prováděny jednotně v rámci celé Unie a aby přinášely úspory z rozsahu. Kromě toho může Unie lépe reagovat na přeshraniční situace, než mohou členské státy, a může poskytnout evropskou platformu pro vzájemné čerpání zkušeností.
(19)
Při výběru akcí, jež mají být financovány z programu, by Komise měla návrhy posuzovat podle předem určených kritérií. Tato kritéria by měla zahrnovat posouzení evropské přidané hodnoty navrhovaných akcí. I u vnitrostátních projektů a projektů malého rozsahu lze prokázat, že obsahují evropskou přidanou hodnotu.
(20)
Orgány a subjekty, které mají přístup k programu, by měly zahrnovat celostátní, regionální a místní orgány.
(21)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (11).
(22)
S cílem zajistit, aby byl program dostatečně pružný na to, aby reagoval na měnící se potřeby a odpovídající politické priority během svého trvání, by měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu procentních podílů stanovených v příloze tohoto nařízení pro každý specifický cíl, která by tyto podíly přesáhla o více než 5 procentních bodů. K posouzení potřeby takového aktu v přenesené pravomoci by se tyto procentní podíly měly vypočítat na základě finančního krytí programu pro celou dobu jeho trvání, a nikoli na základě ročních prostředků. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(23)
Toto nařízení by mělo být prováděno v plném souladu s finančním nařízením. Zejména pokud jde o podmínky způsobilosti daně z přidané hodnoty (DPH), kterou platí příjemci grantů, by způsobilost DPH neměla záviset na právním postavení příjemců pro činnosti, jež mohou provádět soukromé a veřejné orgány a subjekty za stejných právních podmínek. S ohledem na zvláštní povahu cílů a činností, na něž se vztahuje toto nařízení, je ve výzvách k podávání návrhů třeba upřesnit, že pro činnosti, jež mohou provádět veřejné i soukromé orgány a subjekty, má být za způsobilou považována neodpočitatelná DPH odváděná veřejnými orgány a subjekty, pokud je placena v souvislosti s prováděním činností jako odborné vzdělávání nebo zvyšování informovanosti, které nelze považovat za výkon veřejné moci. Toto nařízení by mělo rovněž využívat nástroje pro zjednodušení, které byly zavedeny finančním nařízením. Cílem kritérií pro určování akcí, jež mají být podporovány, by navíc mělo být poskytování dostupných finančních prostředků na akce, jež mají největší dopad na sledované cíle politiky.
(24)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci pro schvalování ročních pracovních programů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(25)
Roční pracovní programy přijímané Komisí podle tohoto nařízení by měly zajistit vhodné rozdělení finančních prostředků mezi granty a veřejné zakázky. Program by měl nejprve přidělit finanční prostředky na granty a zároveň zachovat dostatečné úrovně financování pro zakázky. Minimální podíl ročních výdajů, které mají být přiděleny na granty, by měl být stanoven v ročním pracovním programu a neměl by být nižší než 65 %. Pro usnadnění plánování projektů a spolufinancování zúčastněnými stranami by Komise měla stanovit jasný harmonogram pro výzvy k podávání návrhů, výběr projektů a rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
(26)
Aby se zajistilo účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je zapotřebí dodržovat celkový soulad, doplňkovost a součinnost mezi finančními programy, které podporují vzájemně související oblasti politiky, a to zejména v případě tohoto programu a programu Práva, rovnost a občanství, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 (13), nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí jako součásti Fondu pro vnitřní bezpečnost programu Zdraví pro růst, programu Erasmus+, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (14), rámcového programu Horizont 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (15), a nástroje předvstupní pomoci (NPP II).
(27)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s finančním nařízením.
(28)
V zájmu uplatňování zásady řádného finančního řízení by toto nařízení mělo upravovat vhodné nástroje pro posouzení jeho výsledků. Za tímto účelem by mělo definovat obecné a specifické cíle. Aby bylo možné posoudit plnění těchto specifických cílů, je zapotřebí vytvořit soubor konkrétních a měřitelných ukazatelů, které by měly zůstat v platnosti po celou dobu trvání programu. Komise by měla každoročně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o sledování, která by se měla zakládat mimo jiné na ukazatelích stanovených v tomto nařízení a která by měla podat informace o využití dostupných finančních prostředků.
(29)
Program by měl být prováděn účinným způsobem, který by dodržoval zásadu řádného finančního řízení a zároveň by umožnil účinný přístup k programu potenciálním žadatelům. S cílem podpořit účinný přístup k programu by Komise měla vyvinout maximální úsilí zaměřené na zjednodušení a harmonizaci postupů podávání žádostí a dokumentů, správních formalit a požadavků v oblasti finančního řízení, na odstranění administrativní zátěže a na podporu žádostí o poskytnutí grantu podávaných subjekty, které se nacházejí v členských státech, jež jsou v programu nedostatečně zastoupeny. Informace o programu, jeho cílech, jednotlivých výzvách k podávání návrhů a jejich harmonogramu by měla Komise zveřejnit na zvláštní internetové stránce. Základní dokumenty a pokyny týkající se výzev k podávání návrhů by měly být k dispozici ve všech úředních jazycích orgánů Unie.
(30)
V souladu s čl. 180 odst. 1 písm. l) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (16) (dále jen „prováděcí pravidla“) by grantová dohoda měla obsahovat ustanovení, jimiž se řídí zviditelnění finanční podpory, kterou Unie poskytuje, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy její prezentace vůči veřejnosti není možná či vhodná.
(31)
V souladu s čl. 35 odst. 2 a 3 finančního nařízení a článkem 21 prováděcích pravidel by Komise měla vhodným způsobem včas zpřístupnit informace o příjemcích finančních prostředků a o povaze a účelu opatření financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie. Při zpřístupnění těchto informací by měly být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů.
(32)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž konkrétně přispět k dalšímu rozvoji evropského prostoru práva, založeného na vzájemném uznávání a vzájemné důvěře, zejména podporou justiční spolupráce v civilních a trestních věcech, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(33)
V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného k Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, oznámilo Irsko své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(34)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného k Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Spojené království neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(35)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného k Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(36)
S cílem zabezpečit kontinuitu financování činností dříve prováděných na základě rozhodnutí 2007/126/SVV, rozhodnutí č. 1149/2007/ES a rozhodnutí č. 1150/2007/ES by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zavedení a doba trvání programu
1. Toto nařízení zavádí program Spravedlnost (dále jen „program“).
2. Program zahrnuje období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Evropská přidaná hodnota
1. Z programu jsou financovány akce s evropskou přidanou hodnotou, které přispívají k dalšímu rozvoji evropského prostoru práva. Komise za tímto účelem zajistí, že akce vybrané k financování mají přinést výsledky s evropskou přidanou hodnotou.
2. Evropská přidaná hodnota akcí, včetně akcí malého rozsahu a vnitrostátních akcí, se posuzuje na základě kritérií, jako je jejich přispění k důslednému a jednotnému provádění práva Unie a k širokému povědomí veřejnosti o právech z něj vyplývajících, jejich potenciál k rozvíjení vzájemné důvěry mezi členskými státy a zlepšení přeshraniční spolupráce, jejich nadnárodní dopad, jejich podíl na vypracování a šíření osvědčených postupů a jejich potenciál k vytváření praktických nástrojů a řešení zaměřených na přeshraniční nebo celounijní problémy.
Článek 3
Obecný cíl
Obecným cílem programu je přispět k dalšímu rozvoji evropského prostoru práva založeného na vzájemném uznávání a vzájemné důvěře, a to zejména podporou justiční spolupráce v občanských a trestních věcech.
Článek 4
Specifické cíle
1. K dosažení obecného cíle stanoveného v článku 3 jsou v programu stanoveny tyto specifické cíle:
a)
usnadnění a podpora justiční spolupráce v občanských a trestních věcech;
b)
podpora a prosazování justičního vzdělávání, včetně jazykového vzdělávání v oblasti právní terminologie, s cílem podporovat společnou právní a justiční kulturu;
c)
usnadnění účinného přístupu ke spravedlnosti pro všechny, včetně prosazování a podpory práv obětí trestných činů, při respektování práv na obhajobu;
d)
podpora iniciativ v oblasti protidrogové politiky, pokud jde o aspekty spojené s justiční spoluprací a předcházením trestné činnosti, které úzce souvisejí s obecným cílem programu, pokud se na ně nevztahuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost nebo program Zdraví pro růst.
2. Specifických cílů programu se dosahuje zejména:
a)
zlepšováním veřejného povědomí a znalostí o právu a politikách Unie;
b)
s cílem zajistit účinnou justiční spolupráci v občanských a trestních věcech, zlepšováním znalostí o právu Unie, včetně hmotného a procesního práva, nástrojů justiční spolupráce a příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie, a o srovnávacím právu;
c)
podporou účinného, uceleného a jednotného provádění a používání nástrojů Unie v členských státech a jejich sledováním a hodnocením;
d)
podporou přeshraniční spolupráce, zlepšováním vzájemných znalostí a porozumění v oblasti občanského a trestního práva a právních a justičních systémů členských států a posilováním vzájemné důvěry;
e)
zdokonalováním znalostí a porozumění ohledně případných překážek pro řádné fungování evropského prostoru práva;
f)
zlepšováním účinnosti justičních systémů a jejich spolupráce prostřednictvím informačních a komunikačních technologií, včetně přeshraniční interoperability systémů a aplikací.
Článek 5
Začleňování
Program při provádění všech svých činností usiluje o podporu rovnosti žen a mužů a práv dítěte, a to i prostřednictvím justice vstřícné k dětem. Program dodržuje rovněž zákaz diskriminace z kteréhokoli z důvodů uvedených v článku 21 Listiny, v souladu s článkem 51 Listiny a v mezích v něm stanovených.
Článek 6
Druhy akcí
1. Z programu jsou mimo jiné financovány tyto druhy akcí:
a)
analytické činnosti, jako je shromažďování údajů a statistik; rozvoj společných metodik a případně ukazatelů nebo měřítek; studie, výzkum, analýzy a průzkumy; hodnocení; příprava a publikace pokynů, zpráv a vzdělávacích materiálů; workshopy, semináře, setkání odborníků a konference;
b)
vzdělávací činnosti, jako jsou například výměny zaměstnanců, workshopy, semináře, školící programy pro školitele, včetně jazykového vzdělávání v oblasti právní terminologie, a rozvíjení internetových a dalších vzdělávacích modulů pro soudce a soudní zaměstnance;
c)
vzájemná výměna zkušeností, spolupráce, zvyšování povědomí a šíření informací, jako je například identifikace a výměna osvědčených postupů, inovativních přístupů a zkušeností; organizace vzájemného hodnocení a vzájemné výměny zkušeností; pořádání konferencí, seminářů, informačních kampaní včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s cíli programu; shromažďování a zveřejňování materiálů pro šíření informací o programu a jeho výsledcích; rozvíjení, provozování a údržba systémů a nástrojů využívajících informační a komunikační technologie, včetně dalšího rozvoje portálu evropské e-justice jako nástroje ke zlepšení přístupu občanů ke spravedlnosti;
d)
podpora hlavních aktérů, jejichž činnosti přispívají k provádění cílů programu, jako je podpora pro členské státy při provádění práva a politik Unie, podpora klíčových evropských aktérů a sítí na evropské úrovni, včetně sítí v oblasti justičního vzdělávání; a podpora činností sítí na evropské úrovni mezi specializovanými orgány a subjekty, jakož i celostátními, regionálními a místními orgány a nevládními organizacemi.
2. Evropská síť pro justiční vzdělávání obdrží grant na provozní náklady umožňující spolufinancování výdajů souvisejících s jejím stálým pracovním programem.
Článek 7
Účast
1. Přístup k tomuto programu je otevřen všem orgánům a subjektům, které jsou právně usazeny v:
a)
členských státech,
b)
zemích Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v uvedené dohodě;
c)
kandidátských zemích, potenciálních kandidátech a zemích přistupujících k Unii, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými pro účast těchto zemí na programech Unie zavedených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích rad přidružení nebo podobných dohodách.
2. Orgány a subjekty zaměřené na zisk mají přístup k programu pouze ve spojení s neziskovými nebo veřejnými organizacemi.
3. Orgány a subjekty právně usazené v jiných třetích zemích než těch, které se účastní programu v souladu s odst. 1 písm. b) a c), a zejména v zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, se mohou do akcí v rámci programu zapojit na vlastní náklady, pokud to poslouží účelu těchto akcí.
4. Komise může spolupracovat s mezinárodními organizacemi za podmínek stanovených v příslušném ročním pracovním programu. Přístup k programu je otevřen mezinárodním organizacím působícím v oblastech, na něž se program vztahuje, v souladu s finančním nařízením a příslušným ročním pracovním programem.
Článek 8
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění programu na období 2014 až 2020 se stanoví na 377 604 000 EUR.
2. Z finančních prostředků programu lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou potřebné pro řízení programu a posouzení týkající se dosažení jeho cílů. Z finančních prostředků programu lze hradit výdaje spojené s nezbytnými studiemi, setkáními odborníků, informačními a komunikačními akcemi včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení, jakož i výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu informací, a jiné výdaje na technickou a správní pomoc, potřebnou v souvislosti s řízením programu Komisí.
3. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích stanovených víceletým finančním rámcem zřízeným nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (17)
4. V rámci finančního krytí programu se částky na každý specifický cíl přidělují v souladu s procentními podíly stanovenými v příloze.
5. Komise se od přidělených procentních podílů finančního krytí, jak jsou stanoveny v příloze, nesmí odchýlit o více než 5 procentních bodů pro každý specifický cíl. Pro případ, že je nezbytné tento limit překročit, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9 za účelem změny každého z podílů uvedených v příloze o více než 5 a nejvýše 10 procentních bodů.
Článek 9
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 8 odst.5 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 10
Prováděcí opatření
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise za účelem provádění programu přijme roční pracovní programy ve formě prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2.
3. Každý roční pracovní program provede cíle programu tím, že určí:
a)
akce, jež mají být uskutečněny v souladu s obecnými a specifickými cíli stanovenými v článku 3 a čl. 4 odst. 1, včetně orientačního přidělení finančních zdrojů;
b)
základní kritéria způsobilosti, výběru a udělování grantů, podle nichž se vybírají návrhy, které mají obdržet finanční příspěvky v souladu s článkem 84 finančního nařízení a článkem 94 prováděcích pravidel;
c)
minimální procentní podíl ročních výdajů, které mají být přiděleny na granty.
4. Zajistí se vhodné a spravedlivé rozdělování finanční podpory mezi různé oblasti, na něž se vztahuje toto nařízení. Při rozhodování o přidělení prostředků do těchto oblastí v ročních pracovních programech zohlední Komise potřebu zachovat dostatečné úrovně financování jak pro oblast civilního a trestního soudnictví, tak pro oblast justičního vzdělávání a iniciativy v oblasti protidrogové politiky spadající do působnosti programu.
5. Výzvy k podávání návrhů se uveřejňují jednou ročně.
6. Pro usnadnění činností v oblasti justičního vzdělávání se v souladu s finančním nařízením při poskytování odpovídajícího financování zohlední náklady spojené s účastí soudců a soudních zaměstnanců na těchto činnostech, které vzniknou orgánům členských států.
Článek 11
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 12
Doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkový soulad, doplňkovost a součinnost s ostatními nástroji Unie, včetně mimo jiné s programem Práva, rovnost a občanství, nástrojem pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí jako součástí Fondu pro vnitřní bezpečnost, programem Erasmus+, rámcovým programem Horizont 2020 a nástrojem předvstupní pomoci (NPP II).
2. Komise rovněž zajistí celkový soulad, doplňkovost a součinnost s činností subjektů Unie působících v oblastech, na něž se vztahují cíle programu, jako jsou Eurojust, zřízený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (18), a Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006 (19).
3. Program může sdílet zdroje s ostatními nástroji Unie, zejména s programem Práva, rovnost a občanství, za účelem provádění akcí odpovídajících cílům obou programů. Na akci financovanou z programu lze rovněž čerpat prostředky z programu Práva, rovnost a občanství, pokud se financování netýká stejné nákladové položky.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných z programu finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolu veškerých dokladů i kontrolu na místě u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (20) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (21) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy, které vyplývají z provádění programu, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů a vyšetřování zmíněných v uvedených odstavcích v souladu s jejich pravomocemi.
Článek 14
Sledování a hodnocení
1. Komise program každoročně sleduje tak, aby bylo možné sledovat provádění akcí v jeho rámci a plnění specifických cílů stanovených v článku 4. Sledování zároveň umožní posoudit, jak byly v rámci akcí programu řešeny otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě
a)
výroční zprávu o sledování na základě ukazatelů stanovených v čl. 15 odst. 2 a o využití dostupných finančních prostředků;
b)
průběžnou hodnotící zprávu do 30. června 2018;
c)
zprávu o hodnocení ex post do 31. prosince 2021.
3. Průběžná hodnotící zpráva posoudí pokrok dosažený při plnění cílů programu, účinnost využívaných zdrojů a evropskou přidanou hodnotu programu s cílem určit, zda je financování v oblastech, na které se program vztahuje, třeba po roce 2020 prodloužit, upravit nebo ukončit. Zároveň se prověří, zda je možné program ještě zjednodušit, zda je vnitřně i navenek soudržný a zda jsou všechny jeho cíle a akce stále relevantní. Ve zprávě se zohlední výsledky hodnocení ex post předchozích programů na období 2007-2013 zavedených rozhodnutími uvedenými v článku 16.
4. Zpráva o hodnocení ex post, která se použije při rozhodování o následném programu, posoudí dlouhodobý dopad programu a udržitelnost jeho účinků.
5. Hodnocení zároveň umožní posoudit, jak byly v rámci akcí programu řešeny otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace.
Článek 15
Ukazatele
1. V souladu s článkem 14 slouží ukazatele stanovené v odstavci 2 tohoto článku jako základ pro sledování a hodnocení rozsahu, ve kterém bylo akcemi stanovenými v článku 6 dosaženo každého ze specifických cílů programu stanovených v článku 4. Měří se na základě předem stanovených základních hodnot, které odrážejí situaci před prováděním. Ukazatele se případně člení podle pohlaví, věku a postižení.
2. Ukazatele uvedené v odstavci 1 zahrnují mimo jiné:
a)
počet a procentní podíl osob v cílové skupině, které byly osloveny činnostmi na zvyšování povědomí financovanými z programu;
b)
počet a procentní podíl soudců a soudních zaměstnanců v cílové skupině, kteří se zúčastnili činností v oblasti vzdělávání, výměn, studijních pobytů, workshopů a seminářů financovaných z programu;
c)
zvýšení úrovně znalostí o právu a politikách Unie ve skupinách účastnících se činností financovaných z programu ve srovnání s celou cílovou skupinou;
d)
počet případů, činnosti a výsledky v oblasti přeshraniční spolupráce, mimo jiné prostřednictvím nástrojů informačních technologií a postupů zavedených na úrovni Unie;
e)
hodnocení účastníků činností, jichž se zúčastnili, a jejich (očekávané) udržitelnosti;
f)
zeměpisné pokrytí činností financovaných z programu.
3. Kromě ukazatelů stanovených v odstavci 2 se v průběžné zprávě i ve zprávě o hodnocení programu ex post zhodnotí mimo jiné:
a)
vnímaný dopad programu na otázku přístupu ke spravedlnosti na základě kvalitativních a kvantitativních údajů shromážděných na evropské úrovni;
b)
počet a kvalita nástrojů a prostředků vypracovaných prostřednictvím akcí financovaných programem;
c)
evropská přidaná hodnota programu, včetně zhodnocení činností programu s přihlédnutím k podobným iniciativám vytvořeným na vnitrostátní či evropské úrovni a bez finanční podpory Unie a k jejich (očekávaným) výsledkům a výhody či nevýhody financování Unií ve srovnání s vnitrostátním financováním dotyčného druhu činnosti;
d)
úroveň financování v poměru k dosaženým výsledkům (účinnost);
e)
případné administrativní, organizační nebo strukturální překážky bránící hladšímu, účinnějšímu a účelnějšímu provádění programu (prostor pro zjednodušení).
Článek 16
Přechodná opatření
Na akce zahájené na základě rozhodnutí 2007/126/SVV, rozhodnutí 1149/2007/ES nebo rozhodnutí 1150/2007/ES se až do jejich ukončení vztahují ustanovení těchto rozhodnutí. Vzhledem k těmto akcím se odkazy na výbory uvedené v článku 9 rozhodnutí 2007/126/SVV, v článcích 10 a 11 rozhodnutí 1149/2007/ES a v článku 10 rozhodnutí 1150/2007/ES považují za odkazy na výbor uvedený v čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1382/2013
zo 17. decembra 2013,
ktorým sa ustanovuje program Spravodlivosť na obdobie rokov 2014 - 2020
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 81 ods. 1 a 2, článok 82 ods. 1 a článok 84,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
V Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa ustanovuje vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, v rámci ktorého sa môžu osoby slobodne pohybovať. Únia môže na tento účel prijímať opatrenia na rozvoj justičnej spolupráce v civilných a trestných veciach a na podporu opatrení členských štátov v oblasti predchádzania trestnej činnosti. Pri ďalšom rozvoji európskeho priestoru spravodlivosti by sa malo zabezpečiť dodržiavanie základných práv, ako aj spoločných zásad, ako sú nediskriminácia, rodová rovnosť, účinný prístup k spravodlivosti pre všetkých, právny štát a dobre fungujúci nezávislý justičný systém.
(2)
Európska rada v Štokholmskom programe (4) opätovne potvrdila prioritu, ktorou je rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a za politickú prioritu vyhlásila vytvorenie Európy práva a spravodlivosti. Za jeden z dôležitých nástrojov slúžiacich na úspešné vykonanie politických priorít Štokholmského programu sa označilo financovanie. Ambiciózne ciele stanovené v zmluvách a Štokholmskom programe by sa mali dosiahnuť okrem iného zavedením flexibilného a účinného programu Spravodlivosť na obdobie rokov 2014 až 2020 (ďalej len „program“), ktorý by mal uľahčiť plánovanie a vykonávanie. Všeobecné a špecifické ciele programu by sa mali vykladať v súlade s príslušnými strategickými usmerneniami vymedzenými Európskou radou.
(3)
Oznámenie Komisie z 3. marca 2010 o stratégii Európa 2020 stanovuje stratégiu pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Ako kľúčový prvok podpory špecifických cieľov a hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 a na uľahčenie fungovania mechanizmov určených na podporu rastu by sa mal vytvoriť dobre fungujúci priestor spravodlivosti, v ktorom sa odstránili prekážky cezhraničných súdnych konaní a prístupu k spravodlivosti v cezhraničných situáciách.
(4)
Na účely tohto nariadenia by sa pojem „súdnictvo a justiční zamestnanci“ mal vykladať tak, aby zahŕňal sudcov, prokurátorov a súdnych úradníkov, ako aj iné osoby vykonávajúce právnické povolanie, ktorí sa zúčastňujú na výkone justície, ako sú advokáti, notári, exekútori, probační úradníci, mediátori a súdni tlmočníci.
(5)
Odborná justičná príprava je zásadným prvkom pri budovaní vzájomnej dôvery a zlepšuje sa ňou spolupráca medzi justičnými orgánmi a odborníkmi z právnej praxe v rôznych členských štátoch. Odborná justičná príprava by sa mala považovať za základný prvok pri podpore skutočnej európskej justičnej kultúry v kontexte oznámenia Komisie z 13. septembra 2013 s názvom „Budovanie dôvery v spravodlivosť v celej EÚ. Nový rozmer európskej odbornej justičnej prípravy“, uznesenia Rady o odbornej príprave sudcov, prokurátorov a justičných pracovníkov v Európskej únii (5), záverov Rady z 27. a 28. októbra 2011 o európskej odbornej justičnej príprave a uznesenia Európskeho parlamentu zo 14. marca 2012 o odbornej justičnej príprave.
(6)
Na odbornej justičnej príprave sa môžu podieľať rôzni aktéri, ako sú právne, justičné a správne orgány členských štátov, akademické inštitúcie, vnútroštátne orgány zodpovedné za odbornú justičnú prípravu, organizácie alebo siete poskytujúce odbornú prípravu na európskej úrovni alebo siete koordinátorov súdov práva Únie. Orgány a subjekty, ktoré sledujú všeobecný európsky záujem v oblasti odbornej justičnej prípravy, ako je Európska sieť odbornej justičnej prípravy (EJTN), Akadémia európskeho práva (ERA), Európska sieť súdnych rád (ENCJ), Združenie štátnych rád a najvyšších správnych súdov Európskej únie (ACA - Europe), Sieť predsedov najvyšších súdov Európskej únie (RPCSJUE) a Európsky inštitút verejnej správy (EIPA), by mali aj naďalej plniť svoju úlohu pri podpore vzdelávacích programov pre súdnictvo a justičných zamestnancov so skutočným európskym rozmerom, a preto by sa im mala priznať primeraná finančná podpora v súlade s postupmi a kritériami stanovenými v ročných pracovných programoch prijatých Komisiou podľa tohto nariadenia.
(7)
Únia by mala uľahčovať vzdelávacie činnosti zamerané na vykonávanie práva Únie tým, že by sa platy zúčastneného súdnictva a justičných zamestnancov, ktoré vzniknú orgánom členských štátov, považovali za oprávnené náklady alebo spolufinancovanie vo vecnej forme v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 966/2012 (6) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“).
(8)
Prístup k spravodlivosti by mal zahŕňať najmä prístup k súdom, alternatívnym metódam urovnávania sporov a k osobám zastávajúcim verejnú funkciu, ktoré majú podľa zákona poskytovať stranám nezávislé a nestranné právne poradenstvo.
(9)
Rada 1. decembra 2012 schválila Protidrogovú stratégiu EÚ (2013 - 20) (7), ktorej cieľom je vyvážený prístup založený na súčasnom znižovaní dopytu po drogách a ponuky drog, pričom sa uznáva, že znižovanie dopytu po drogách a ponuky drog sú vzájomne sa posilňujúcimi prvkami politiky týkajúcej sa boja proti zakázaným drogám. Táto stratégia má ako jeden z hlavných cieľov prispieť k merateľnému zníženiu ponuky drog, drogovej závislosti a zdravotných a sociálnych rizík a škôd spojených s užívaním drog. Zatiaľ čo program Protidrogová prevencia a informovanosť ustanovený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1150/2007/ES (8) sa zakladal na právnom základe týkajúcom sa verejného zdravia a vzťahoval sa na tieto aspekty, program je založený na inom právnom základe a jeho cieľom by mal byť ďalší rozvoj európskeho priestoru spravodlivosti, ktorý sa zakladá na vzájomnom uznávaní a dôvere, a to najmä presadzovaním justičnej spolupráce. Tak v reakcii na potrebu zjednodušenia a v súlade s právnym základom každého programu sa môžu programom Zdravie pre rast podporovať opatrenia na doplnenie opatrení členských štátov pri dosahovaní cieľa spočívajúceho v znížení poškodenia zdravia súvisiaceho s drogami vrátane informovanosti a prevencie.
(10)
Ďalším dôležitým prvkom Protidrogovej stratégie EÚ (2013 - 20) je zníženie ponuky drog. Zatiaľ čo z nástroja pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia ako súčasti Fondu pre vnútornú bezpečnosť, by sa mali podporovať opatrenia zamerané na prevenciu obchodovania s drogami a iných druhov trestnej činnosti a boj proti nim, a najmä opatrenia zamerané proti výrobe, zhotoveniu, získavaniu, predaju, preprave, dovozu a vývozu zakázaných drog vrátane držby a nákupu s cieľom zapojiť sa do obchodovania s drogami, program by sa mal vzťahovať na tie aspekty protidrogovej politiky, na ktoré sa nevzťahuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť alebo program Zdravie pre rast a sú úzko prepojené s jeho všeobecným cieľom.
(11)
V každom prípade by sa malo zabezpečiť nepretržité financovanie priorít v rámci programovacieho obdobia 2007 - 2013, ktoré sa ponechali ako ciele v rámci novej Protidrogovej stratégie EÚ (2013 - 20), a preto by mali byť k dispozícii finančné prostriedky z programu Zdravie pre rast, z nástroja pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia ako súčasti Fondu pre vnútornú bezpečnosť a programu v súlade s ich príslušnými prioritami a právnymi základmi, pričom sa zabráni akémukoľvek duplicitnému financovaniu.
(12)
Podľa článku 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), článku 24 Charty základných práv Európskej únie (ďalej lej „charta“) a Dohovoru Organizácie Spojených národov z roku 1989 o právach dieťaťa by sa programom mala podporovať ochrana práv dieťaťa vrátane práva na riadny proces, práva porozumieť priebehu súdneho konania, práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života a práva na nedotknuteľnosť osoby a ľudskú dôstojnosť. Program by sa mal predovšetkým zamerať na zvýšenie ochrany detí v rámci súdnych systémov a na zlepšenie prístupu detí ku spravodlivosti a presadzovanie práv dieťaťa by malo byť súčasťou vykonávania všetkých jeho opatrení.
(13)
Podľa článkov 8 a 10 ZFEÚ by sa programom malo podporovať zohľadnenie rovnosti medzi ženami a mužmi a cieľov v oblasti nediskriminácie vo všetkých jeho činnostiach. Malo by sa vykonávať pravidelné monitorovanie a hodnotenie s cieľom posúdiť spôsob, akým sa pristupuje k otázkam rodovej rovnosti a nediskriminácie v rámci činností programu.
(14)
Zo skúseností s opatreniami na úrovni Únie vyplynulo, že dosiahnutie cieľov programu v praxi si vyžaduje spojenie nástrojov vrátane právnych aktov, politických iniciatív a financovania. Financovanie je dôležitým nástrojom dopĺňajúcim legislatívne opatrenia.
(15)
Rada vo svojich záveroch z 22. a 23. septembra 2011 o zlepšení efektívnosti budúcich programov Únie na financovanie podpory justičnej spolupráce zdôraznila významnú úlohu, ktorú zohrávajú programy financovania zo strany Únie pri účinnom vykonávaní acquis Únie, a opätovne vyjadrila potrebu transparentnejšieho, flexibilnejšieho, súdržnejšieho a jednoduchšieho prístupu k uvedeným programom.
(16)
V oznámení Komisie z 29. júna 2011 s názvom „Rozpočet stratégie Európa 2020 “ sa zdôrazňuje potreba racionalizácie a zjednodušenia financovania zo zdrojov Únie. Najmä s ohľadom na súčasnú hospodársku krízu je mimoriadne dôležité, aby finančné prostriedky Únie boli štrukturované a aby sa s nimi hospodárilo čo najsvedomitejšie. Zmysluplné zjednodušenie a efektívne hospodárenie s finančnými prostriedkami možno dosiahnuť znížením počtu programov a racionalizáciou, zjednodušením a harmonizáciou pravidiel a postupov financovania.
(17)
V snahe reagovať na potrebu zjednodušenia, efektívneho hospodárenia a jednoduchšieho prístupu k financovaniu by mal program pokračovať v činnostiach, ktoré sa predtým vykonávali na základe troch programov ustanovených rozhodnutím Rady 2007/126/SVV (9), rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1149/2007/ES (10) a rozhodnutím č. 1150/2007/ES, a tieto činnosti by sa mali na základe programu ďalej rozvíjať. Hodnotenia uvedených programov v polovici obdobia zahŕňajú odporúčania zamerané na zlepšenie vykonávania uvedených programov. Zistenia týchto hodnotení v polovici obdobia, ako aj zistenia príslušných hodnotení ex-post, je potrebné zohľadniť pri vykonávaní programu.
(18)
V oznámení Komisie z 19. októbra 2010 s názvom „Preskúmanie rozpočtu EÚ“ a v oznámení Komisie z 29. júna 2011 s názvom „Rozpočet pre Európu 2020“sa zdôrazňuje význam zamerania financovania na činnosti s jasnou európskou pridanou hodnotou, teda také, pri ktorých môže byť intervencia Únie v porovnaní s opatrením iba samotných členských štátov prínosnejšia. Opatrenia, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by mali prispievať k vytvoreniu európskeho priestoru spravodlivosti prostredníctvom podpory zásady vzájomného uznávania, budovania vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, posilňovania cezhraničnej spolupráce a vytvárania sietí a dosahovania správneho, jednotného a konzistentného uplatňovania práva Únie. Financovanie by malo takisto prispievať k tomu, aby všetky dotknuté strany dosiahli účinné a lepšie poznanie práva a politík Únie, a malo by poskytnúť kvalitnú analytickú základňu pre podporu a rozvoj práva a politík Únie. Intervencia Únie umožní, aby sa tieto opatrenia vykonávali jednotne v celej Únii a aby prinášali úspory systému. Okrem toho môže Únia lepšie reagovať na cezhraničnú situáciu než členské štáty a môže poskytnúť európsku platformu pre vzájomné čerpanie skúseností.
(19)
Pri výbere opatrení, ktoré by sa mali financovať z programu, by Komisia mala návrhy posudzovať podľa vopred stanovených kritérií. Tieto kritériá by mali zahŕňať aj posúdenie európskej pridanej hodnoty navrhovaných opatrení. Európsku pridanú hodnotu môžu mať aj vnútroštátne projekty a projekty malého rozsahu.
(20)
Medzi orgány a subjekty, ktoré majú prístup k programu, by mali patriť aj celoštátne, regionálne a miestne orgány.
(21)
Týmto nariadením sa na celé obdobie trvania programu stanovuje finančné krytie, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (11) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
(22)
S cieľom zabezpečiť, aby program dostatočne pružne reagoval na meniace sa potreby a zodpovedajúce politické priority prostredníctvom svojho trvania, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu percentuálnych podielov stanovených v prílohe tohto nariadenia pre každý špecifický cieľ, ktorý by tieto percentuálne podiely prekročil o viac než 5 percentuálnych bodov. Na posúdenie potreby takéhoto delegovaného aktu by sa tieto percentuálne podiely mali vypočítať na základe finančného krytia programu na jeho celé trvanie, a nie na základe ročných rozpočtových prostriedkov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(23)
Toto nariadenie by sa malo vykonávať v plnom súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách Najmä pokiaľ ide o podmienky oprávnenosti dane z pridanej hodnoty (DPH) platenej príjemcami grantov, by oprávnenosť DPH nemala závisieť od právneho postavenia príjemcov v prípade činností, ktoré môžu uskutočňovať súkromné a verejné orgány a subjekty za rovnakých právnych podmienok. Vzhľadom na osobitnú povahu cieľov a činností, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa malo vo výzvach na predkladanie návrhov ozrejmiť, že v prípade činností, ktoré môžu vykonávať verejné, ako aj súkromné orgány a subjekty sa neodpočítateľná DPH, ktorú zaplatili verejné orgány a subjekty, považuje za oprávnenú, pokiaľ sa platí za vykonávanie činností, ako je odborná príprava alebo zvyšovanie povedomia, ktoré sa nemôžu považovať za výkon verejnej moci. V tomto nariadení by sa mali použiť aj nástroje týkajúce sa zjednodušenia, ktoré sa zaviedli nariadením o rozpočtových pravidlách. Okrem toho by kritériá výberu opatrení, ktoré by sa mali podporiť, mali zabezpečovať prideľovanie dostupných finančných zdrojov na opatrenia s najvyšším účinkom z pohľadu sledovaného politického cieľa.
(24)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci týkajúce sa prijatia ročných pracovných programov. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (12).
(25)
V ročných pracovných programoch prijatých Komisia podľa tohto nariadenia by sa malo zabezpečiť náležité rozdelenie finančných prostriedkov medzi granty a verejné zákazky. Finančné prostriedky z programu by sa mali prideľovať hlavne na granty pri zachovaní dostatočnej úrovne finančných prostriedkov pre obstarávanie. V ročných pracovných programoch by sa mala určiť minimálna percentuálna hodnota ročných výdavkov, ktorá sa vyčlení na granty a ktorá by mala byť najmenej vo výške 65 %. Na uľahčenie plánovania projektov a spolufinancovania zainteresovanými stranami by Komisia mala stanoviť jasný harmonogram pre výzvy na predkladanie návrhov, výber projektov a rozhodnutia o zadaní zákaziek.
(26)
S cieľom zabezpečiť efektívne prideľovanie finančných prostriedkov zo všeobecného rozpočtu Únie je potrebné usilovať sa o konzistenciu, doplnkovosť a súčinnosť medzi finančnými programami určenými na podporu úzko prepojených politických oblastí, najmä medzi týmto programom a programom Práva, rovnosť a občianstvo ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1381/2013 (13), nástrojom pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia ako súčasti Fondu pre vnútornú bezpečnosť, programom Zdravie pre rast, programom Erasmus+ ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 (14), rámcovým programom Horizont 2020 ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (15) a nástrojom predvstupovej pomoci (IPA II).
(27)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním správnych a finančných sankcií v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
(28)
S cieľom uplatniť zásadu riadneho finančného hospodárenia by sa v tomto nariadení mali stanoviť vhodné nástroje na posúdenie jeho efektívnosti. V záujme toho by sa v ňom mali vymedziť všeobecné a špecifické ciele. Na meranie dosiahnutia týchto špecifických cieľov by sa mal určiť súbor konkrétnych a merateľných ukazovateľov, ktoré by mali zostať v platnosti po celú dobu trvania programu. Komisia by mala každý rok predkladať Európskemu parlamentu a Rade monitorovaciu správu, ktorá by okrem iného vychádzala z ukazovateľov stanovených v tomto nariadení a ktorá by informovala o použití dostupných finančných prostriedkov.
(29)
Program by mal byť vykonávaný účinným spôsobom, ktorý by dodržiaval zásady riadneho finančného hospodárenia a zároveň by umožnil potenciálnym žiadateľom účinný prístup k programu. S cieľom podporiť účinný prístup k programu by Komisia mala vynaložiť čo najväčšie úsilie, aby sa zjednodušili a harmonizovali postupy a dokumenty týkajúce sa žiadostí, administratívne formality a požiadavky na finančné hospodárenie, aby sa odstránilo administratívne zaťaženie a podporili sa žiadosti o granty od subjektov, ktoré sa nachádzajú v členských štátoch s nedostatočným zastúpením v programe. Komisia by mala zverejniť na osobitných webových stránkach informácie o programe, jeho cieľoch, rôznych výzvach na predkladanie návrhov a ich harmonogramy. Základné dokumenty a usmernenia týkajúce sa výziev na predkladanie návrhov by mali byť dostupné vo všetkých úradných jazykoch inštitúcií Únie.
(30)
V súlade s článkom 180 ods. 1 písm. l) delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (16) („pravidlá uplatňovania“) by sa v grantovej dohode mali stanoviť ustanovenia upravujúce viditeľnosť finančnej podpory Únie, okrem riadne odôvodnených prípadov, keď uverejnenie nie je možné alebo vhodné.
(31)
V súlade s článkom 35 ods. 2 a 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článkom 21 pravidiel uplatňovania by Komisia mala zverejniť primeraným a včasným spôsobom informácie o príjemcoch a o povahe a účele opatrení financovaného zo všeobecného rozpočtu Únie. Uvedené informácie by sa mali sprístupniť pri náležitom dodržaní požiadaviek dôvernosti a bezpečnosti, najmä ochrany osobných údajov.
(32)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to prispieť k ďalšiemu rozvoju európskeho priestoru spravodlivosti na základe vzájomného uznávania a dôvery, najmä podporou justičnej spolupráce v civilných a trestných veciach, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(33)
V súlade s článkom 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, Írsko oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia.
(34)
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(35)
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,
(36)
S cieľom zabezpečiť nepretržitosť financovania činností, ktoré boli pôvodne vykonávané na základe rozhodnutia 2007/126/SVV, rozhodnutia č. 1149/2007/EC a rozhodnutia č. 1150/2007/ES, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Ustanovenie programu a jeho trvanie
1. Týmto nariadením sa ustanovuje program Spravodlivosť (ďalej len „program“).
2. Program zahŕňa obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
Článok 2
Európska pridaná hodnota
1. V rámci programu sa financujú opatrenia s európskou pridanou hodnotou, ktoré prispievajú k ďalšiemu rozvoju európskeho priestoru spravodlivosti. Komisia na tento účel zabezpečí, aby opatrenia vybrané na financovanie boli určené na dosahovanie výsledkov s európskou pridanou hodnotou.
2. Európska pridaná hodnota opatrení vrátane opatrení malého rozsahu a vnútroštátnych opatrení sa posudzuje na základe kritérií, ako je ich prínos ku konzistentnému a jednotnému uplatňovaniu práva Únie a rozširovaniu povedomia verejnosti o právach, ktoré z nich vyplývajú, ich potenciál rozvíjať vzájomnú dôveru medzi členskými štátmi a zlepšiť cezhraničnú spoluprácu, ich nadnárodný dopad, ich podiel na vypracovaní a šírení najlepších postupov alebo ich potenciál vytvoriť praktické nástroje a riešenia pre cezhraničné výzvy či výzvy zasahujúce celú Úniu.
Článok 3
Všeobecný cieľ
Všeobecným cieľom programu je prispieť k ďalšiemu rozvoju európskeho priestoru spravodlivosti založenému na vzájomnom uznávaní a dôvere, a to najmä podporou justičnej spolupráce v civilných a trestných veciach.
Článok 4
Špecifické ciele
1. Na dosiahnutie všeobecného cieľa uvedeného v článku 3 má program tieto špecifické ciele:
a)
zjednodušenie a podpora justičnej spolupráce v civilných a trestných veciach;
b)
podpora a presadzovanie justičného vzdelávania vrátane jazykového vzdelávania v oblasti právnej terminológie s cieľom posilniť spoločnú právnu a justičnú kultúru;
c)
uľahčenie účinného prístupu k spravodlivosti pre všetkých vrátane presadzovania a podpory práv obetí trestných činov, pričom sa bude rešpektovať právo na obhajobu;
d)
podpora iniciatív v oblasti protidrogovej politiky, pokiaľ ide o aspekty justičnej spolupráce a predchádzania trestnej činnosti, ktoré sú úzko prepojené so všeobecným cieľom programu, pokiaľ sa na ne nevzťahuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť alebo program Zdravie pre rast.
2. Špecifické ciele programu sa sledujú najmä:
a)
zvyšovaním povedomia verejnosti a znalostí o práve a politikách Únie;
b)
s cieľom zaistiť účinnú justičnú spoluprácu v civilných a trestných veciach, zlepšovaním znalostí o práve Únie vrátane hmotného a procesného práva, nástrojov justičnej spolupráce a príslušnej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie a porovnávacieho práva;
c)
podporou účinného, komplexného a jednotného vykonávania a uplatňovania nástrojov Únie v členských štátoch a ich monitorovania a hodnotenia;
d)
podporou cezhraničnej spolupráce, zlepšovaním vzájomných znalostí a porozumenia, pokiaľ ide o občianske a trestné právo a právne a súdne systémy členských štátov, ako aj posilnením vzájomnej dôvery;
e)
zdokonaľovaním znalostí a porozumenia o prípadných prekážok bezproblémového fungovania európskeho priestoru spravodlivosti;
f)
zlepšovaním účinnosti súdnych systémov a spolupráce medzi nimi prostredníctvom informačných a komunikačných technológií vrátane cezhraničnej interoperability systémov a aplikácií.
Článok 5
Začleňovanie rôznych hľadísk
Program pri uskutočňovaní všetkých svojich opatrení usiluje o podporu rovnosti žien a mužov a presadzovanie práv dieťaťa, a to aj prostredníctvom súdnictva zohľadňujúceho potreby detí. Program musí byť v súlade so zákazom diskriminácie založenej na ktoromkoľvek z dôvodov uvedených v článku 21 charty, a to v súlade s obmedzeniami stanovenými v článku 51 charty a v ich rámci.
Článok 6
Druhy opatrení
1. Z programu sa financujú okrem iného tieto druhy opatrení:
a)
analytické činnosti, napríklad zhromažďovanie údajov a štatistík; rozvoj spoločných metodík, a prípadne aj ukazovateľov alebo merítok; štúdie, výskumy, analýzy a prieskumy; hodnotenia; vypracovanie a uverejňovanie príručiek, správ a vzdelávacieho materiálu; workshopy, semináre, stretnutia odborníkov a konferencie;
b)
vzdelávacie činnosti, ako je výmena pracovníkov, workshopy, semináre, školiace programy pre školiteľov vrátane jazykového vzdelávania v oblasti právnej terminológie a rozvíjanie on-line vzdelávacích nástrojov alebo iných vzdelávacích modulov pre členov súdnictva a justičných zamestnancov;
c)
vzájomné využívanie poznatkov, spolupráca, činnosti zamerané na zvyšovanie povedomia a šírenia informácií, napríklad vyhľadávanie a výmena osvedčených postupov, inovatívnych prístupov a skúseností; organizovanie partnerského preskúmania a vzájomnej výmeny poznatkov; organizácia konferencií, seminárov, informačných kampaní vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ súvisia s cieľmi programu; zhromažďovanie a uverejňovanie materiálov určených na šírenie informácií o programe a jeho výsledkoch; rozvíjanie, prevádzka a údržba systémov a nástrojov využívajúcich informačné a komunikačné technológie vrátane ďalšieho rozvoja Európskeho portálu elektronickej justície ako nástroja na zlepšenie prístupu občanov ku spravodlivosti;
d)
podpora hlavných aktérov, ktorých činnosti prispievajú k vykonávaniu cieľov programu, ako je napríklad podpora pre členské štáty pri vykonávaní práva a politík Únie, podpora kľúčových európskych aktérov a sietí na európskej úrovni vrátane sietí v oblasti odbornej justičnej prípravy; a podpora vytvárania sietí na európskej úrovni medzi špecializovanými orgánmi a subjektmi, ako aj celoštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi a mimovládnymi organizáciami.
2. Európska sieť odbornej justičnej prípravy dostane operačný grant na spolufinancovanie výdavkov, ktoré súvisia s jej stálym pracovným programom.
Článok 7
Účasť
1. Prístup k programu je otvorený pre všetky orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v:
a)
členských štátoch;
b)
krajinách Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore, v súlade s uvedenou dohodou;
c)
kandidátskych krajinách, potenciálnych kandidátskych krajinách a krajinách pristupujúcich k Únii v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami stanovenými pre účasť týchto krajín na programoch Únie ustanovených v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Asociačnej rady alebo podobných dohodách.
2. Orgány a subjekty orientované na dosahovanie zisku majú prístup k programu len spolu s neziskovými alebo verejnými organizáciami.
3. Orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v iných tretích krajinách, ako sú krajiny účastniace sa programu v súlade s odsekom 1 písm. b) a c), najmä v krajinách, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, sa môžu pridružiť k opatreniam v rámci programu na vlastné náklady, pokiaľ to poslúži účelu týchto opatrení.
4. Komisia môže spolupracovať s medzinárodnými organizáciami na základe podmienok stanovených v príslušnom ročnom pracovnom programe. Prístup k programu je otvorený pre medzinárodné organizácie pôsobiace v oblastiach, na ktoré sa program vzťahuje, v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a príslušným ročným pracovným programom.
Článok 8
Rozpočet
1. Finančné krytie na vykonávanie programu na obdobie rokov 2014 až 2020 sa stanovuje na 377 604 000 EUR.
2. Z pridelených finančných prostriedkov programu možno hradiť aj výdavky súvisiace s činnosťami prípravy, monitorovania, kontroly, auditu a hodnotenia, ktoré sú potrebné na riadenie programu a na posudzovanie dosiahnutia jeho cieľov. Z pridelených finančných prostriedkov možno hradiť aj výdavky spojené s nevyhnutnými štúdiami, stretnutiami odborníkov, informačnými a komunikačnými opatreniami vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ súvisia so všeobecnými cieľmi tohto nariadenia, ako aj výdavky spojené so sieťami informačných technológií zameranými na spracovanie a výmenu informácií a s inou technickou a administratívnou pomocou, ktorú Komisia potrebuje v súvislosti s riadením programu.
3. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca ustanoveného nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (17).
4. V rámci finančného krytia programu sa sumy prideľujú pre každý špecifický cieľ v súlade s percentuálnymi podielmi stanovenými v prílohe.
5. Komisia sa od pridelených percentuálnych podielov finančného krytia, ako sú stanovené v prílohe, nesmie odchýliť o viac než 5 percentuálnych bodov pre každý špecifický cieľ. Ak sa ukáže, že je potrebné tento limit prekročiť, Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 9 s cieľom upraviť každý z podielov uvedených v prílohe o viac než 5 a najviac 10 percentuálnych bodov.
Článok 9
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 8 ods. 5 sa Komisii udeľuje na obdobie trvania programu.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 8 ods. 5 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 8 ods. 5 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 10
Vykonávacie opatrenia
1. Komisia vykonáva program v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
2. Komisia prijme na účely vykonávania programu ročné pracovné programy vo forme vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2.
3. Každý ročný pracovný program uskutočňuje ciele programu tým, že určí:
a)
opatrenia, ktoré sa majú vykonať, v súlade so všeobecnými a špecifickými cieľmi stanovenými v článku 3 a článku 4 ods. 1 vrátane orientačného pridelenia finančných zdrojov;
b)
základné kritériá oprávnenosti, výberu a udeľovania grantov, podľa ktorých sa vyberajú návrhy, ktoré majú získať finančné príspevky v súlade s článkom 84 nariadenia o rozpočtových pravidlách a s článkom 94 jeho pravidiel uplatňovania;
c)
minimálny percentuálny podiel ročných výdavkov, ktoré sa majú prideliť na granty.
4. Zabezpečí sa primerané a spravodlivé rozdeľovanie finančnej podpory medzi jednotlivé oblasti, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Pri rozhodovaní o pridelení finančných prostriedkov do týchto oblastí v ročných pracovných programoch Komisia zohľadní potrebu zachovať dostatočnú úroveň financovania pre oblasť civilného a trestného súdnictva, ako aj pre odbornú justičnú prípravu a iniciatívy v oblasti protidrogovej politiky v rámci rozsahu pôsobnosti programu.
5. Výzvy na prekladanie návrhov sa uverejňujú každoročne.
6. Na účely podpory činností odbornej justičnej prípravy sa náklady spojené s účasťou súdnictva a justičných zamestnancov na týchto činnostiach, ktoré vzniknú orgánom členských štátov, zohľadnia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách pri poskytovaní zodpovedajúcich finančných prostriedkov.
Článok 11
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 12
Doplnkovosť
1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi zaistí celkový súlad, doplnkovosť a súčinnosť s ďalšími nástrojmi Únie, vrátane okrem iného s programom Práva, rovnosť a občianstvo, nástrojom pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia ako súčasťou Fondu pre vnútornú bezpečnosť, programom Zdravie pre rast, programom Erasmus+, rámcovým programom Horizont 2020 a nástrojom predvstupovej pomoci (IPA II).
2. Komisia tiež zabezpečí celkový súlad doplnkovosť a súčinnosť s činnosťou orgánov, úradov a agentúr Únie pôsobiacich v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú ciele programu, ako sú Eurojust, zriadený rozhodnutím rady 2002/187/SVV (18), a Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA), zriadené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006 (19).
3. Program môže využívať zdroje spoločne s ostatnými nástrojmi Únie, najmä s programom Práva, rovnosť a občianstvo na vykonávanie opatrení zodpovedajúcich cieľom obidvoch programov. Na opatrenie, ktorému bolo pridelené financovanie z programu, možno takisto čerpať prostriedky z programu Práva, rovnosť a občianstvo za predpokladu, že sa financovanie netýka tých istých nákladových položiek.
Článok 13
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe programu chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a inému protiprávnemu konaniu, účinnými kontrolami, a pri odhalení nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich správnych a finančných sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na základe programu.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (20) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (21) na účely zistenia, či v súvislosti s grantovou dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3 platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami, grantové dohody a rozhodnutia o grante a zmluvy, ktoré budú výsledkom vykonávania programu, musia obsahovať ustanovenia, ktoré Komisiu, Dvor audítorov a OLAF výslovne splnomocňujú vykonávať audity a vyšetrovania uvedené v uvedených odsekoch v súlade s ich príslušnými právomocami.
Článok 14
Monitorovanie a hodnotenie
1. Komisia každoročne monitoruje program s cieľom sledovať realizáciu opatrení vykonávaných v rámci neho a sledovať plnenie špecifických cieľov stanovených v článku 4. Monitorovanie zároveň umožní posúdiť, ako boli v rámci opatrení programu riešené otázky rodovej rovnosti a nediskriminácie.
2. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade:
a)
výročnú monitorovaciu správu vychádzajúcu z ukazovateľov stanovených v článku 15 ods. 2 a o použití dostupných finančných prostriedkov;
b)
priebežnú hodnotiacu správu do 30. júna 2018;
c)
správu o hodnotení ex post do 31. decembra 2021.
3. Priebežná hodnotiaca správa posúdi pokrok dosiahnutý pri plnení cieľov programu, účinnosť využívaných zdrojov a európsku pridanú hodnotu programu s cieľom určiť, či by sa financovanie v oblastiach, na ktoré sa program vzťahuje, malo po roku 2020 predĺžiť, upraviť alebo ukončiť. Zároveň sa preverí, či je možné program ešte zjednodušiť, či je vnútorne i navonok súdržný a či sú všetky jeho ciele a opatrenia naďalej relevantné. V správe sa zohľadnia výsledky hodnotení ex post predchádzajúcich programov na obdobie 2007 - 2013, ustanovených rozhodnutiami uvedenými v článku 16.
4. V správe o hodnotení ex post sa posúdi dlhodobý dopad programu a udržateľnosť jeho účinkov s cieľom poskytnúť podklad pre rozhodovanie o nasledujúcom programe.
5. Hodnotenie zároveň posúdi, ako boli v rámci opatrení programu riešené otázky rodovej rovnosti a nediskriminácie.
Článok 15
Ukazovatele
1. V súlade s článkom 14 slúžia ukazovatele stanovené v odseku 2 tohto článku ako základ pre monitorovanie a hodnotenie miery, v akej bol opatreniami stanovenými v článku 6 dosiahnutý každý zo špecifických cieľov programu stanovených v článku 4. Merajú sa na základe vopred stanovených základných hodnôt, ktoré odrážajú situáciu pred vykonávaním. V prípade potreby sa ukazovatele rozčlenia aj podľa pohlavia, veku a zdravotného postihnutia.
2. Ukazovatele uvedené v odseku 1 okrem iného zahŕňajú:
a)
počet a percentuálny podiel osôb v cieľovej skupine, ktoré boli oslovené opatreniami na zvyšovanie povedomia financovanými z programu;
b)
počet a percentuálny podiel sudcov a justičných zamestnancov v cieľovej skupine, ktorí sa zúčastnili na vzdelávacích činnostiach, výmene pracovníkov, študijných návštevách, workshopoch a seminároch financovaných z programu;
c)
zvýšenie úrovne znalostí o práve a politikách Únie v skupinách osôb, ktoré sa zúčastnili na činnostiach financovaných z programu, v porovnaní s celou cieľovou skupinou;
d)
počet prípadov, činností a výsledkov v oblasti cezhraničnej spolupráce vrátane spolupráce prostredníctvom nástrojov informačných technológií a postupov zavedených na úrovni Únie;
e)
hodnotenie zo strany účastníkov, pokiaľ ide o činnosti, na ktorých za zúčastnili, a ich (očakávanú) udržateľnosť;
f)
územné pokrytie činností financovaných z programu.
3. V priebežnej hodnotiacej správe programu a v správe o hodnotení programu ex post sa okrem ukazovateľov stanovených v odseku 2 posudzujú aj tieto prvky:
a)
vnímaný dopad programu na otázku prístupu k spravodlivosti založený na kvalitatívnych a kvantitatívnych údajoch zozbieraných na európskej úrovni;
b)
počet a kvalita nástrojov a prostriedkov vytvorených v rámci činností financovaných z programu;
c)
európska pridaná hodnota programu vrátane hodnotenia činností programu v súvislosti s podobnými iniciatívami, ktoré sa vyvinuli na vnútroštátnej alebo európskej úrovni a ktoré neboli podporené finančnými prostriedkami Únie, a ich (očakávaných) výsledkov a výhody a/alebo nevýhody financovania tohto druhu činnosti zo strany Únie v porovnaní s financovaním na vnútroštátnej úrovni;
d)
úroveň financovania v pomere k dosiahnutým výsledkom (účinnosť);
e)
možné administratívne, organizačné a/alebo štrukturálne prekážky brániace plynulejšiemu, účinnejšiemu a účelnejšiemu vykonávaniu programu (priestor pre zjednodušenie).
Článok 16
Prechodné opatrenia
Na opatrenia, ktoré sa začali na základe rozhodnutia 2007/126/SVV, rozhodnutia č. 1149/2007/ES alebo rozhodnutia č. 1150/2007/ES, sa až do ich ukončenia vzťahujú ustanovenia uvedených rozhodnutí. V prípade uvedených opatrení sa odkazy na výbory ustanovené v článku 9 rozhodnutia 2007/126/SVV, článkoch 10 a 11 rozhodnutia č. 1149/2007/ES a článku 10 rozhodnutia č. 1150/2007/ES vykladajú ako odkazy na výbor ustanovený v článku 11 ods. 1 tohto nariadenia.
Článok 17
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Bruseli 17. decembra 2013