ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 529/2013/EU
ze dne 21. května 2013
o pravidlech započítávání týkajících se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení v důsledku činností souvisejících s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesnictvím a o informacích o opatřeních týkajících se těchto činností
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (dále jen „odvětví LULUCF“) v Unii vykazuje čistý propad emisí a je odvětvím, které z ovzduší pohlcuje skleníkové plyny v množství, jež odpovídá významnému podílu celkových emisí skleníkových plynů Unie. Činnosti odvětví LULUCF způsobují antropogenní emise a pohlcování skleníkových plynů v důsledku změn množství uhlíku ukládaného ve vegetaci a půdě, jakož i emise jiných skleníkových plynů než CO2. Vyšší míra udržitelného využívání výrobků z vytěženého dřeva může podstatně snížit emise a posílit pohlcování skleníkových plynů z ovzduší. Emise a pohlcení skleníkových plynů způsobené odvětvím LULUCF se nezapočítávají do cílů Unie snížit emise skleníkových plynů do roku 2020 o 20 % podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (3), a podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (4), avšak zčásti se započítávají do kvantifikovaných závazků Unie omezení a snížení emisí podle čl. 3 odst. 3 Kjótského protokolu (dále jen „Kjótský protokol“) k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „UNFCCC“), který byl schválen rozhodnutím Rady 2002/358/ES (5).
(2)
Vzhledem k přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství, jenž má být završen v roce 2050, je třeba o veškerém využívání půdy uvažovat komplexně a zabývat se odvětvím LULUCF v rámci politiky Unie v oblasti klimatu.
(3)
Rozhodnutí č. 406/2009/ES vyžaduje, aby Komise posoudila podmínky, podle nichž budou emise skleníkových plynů a jejich pohlcování v souvislosti s odvětvím LULUCF začleněny do závazku Unie v oblasti snížení emisí skleníkových plynů, přičemž se zajistí trvalost a ekologická vyváženost příspěvku odvětví a zároveň důsledné monitorování a přesné započítávání příslušných emisí a pohlcení. Toto rozhodnutí by proto jako první krok mělo stanovit pravidla započítávání, která se použijí na emise a pohlcování skleníkových plynů v odvětví LULUCF, a přispět tak případně k tvorbě politik směřujících k zařazení odvětví LULUCF do závazku Unie v oblasti snižování emisí, a to s přihlédnutím k environmentálním podmínkám jednotlivých regionů Unie, mimo jiné i v zemích s vysokou mírou zalesnění. Aby se mezitím zachovaly a rozšířily zásoby uhlíku, mělo by toto rozhodnutí rovněž stanovit, že členské státy mají poskytovat informace o svých opatřeních v rámci odvětví LULUCF k omezení nebo snížení emisí a k zachování nebo zvýšení pohlcování v odvětví LULUCF.
(4)
Toto rozhodnutí by mělo stanovit povinnosti členských států, pokud jde o uplatňování uvedených pravidel započítávání a o poskytování informací o opatřeních členských států v odvětví LULUCF. Nemělo by stanovit žádné povinnosti v oblasti započítávání či podávání zpráv pro soukromé subjekty.
(5)
Rozhodnutí 16/CMP.1 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu („rozhodnutí 16/CMP.1“), přijaté na 11. zasedání konference smluvních stran UNFCCC, které se konalo v Montrealu v prosinci roku 2005, a rozhodnutí 2/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu, přijaté na 17. zasedání konference smluvních stran UNFCCC, které se konalo v Durbanu v prosinci roku 2011, stanovují pravidla započítávání pro odvětví LULUCF od druhého kontrolního období v rámci Kjótského protokolu. Toto rozhodnutí by mělo být zcela v souladu s uvedenými rozhodnutími, aby byla zajištěna soudržnost mezi vnitřními pravidly Unie a definicemi, podmínkami, pravidly a pokyny dohodnutými v rámci UNFCCC s cílem zabránit zdvojování zpráv podávaných členskými státy. Toto rozhodnutí by rovněž mělo zohlednit zvláštnosti odvětví LULUCF Unie a povinnosti, jimiž je vázána Unie jako samostatná smluvní strana UNFCCC a Kjótského protokolu.
(6)
Pravidla započítávání použitelná na odvětví LULUCF Unie by neměla způsobovat dodatečnou administrativní zátěž. Neměla by proto být stanovena povinnost zahrnout do zpráv podávaných v souladu s těmito pravidly informace, které nejsou vyžadovány podle rozhodnutí konference smluvních stran UNFCCC a shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu.
(7)
Odvětví LULUCF může přispívat ke zmírňování změny klimatu několika způsoby, zejména snižováním emisí, jakož i zachováváním a posilováním propadů a zásob uhlíku. Pro účinnost opatření, jejichž hlavním cílem je zvýšit pohlcování uhlíku, mají zásadní význam dlouhodobá stabilita a adaptabilita zásobníků uhlíku.
(8)
Pravidla započítávání v rámci odvětví LULUCF by měla odrážet úsilí vynakládané v odvětví zemědělství a lesního hospodářství s cílem posílit přínos změn ve využití zdrojů půdy ke snížení emisí. Toto rozhodnutí by mělo stanovit pravidla započítávání závazná pro činnosti zalesňování, opětovného zalesňování, odlesňování a obhospodařování lesů, jakož i pro činnosti obhospodařování pastvin a obhospodařování orné půdy, s výhradou zvláštních ustanovení, která mají zlepšit systémy členských států pro podávání zpráv a započítávání během prvního období započítávání. Toto rozhodnutí by rovněž mělo stanovit pravidla započítávání, která se dobrovolně použijí na činnosti obnovy vegetace a odvodňování a zavodňování mokřadů. Za tímto účelem by Komise měla zjednodušit a zlepšit výstupy příslušných databází Unie (Eurostat - Lucas, Evropská agentura pro životní prostředí - databáze krajinného pokryvu Corine atd.), jež zpracovávají příslušné informace, a to s cílem pomáhat členským státům v plnění povinností započítávání, zejména pokud jde o obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin, a případně i o dobrovolné započítávání týkající se činností obnovy vegetace a odvodňování a zavodňování mokřadů.
(9)
Pro zajištění ekologické vyváženosti pravidel započítávání vztahujících se na odvětví LULUCF Unie by tato pravidla měla být založena na zásadách započítávání stanovených v rozhodnutí 2/CMP.7, rozhodnutí 2/CMP.6 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu, přijatých na 16. zasedání konference smluvních stran UNFCCC, které se konalo v Cancúnu v prosinci roku 2010, a rozhodnutí 16/CMP.1. Členské státy by měly vypracovat a vést své záznamy tak, aby byla zaručena přesnost, úplnost, konzistentnost, porovnatelnost a transparentnost příslušných informací použitých při odhadech emisí a pohlcování v odvětví LULUCF v souladu s přístupem stanoveným v pokynech Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) pro národní inventury skleníkových plynů, mimo jiné v pokynech upravujících metodiku započítávání emisí jiných skleníkových plynů než CO2, přijatých v rámci UNFCCC.
(10)
Pravidla započítávání vycházející z rozhodnutí 2/CMP.7 a 16/CMP.1 neumožňují započítat substituční účinek užití výrobků ze dřeva vytěženého pro energetické a materiální účely, neboť by výsledkem bylo zdvojené započítávání. Toto užití však může významně přispět ke zmírňování změny klimatu, a informace o opatřeních v rámci odvětví LULUCF poskytované členskými státy tedy mohou zahrnovat opatření, jejichž účelem je nahradit materiály a zdroje energie produkující velké množství skleníkových plynů biomasou. Tímto způsobem by došlo k posílení soudržnosti politik.
(11)
S cílem zajistit pevný základ budoucí tvorby politik a optimalizace využívání půdy v Unii jsou zapotřebí příslušné investice. Aby se zajistilo, že těmto investicím bude možno připisovat priority podle klíčových kategorií, měly by členské státy mít zpočátku možnost vyjmout některé zásobníky uhlíku ze započítávání. V dlouhodobém horizontu by však mělo dojít k vyčerpávajícímu započítávání v rámci daného odvětví tak, aby byly zahrnuty všechny půdy, zásobníky a plyny.
(12)
Pravidla započítávání by měla zajistit, že záznamy přesně odrážejí člověkem vyvolané změny v emisích a pohlcování. V tomto ohledu by toto rozhodnutí mělo stanovit používání konkrétních metodik pro různé činnosti v odvětví LULUCF. Emise a pohlcování spojené se zalesňováním, opětovným zalesňováním a odlesňováním jsou výsledkem člověkem bezprostředně vyvolané přeměny půdy, a měly by proto být započteny v celém rozsahu. Na emise a pohlcení související s obhospodařováním pastvin, obhospodařováním orné půdy, obnovou vegetace nebo odvodňováním a zavodňováním mokřadů se pro účely výpočtu změn v emisích a pohlceních uplatní referenční rok. Avšak emise a pohlcení z obhospodařování lesů závisejí na řadě přírodních faktorů, na věkové struktuře lesů, jakož i na předchozích i stávajících postupech obhospodařování. Uplatnění referenčního roku neumožňuje zohlednit tyto aspekty a jejich cyklické důsledky pro emise a pohlcování či jejich meziroční variace. Příslušná pravidla započítávání pro výpočet změn v emisích a pohlceních by namísto toho měla stanovit použití referenčních úrovní, aby se vyloučily vlivy přírodních faktorů a faktorů spjatých se zvláštnostmi jednotlivých zemí. Referenční úrovně představují odhady ročních čistých emisí nebo pohlcení vyplývajících z obhospodařování lesů na území členského státu za roky zahrnuté v každém období započítávání a měly by být stanoveny transparentně v souladu s rozhodnutími 2/CMP.6 a 2/CMP.7. Referenční úrovně uvedené v tomto rozhodnutí by měly být totožné s referenčními úrovněmi schválenými v rámci procesů UNFCCC. Pokud má některý členský stát k dispozici lepší metodiku či údaje související se stanovením referenční úrovně, měl by takový členský stát provést příslušné technické opravy, aby byl zahrnut dopad přepočtů do započítávání pro obhospodařování lesů.
Pravidla započítávání by měla stanovit horní mezní hodnotu vztahující se na čistá pohlcení v případě obhospodařování lesů, která mohou být započtena. Dojde-li v rámci příslušných mezinárodních procesů k vývoji v oblasti pravidel započítávání pro lesnické činnosti, měla by být zvážena možnost aktualizace pravidel započítávání pro tyto činnosti podle tohoto rozhodnutí, aby byl s daným vývojem zajištěn soulad.
(13)
Pravidla započítávání by měla náležitě odrážet přínos ukládání skleníkových plynů do dřeva a dřevěných výrobků a měla by přispět k většímu využívání lesů jako zdroje v rámci udržitelného obhospodařování lesů a k většímu využívání výrobků ze dřeva.
(14)
Podle kapitoly 4.1.1 pokynů IPCC pro správnou praxi při využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví je správným postupem, pokud země kromě minimální zalesněné oblasti vymezí i minimální šířku použitou pro definici lesa a jednotek půdy, kde se provádí zalesňování, opětovné zalesňování a odlesňování. Měl by být zajištěn soulad mezi definicí použitou daným členským státem ve zprávách podávaných v rámci UNFCCC a Kjótského protokolu a tímto rozhodnutím.
(15)
Pravidla započítávání by měla zajistit, aby členské státy v záznamech přesně zaznamenaly změny v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva, jakmile k nim dojde, s cílem vytvořit pobídky pro využívání výrobků z vytěženého dřeva s dlouhou životností. Funkce rozkladu prvního řádu použitelná na emise z výrobků z vytěženého dřeva by proto měla odpovídat rovnici 12.1 pokynů IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 a příslušné hodnoty směrodatného poločasu rozkladu by měly vycházet z tabulky 3a.1.3 pokynů IPCC pro správnou praxi při využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví z roku 2003. Členské státy by měly mít možnost použít namísto toho metodiku a poločasy rozkladu specifické pro danou zemi, jsou-li v souladu s nejnovějšími přijatými pokyny IPCC.
(16)
Jelikož emise skleníkových plynů a pohlcování v důsledku zemědělských činností meziročně kolísají mnohem méně než emise a pohlcování z lesnických činností, členské státy by měly započítávat emise a pohlcování skleníkových plynů v důsledku činností obhospodařování orné půdy a pastvin k referenčnímu roku nebo období.
(17)
Odvodňování a zavodňování mokřadů zahrnuje emise z rašelinišť, která uchovávají velmi vysoká množství uhlíku. Emise z degradace a odvodňování rašelinišť odpovídají přibližně 5 % celosvětových emisí skleníkových plynů a v roce 2010 představovaly 3,5-4 % emisí Unie. Jakmile budou na mezinárodní úrovni dohodnuty příslušné pokyny IPCC, měla by Unie na mezinárodní úrovni usilovat v této otázce o pokrok, aby bylo možné dosáhnout dohody s orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu ohledně povinnosti vypracovat a vést roční záznamy o emisích a pohlceních emisí z činností spadajících do kategorií odvodňování a zavodňování mokřadů a aby bylo možné tuto povinnost začlenit do celosvětové dohody o klimatu, která má být uzavřena nejpozději v roce 2015.
(18)
Přírodní škodlivé činitele, jako jsou požáry, hmyzí škůdci nebo nákaza, extrémní povětrnostní jevy a škodlivé činitele geologického původu, nad nimiž nemají členské státy kontrolu a které ani podstatně neovlivňují, mohou v odvětví LULUCF vést k dočasným emisím skleníkových plynů nebo mohou způsobit reverzi předchozích pohlcení. Protože reverze může být způsobena rovněž rozhodnutími učiněnými v rámci obhospodařování, jako jsou rozhodnutí o těžbě nebo výsadbě stromů, mělo by toto rozhodnutí zajistit, aby byly člověkem vyvolané reverze pohlcení vždy přesně zaneseny do záznamů v odvětví LULUCF. Toto rozhodnutí by mělo členským státům dále poskytnout omezenou možnost vyloučit ze svých záznamů v odvětví LULUCF emise způsobené při zalesňování, opětovném zalesňování a obhospodařování lesů škodlivými činiteli, které jsou mimo jejich kontrolu, a to pomocí úrovní pozadí a rozpětí v souladu s rozhodnutím 2/CMP.7. Způsob, jakým členské státy uplatňují tato ustanovení, by však neměl vést k nepřiměřeně nízkému započítávání.
(19)
Pravidla podávání zpráv o emisích skleníkových plynů a podávání dalších informací, které se vztahují ke změně klimatu, včetně informací o odvětví LULUCF, spadají do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu (6), a proto se toto rozhodnutí na ně nevztahuje. Členské státy by měly dodržovat uvedená pravidla pro monitorování a podávání zpráv, pokud jde o jejich povinnosti započítávání stanovené v tomto rozhodnutí.
(20)
Sestavování záznamů v odvětví LULUCF na ročním základě by způsobovalo, že by tyto záznamy byly nepřesné a nespolehlivé v důsledku meziročního kolísání emisí a pohlcování, časté potřeby přepočítat některé oznámené údaje a dlouhé doby potřebné k tomu, aby změněné postupy obhospodařování v zemědělství a lesnictví měly dopad na množství uhlíku uloženého ve vegetaci a půdě. Toto rozhodnutí by proto mělo stanovit započítávání na základě delšího období.
(21)
Členské státy by měly poskytnout informace o svých stávajících i budoucích opatřeních v rámci odvětví LULUCF, kterými se stanoví opatření vhodná na vnitrostátní úrovni, jimiž se omezí nebo sníží emise a zachová se nebo zvýší pohlcování v odvětví LULUCF. Uvedené informace by měly obsahovat jisté prvky vymezené tímto rozhodnutím. Na podporu osvědčených postupů a součinnosti s dalšími politikami a opatřeními souvisejícími s lesnictvím a zemědělstvím by měl být kromě toho v příloze tohoto rozhodnutí stanoven orientační seznam opatření, která mohou být do poskytovaných informací rovněž zahrnuta. Za účelem usnadnění výměny srovnatelných informací může Komise vydat pokyny.
(22)
Členské státy během přípravy či provádění svých opatření v rámci odvětví LULUCF případně mohou posoudit, zda neexistují příležitosti pro podporu investic do zemědělství.
(23)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie s cílem aktualizovat definice uvedené v tomto rozhodnutí v souladu se změnami definic přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících; změnit přílohu I, doplnit nebo změnit období započítávání, aby bylo zajištěno, že tato období odpovídají příslušným obdobím přijatým orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících a že jsou v souladu s obdobími započítávání přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících, jež se uplatňují na závazky Unie týkající se snižování emisí v jiných odvětvích; změnit přílohu II v zájmu aktualizace referenčních úrovní v souladu s ustanoveními stanovenými v tomto rozhodnutí; pozměnit informace uvedené v příloze III v souladu se změnami definic přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících; změnit přílohu V v souladu se změnami definic přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících a pozměnit požadavky na informace týkající se pravidel započítávání v případě přírodních škodlivých činitelů stanovených v tomto rozhodnutí za účelem zohlednění změn aktů přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Jelikož cílů tohoto opatření, totiž stanovení pravidel započítávání použitelných na emise a pohlcení v důsledku činností v oblasti LULUCF a poskytování informací týkajících se činností LULUCF členskými státy, nemůže být uspokojivě dosaženo pouze na úrovni členských států vzhledem k jejich podstatě, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. Unie by přitom měla zohlednit pravomoci členských států, pokud jde o politiku v oblasti lesnictví. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto rozhodnutí stanoví pravidla započítávání, která se použijí na emise a pohlcení skleníkových plynů v důsledku činností v odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (dále jen „odvětví LULUCF“), a to jako první krok k případnému zařazení těchto činností do závazku Unie v oblasti snižování emisí. Nestanoví žádné povinnosti v oblasti započítávání či podávání zpráv pro soukromé subjekty. Stanoví povinnost pro členské státy poskytovat informace o svých opatřeních v rámci odvětví LULUCF k omezení nebo snížení emisí a k zachování nebo zvýšení pohlcování.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„emisemi“ antropogenní emise skleníkových plynů do ovzduší ze zdrojů;
b)
„pohlcením“ antropogenní pohlcení skleníkových plynů z ovzduší pomocí propadů;
c)
„zalesňováním“ člověkem bezprostředně vyvolaná přeměna půdy, která nejméně po dobu 50 let nebyla lesem, na les, a to výsadbou, síjí nebo člověkem zajištěnou podporou zdrojů přirozené obnovy, v případě, že se přeměna uskutečnila po 31. prosinci 1989;
d)
„opětovným zalesňováním“ každá člověkem bezprostředně vyvolaná přeměna půdy, která není lesem, na les, a to výsadbou, síjí nebo člověkem zajištěnou podporou zdrojů přirozené obnovy, přičemž se jedná o půdu, jež byla lesem, avšak před 1. lednem 1990 lesem být přestala a byla znovu přeměněna na les v období po 31. prosinci 1989;
e)
„odlesňováním“ člověkem bezprostředně vyvolaná přeměna lesa na půdu, která není lesem, a to v případě, že se přeměna uskutečnila po 31. prosinci 1989;
f)
„obhospodařováním lesů“ každá činnost vyplývající ze systému postupů uplatnitelných na les, která ovlivňuje ekologické, hospodářské nebo sociální funkce lesa;
g)
„obhospodařováním orné půdy“ každá činnost vyplývající ze systému postupů uplatnitelných na půdu, na níž se pěstují zemědělské plodiny, a na půdu, která je vyňata z produkce nebo dočasně není používána pro rostlinnou výrobu;
h)
„obhospodařováním pastvin“ každá činnost vyplývající ze systému postupů uplatnitelných na půdu využívanou pro živočišnou výrobu a zaměřená na kontrolu nebo ovlivňování množství a druhu produkované vegetace a hospodářských zvířat;
i)
„obnovou vegetace“ každá člověkem bezprostředně vyvolaná činnost zaměřená na zvýšení zásoby uhlíku šířením vegetace v lokalitě, jejíž minimální plocha činí 0,05 hektaru, pokud tato činnost nepředstavuje zalesňování nebo opětovné zalesňování;
j)
„zásobou uhlíku“ objem uhlíku ukládaného v zásobníku uhlíku;
k)
„odvodňováním a zavodňováním mokřadů“ každá činnost vyplývající ze systému odvodňování nebo zavodňování půdy, jež byla odvodněna či zavodněna po 31. prosinci 1989, jejíž minimální plocha činí 1 hektar a na níž se nachází organická půda, pokud tato činnost nepředstavuje jednu z ostatních činností, pro něž se podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 vypracují a vedou záznamy, a pokud k odvodnění došlo v důsledku člověkem bezprostředně vyvolaného snížení hladiny podzemní vody a k zavodnění došlo částečnou nebo úplnou reverzí člověkem bezprostředně vyvolaného odvodnění;
l)
„zdrojem“ každý proces, činnost nebo mechanismus, při kterých se do atmosféry uvolňuje skleníkový plyn, aerosol či prekurzor skleníkového plynu;
m)
„propadem“ každý proces, činnost nebo mechanismus, při kterých se z atmosféry pohlcuje skleníkový plyn, aerosol či prekurzor skleníkového plynu;
n)
„zásobníkem uhlíku“ celek nebo část biogeochemického útvaru nebo systému na území členského státu, v němž se ukládá uhlík, jakýkoli prekurzor skleníkového plynu obsahující uhlík nebo jakýkoli skleníkový plyn obsahující uhlík;
o)
„prekurzorem skleníkového plynu“ chemická sloučenina, jež vstupuje do chemických reakcí, kterými vznikají skleníkové plyny uvedené v čl. 3 odst. 4;
p)
„výrobkem z vytěženého dřeva“ každý výrobek pocházející z těžby dřeva, který opustil místo, kde k těžbě dřeva dochází;
q)
„lesem“ území definované minimálními hodnotami pro velikost plochy, korunový zápoj stromů nebo odpovídající stupeň zakmenění porostu a pro potenciální výšku stromu v dospělosti na místě růstu, jak jsou pro každý členský stát stanoveny v příloze V. Les zahrnuje oblasti se stromy včetně skupin rostoucích semenáčů nebo výsadby, které dosud nedosáhly minimálních hodnot pro korunový zápoj stromů, odpovídajícího stupně zakmenění porostu nebo uvedené minimální výšky, jak je upřesněno v příloze V, včetně jakékoli plochy, která obvykle tvoří součást zalesněné oblasti, ale na které dočasně v důsledku zásahu člověka, například těžby, nebo z přírodních příčin žádné stromy nejsou, ale u níž se očekává návrat k lesnímu porostu;
r)
„korunovým zápojem“ ta poměrná část stanovené oblasti, která je pokryta vertikální projekcí ploch vymezených obvodem korun stromů, vyjádřená jako procentní podíl;
s)
„stupněm zakmenění porostu“ hustota osazení stojících a rostoucích stromů na půdě pokryté lesním porostem, měřená v souladu s metodikou stanovenou členským státem;
t)
„přírodními škodlivými činiteli“ všechny události nebo faktory jiného než antropogenního původu, jež způsobují značný objem emisí v lesích a nad jejichž výskytem v lesích nemá daný členský stát kontrolu, za předpokladu, že členský stát není objektivně schopen významně omezit vliv těchto událostí nebo faktorů na emise, a to ani poté, co k jejich výskytu došlo;
u)
„úrovní pozadí“ průměrné emise způsobené přírodními škodlivými činiteli v konkrétním období po odstranění krajních statistických hodnot, vypočítané podle čl. 9 odst. 2;
v)
„poločasem rozkladu“ počet let, jenž je zapotřebí k tomu, aby se množství uhlíku uloženého v kategorii výrobků z vytěženého dřeva snížilo na polovinu své původní hodnoty;
w)
„okamžitou oxidací“ metoda započítávání, která předpokládá, že k uvolnění celkového množství uhlíku uloženého ve výrobcích z vytěženého dřeva do atmosféry dochází v době těžby;
x)
„nahodilou těžbou“ každá těžební činnost spočívající v zajištění dřeva, které lze stále alespoň částečně využít, z oblastí zasažených působením přírodních škodlivých činitelů.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem změny definic uvedených v odstavci 1 tohoto článku s cílem zajistit soulad těchto definic s veškerými změnami příslušných definic přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 s cílem změnit přílohu V pro účely aktualizace hodnot v této příloze uvedených v souladu se změnami definic ohledně aspektů vymezených v příloze V přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících.
Článek 3
Povinnost vypracovat a vést záznamy v odvětví LULUCF
1. Pro každé období započítávání stanovené v příloze I členské státy vypracují a vedou záznamy, které přesně zachycují všechny emise a pohlcení v důsledku činností na jejich území, jež spadají do těchto kategorií:
a)
zalesňování;
b)
opětovné zalesňování;
c)
odlesňování;
d)
obhospodařování lesů.
2. Pro období započítávání, které začíná dnem 1. ledna 2021, a pro období následující členské státy vypracují a vedou roční záznamy, které přesně zachycují všechny emise a pohlcení v důsledku činností na jejich území, jež spadají do těchto kategorií činností:
a)
obhospodařování orné půdy;
b)
obhospodařování pastvin.
Pokud jde o roční záznamy emisí a pohlcení v důsledku obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin, na období započítávání od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2020 se uplatní následující ustanovení:
a)
V letech 2016 až 2018 členské státy předloží do 15. března každého roku Komisi zprávu o uplatňovaných i vyvíjených systémech odhadů emisí a pohlcení v důsledku obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin. Členské státy by ve zprávě měly vysvětlit soulad těchto systémů s metodikou IPCC a s požadavky UNFCCC na předkládání zpráv o emisích a pohlcování skleníkových plynů.
b)
V období do 1. ledna 2022 členské státy do 15. března každého roku vypracují a předloží Komisi počáteční, předběžné a nezávazné roční odhady emisí a pohlcení v důsledku obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin, a to za případného využití metodiky IPCC. Členské státy by měly použít přinejmenším metodiku popsanou v příslušných pokynech IPCC jako úroveň 1. Členské státy se vybízejí, aby uvedené odhady použily pro vymezení klíčových kategorií a aby vypracovaly klíčové metodiky úrovně 2 a 3, specifické pro každou zemi pro stanovení spolehlivých a přesných odhadů emisí a pohlcení.
c)
Členské státy nejpozději dne 15. března 2022 předloží své konečné roční odhady pro započítávání týkající se obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin.
d)
Členský stát může požádat o prodloužení lhůty stanovené v písmenu c), pokud konečné odhady pro započítávání týkající se obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin nelze ve lhůtě stanovené v tomto odstavci řádně provést přinejmenším z jednoho z následujících důvodů:
i)
požadované započítání lze uskutečnit pouze ve fázích, jež lhůtu přesahují, a to z důvodů technické proveditelnosti,
ii)
završení započítání v dané lhůtě by bylo nepřiměřeně nákladné.
Členské státy, které si přejí využít odchylku, předloží Komisi odůvodněnou žádost do 15. ledna 2021.
Shledá-li Komise, že je žádost opodstatněná, povolí odchylku na období nepřesahující délku tří kalendářních let počínaje dnem 15. března 2022. V opačném případě žádost zamítne a své rozhodnutí odůvodní.
V nezbytných případech může Komise požádat, aby jí v konkrétně udané lhůtě přiměřené délky byly předloženy doplňující informace.
Odchylka se považuje za povolenou, pokud do šesti měsíců od obdržení původní žádosti členského státu nebo od obdržení vyžádaných doplňujících informací Komise nevznese námitky.
3. Pro každé období započítávání stanovené v příloze I mohou členské státy rovněž vypracovat a vést záznamy, které přesně zachycují emise a pohlcení v důsledku obnovy vegetace, odvodňování a zavodňování mokřadů.
4. Záznamy uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se vztahují na emise a pohlcení těchto skleníkových plynů:
a)
oxid uhličitý (CO2);
b)
methan (CH4);
c)
oxid dusný (N2O).
5. Členské státy zahrnou do svých záznamů konkrétní činnost podle odstavce 1, 2 a 3, pokud jsou záznamy sestaveny a vedeny v souladu s tímto rozhodnutím, a to ode dne, kdy byla zahájena, nebo od 1. ledna 2013, podle toho, co nastane později.
Článek 4
Obecná pravidla započítávání
1. Členské státy ve svých záznamech uvedených v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 označí emise kladným znaménkem (+) a pohlcení záporným znaménkem (-).
2. Členské státy vypracují a vedou své záznamy tak, aby byla zaručena přesnost, úplnost, konzistentnost, srovnatelnost a transparentnost příslušných informací použitých při odhadech emisí a pohlcení v souvislosti s činnostmi uvedenými v čl. 3 odst. 1, 2 a 3.
3. Emise a pohlcení v důsledku jakékoli činnosti, která spadá do více než jedné kategorie uvedené v čl. 3 odst. 1, 2 a 3, se započítají pouze do jedné kategorie, aby se zabránilo zdvojenému započítání.
4. Členské státy na základě transparentních a ověřitelných údajů určí území, na němž se činnost spadající do kategorie uvedené v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 provádí. Členské státy zajistí, aby v záznamu příslušné kategorie bylo možné všechna tato území identifikovat.
5. Členské státy zahrnou do svých záznamů podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 všechny změny zásob uhlíku v těchto zásobnících uhlíku:
a)
nadzemní biomasa;
b)
podzemní biomasa;
c)
odpad;
d)
mrtvá dřevní hmota;
e)
organický uhlík v půdě;
f)
výrobky z vytěženého dřeva.
Členské státy však mohou rozhodnout, že do svých záznamů nezahrnou změny zásob uhlíku v případě zásobníků uhlíku uvedených v prvním pododstavci písm. a) až e), pokud zásobník uhlíku není zdrojem. Členské státy mají za to, že zásobník uhlíku není zdrojem, pouze prokazují-li to transparentní a ověřitelné údaje.
6. Členské státy uzavřou záznamy uvedené v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 na konci každého období započítávání stanoveného v příloze I, s tím, že v těchto záznamech uvedou bilanci celkových čistých emisí a pohlcení v průběhu příslušného období započítávání.
7. Členské státy vedou úplné a přesné záznamy o všech údajích použitých ke splnění svých povinností podle tohoto rozhodnutí, a to alespoň po dobu platnosti tohoto rozhodnutí.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12, jimiž změní přílohu I s cílem vložit nebo změnit období započítávání, aby bylo zajištěno, že tato období započítávání odpovídají příslušným obdobím přijatým orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících a že jsou v souladu s obdobími započítávání přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících, jež se uplatňují na závazky Unie týkající se snižování emisí v jiných odvětvích.
Článek 5
Pravidla započítávání pro zalesňování, opětovné zalesňování a odlesňování
1. V záznamech týkajících se zalesňování a opětovného zalesňování členské státy zohlední emise a pohlcení pocházející pouze z činností probíhajících na půdě, na které nebyl lesní porost ke dni 31. prosince 1989. Členské státy mohou emise ze zalesňování a opětovného zalesňování zohlednit v jediném záznamu.
2. Členské státy ve svých záznamech zohlední čisté emise a pohlcení v důsledku činností zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování, a to jako celkové emise a pohlcení pro každý rok v příslušném období započítávání, na základě transparentních a ověřitelných údajů.
3. Členské státy vedou záznamy o emisích a pohlceních z půdy, jež byla v záznamech vykázána podle čl. 4 odst. 4 v rámci kategorie činnosti zalesňování, opětovného zalesňování nebo odlesňování, i pokud se tato činnost již na uvedené půdě neprovádí.
4. Při výpočtech týkajících se činností zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování určí každý členský stát plochu lesa za použití stejné jednotky prostorového posouzení podle přílohy V.
Článek 6
Pravidla započítávání pro obhospodařování lesů
1. Členské státy započítají emise a pohlcení z činnosti obhospodařování lesů, přičemž výpočet se provede odečtením hodnoty získané vynásobením počtu let v daném období započítávání jejich referenční úrovní uvedenou v příloze II od emisí a pohlcení v každém období započítávání uvedeném v příloze I.
2. Pokud je výsledek výpočtu uvedeného v odstavci 1 za období započítávání záporný, započítají členské státy v kategorii obhospodařování lesů celkové emise a pohlcení odpovídající maximálně 3,5 % emisí členského státu v jeho referenčním roce nebo referenčním období podle přílohy VI, které tento členský stát předložil UNFCCC v odpovídající zprávě přijaté podle příslušných rozhodnutí CMP o referenčním roce nebo referenčním období pro druhé kontrolní období v rámci Kjótského protokolu, a to kromě emisí a pohlcení z činností uvedených v čl. 3 odst. 1, 2 a 3, vynásobených počtem let v daném období započítávání.
3. Členské státy zajistí, aby metody výpočtu, které uplatňují na záznamy v případě činností souvisejících s obhospodařováním lesů, byly v souladu s dodatkem II rozhodnutí 2/CMP.6 a s metodami výpočtu použitými pro vymezení jejich referenčních úrovní uvedených v příloze II, a to přinejmenším s ohledem na tyto aspekty:
a)
zásobníky uhlíku a skleníkové plyny;
b)
obhospodařovaná plocha lesů;
c)
výrobky z vytěženého dřeva;
d)
přírodní škodlivé činitele.
4. Nejpozději rok před koncem každého období započítávání sdělí členské státy Komisi revidované referenční úrovně. Tyto referenční úrovně jsou shodné s referenčními úrovněmi stanovenými v aktech schválených orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu, a pokud takové akty nejsou k dispozici, referenční úrovně se vypočítají v souladu s postupem a metodikou, jež jsou vymezeny v příslušných rozhodnutích přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících.
5. Pokud se příslušná ustanovení rozhodnutí 2/CMP.6 nebo 2/CMP.7 změní, sdělí členské státy Komisi nejpozději šest měsíců po přijetí těchto změn revidované referenční úrovně, které tyto změny zohledňují.
6. Pokud členský stát získá lepší metodiku týkající se údajů používaných pro stanovení referenční úrovně podle přílohy II nebo zlepší-li se výrazně kvalita údajů, kterými členský stát disponuje, dotyčný členský stát provede patřičné technické opravy, jimiž bude do započítávání pro obhospodařování lesů dopad přepočtů zahrnut. Tyto technické opravy jsou shodné s jakýmikoli takovými opravami schválenými v rámci procesu přezkumu UNFCCC v souladu s rozhodnutím 2/CMP.7. Dotčený členský stát sdělí dané opravy Komisi nejpozději jako součást údajů předkládaných podle čl. 7 odst. 1 písm. d) zení č. 525/2013.
7. Pro účely odstavců 4, 5 a 6 uvedou členské státy výši ročních emisí v důsledku přírodních škodlivých činitelů, které byly do jejich revidovaných referenčních úrovní zahrnuty, a způsob, jakým tuto výši odhadly.
8. Komise kontroluje informace týkající se revidovaných referenčních úrovní podle odstavců 4 a 5 a technických oprav podle odstavce 6, aby byla zajištěna konzistentnost informací, jež členské státy zaslaly UNFCCC, a informací, jež členské státy předložily Komisi.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem aktualizace referenčních úrovní v příloze II, pokud některý členský stát svou referenční úroveň změní podle odstavců 4 a 5, a poté, co to bylo schváleno prostřednictvím procesů UNFCCC.
10. Členské státy do svých záznamů pro obhospodařování lesů promítnou dopad jakékoli změny přílohy II pro celé příslušné období započítávání.
Článek 7
Pravidla započítávání pro výrobky z vytěženého dřeva
1. Každý členský stát ve svých záznamech podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 zohlední emise a pohlcení v důsledku změn v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva, včetně emisí z výrobků z vytěženého dřeva, jež byly z jeho lesů pohlceny před 1. lednem 2013. Emise z výrobků z vytěženého dřeva, které již byly započteny podle Kjótského protokolu během období 2008-2012 na základě okamžité oxidace, se nezohlední.
2. Na základě výpočtů v souladu s funkcí rozkladu prvního řádu a s využitím výchozích hodnot poločasu rozkladu podle přílohy III členské státy ve svých záznamech podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 týkajících se výrobků z vytěženého dřeva zohlední emise a pohlcení plynoucí ze změn v zásobníku výrobků z vytěženého dřeva spadajících do následujících kategorií:
a)
papír;
b)
dřevěné desky;
c)
řezivo.
Tyto kategorie mohou členské státy doplnit informacemi o kůře, jsou-li dostupné údaje transparentní a ověřitelné. Členské státy mohou rovněž použít podkategorie kterékoli z uvedených kategorií, jež jsou specifické pro danou zemi. Členské státy mohou místo metodiky a výchozích hodnot poločasu rozkladu uvedených v příloze III použít metodiku a hodnoty poločasu rozkladu specifické pro jednotlivé země za předpokladu, že členský stát tuto metodiku a hodnoty stanoví na základě transparentních a ověřitelných údajů a že použité metody jsou přinejmenším stejně podrobné a přesné jako metody uvedené v příloze III.
V případě vyvážených výrobků z vytěženého dřeva se údaji specifickými pro danou zemi rozumějí hodnoty poločasu rozkladu specifické pro danou zemi a využití výrobků z vytěženého dřeva v dovážející zemi.
Na výrobky z vytěženého dřeva uvedené na trh v Unii členské státy nepoužijí hodnoty poločasu rozkladu specifické pro danou zemi, které se odchylují od hodnot, jež použil dovážející členský stát ve svých záznamech podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3.
Výrobky z vytěženého dřeva získané v důsledku odlesňování se započítají na základě okamžité oxidace.
3. Pokud členské státy zanesou do svých záznamů podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3 emise oxidu uhličitého (CO2) z výrobků z vytěženého dřeva na skládkách pevného odpadu, započtení se provede na základě okamžité oxidace.
4. Pokud členské státy zanesou do svých záznamů emise z výrobků z vytěženého dřeva, které byly vytěženy pro energetické účely, učiní tak rovněž na základě okamžité oxidace.
Výhradně pro informační účely mohou členské státy do předkládaných údajů zahrnout údaje o poměrném množství dřeva použitého pro energetické účely, jež bylo dovezeno ze zemí mimo Unii, a země původu tohoto dřeva.
5. Dovážející členský stát nezapočítá dovážené výrobky z vytěženého dřeva, a to bez ohledu na jejich původ. Členské státy tudíž do svých záznamů zanesou emise a pohlcení z výrobků z vytěženého dřeva pouze v případě, že tyto emise a pohlcení pocházejí z výrobků z vytěženého dřeva, které byly přemístěny z půdy zahrnuté do jejich záznamů podle čl. 3 odst. 1, 2 a 3.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 s cílem revidovat informace vymezené v příloze III, aby byly zohledněny změny aktů přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo orgány v rámci dohod z nich vycházejících či na ně navazujících.
Článek 8
Pravidla započítávání pro obhospodařování orné půdy, obhospodařování pastvin, obnovu vegetace, odvodňování a zavodňování mokřadů
1. Ve svých záznamech týkajících se obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin každý členský stát zohlední emise a pohlcení z příslušných činností, přičemž výpočet se provede odečtením hodnoty získané vynásobením počtu let v daném období započítávání emisemi a pohlcením plynoucími z daných činností v uvedeném členském státu v jeho referenčním roce podle přílohy VI od emisí a pohlcení v každém období započítávání uvedeném v příloze I.
2. Jestliže členský stát rozhodne, že vypracuje a povede záznamy pro obnovu vegetace nebo odvodňování a zavodňování mokřadů, použije metodu výpočtu uvedenou v odstavci 1.
Článek 9
Pravidla započítávání pro přírodní škodlivé činitele
1. Jsou-li splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 5 tohoto článku, mohou členské státy z výpočtů, které se týkají jejich povinností započítávání podle čl. 3 odst. 1 písm. a), b) a d), vyloučit jiné než antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů, které vznikly v důsledku přírodních škodlivých činitelů.
2. Pokud členské státy uplatňují odstavec 1 tohoto článku, vypočítají podle metodiky vymezené v příloze VII úroveň pozadí pro každou z činností uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. a), b) a d). Úroveň pozadí v čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) je společná. Členské státy mohou alternativně uplatnit transparentní a srovnatelnou metodiku specifickou pro danou zemi, k čemuž použijí konzistentní a zpočátku úplnou časovou řadu údajů, a to i pro období 1990-2009.
3. Každoročně nebo na konci příslušného období započítávání mohou členské státy ze svých záznamů pro odvětví LULUCF vyloučit jiné než antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů, jež překračují úroveň pozadí vypočítanou v souladu s odstavcem 2, pokud:
a)
emise v konkrétním roce období započítávání překračují úroveň pozadí s připočtením rozpětí. Je-li úroveň pozadí vypočtena v souladu s metodou stanovenou v příloze VII, rovná se rozpětí dvojnásobku směrodatné odchylky časové řady použité pro výpočet úrovně pozadí. Je-li úroveň pozadí vypočtena za použití metodiky specifické pro danou zemi, členské státy popíšou způsob stanovení rozpětí v případech, kdy je toto rozpětí zapotřebí. U každé použité metodiky je nutné se v průběhu období započítávání vyhnout očekávání čistých kreditů;
b)
jsou splněny požadavky na informace podle odstavce 5 a informace jsou členskými státy předány.
4. Každý členský stát, který v konkrétním roce období započítávání vyloučí jiné než antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů, které vznikly v důsledku přírodních škodlivých činitelů:
a)
po zbytek období započítávání vyloučí ze započítávání všechna následná pohlcení pro půdy zasažené přírodními škodlivými činiteli a půdy, kde došlo k emisím podle odstavce 3;
b)
nevyloučí emise plynoucí z činností těžby a nahodilé těžby, které na dané půdě proběhly po výskytu přírodních škodlivých činitelů;
c)
nevyloučí emise plynoucí z řízeného vypalování, které na dané půdě proběhlo v příslušném konkrétním roce období započítávání;
d)
nevyloučí emise v případě půdy, jež byla podrobena odlesňování po výskytu přírodních škodlivých činitelů.
5. Členské státy mohou vyloučit jiné než antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů, které vznikly v důsledku přírodních škodlivých činitelů, pouze v případě, že poskytnou transparentní informace prokazující:
a)
že jsou identifikovány veškeré půdní plochy zasažené přírodními škodlivými činiteli v příslušném konkrétním vykazovaném roce, včetně jejich geografické polohy, roku a druhů přírodních škodlivých činitelů;
b)
že po zbytek příslušného období započítávání na půdě, jež byla zasažena přírodními škodlivými činiteli a v jejímž případě byly emise ze započítávání vyloučeny, neproběhlo odlesňování;
c)
které ověřitelné metody a kritéria budou použity pro identifikaci odlesnění na takové půdě v nadcházejících letech období započítávání;
d)
pokud je to možné, která opatření členský stát podnikl s cílem řídit nebo kontrolovat dopad dotyčných přírodních škodlivých činitelů;
e)
pokud je to možné, která opatření členský stát podnikl v zájmu sanace půdy zasažené dotyčnými přírodními škodlivými činiteli.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem revize požadavků na informace uvedených v odstavci 5 tohoto článku za účelem zohlednění revizí aktů přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu.
Článek 10
Informace o opatřeních v rámci odvětví LULUCF
1. Nejpozději 18 měsíců po začátku každého období započítávání uvedeného v příloze I členské státy vypracují a předají Komisi informace o svých stávajících i budoucích opatřeních v rámci odvětví LULUCF v zájmu omezení nebo snížení emisí a zachování nebo zvýšení pohlcování vzniklých v důsledku činností uvedených v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 tohoto rozhodnutí, a to v samostatném dokumentu nebo jako jasně rozpoznatelnou součást svých vnitrostátních strategií nízkouhlíkového rozvoje, uvedených v článku 4 nařízení (EU) č. 525/2013, nebo jiných vnitrostátních strategií či plánů, jež s odvětvím LULUCF souvisejí. Členské státy zajistí, aby byla konzultována široká škála zúčastněných stran. Pokud členský stát tyto informace předloží jako součást svých strategií nízkouhlíkového rozvoje podle nařízení (EU) č. 525/2013, použije se příslušný harmonogram vymezený v uvedeném nařízení.
Informace o opatřeních v rámci odvětví LULUCF se vztahují na dobu trvání příslušného období započítávání uvedeného v příloze I.
2. Členské státy zahrnou do svých informací o opatřeních v rámci odvětví LULUCF přinejmenším následující informace, týkající se každé z činností uvedených v čl. 3 odst. 1, 2 a 3:
a)
popis minulých trendů emisí a pohlcování, pokud možno včetně historických trendů, lze-li je v dostatečné míře rekonstruovat;
b)
projekce emisí a pohlcování za období započítávání;
c)
analýzu potenciálu omezení nebo snížení emisí a zachování nebo zvýšení pohlcení;
d)
seznam nejvhodnějších opatření s ohledem na vnitrostátní podmínky, která členský stát plánuje nebo která mají být prováděna v zájmu čerpání potenciálu zmírňování změny klimatu, jenž byl eventuálně zjištěn analýzou podle písmene c); tento seznam případně, avšak nikoli výlučně, zahrnuje orientační opatření uvedená v příloze IV;
e)
stávající a připravované politiky k provádění opatření uvedených v písmenu d), včetně kvantitativního či kvalitativního popisu očekávaného účinku těchto opatření na emise a pohlcování, se zřetelem na další politiky a opatření, jež s odvětvím LULUCF souvisejí;
f)
orientační harmonogramy přijetí a provádění opatření uvedených v písmenu d).
3. V zájmu usnadnění výměny informací může Komise vydat pokyny a poskytnout členským státům technickou pomoc.
Komise může za konzultace s členskými státy vypracovat shrnutí svých zjištění týkajících se informací všech členských států o opatřeních v rámci odvětví LULUCF s cílem usnadnit mezi členskými státy výměnu poznatků a osvědčených postupů.
4. Do dne odpovídajícího polovině každého období započítávání a na konci každého období započítávání uvedeného v příloze I členské státy předloží Komisi zprávu, v níž popíšou pokrok v provádění svých opatření v rámci odvětví LULUCF.
Komise může na základě zpráv uvedených v prvním pododstavci vydat souhrnnou zprávu.
Informace o svých opatřeních v rámci odvětví LULUCF a zprávy uvedené v prvním pododstavci členské státy do tří měsíců od jejich předložení Komisi zpřístupní veřejnosti.
Článek 11
Přezkum
Pravidla započítávání stanovená v tomto rozhodnutí podrobí Komise přezkumu v souladu s příslušnými rozhodnutími přijatými orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo v souladu s jinými právními předpisy Unie, nebo neexistují-li taková rozhodnutí, do 30. června 2017, přičemž případně předloží návrh Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Výkon přenesené pravomoci
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 2, čl. 2 odst. 3, čl. 4 odst. 8, čl. 6 odst. 9, čl. 7 odst. 6 a čl. 9 odst. 6 se Komisi svěřuje na období osmi let ode dne 8. července 2013. Nejpozději devět měsíců před uplynutím tohoto osmiletého období předloží Komise zprávu o přenesení pravomoci. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 2, čl. 2 odst. 3, čl. 4 odst. 8, čl. 6 odst. 9, čl. 7 odst. 6 a čl. 9 odst. 6 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 2 odst. 2, čl. 2 odst. 3, čl. 4 odst. 8, čl. 6 odst. 9, čl. 7 odst. 6 a čl. 9 odst. 6 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 21. května 2013.
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 529/2013/EÚ
z 21. mája 2013
o pravidlách započítavania pre emisie a záchyty skleníkových plynov vyplývajúce z činností súvisiacich s využívaním pôdy, so zmenami vo využívaní pôdy a s lesným hospodárstvom a o informáciách týkajúcich sa opatrení súvisiacich s týmito činnosťami
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Sektor využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) v Únii je čistým záchytom, ktorý z atmosféry absorbuje také množstvo skleníkových plynov, ktoré zodpovedá významnému podielu celkových emisií skleníkových plynov Únie. Činnosti sektora LULUCF spôsobujú antropogénne emisie a záchyty skleníkových plynov v dôsledku zmien množstva uhlíka uloženého vo vegetácii a v pôde, ako aj emisie iných skleníkových plynov, ako je CO2. Intenzívnejšie udržateľné využívanie produktov z vyťaženého dreva môže podstatne obmedziť emisie do atmosféry a zlepšiť záchyty skleníkových plynov z atmosféry. Emisie a záchyty skleníkových plynov vyplývajúce zo sektora LULUCF sa nezapočítavajú do cieľov Únie týkajúcich sa zníženia emisií skleníkových plynov o 20 % do roku 2020 podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (3) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve (4), hoci sa čiastočne započítavajú do kvantifikovaných záväzkov Únie týkajúcich sa obmedzenia a zníženia emisií podľa článku 3 ods. 3 Kjótskeho protokolu (ďalej len „Kjótsky protokol“) k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (United Nations Framework Convention on Climate Change, ďalej len „UNFCCC“), ktorý bol schválený rozhodnutím Rady 2002/358/ES (5).
(2)
V kontexte prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050 by sa mali všetky druhy využívania pôdy posudzovať holistickým spôsobom a sektoru LULUCF by sa mala venovať pozornosť v rámci politiky Únie v oblasti zmeny klímy.
(3)
V rozhodnutí č. 406/2009/ES sa od Komisie požaduje, aby posúdila spôsoby začlenenia emisií a záchytov skleníkových plynov vyplývajúcich z činností súvisiacich so sektorom LULUCF do záväzku Únie týkajúceho sa zníženia emisií skleníkových plynov, pričom zabezpečí trvalý prínos tohto sektora a jeho environmentálnu integritu, ako aj presné monitorovanie a započítavanie príslušných emisií a záchytov. Týmto rozhodnutím by sa preto v prvom rade mali stanoviť pravidlá započítavania uplatniteľné na emisie a záchyty skleníkových plynov v sektore LULUCF, čím by sa vhodným spôsobom prispelo k rozvoju politiky smerom k začleneniu sektora LULUCF do záväzku Únie k zníženiu emisií, pričom by sa zohľadnili environmentálne podmienky v rôznych regiónoch Únie, okrem iných aj v krajinách s vysokou lesnatosťou. Aby sa zatiaľ zabezpečilo zachovanie a posilnenie zásob uhlíka, mala by sa v tomto rozhodnutí ustanoviť aj povinnosť členských štátov predkladať informácie o ich opatreniach v sektore LULUCF s cieľom obmedziť alebo znížiť emisie a zachovať alebo zvýšiť ich záchyty v sektore LULUCF.
(4)
V tomto rozhodnutí by sa mali ustanoviť povinnosti členských štátov pri uplatňovaní týchto pravidiel započítavania a pri poskytovaní informácií o ich opatreniach v sektore LULUCF. Týmto rozhodnutím by sa nemali stanoviť žiadne povinnosti týkajúce sa započítavania či nahlasovania pre súkromné strany.
(5)
V rozhodnutí 16/CMP.1 konferencie zmluvných strán, ktorá predstavuje zasadnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu, prijatom na 11. konferencii zmluvných strán UNFCCC v decembri 2005 v Montreale a v rozhodnutí 2/CMP.7 konferencie zmluvných strán, ktorá predstavuje zasadnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu, prijatom na 17. konferencii zmluvných strán UNFCCC v decembri 2011 v Durbane sa stanovujú pravidlá započítavania sektora LULUCF počnúc druhým záväzným obdobím v rámci Kjótskeho protokolu. Toto rozhodnutie by malo byť v úplnom súlade s uvedenými rozhodnutiami, aby sa zabezpečil súlad medzi vnútornými pravidlami Únie a definíciami, podmienkami, pravidlami a usmerneniami dohodnutými v rámci UNFCCC s cieľom zabrániť dvojitému nahlasovaniu na národnej úrovni. V tomto rozhodnutí by sa mali zohľadniť aj osobitosti sektora LULUCF v Únii a povinnosti vyplývajúce pre Úniu ako samostatnú zmluvnú stranu UNFCCC a Kjótskeho protokolu.
(6)
Pravidlá započítavania vzťahujúce sa na sektor LULUCF v Únii by nemali vytvárať dodatočnú administratívnu záťaž. Preto by nemala existovať povinnosť, aby správy predložené podľa týchto pravidiel obsahovali informácie, ktoré sa nevyžadujú v súlade s rozhodnutiami prijatými na konferencii zmluvných strán UNFCCC a na zasadnutí zmluvných strán Kjótskeho protokolu.
(7)
Sektor LULUCF môže prispieť k zmierneniu zmeny klímy viacerými spôsobmi, najmä znižovaním emisií a zachovaním a rozvojom záchytov a zásob uhlíka. Na zabezpečenie účinnosti opatrení, ktoré sú zamerané najmä na zvyšovanie sekvestrácie uhlíka, je nevyhnutná dlhodobá stabilita a prispôsobivosť úložísk uhlíka.
(8)
V pravidlách započítavania pre sektor LULUCF by sa malo odrážať úsilie vynaložené v sektoroch poľnohospodárstva a lesného hospodárstva zvýšiť prínos zmien vo využívaní pôdnych zdrojov k znižovaniu emisií. Týmto rozhodnutím by sa mali stanoviť pravidlá započítavania, ktoré sa na povinnom základe uplatňujú na činnosti zalesňovania, obnovu lesa, odlesňovania a obhospodarovania lesov, ako aj na činnosti obhospodarovania pastvín a ornej pôdy, a to s výhradou osobitných ustanovení s cieľom zlepšiť systémy členských štátov na nahlasovanie a započítavanie počas prvého obdobia započítavania. V tomto rozhodnutí by sa mali stanoviť aj pravidlá započítavania uplatniteľné na dobrovoľnom základe na činnosti obnovy rastlinného porastu a odvodňovania a opätovného zavlažovania mokradí. Na tento účel by Komisia mala zjednodušiť a zlepšiť výstupy z databáz Únie (Eurostat-Lucas, EEA-Corine Land Cover atď.), ktoré sa zaoberajú relevantnými informáciami, s cieľom pomôcť členským štátom pri plnení ich povinností v oblasti započítavania, najmä pokiaľ ide o obhospodarovanie ornej pôdy a pastvín a prípadne aj dobrovoľného započítavania obnovy rastlinného porastu a odvodňovania a opätovného zavlažovania mokradí.
(9)
V záujme zabezpečenia environmentálnej integrity pravidiel započítavania uplatniteľných na sektor LULUCF v Únii by sa tieto pravidlá mali zakladať na zásadách započítavania ustanovených v rozhodnutí 2/CMP.7, rozhodnutí 2/CMP.6 konferencie zmluvných strán, ktorá predstavuje zasadnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu, prijatom na 16. konferencii zmluvných strán UNFCCC v decembri 2010 v Cancúne a rozhodnutí 16/CMP.1. Členské štáty by mali vypracovať a viesť svoje účty tak, aby sa zabezpečila presnosť, úplnosť, súlad, porovnateľnosť a transparentnosť príslušných informácií použitých pri odhade emisií a záchytov v sektore LULUCF, a to v súlade s usmernením poskytnutým v príslušných usmerneniach Medzivládneho panela o zmene klímy (Intergovernmental Panel on Climate Change - IPCC) pre národnú inventarizáciu skleníkových plynov, ktoré sa okrem iného týkajú aj metodík započítavania emisií iných skleníkových plynov, ako je CO2, prijatých v rámci UNFCCC.
(10)
Pravidlá započítavania založené na rozhodnutiach 2/CMP.7 a 16/CMP.1 neumožňujú započítať substitučný účinok použitia produktov z vyťaženého dreva na energetické a materiálne účely, keďže by to viedlo k zdvojeniu započítania. Toto použitie však môže výrazne prispieť k zmierňovaniu zmeny klímy, a preto môžu informácie členských štátov o opatreniach sektora LULUCF zahŕňať aj opatrenia zamerané na nahradenie materiálov a zdrojov energie, pri spracovaní ktorých vzniká značné množstvo skleníkových plynov, biomasou. Zvýšila by sa tým súdržnosť politiky.
(11)
Na vytvorenie kvalitnej základne pre budúcu tvorbu politík a optimalizáciu využívania pôdy v Únii sú potrebné primerané investície. Aby sa zabezpečilo prednostné zaradenie týchto investícií do kľúčových kategórií, členské štáty by mali mať spočiatku možnosť vyňať zo započítavania určité úložiská uhlíka. Z dlhodobého hľadiska by sa však mal presadzovať posun ku komplexnejšiemu započítavaniu v rámci sektora vrátane všetkých pôd, úložísk a plynov.
(12)
V pravidlách započítavania by sa malo zabezpečiť, aby účty presne odrážali zmeny emisií a záchytov zapríčinené ľudskou činnosťou. Týmto rozhodnutím by sa v tejto súvislosti malo ustanoviť uplatňovanie špecifických metodík pre rôzne činnosti sektora LULUCF. Emisie a záchyty súvisiace so zalesňovaním, obnovou lesa a odlesňovaním sú dôsledkom priamej zmeny spôsobu využívania pôdy zapríčinenej ľudskou činnosťou, a preto by sa mali započítavať v celom rozsahu. Pokiaľ ide o emisie a záchyty súvisiace s obhospodarovaním pastvín a ornej pôdy, obnovou rastlinného porastu a odvodňovaním a opätovným zavlažovaním mokradí, pri výpočte zmien všetkých týchto emisií a záchytov sa všetko toto započíta s uplatnením určitého základného roku. Emisie a záchyty z obhospodarovania lesov však závisia od viacerých prírodných okolností, vekovej štruktúry, ako aj minulých a súčasných postupov obhospodarovania. Pri použití základného roka sa tieto faktory a z nich vyplývajúce cyklické vplyvy na emisie a záchyty či ich medziročné zmeny nedajú zohľadniť. Preto by sa príslušnými pravidlami započítavania na výpočet zmien emisií a záchytov malo namiesto toho stanoviť používanie referenčných úrovní, aby sa vylúčili vplyvy prírodných charakteristík a charakteristík špecifických pre jednotlivé krajiny. Referenčné úrovne predstavujú odhady ročných čistých emisií alebo záchytov vyplývajúcich z obhospodarovania lesov na území členského štátu počas rokov zahrnutých do jednotlivých období započítavania a mali by sa stanoviť transparentne v súlade s rozhodnutiami 2/CMP.6 a 2/CMP.7. Referenčné úrovne uvedené v tomto rozhodnutí by mali byť totožné s úrovňami schválenými v rámci procesu UNFCCC. Ak nejaký členský štát v súvislosti so stanovením referenčnej úrovne disponuje lepšími metodikami alebo údajmi, mal by vykonať primerané technické opravy s cieľom začleniť vplyv prepočtov do započítania obhospodarovania lesov.
V pravidlách započítavania by sa mala stanoviť horná hranica čistých záchytov pre obhospodarovanie lesov, ktoré sa môžu započítavať. V prípade zmien pravidiel započítavania lesníckych činností v kontexte príslušných medzinárodných procesov by sa mala zvážiť aktualizácia pravidiel započítavania lesníckych činností v tomto rozhodnutí s cieľom zabezpečiť súlad s týmito zmenami.
(13)
Pravidlá započítavania by mali náležite odrážať pozitívny prínos ukladania skleníkových plynov do dreva a drevených produktov a mali by podnecovať intenzívnejšie využívanie lesov ako zdroja v rámci udržateľného obhospodarovania lesov, ako aj intenzívnejšie využívanie produktov z dreva.
(14)
Podľa kapitoly 4.1.1 osvedčených postupov IPCC pre využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo je osvedčeným postupom, keď krajiny okrem minimálnej plochy lesa spresnia aj minimálnu šírku, ktorú budú uplatňovať pri vymedzovaní lesa a jednotiek pôdy, na ktoré sa vzťahujú činnosti zalesňovania, obnovy lesa a odlesňovania. Mal by sa zabezpečiť súlad medzi spôsobmi vymedzovania, ktoré používa každý členský štát pri nahlasovaní v rámci UNFCCC a Kjótskeho protokolu a tohto rozhodnutia.
(15)
Pravidlami započítavania by sa malo zabezpečiť, aby členské štáty v účtoch presne vyjadrili zmeny súboru produktov z vyťaženého dreva, keď k nim dôjde, s cieľom poskytnúť stimuly na využívanie produktov z vyťaženého dreva s dlhým životným cyklom. Funkcia rozpadu prvého rádu uplatniteľná na emisie vyplývajúce z produktov z vyťaženého dreva by preto mala zodpovedať rovnici 12.1 usmernení IPCC pre národnú inventarizáciu skleníkových plynov z roku 2006 a príslušné štandardné hodnoty polčasu rozpadu by sa mali zakladať na tabuľke 3a.1.3 usmernení IPCC o osvedčených postupoch pri využívaní pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve z roku 2003. Členské štáty by mali mať namiesto toho možnosť použiť metodiky a hodnoty polčasu rozpadu pre jednotlivé krajiny, ak sú v súlade s najnovšími prijatými usmerneniami IPCC.
(16)
Keďže medziročné výkyvy emisií a záchytov skleníkových plynov vyplývajúcich z poľnohospodárskych činností sú oveľa menšie než výkyvy súvisiace s lesníckymi činnosťami, členské štáty by mali započítavať emisie a záchyty skleníkových plynov vyplývajúce z činností obhospodarovania ornej pôdy a obhospodarovania pastvín pomerne k svojmu základnému roku alebo obdobiu.
(17)
Odvodňovanie a opätovné zavlažovanie mokradí obsahuje emisie z rašelinovej pôdy, v ktorej sa ukladajú veľmi veľké množstvá uhlíka. Emisie z degradácie a odvodňovania rašelinovej pôdy zodpovedajú približne 5 % globálnych emisií skleníkových plynov a v roku 2010 predstavovali 3,5 % až 4 % emisií Únie. Preto by sa Únia ihneď po dosiahnutí medzinárodnej dohody o príslušných usmerneniach IPCC mala usilovať nastoliť túto otázku na medzinárodnej úrovni, aby sa v rámci orgánov UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu dosiahla dohoda o povinnosti vypracúvať a viesť ročné účty emisií a záchytov z činností, ktoré patria do kategórie odvodňovania a opätovného zavlažovania mokradí, a aby sa táto povinnosť začlenila do globálnej klimatickej dohody, ktorá sa má uzavrieť najneskôr do roku 2015.
(18)
Prírodné škodlivé činitele, ako sú napríklad nekontrolované požiare v krajine, napadnutie hmyzom a chorobami, extrémne poveternostné podmienky a geologické škodlivé činitele, nad ktorými členský štát nemá kontrolu a ktoré ani nemá možnosť podstatne ovplyvniť, môžu v sektore LULUCF viesť k dočasným emisiám skleníkových plynov alebo môžu spôsobiť reverziu predchádzajúcich záchytov. Keďže reverzia môže nastať aj v dôsledku rozhodnutí týkajúcich sa obhospodarovania, ako napríklad rozhodnutí o ťažbe alebo sadbe stromov, týmto rozhodnutím by sa malo zabezpečiť, aby účty pre sektor LULUCF vždy presne odzrkadľovali reverzie záchytov zapríčinené ľudskou činnosťou. Týmto rozhodnutím by sa členským štátom mala navyše poskytnúť obmedzená možnosť vyňať emisie vyprodukované v dôsledku škodlivých činiteľov v oblasti zalesňovania, obnovy lesa a obhospodarovania lesov, ktoré sú mimo ich kontroly, z účtov pre sektor LULUCF s využitím úrovní pozadia a rezerv v súlade s rozhodnutím 2/CMP.7. Spôsob, akým členské štáty uplatňujú uvedené ustanovenia, by však nemal viesť k nenáležitému príliš nízkemu započítavaniu.
(19)
Pravidlá nahlasovania emisií skleníkových plynov a ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy vrátane informácií o sektore LULUCF patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy (6), a preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia. Členské štáty by mali dodržiavať uvedené pravidlá monitorovania a nahlasovania z hľadiska svojich povinností započítavania stanovených v tomto rozhodnutí.
(20)
Zostavovanie účtov sektora LULUCF na ročnom základe by spôsobilo, že tieto účty by boli nepresné a nespoľahlivé kvôli medziročným výkyvom emisií a záchytov, častej potrebe prepočítať určité nahlásené údaje a dlhému času potrebnému na to, aby zmenené postupy obhospodarovania v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve ovplyvnili množstvo uhlíka uloženého vo vegetácii a pôde. Týmto rozhodnutím by sa preto malo ustanoviť započítavanie na základe dlhšieho obdobia.
(21)
Členské štáty by mali poskytovať informácie o svojich súčasných a budúcich činnostiach v sektore LULUCF, pričom uvedú opatrenia prispôsobené vnútroštátnym podmienkam, prostredníctvom ktorých sa obmedzia alebo znížia emisie a zachovajú alebo zvýšia záchyty v sektore LULUCF. Tieto informácie by mali obsahovať určité prvky, ktoré sa spresňujú v tomto rozhodnutí. S cieľom podporiť najlepšie postupy a synergie s ostatnými politikami a opatreniami súvisiacimi s lesmi a poľnohospodárstvom by sa v prílohe k tomuto rozhodnutiu mal uviesť orientačný zoznam opatrení, ktoré by sa takisto mohli zahrnúť do poskytovaných informácií. Komisia môže poskytnúť usmernenia v záujme uľahčenia výmeny porovnateľných informácií.
(22)
Pri vypracúvaní alebo vykonávaní opatrení sektora LULUCF môžu členské štáty vo vhodných prípadoch preskúmať, či je možné podporiť poľnohospodárske investície.
(23)
S cieľom aktualizovať vymedzenia pojmov stanovené v tomto rozhodnutí v súlade so zmenami vymedzení pojmov prijatými orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú: zmeniť prílohu I s cieľom doplniť alebo zmeniť obdobia započítania tak, aby sa zabezpečilo, že tieto obdobia zodpovedajú príslušným obdobiam prijatým orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú, a že sú v súlade s obdobiami započítavania prijatými orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú, ktoré sa vzťahujú na záväzky Únie k zníženiu emisií v iných sektoroch, zmeniť prílohu II aktualizovanými referenčnými úrovňami podľa ustanovení stanovených v tomto rozhodnutí, revidovať informácie uvedené v prílohe III v súlade so zmenami prijatými orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú, zmeniť prílohu V v súlade so zmenami vo vymedzení pojmov prijatými orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú, ako aj revidovať požiadavky na informácie o pravidlách započítavania pre prírodné škodlivé činitele stanovené v tomto rozhodnutí s cieľom zohľadniť revízie aktov prijatých orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(24)
Keďže ciele tohto rozhodnutia, a to stanovenie pravidiel započítavania uplatniteľných na emisie a záchyty vyplývajúce z činností sektora LULUCF a poskytovanie informácií členskými štátmi o opatreniach sektora LULUCF, nie je možné vzhľadom na ich povahu uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. Pritom by Únia mala rešpektovať právomoci členských štátov, pokiaľ ide o lesnícku politiku. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
Týmto rozhodnutím sa stanovujú pravidlá započítavania uplatniteľné na emisie a záchyty skleníkových plynov vyplývajúce z činností súvisiacich s využívaním pôdy, zmenami vo využívaní pôdy a lesným hospodárstvom (LULUCF) ako prvý krok smerom k prípadnému začleneniu týchto činností do záväzku Únie týkajúceho sa zníženia emisií. Týmto rozhodnutím sa neustanovujú žiadne povinnosti týkajúce sa započítavania či nahlasovania pre súkromné strany. Ustanovuje sa ním povinnosť členských štátov poskytovať informácie o ich opatreniach v sektore LULUCF zameraných na obmedzenie alebo zníženie emisií a na zachovanie alebo zvýšenie záchytov.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
1. Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„emisie“ sú antropogénne emisie skleníkových plynov do atmosféry zo zdrojov;
b)
„záchyty“ sú antropogénne záchyty skleníkových plynov z atmosféry do úložísk;
c)
„zalesňovanie“ je premena pôdy zapríčinená priamou ľudskou činnosťou, na ktorej nebol les najmenej 50 rokov, na les sadbou, sejbou a/alebo ľudským spolupôsobením pri prirodzenej obnove lesa, keď sa premena uskutočnila po 31. decembri 1989;
d)
„obnova lesa“ je akákoľvek priamo ľudskou činnosťou zapríčinená premena pôdy, na ktorej nebol les, na les sadbou, sejbou a/alebo ľudským spolupôsobením pri prirodzenej obnove lesa, ktoré sa obmedzuje na pôdu, ktorá bola lesom, ale prestala byť lesom pred 1. januárom 1990, a ktorá bola opätovne premenená na les v období po 31. decembri 1989;
e)
„odlesňovanie“ je priamo ľudskou činnosťou zapríčinená premena lesa na pôdu, ktorá nie je lesom, keď sa premena uskutočnila po 31. decembri 1989;
f)
„obhospodarovanie lesov“ je akákoľvek činnosť vyplývajúca zo systému postupov uplatniteľných vo vzťahu k lesu, ktorá ovplyvňuje ekologické, hospodárske alebo sociálne funkcie lesa;
g)
„obhospodarovanie ornej pôdy“ je akákoľvek činnosť vyplývajúca zo systému postupov uplatniteľných vo vzťahu k pôde, na ktorej sa pestujú poľnohospodárske plodiny, a vo vzťahu k pôde, ktorá bola vyňatá z produkcie plodín alebo sa dočasne nepoužíva na produkciu plodín;
h)
„obhospodarovanie pastvín“ je akákoľvek činnosť vyplývajúca zo systému postupov uplatniteľných vo vzťahu k pôde využívanej na chov hospodárskych zvierat, zameraná na kontrolu alebo ovplyvňovanie množstva a druhu vegetácie a chovaných hospodárskych zvierat;
i)
„obnova rastlinného porastu“ je akákoľvek priamo ľudskou činnosťou zapríčinená činnosť zameraná na zvýšenie zásob uhlíka na akomkoľvek mieste s minimálnou plochou 0,05 hektára prostredníctvom rozmnožovania vegetácie, pričom táto činnosť nepredstavuje zalesňovanie ani obnovu lesa;
j)
„zásoba uhlíka“ je objem uhlíka uloženého v úložisku uhlíka;
k)
„odvodňovanie a opätovné zavlažovanie mokradí“ je akákoľvek činnosť vyplývajúca zo systému odvodňovania alebo opätovného zavlažovania pôdy, ktorá bola odvodnená a/alebo opätovne zavlažená po 31. decembri 1989 a pokrýva plochu aspoň 1 hektár, na ktorej sa nachádza organická pôda, ak táto činnosť nepredstavuje inú činnosť, pre ktorú sa vypracúvajú a vedú účty podľa článku 3 ods. 1, 2 a 3, pričom odvodňovanie je priamo ľudskou činnosťou zapríčinené zníženie hladiny vody v pôde a opätovné zavlaženie je priamo ľudskou činnosťou zapríčinená čiastočná alebo úplná reverzia odvodnenia;
l)
„zdroj“ je akýkoľvek proces, činnosť alebo mechanizmus, ktorý uvoľňuje do atmosféry skleníkový plyn, aerosól alebo prekurzor skleníkového plynu;
m)
„záchyt“ je akýkoľvek proces, činnosť alebo mechanizmus, ktorým sa odstraňujú skleníkové plyny, aerosól alebo prekurzor skleníkového plynu z atmosféry;
n)
„úložisko uhlíka“ je celý biogeochemický prvok alebo systém na území členského štátu alebo jeho časť, v ktorom sa ukladá uhlík, akýkoľvek prekurzor skleníkového plynu obsahujúci uhlík alebo akýkoľvek skleníkový plyn obsahujúci uhlík;
o)
„prekurzor skleníkového plynu“ je chemická zlúčenina, ktorá je súčasťou chemických reakcií, ktorých výsledkom je akýkoľvek skleníkový plyn uvedený v článku 3 ods. 4;
p)
„produkt z vyťaženého dreva“ je akýkoľvek produkt ťažbovej činnosti, ktorý opustil miesto, kde sa drevo ťaží;
q)
„les“ je pôda vymedzená minimálnymi hodnotami, pokiaľ ide o veľkosť plochy, korunový zápoj alebo rovnocenný stupeň zakmenenia a potenciálnu výšku stromov v dospelosti na mieste rastu stromov, ako sa uvádza pre každý členský štát v prílohe V. Zahŕňa plochu so stromami vrátane skupín rastúcich stromov z prirodzeného zmladenia alebo plochu so stromami z umelej obnovy, ktoré ešte musia dosiahnuť minimálne hodnoty korunového zápoja alebo rovnocenný stupeň zakmenenia, alebo minimálnu výšku stromov uvedenú v prílohe V, vrátane akejkoľvek plochy, ktorá zvyčajne tvorí súčasť plochy lesa, ale na ktorej dočasne nie sú nijaké stromy v dôsledku ľudského zásahu, ako napríklad ťažby, alebo v dôsledku prírodných príčin, o ktorej sa však predpokladá, že sa znovu stane lesom;
r)
„korunový zápoj“ je pomerná časť stanovenej plochy, ktorá je pokrytá kolmým priemetom obvodu korún stromov, vyjadrená v percentách;
s)
„stupeň zakmenenia“ je hustota stojacich a rastúcich stromov na pôde pokrytej lesom meraná podľa metodiky stanovenej členským štátom;
t)
„prírodný škodlivý činiteľ“ je akákoľvek neantropogénna udalosť alebo okolnosť, ktorá spôsobuje značné emisie v lesoch a ktorej výskyt je mimo kontroly príslušného členského štátu za predpokladu, že členský štát objektívne nemôže ani po výskyte udalosti alebo okolnosti podstatne obmedziť jej vplyv na emisie;
u)
„úroveň pozadia“ je priemerná úroveň emisií, ktoré spôsobili prírodné škodlivé činitele v danom časovom období, s výnimkou extrémnych štatistických údajov, vypočítaná v súlade s článkom 9 ods. 2;
v)
„hodnota polčasu rozpadu“ je počet rokov, ktorý je potrebný na to, aby sa množstvo uhlíka uloženého v produkte z vyťaženého dreva zaradeného do jednej z kategórií znížilo na polovicu svojej pôvodnej hodnoty;
w)
„okamžitá oxidácia“ je metóda započítavania, pri ktorej sa predpokladá, že k uvoľneniu celého množstva uhlíka uloženého v produktoch z vyťaženého dreva do atmosféry dôjde v čase ťažby;
x)
„kalamitná ťažba“ je akákoľvek ťažobná činnosť, ktorej zámerom je získať drevo, ktoré sa dá ešte prinajmenšom čiastočne použiť, z pôdy postihnutej prírodnými škodlivými činiteľmi.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 12 prijímať delegované akty týkajúce sa zmeny vymedzenia pojmov v odseku 1 tohto článku na účely zabezpečenia súladu medzi týmito vymedzeniami pojmov a akýmikoľvek zmenami príslušných vymedzení pojmov prijatými orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 12 prijímať delegované akty týkajúce sa zmeny prílohy V na účely aktualizácie v nej uvedených hodnôt v súlade so zmenami vymedzení pojmov, ktoré sa týkajú aspektov uvedených v prílohe V, prijatými orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú.
Článok 3
Povinnosť vypracovať a viesť účty sektora LULUCF
1. Za každé obdobie započítavania uvedené v prílohe I členské štáty vypracujú a vedú účty, v ktorých sa presne zaznamenajú všetky emisie a záchyty vyplývajúce z činností na ich území, ktoré patria do týchto kategórií:
a)
zalesňovanie;
b)
obnova lesa;
c)
odlesňovanie;
d)
obhospodarovanie lesov.
2. Členské štáty za obdobie započítavania, ktoré sa začína 1. januára 2021, a ďalšie obdobia vypracujú a vedú ročné účty, v ktorých sa presne zaznamenajú všetky emisie a záchyty vyplývajúce z činností na ich území, ktoré patria do týchto kategórií:
a)
obhospodarovanie ornej pôdy;
b)
obhospodarovanie pastvín.
Pokiaľ ide o ročné účty emisií a záchytov vyplývajúcich z obhospodarovania ornej pôdy a pastvín, pre obdobie započítavania od 1. januára 2013 do 31. decembra 2020 platí toto:
a)
od roku 2016 do roku 2018 členské štáty nahlasujú Komisii každý rok do 15. marca systémy, ktoré sa zaviedli a ktoré sa vyvíjajú na účely odhadovania emisií a záchytov vyplývajúcich z obhospodarovania ornej pôdy a pastvín. Členské štáty by mali nahlásiť, ako tieto systémy spĺňajú metodiky IPCC a požiadavky UNFCCC na nahlasovanie emisií a záchytov skleníkových plynov;
b)
pred 1. januárom 2022 členské štáty poskytujú a predkladajú Komisii každý rok do 15. marca úvodné, predbežné a nezáväzné ročné odhady emisií a záchytov z obhospodarovania ornej pôdy a pastvín, pričom vo vhodných prípadoch používajú metodiky IPCC. Členské štáty by mali používať aspoň metodiku skupiny 1 uvedenú v príslušných usmerneniach IPCC. Členské štáty sa nabádajú, aby v záujme stabilného a presného odhadovania emisií a záchytov využívali tieto odhady na identifikáciu kľúčových kategórií a tvorbu kľúčových metodík skupiny 2 a 3 prispôsobených vnútroštátnym podmienkam;
c)
členské štáty najneskôr 15. marca 2022 predložia svoje konečné ročné odhady na započítavanie obhospodarovania ornej pôdy a pastvín;
d)
členský štát môže požiadať o výnimku s cieľom odložiť lehotu uvedenú v písmene c), ak konečné odhady na započítavanie obhospodarovania ornej pôdy a pastvín odôvodnene nemôže stanoviť v časovom rámci stanovenom v tomto odseku aspoň z jedného z týchto dôvodov:
i)
požadované započítavanie sa dá dosiahnuť iba v etapách, ktoré z dôvodov technickej realizácie presahujú stanovený časový rámec;
ii)
dokončenie započítavania v stanovenom časovom rámci by bolo neprimerane nákladné.
Členské štáty, ktoré si želajú využiť výnimku, predložia Komisii odôvodnenú žiadosť do 15. januára 2021.
Ak sa Komisia nazdáva, že žiadosť je odôvodnená, udelí výnimku v dĺžke najviac troch kalendárnych rokov od 15. marca 2022. V opačnom prípade žiadosť zamietne, pričom vysvetlí dôvody svojho rozhodnutia.
Komisia môže v prípade potreby požiadať, aby sa v primeranej lehote, ktorú stanoví, predložili dodatočné informácie.
Žiadosť o výnimku sa považuje za kladne vybavenú, ak Komisia nevyjadrí námietky do šiestich mesiacov od prijatia pôvodnej žiadosti členského štátu alebo požadovaných dodatočných informácií.
3. Za každé obdobie započítavania uvedené v prílohe I môžu členské štáty takisto vypracovať a viesť účty, v ktorých sa presne zaznamenajú emisie a záchyty vyplývajúce z obnovy rastlinného porastu a odvodňovania a opätovného zavlažovania mokradí.
4. Účty uvedené v odsekoch 1, 2 a 3 zahŕňajú emisie a záchyty týchto skleníkových plynov:
a)
oxid uhličitý (CO2);
b)
metán (CH4);
c)
oxid dusný (N2O).
5. Členské štáty zahŕňajú do svojich účtov konkrétnu činnosť uvedenú v odsekoch 1, 2 a 3, ak boli účty pripravené a vedené v súlade s týmto rozhodnutím od dátumu jej začatia alebo od 1. januára 2013, podľa toho, čo bude neskôr.
Článok 4
Všeobecné pravidlá započítavania
1. Členské štáty vo svojich účtoch uvedených v článku 3 ods. 1, 2 a 3 označujú emisie kladným znakom (+) a záchyty záporným znakom (-).
2. Členské štáty pri vypracúvaní a vedení svojich účtov zabezpečujú presnosť, úplnosť, súlad, porovnateľnosť a transparentnosť príslušných informácií pri odhadovaní emisií a záchytov súvisiacich s činnosťami, ktoré sa uvádzajú v článku 3 ods. 1, 2 a 3.
3. Emisie a záchyty vyplývajúce z akejkoľvek činnosti, ktorá patrí do viac ako jednej kategórie uvedenej v článku 3 ods. 1, 2 a 3, sa započítavajú len v jednej kategórii, aby sa predišlo dvojitému započítaniu.
4. Členské štáty určujú na základe transparentných a overiteľných údajov plochu pôdy, na ktorej sa vykonáva činnosť patriaca do kategórie uvedenej v článku 3 ods. 1, 2 a 3. Zabezpečujú, aby všetka takáto pôda bola identifikovateľná v účte pre príslušnú kategóriu.
5. Členské štáty vo svojich účtoch uvedených v článku 3 ods. 1, 2 a 3 zohľadňujú akúkoľvek zmenu zásob uhlíka v týchto úložiskách uhlíka:
a)
nadzemná biomasa;
b)
podzemná biomasa;
c)
hrabanka;
d)
odumreté drevo;
e)
organický uhlík v pôde;
f)
produkty z vyťaženého dreva.
Členské štáty sa však môžu rozhodnúť, že vo svojich účtoch nezohľadnia zmeny zásob uhlíka v úložiskách uhlíka uvedených v písmenách a) až e) prvého pododseku, ak úložisko uhlíka nie je zdrojom. Členské štáty nepovažujú úložisko uhlíka za zdroj len vtedy, ak sa to preukáže na základe transparentných a overiteľných údajov.
6. Členské štáty uzavrú svoje účty uvedené v článku 3 ods. 1, 2 a 3 na konci každého obdobia započítavania uvedeného v prílohe I tak, že v týchto účtoch určia bilanciu celkových čistých emisií a záchytov počas príslušného obdobia započítavania.
7. Členské štáty vedú úplné a presné záznamy o všetkých údajoch použitých pri dodržiavaní svojich povinností v zmysle tohto rozhodnutia, a to minimálne počas účinnosti tohto rozhodnutia.
8. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 12 prijímať delegované akty týkajúce sa zmeny prílohy I na účely doplnenia alebo zmeny období započítavania tak, aby sa zabezpečilo, že budú zodpovedať príslušným obdobiam prijatým orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú, a že budú v súlade s obdobiami započítavania prijatými orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú, ktoré sa vzťahujú na záväzky Únie k zníženiu emisií v iných sektoroch.
Článok 5
Pravidlá započítavania pre zalesňovanie, obnovu lesa a odlesňovanie
1. V účtoch pre zalesňovanie a obnovu lesa členské štáty zaznamenávajú emisie a záchyty vyplývajúce len z týchto činností vykonávaných na takých pôdach, ktoré k 31. decembru 1989 neboli lesmi. Členské štáty môžu zaznamenávať emisie zo zalesňovania a obnovy lesa v jednom účte.
2. Členské štáty zaznamenávajú vo svojich účtoch čisté emisie a záchyty vyplývajúce z činností zalesňovania, obnovy lesa a odlesňovania ako celkové emisie a záchyty za každý rok v príslušnom období započítavania, a to na základe transparentných a overiteľných údajov.
3. Členské štáty vedú účty pre emisie a záchyty týkajúce sa pôdy, ktorá je v účtoch podľa článku 4 ods. 4 zaradená do kategórie činnosti zalesňovania, obnovy lesa alebo odlesňovania, aj keď sa už na danej pôde takáto činnosť nevykonáva.
4. Každý členský štát pri výpočtoch činností zalesňovania, obnovy lesa a odlesňovania určí plochu lesa použitím rovnakej jednotky priestorového posúdenia, ako sa uvádza v prílohe V.
Článok 6
Pravidlá započítavania pre obhospodarovanie lesov
1. Členské štáty započítavajú emisie a záchyty vyplývajúce z činností týkajúcich sa obhospodarovania lesov, ktoré sa vypočítajú ako emisie a záchyty v každom období započítavania uvedenom v prílohe I mínus hodnota získaná vynásobením počtu rokov v danom období započítavania ich referenčnou úrovňou stanovenou v prílohe II.
2. Ak je výsledok výpočtu uvedený v odseku 1 pre obdobie započítavania záporný, členské štáty zahrnú do svojich účtov pre obhospodarovanie lesov celkové emisie a záchyty nepresahujúce ekvivalent 3,5 % emisií členského štátu v jeho základnom roku alebo období uvedenom v prílohe VI, ako boli predložené UNFCCC v príslušnej správe daného členského štátu prijatej podľa príslušných rozhodnutí CMP o základnom roku alebo základnom období pre druhé záväzné obdobie podľa Kjótskeho protokolu, bez emisií a záchytov z činností uvedených v článku 3 ods. 1, 2 a 3, čo sa vynásobí počtom rokov v danom období započítavania.
3. Členské štáty zabezpečia, aby metódy výpočtu, ktoré uplatňujú v súvislosti so svojimi účtami na činnosti obhospodarovania lesov, boli v súlade s prílohou II k rozhodnutiu 2/CMP.6 a v súlade s metódami výpočtu použitými na výpočet ich referenčných úrovní stanovených v prílohe II, aspoň pokiaľ ide o tieto aspekty:
a)
úložiská uhlíka a skleníkové plyny;
b)
plocha, ktorá je predmetom obhospodarovania lesov;
c)
produkty z vyťaženého dreva;
d)
prírodné škodlivé činitele.
4. Členské štáty oznamujú Komisii najneskôr jeden rok pred skončením každého obdobia započítavania zrevidované referenčné úrovne. Tieto referenčné úrovne sú rovnaké ako úrovne stanovené aktmi, ktoré schvália orgány UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu, alebo ak takéto akty neexistujú, úrovne sa vypočítajú v súlade s postupmi a metodikami stanovenými v príslušných rozhodnutiach prijatých orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú.
5. Ak nastanú zmeny príslušných ustanovení rozhodnutí 2/CMP.6 alebo 2/CMP.7, členské štáty oznamujú Komisii najneskôr šesť mesiacov po prijatí týchto zmien zrevidované referenčné úrovne zohľadňujúce tieto zmeny.
6. Ak členský štát disponuje lepšími metodikami, ktoré sa týkajú údajov použitých na stanovenie referenčnej úrovne uvedenej v prílohe II, alebo ak sa výrazne zlepší kvalita údajov, ktoré má k dispozícii, dotknutý členský štát vykoná primerané technické opravy s cieľom zahrnúť vplyv prepočítavania do započítavania obhospodarovania lesov. Tieto technické opravy sú totožné s akýmikoľvek opravami, ktoré boli schválené v rámci procesu preskúmania UNFCCC v súlade s rozhodnutím 2/CMP.7. Dotknutý členský štát oznamuje tieto opravy Komisii najneskôr v rámci predkladania podľa článku 7 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 525/2013.
7. Na účely odsekov 4, 5 a 6 členské štáty spresnia množstvo ročných emisií vyplývajúcich z prírodných škodlivých činiteľov, ktoré zahrnuli do svojich zrevidovaných referenčných úrovní, ako aj spôsob odhadu tohto množstva.
8. Komisia kontroluje informácie o revidovaných referenčných úrovniach uvedených v odsekoch 4 a 5 a technické opravy uvedené v odseku 6, aby zabezpečila súlad medzi informáciami zaslanými UNFCCC a informáciami, ktoré Komisii oznámia členské štáty.
9. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 12 prijímať delegované akty týkajúce sa aktualizácie referenčných úrovní v prílohe II, ak členský štát upraví svoju referenčnú úroveň podľa odsekov 4 a 5 a po tom, ako sa to schváli v rámci procesu UNFCCC.
10. Členské štáty vo svojich účtoch pre obhospodarovanie lesov zohľadňujú vplyv akýchkoľvek zmien prílohy II, pokiaľ ide o celé príslušné obdobie započítavania.
Článok 7
Pravidlá započítavania pre produkty z vyťaženého dreva
1. Každý členský štát zaznamenáva vo svojich účtoch podľa článku 3 ods. 1, 2 a 3 emisie a záchyty vyplývajúce zo zmien v úložisku produktov z vyťaženého dreva vrátane emisií z produktov z vyťaženého dreva, ktoré sa odstránili z jeho lesov pred 1. januárom 2013. Emisie z produktov z vyťaženého dreva, ktoré sú už započítané podľa Kjótskeho protokolu v období rokov 2008 až 2012 na základe okamžitej oxidácie, sa vylúčia.
2. Členské štáty zaznamenávajú podľa článku 3 ods. 1, 2 a 3 týkajúcich sa produktov z vyťaženého dreva emisie a záchyty vyplývajúce zo zmien v úložisku produktov z vyťaženého dreva, ktoré patria do nasledujúcich kategórií, použitím výpočtov podľa funkcie rozpadu prvého rádu a štandardných hodnôt polčasu rozpadu uvedených v prílohe III:
a)
papier;
b)
aglomerované dosky;
c)
rezivo.
Členské štáty môžu doplniť uvedené kategórie informáciami o kôre za predpokladu, že dostupné údaje sú transparentné a overiteľné. Členské štáty môžu v rámci týchto kategórií použiť aj podkategórie pre jednotlivé krajiny. Členské štáty môžu namiesto metodík a štandardných hodnôt polčasu rozpadu uvedených v prílohe III použiť metodiky a hodnoty polčasu rozpadu pre jednotlivé krajiny za predpokladu, že tieto metodiky a hodnoty sa určia na základe transparentných a overiteľných údajov a že použité metódy sú aspoň také podrobné a presné ako tie, ktoré sa uvádzajú v prílohe III.
Pokiaľ ide o vyvážané produkty z vyťaženého dreva, v údajoch pre jednotlivé krajiny sa odkazuje na hodnoty polčasu rozpadu pre jednotlivé krajiny a použitie produktov z vyťaženého dreva v dovážajúcej krajine.
Členské štáty nepoužijú pre produkty z vyťaženého dreva umiestnené na trhu v Únii hodnoty polčasu rozpadu pre jednotlivé krajiny, ktoré sa líšia od hodnôt, ktoré podľa článku 3 ods. 1, 2 a 3 použil vo svojich účtoch dovážajúci členský štát.
Produkty z vyťaženého dreva z odlesňovania sa započítavajú na základe okamžitej oxidácie.
3. Ak členské štáty vo svojich účtoch podľa článku 3 ods. 1, 2 a 3 zaznamenávajú emisie oxidu uhličitého (CO2) z produktov z vyťaženého dreva v skládkach pevného odpadu, započítavanie sa vykonáva na základe okamžitej oxidácie.
4. Ak členské štáty vo svojich účtoch zaznamenávajú emisie vyplývajúce z produktov z vyťaženého dreva, ktoré bolo vyťažené na účely energetiky, robia tak aj na základe okamžitej oxidácie.
Členské štáty môžu iba na informačné účely poskytovať v rámci predkladania údajov aj údaje o podiele dreva používaného na energetické účely, ktoré sa doviezlo z krajín mimo Únie, ako aj údaje o krajinách pôvodu tohto dreva.
5. Dovážajúce členské štáty nezapočítavajú dovezené produkty z vyťaženého dreva bez ohľadu na ich pôvod. Členské štáty vo svojich účtoch preto zaznamenávajú emisie a záchyty z produktov z vyťaženého dreva len v prípade, že tieto emisie a záchyty vyplývajú z produktov z vyťaženého dreva odstránených z pôdy zahrnutej v ich účtoch podľa článku 3 ods. 1, 2 a 3.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 12 prijímať delegované akty týkajúce sa revidovania informácií uvedených v prílohe III, aby sa zohľadnili zmeny v aktoch prijatých orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo na základe dohôd, ktoré z nich vyplývajú alebo ich nahrádzajú.
Článok 8
Pravidlá započítavania pre obhospodarovanie ornej pôdy, obhospodarovanie pastvín, obnovu rastlinného porastu a odvodňovanie a opätovné zavlažovanie mokradí
1. Každý členský štát v účtoch pre obhospodarovanie ornej pôdy a obhospodarovanie pastvín zaznamenáva emisie a záchyty vyplývajúce z týchto činností, ktoré sa vypočítajú ako emisie a záchyty v každom období započítavania uvedenom v prílohe I mínus hodnota získaná vynásobením počtu rokov v danom období započítavania emisiami a záchytmi tohto členského štátu vyplývajúcimi z týchto činností v jeho základnom roku, ako sa uvádza v prílohe VI.
2. Ak sa členský štát rozhodne vypracovať a viesť účty pre obnovu rastlinného porastu a/alebo odvodňovanie a opätovné zavlažovanie mokradí, používa metódu výpočtu stanovenú v odseku 1.
Článok 9
Pravidlá započítavania pre prírodné škodlivé činitele
1. V prípade, že sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 2 a 5 tohto článku, členské štáty môžu z výpočtov týkajúcich sa ich záväzkov v oblasti započítavania podľa článku 3 ods. 1 písm. a), b) a d) vylúčiť neantropogénne emisie skleníkových plynov zo zdrojov, ktoré vznikli v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov.
2. Ak členské štáty uplatnia odsek 1 tohto článku, vypočítajú v súlade s metodikou uvedenou v prílohe VII úroveň pozadia pre každú z činností uvedených v článku 3 ods. 1 písm. a), b) a d). Článok 3 ods. 1 písm. a) a b) majú spoločnú úroveň pozadia. Členské štáty tiež môžu uplatniť transparentnú a porovnateľnú metodiku pre jednotlivé krajiny, a to použitím uceleného a pôvodne úplného časového radu údajov vrátane obdobia rokov 1990 až 2009.
3. Členské štáty môžu buď každý rok alebo na konci príslušného obdobia započítavania vylúčiť zo svojich účtov pre sektor LULUCF neantropogénne emisie skleníkových plynov zo zdrojov, ktoré prekračujú úroveň pozadia vypočítanú v súlade s odsekom 2, ak:
a)
emisie v konkrétnom roku obdobia započítavania prekračujú úroveň pozadia plus rezervu. Ak sa úroveň pozadia vypočíta v súlade s metódou uvedenou v prílohe VII, táto rezerva sa rovná dvojnásobku štandardnej odchýlky časového radu použitého na výpočet úrovne pozadia. Ak sa úroveň pozadia vypočíta použitím metodiky pre jednotlivé krajiny, členské štáty opíšu v prípadoch, keď je rezerva potrebná, spôsob, ako sa táto rezerva stanovila. Vo všetkých použitých metodikách je potrebné sa vyhnúť očakávaniu čistých kreditov počas obdobia započítavania;
b)
členské štáty splnili a nahlásili požiadavky na informácie podľa odseku 5.
4. Každý členský štát, ktorý vylúči neantropogénne emisie skleníkových plynov zo zdrojov vyplývajúce z prírodných škodlivých činiteľov v konkrétnom roku obdobia započítavania:
a)
vylúči zo započítavania až do konca obdobia započítavania všetky následné záchyty na pôde postihnutej prírodnými škodlivými činiteľmi, kde došlo k vzniku emisií uvedených v odseku 3;
b)
nevylúči emisie vyplývajúce z ťažobnej činnosti a kalamitnej ťažby, ku ktorým došlo na tejto pôde po výskyte prírodných škodlivých činiteľov;
c)
nevylúči emisie vyplývajúce z predpísaného vypaľovania, ku ktorému došlo na tejto pôde v danom roku obdobia započítavania;
d)
nevylúči emisie na pôde, ktorá bola predmetom odlesňovania po výskyte prírodných škodlivých činiteľov.
5. Členské štáty môžu vylúčiť neantropogénne emisie skleníkových plynov zo zdrojov vyplývajúce z prírodných škodlivých činiteľov len vtedy, ak poskytnú transparentné informácie, v ktorých preukážu:
a)
že všetka plocha pôdy, ktorá bola v danom roku nahlasovania postihnutá prírodnými škodlivými činiteľmi, je identifikovaná vrátane jej zemepisnej polohy, roku a druhu prírodných škodlivých činiteľov;
b)
že na pôde, ktorá bola postihnutá prírodnými škodlivými činiteľmi a v súvislosti s ktorou boli emisie vylúčené zo započítavania, nedošlo počas zvyšku príslušného obdobia započítavania k žiadnemu odlesňovaniu;
c)
aké overiteľné metódy a kritériá sa použijú pri identifikácii odlesňovania na tejto pôde v nasledujúcich rokoch obdobia započítavania;
d)
ak je to možné, aké opatrenia prijal členský štát na zvládnutie alebo reguláciu vplyvu týchto prírodných škodlivých činiteľov;
e)
ak je to možné, aké opatrenia prijal členský štát na obnovu pôdy postihnutej týmito prírodnými škodlivými činiteľmi.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 12 prijímať delegované akty týkajúce sa revidovania požiadaviek na informácie uvedených v odseku 5 tohto článku, aby sa zohľadnili revízie aktov prijatých orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu.
Článok 10
Informácie o opatreniach sektora LULUCF
1. Členské štáty najneskôr 18 mesiacov po začiatku každého obdobia započítavania stanoveného v prílohe I vypracujú a postúpia Komisii informácie o svojich súčasných a budúcich opatreniach v sektore LULUCF s cieľom obmedziť alebo znížiť emisie a zachovať alebo zvýšiť záchyty vyplývajúce z činností uvedených v článku 3 ods. 1, 2 a 3 tohto rozhodnutia, a to ako samostatný dokument alebo ako jednoznačne identifikovateľnú časť svojich národných stratégií nízkouhlíkového rozvoja uvedených v článku 4 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 alebo iných národných stratégií alebo plánov súvisiacich so sektorom LULUCF. Členské štáty zabezpečia, aby sa uskutočnili konzultácie so širokým okruhom zainteresovaných strán. Keď členský štát predkladá tieto informácie ako súčasť stratégií nízkouhlíkového rozvoja podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013, uplatňuje sa príslušný harmonogram stanovený v uvedenom nariadení.
Informácie o opatreniach v sektore LULUCF sa vzťahujú na obdobie trvania príslušného obdobia započítavania stanoveného v prílohe I.
2. Členské štáty vo svojich informáciách o opatreniach v sektore LULUCF uvádzajú aspoň tieto informácie o jednotlivých činnostiach uvedených v článku 3 ods. 1, 2 a 3:
a)
opis vývoja emisií a záchytov v minulosti, pokiaľ možno vrátane historického vývoja v rozsahu, v akom ho možno primerane zmapovať;
b)
projekcie emisií a záchytov pre obdobie započítavania;
c)
analýzu potenciálu obmedziť alebo znížiť emisie a udržať alebo zvýšiť záchyty;
d)
zoznam najvhodnejších opatrení na zohľadnenie vnútroštátnych podmienok, ktoré podľa potreby zahŕňajú okrem iných aj orientačné opatrenia uvedené v prílohe IV, ktoré členský štát plánuje alebo ktoré sa majú vykonať s cieľom využiť potenciál na zmiernenie v prípade, že takýto potenciál bol zistený analýzou uvedenou v písmene c);
e)
existujúce a plánované politiky zamerané na vykonávanie opatrení uvedených v písmene d) vrátane kvantitatívneho alebo kvalitatívneho opisu očakávaného vplyvu týchto opatrení na emisie a záchyty, pričom sa zohľadnia ďalšie politiky a opatrenia súvisiace so sektorom LULUCF;
f)
orientačné harmonogramy na prijatie a vykonávanie opatrení uvedených v písmene d).
3. Komisia môže členským štátom poskytnúť usmernenie a technickú pomoc na uľahčenie výmeny informácií.
Komisia môže po porade s členskými štátmi zhrnúť svoje zistenia zo všetkých informácií členských štátov o opatreniach v sektore LULUCF s cieľom zjednodušiť výmenu poznatkov a najlepších postupov medzi členskými štátmi.
4. Členské štáty predložia Komisii do dátumu v polovici trvania každého obdobia započítavania a do konca každého obdobia započítavania stanoveného v prílohe I správu, v ktorej opíšu pokrok pri vykonávaní opatrení v sektore LULUCF.
Komisia môže na základe správ uvedených v prvom pododseku uverejniť súhrnnú správu.
Členské štáty sprístupnia verejnosti informácie o svojich opatreniach v sektore LULUCF a správy uvedené v prvom pododseku do troch mesiacov od ich predloženia Komisii.
Článok 11
Preskúmanie
Komisia preskúma pravidlá započítavania stanovené v tomto rozhodnutí v súlade s príslušnými rozhodnutiami prijatými orgánmi UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu alebo v súlade s inými právnymi predpismi Únie, alebo ak takéto rozhodnutia neexistujú, do 30. júna 2017 a podľa potreby predloží návrh Európskemu parlamentu a Rade.
Článok 12
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 2 ods. 2 a 3, článku 4 ods. 8, článku 6 ods. 9, článku 7 ods. 6 a článku 9 ods. 6 sa Komisii udeľuje na obdobie ôsmich rokov od 8. júla 2013. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto osemročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predĺži na rovnaké obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods. 2 a 3, článku 4 ods. 8, článku 6 ods. 9, článku 7 ods. 6 a článku 9 ods. 6 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods. 2 a 3, článku 4 ods. 8, článku 6 ods. 9, článku 7 ods. 6 a článku 9 ods. 6 nadobudne účinnosť len vtedy, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 13
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 14
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Štrasburgu 21. mája 2013