PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 793/2013
ze dne 20. srpna 2013,
kterým se stanoví opatření ve vztahu k Faerským ostrovům, jež mají zajistit zachování populace atlantsko-skandinávského sledě obecného
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1026/2012 ze dne 25. října 2012 o některých opatřeních za účelem zachování populací ryb ve vztahu k zemím, které umožňují neudržitelný rybolov (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Populace atlantsko-skandinávského sledě obecného (též uváděného jako sleď obecný, s jarním třením v norských vodách) je největší populací sledě obecného na světě. Z této populace pochází odlovy v řádu jednoho až dvou milionů tun. Intenzivní využívání populace v důsledku nadměrného rybolovu nicméně vedlo k jejímu vyčerpání a mezi počátkem 70. let a polovinou 90. let minulého století byl na více něž dvě desetiletí ukončen veškerý rybolov, což mělo pro loďstva lovící uvedenou populaci velmi závažné důsledky.
(2)
Od obnovy populace a opětovného zahájení rybolovu v roce 1996 podléhá populace sledě obecného řízení na základě konzultací pěti stran, v jejichž výlučné hospodářské zóně se tato ryba během svého migračního cyklu vyskytuje: jde o Ruskou federaci, Norsko, Faerské ostrovy, Island a Evropskou unii (dále jen „pobřežní státy“).
(3)
Od roku 2007 zahrnovala ujednání dohodnutá při konzultacích pobřežních států konečná pravidla pro rozdělení celkového přípustného odlovu a závazek k zachování relativní stability uvedených podílů pro budoucí roky. Pro populaci atlantsko-skandinávského sledě činily dohodnuté podíly pro Faerské ostrovy 5,16 %, pro Island 14,51 %, pro Unii 6,51 %, pro Norsko 61 % a pro Ruskou federaci 12,82 %. Pobřežní státy se navíc dlouhodobě domluvily na tom, že společně dohodnutá ujednání budou přezkoumávat i revidovat pouze společně, a to na základě nových vědeckých doporučení a k danému datu.
(4)
Aby se usnadnilo stanovení celkových přípustných odlovů, pobřežní státy se na základě dostupných vědeckých poznatků dohodly na dlouhodobém plánu řízení a provedly jej, přičemž daný plán byl v souladu s preventivním přístupem, měl zachovat odlov v rámci bezpečných biologických limitů a byl určen k zajištění udržitelného rybolovu.
(5)
Tento dlouhodobý plán řízení měl zamezit tomu, aby úroveň biomasy u uvedené populace klesla pod 2 500 000 tun, a zároveň bylo třeba vynaložit veškeré úsilí k udržení dané populace nad 5 000 000 tun, což je úroveň, u níž se předpokládá maximální udržitelný výnos. K tomu mělo dojít omezením odlovu způsobem, jenž by odpovídal úmrtnosti způsobené rybolovem na úrovni 0,125. Bylo dohodnuto, že pokud by úroveň biomasy klesla pod úroveň 5 000 000 tun, míra úmrtnosti by měla být snížena, aby se zajistila rychlá obnova dané populace.
(6)
V září 2012 doporučila Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) v souladu s preventivním přístupem stanoveným v plánu řízení, že celkový přípustný odlov (TAC) pro pět pobřežních států by měl v roce 2013 činit maximálně 619 000 tun, což představuje oproti TAC stanovenému na rok 2012 pokles o 26 %.
(7)
Při konzultacích pobřežních států, které se za účelem ujednání na rok 2013 konaly od října 2012 do ledna 2013, se zástupci Faerských ostrovů důsledně a opakovaně vyjadřovali odmítavě k pokračování stávajícího ujednání o rozdělení podílů. Ujednání na rok 2013 byla nakonec uzavřena dne 18. ledna 2013 pouze čtyřmi pobřežní státy, aby se v nejvyšší možné míře udrželo koordinované řízení populace pobřežními státy. Ve schváleném záznamu z těchto konzultací ze dne 23. ledna 2013 se uvádí, že: „Delegace vyjádřily obavu, že Faerské ostrovy odstoupily od dohody pobřežních států bez předchozího oznámení“. Vzhledem k odstoupení Faerských ostrovů z konzultací není možné, aby se na ujednáních dohodlo všech pět smluvních stran, a proto se zbývající čtyři strany dohodly na zohlednění rybolovných zájmů Faerských ostrovů tím, že jim vyhradí jejich tradiční podíl, tj. podíl, který Faerským ostrovům příslušel od ujednání na rok 2007 a jenž odpovídal 31 000 tunám (5,16 % celkového přípustného odlovu).
(8)
Během konzultací pobřežních států konaných do 23. ledna 2013 nevznesli zástupci Faerských ostrovů žádný požadavek ohledně přesného podílu, nepřednesli žádný písemný ani ústní návrh nového ujednání o podílech, nezapojili se do jednání čtyř dalších stran ani nevyvinuli snahu o spolupráci při diskuzi o ujednáních na rok 2013.
(9)
Ministr pro odvětví rybolovu Faerských ostrovů oznámil v prohlášení ze dne 26. března 2013, že pro loďstvo Faerských ostrovů bylo jednostranně stanoveno omezení odlovu ve výši 105 230 tun, což představuje 17 % doporučeného celkového přípustného odlovu neboli víc než třikrát větší podíl, než by odpovídal uplatňovanému podílu z předchozích ujednání, a zvýšení podílu Faerských ostrovů oproti roku 2012 o 145 %. Uvedené jednostranné prohlášení je třeba posoudit s ohledem na výše uvedené vědecké doporučení snížit odlov v roce 2013 o 26 %. Tímto prohlášením se Faerské ostrovy též de facto zřekly společně dohodnutého plánu řízení.
(10)
Uvedenými kroky Faerské ostrovy zhatily spolupráci s Unií a ostatními pobřežními státy při řízení populace společného zájmu, atlantsko-skandinávského sledě obecného, a nedodržely závazky podle čl. 61 odst. 2, čl. 63 odst. 1 a 2, článků 118, 119 a 300 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (UNCLOS) a článků 5 a 6 a čl. 8 odst. 1 a 2 Dohody OSN o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací (UNFSA).
(11)
Pokud by bylo dosaženo omezení odlovu stanovených čtyřmi pobřežními státy a Faerskými ostrovy, činil by celkový odlov 692 290 tun, což by oproti doporučenému TAC představovalo nadměrný odlov. Podle posouzení a prognóz odlovu, které rada ICES vypracovala v rámci poradenství pro řízení rybolovného období 2013 (2), by takovýto odlov vedl na začátku roku 2014 k biomase reprodukující se populace na úrovni 4 200 000 tun, což je pod úrovní 5 000 000 tun, u níž se očekává maximální udržitelný výnos.
(12)
Nové veřejně dostupné vědecké důkazy poskytnuté radou ICES v květnu 2013 (3) navíc potvrzují, že dlouhodobý plán řízení ve své stávající podobě (s cílem úmrtnosti způsobené rybolovem v míře 0,125) je preventivní povahy, zatímco zvýšením cíle úmrtnosti způsobené rybolovem na hodnotu 0,15, jež je rovnocenná hodnotě vyplývající ze zvýšení podílu Faerských ostrovů, plán tuto preventivní povahu ztratí a souvisí s tím zvýšené nebezpečí vyčerpání stavu této populace.
(13)
Podle článku 3 nařízení (EU) č. 1026/2012 může být země označena za zemi umožňující neudržitelný rybolov v případě, že: a) nespolupracuje na řízení populace společného zájmu zcela v souladu s ustanoveními Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (UNCLOS) a Dohody OSN o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. srpna 1995 (UNFSA) nebo jakékoli jiné mezinárodní dohody nebo normy mezinárodního práva a b) buď: i) nepřijala potřebná opatření na řízení rybolovu, nebo ii) přijala opatření na řízení rybolovu bez náležitého ohledu na práva, zájmy a povinnosti jiných zemí a Unie a tato opatření na řízení rybolovu, posuzovaná ve spojení s opatřeními přijatými jinými zeměmi a Unií, vedou k rybolovné činnosti, která by u populace mohla mít za následek vznik neudržitelného stavu.
(14)
Na základě výše uvedených hledisek splňují Faerské ostrovy všechna kritéria, aby byly označeny za zemi umožňující neudržitelný rybolov, a Komise tak může přijmout opatření stanovená v nařízení (EU) č. 1026/2012.
(15)
Podle článku 6 nařízení (EU) č. 1026/2012 se Komise rozhodnutím ze dne 17. května 2013 (4) a dopisem z téhož dne odhodlala oznámit autonomní vládě Faerských ostrovů a vládě Dánska svůj záměr označit Faerské ostrovy za zemi umožňující neudržitelný rybolov a uvedla důvody pro uvedené označení a popis možných opatření, která lze podle uvedeného nařízení přijmout. Autonomní vláda Faerských ostrovů potvrdila přijetí uvedeného dopisu téhož dne.
(16)
Autonomní vláda Faerských ostrovů odpověděla na oznámení dne 17. června 2013, přičemž tvrzení přeložená Komisí zpochybnila vlastními argumenty, jimiž bylo, že Faerské ostrovy neodstoupily z procesu konzultací, jsou i nadále odhodlány nalézt projednané řešení ohledně rozdělení dané populace a EU nemá právo používat donucovací opatření. Vláda nicméně nikterak nevyjádřila úmysl změnit své rozhodnutí ohledně neudržitelného omezení odlovu na rok 2013, ani neposkytla žádné jasné odůvodnění svého vysokého omezení odlovu na rok 2013, s výjimkou nepodloženého tvrzení o „zvýšeném výskytu této populace v posledních letech v námořních oblastech spadajících pod jurisdikci Faerských ostrovů“.
(17)
Komise prověřila v dané záležitosti stávající vědeckou literaturu a nalezla pouze tvrzení ukazující na příležitostný delší výskyt sledě obecného ve vodách Faerských ostrovů v daném období, ovšem neshledala žádný odkaz, jenž by umožňoval výklad tohoto jevu jakožto stabilní nebo trvalé zvýšení množství této populace. Pokud jde o argument Faerských ostrovů, že v roce 2014 stav populace poklesne tak pod úroveň maximálního udržitelného výnosu v každém případě, a nikoli v důsledku jejich jednostranně navýšeného podílu, je třeba poznamenat, že podle nejnovějších vědeckých doporučení (viz výše 12. bod odůvodnění) se populace sice může obnovit na úroveň maximálního udržitelnému výnosu, dojde-li však ke zvýšení stávající cílové úrovně úmrtnosti způsobené rybolovem na hodnotu rovnocennou hodnotě vyplývající ze zvýšení podílu Faerských ostrovů, bude tato populace setrvávat pod úrovní maximálního udržitelnému výnosu po delší dobu a nebezpečí vyčerpání stavu této populace bude vyšší.
(18)
Na základě podrobného rozboru argumentů autonomní vlády Faerských ostrovů došla Komise k závěru, že tyto argumenty nevyvracejí důvody z oznámení Komise, ani nepředstavují objektivní důvod ospravedlňující nedostatečnou spolupráci této země. Tento závěr společně s neochotou k nápravě jednostranných omezení odlovů na rok 2013 vedou Komisi k závěru, že Faerské ostrovy nadále splňují kritéria pro to, aby byly označeny za zemi umožňující neudržitelný rybolov.
(19)
Komise má tudíž za to, že je nutné přijmout opatření podle článku 4 nařízení (EU) č. 1026/2012.
(20)
Tato opatření musí být účinná a přiměřená pro dosažení cíle ochrany a měla by Faerským ostrovům zabránit v tom, aby k pokračování neudržitelného rybolovu sledě obecného využívaly trhy, přístavy a zařízení Unie.
(21)
Kromě toho Komise zhodnotila ekologické, obchodní, hospodářské a sociální účinky daných opatření v krátkodobém a dlouhodobém horizontu, která mohou být přijata podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 1026/2012, jakož i administrativní zátěž související s jejich prováděním.
(22)
Na základě tohoto hodnocení se zdá být vhodné přijmout jako první krok některá opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. c), d), e) a i) nařízení (EU) č. 1026/2012. Pokud by se tato opatření ukázala jako neúčinná a Faerské ostrovy by i nadále umožňovaly neudržitelný rybolov, lze zavést i další opatření.
(23)
Faerský rybolov sledě obecného provozovaný plavidly lovícími pomocí vlečných sítí pelagické druhy může být v chladnějších měsících roku cíleným rybolovem, ale koncem jara a v létě, kdy jsou sledi obecní a makrely obecné loveny v obdobném množství, je rybolovem smíšeným. Oba druhy může během rybolovného období odlovit stejné plavidlo při stejném vytažení sítě v rámci téhož rybářského výjezdu nebo v tomtéž lovišti. Makrela obecná je tak přidruženým druhem sledě obecného. Dalším odlovem a vývozem nakrely obecné by proto byly Faerské ostrovy vedeny k dalšímu odlovu vysokého množství sledě obecný, jenž je nevyhnutelným vedlejším úlovkem, a to i v případě, že by sleď obecný nemohl být do Unie vyvážen. Proto pokud by se do opatření nezahrnul dovoz makrely obecné, byla by oslabena účinnost zákazu dovozu sledě obecného jako prostředku, který má k zabránit dalším škodám ve vztahu k udržitelnosti populace sledě obecného. Makrela obecná žije natolik na stejném teritoriu jako sleď obecný, že při lovu makrely obecné v lovištích pod kontrolou Faerských ostrovů vždy hrozí riziko, že dojde i k odlovu sledě obecného. Z tohoto důvodu existuje u všech makrel obecných pod kontrolou Faerských ostrovů pravděpodobnost, že by mohly být uloveny společně se sleděm obecným. V důsledku této skutečnosti by se v zájmu účinnosti měla obchodní opatření vztahovat jak na sledě obecného, tak na makrelu obecnou.
(24)
Při posuzování přiměřenosti opatření, a zejména při rozhodování o tom, zda by se omezení obchodu s hlavními druhy ulovenými při rybolovu sledě obecného měla týkat jen určitého množství, nebo zda by měl být zakázán veškerý dovoz, Komise zkoumala, zda by jako přiměřenější opatření mohla být oproti úplnému zákazu dovozu všech produktů vyrobených ze sledě obecného nebo makrely obecné nebo produktů obsahujících tyto ryby zamýšlena i jiná alternativní opatření. Posuzovány byly tři možné varianty: i) množstevní omezení všech produktů, jimiž by se dovoz omezil na tradiční obchodní výměny, ii) úplný zákaz pouze čerstvých, zmrazených nebo konzervovaných ryb, kromě složitějších výrobků, jako je rybí moučka a tuk a iii) zákaz dovozu omezený pouze na sledě obecného a produkty z něj. Zatímco první z těchto tří variant by mohla být vzhledem ke značnému významu vývozu rybí moučky z Faerských ostrovů do EU velmi účinnou, považuje se v této fázi za příliš zatěžující, zejména přihlédne-li se ke skutečnosti, že tento krok může jednak ovlivnit ta odvětví rybolovu Faerských ostrovů, která přímo nesouvisí s odvětvím pelagického rybolovu, a zároveň vytvoří vysokou administrativní zátěž v souvislosti s rozbory vzorků rybí moučky a tuku ve specializovaných laboratořích za účelem určení jejich druhového složení. Třetí varianta, jak je uvedeno výše, se považuje za neúčinnou, pokud mohou být její případné hospodářské důsledky snadno kompenzovány vývozem makrely obecné. Z tohoto důvodu skýtá největší rovnováhu mezi prostředky a jejich žádoucími účinky druhá alternativa, přičemž k dosažení potřebného výsledku neexistují žádná jiná méně obtížná opatření.
(25)
Při posuzování přiměřenosti Komise rovněž zkoumala, zda nejsou zapotřebí i jiná opatření než omezení dovozu, zejména pak omezení vztahující se na využívání přístavů. Jelikož jsou přístavy využívány pro doplňování paliva, vykládku, výměnu posádky, opravy a odpočinek posádky, a představují tak běžné a nezbytné činnosti spojené s lovem sledě obecného, dospěla Komise k závěru, že tato opatření jsou rovněž nezbytná a neexistují žádná jiná, méně omezující opatření, jimiž by se za účelem postihu neudržitelného lovu sledě obecného loďstvům Faerských ostrovů zabránilo využívat zařízení EU.
(26)
Při hodnocení ekologických, obchodních, hospodářských a sociálních účinků opatření v krátkodobém a dlouhodobém horizontu, jakož i administrativní zátěže související s prováděním těchto opatření lze dospět k závěru, že opatření jsou přiměřená a nebudou mít nepřijatelné účinky ani nevytvoří nepatřičnou zátěž. Opatření jsou šetrná vůči životnímu prostředí, neboť se předpokládá, že přispějí k lepší udržitelnosti populace sledě obecného. Obchodní účinky opatření budou mírné, neboť jakkoli lze očekávat bezprostřední hospodářský dopad, ve střednědobém horizontu bude možné nalézt alternativní mechanismy obchodní výměny a neočekává se, že by v rámci EU byly nakonec problémy se zásobováním. Hospodářské a sociální účinky by měly být v krátkodobém horizontu mírné, neboť budou souviset s obchodními účinky; ovšem ve střednědobém a dlouhodobém horizontu budou, pakliže se opatřeními dosáhne požadovaných dopadů, tyto účinky nevyhnutelně velmi příznivé, a to zvláště pro loďstva, která z hospodářského hlediska značně závisejí na lovu pelagických ryb. Administrativní zátěž v souvislosti s danými opatřeními bude poměrně nízká, uvážíme-li, že většinou kontrolních prostředků (včetně personálu) potřebných k prosazování opatření již členské státy disponují.
(27)
Na závěr Komise přezkoumala slučitelnost opatření s mezinárodním právem a došla k závěru, že se týkají vyčerpatelné populace ryb a mají zamezit nadměrnému využívání populace, jelikož cílem těchto opatření je udržet populaci atlantsko-skandinávského sledě obecného v rámci bezpečných biologických limitů. Tato opatření platí ve spojení s vlastními opatřeními Unie pro zachování zdrojů (čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1026/2012). Unie zejména v souladu s doporučením Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) snížila svůj odlov o 26 % a v plném rozsahu uplatňuje podmínky a omezení dlouhodobého plánu řízení, na němž se pobřežní státy dohodly a uplatňují jej od roku 1999 a který rada ICES v květnu 2013 opětovně potvrdila jako plán, jenž je v souladu s preventivním přístupem, i jako správný řídicí přístup pro zachování odlovu v rámci bezpečných biologických limitů. Kromě toho pro nárok Faerských ostrovů na větší podíl na rybolovu atlantsko-skandinávského sledě obecného neexistují nezvratné vědecké důkazy a z tohoto důvodu by bylo vhodné odlov Faerských ostrovů snížit ve smyslu doporučení rady ICES na rok 2013.
(28)
V důsledku uvedených skutečností by jako první krok měla být přijata opatření, která by zahrnovala: a) zákaz dovozu sledě obecného a makrely obecné z atlantsko-skandinávských populací a produktů rybolovu obsahujících tyto ryby nebo produktů z nich vyrobených a b) omezení využívání přístavů Unie plavidly provozujícími rybolov populací atlantsko-skandinávského sledě obecného a makrely obecné pod kontrolou Faerských ostrovů a plavidly přepravujícími ryby nebo produkty rybolovu pocházející z uvedeného rybolovu. Za účelem snazšího prosazování opatření vztahujících se na plavidla, která provozují lov příslušných populací sledě obecného nebo makrely obecné či která přepravují ryby a produkty rybolovu pocházející z těchto populací, by členským státům měly být poskytnuty seznamy těchto plavidel. Aby bylo možné určit, zda byly sleď obecný či makrela obecná uloveny pod kontrolou Faerských ostrovů, měl by se využívat systém osvědčení o úlovku uvedený v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (5).
(29)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení označuje Faerské ostrovy za zemi umožňující neudržitelný rybolov populace atlantsko-skandinávského sledě obecného a stanoví ve vztahu k Faerským ostrovům opatření k zajištění dlouhodobého zachování této populace.
Článek 2
Oblast působnosti a cíle
Toto nařízení se použije na rybolov atlantsko-skandinávského sledě obecného provozovaný pod kontrolou Faerských ostrovů. Má za cíl zajistit dlouhodobou udržitelnost populace atlantsko-skandinávského sledě obecného.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„populací atlantsko-skandinávského sledě obecného“ se rozumí populace sledě obecného (Clupea harengus) v podoblastech ICES (Mezinárodní rady pro průzkum moří) I, II, V, XII a XIV (6);
b)
„atlantsko-skandinávským sleděm obecným“ se rozumí ryba z populace atlantsko-skandinávského sledě obecného;
c)
makrela obecná je rybou druhu Scomber scombrus, která byla ulovena v oblastech výskytu atlantsko-skandinávského sledě obecného;
d)
výrazem „uloven pod kontrolou Faerských ostrovů“ se rozumí uloven plavidly plujícími pod vlajkou Faerských ostrovů nebo plavidly plujícími pod vlajkou jiného státu, které mají povolení k rybolovu ve výlučné hospodářské zóně Faerských ostrovů nebo byly pronajaty faerskou společností či faerskými orgány.
Článek 4
Označení
Faerské ostrovy se označují za zemi umožňující neudržitelný rybolov populace atlantsko-skandinávské sledě obecného.
Článek 5
Opatření
1. Na území Unie, včetně za účelem překládky v přístavech, se zakazuje vstup ryb nebo produktů rybolovu stanovených v příloze, které sestávají ze sledě obecného nebo makrely obecné ulovených pod kontrolou Faerských ostrovů, které jsou z nich vyrobeny nebo které je obsahují.
2. Zakazuje se využívání přístavů Unie plavidly plujícími pod vlajkou Faerských ostrovů lovícími populace atlantsko-skandinávského sledě obecného nebo makrely obecné a plavidly přepravujícími ryby nebo produkty rybolovu pocházející z atlantsko-skandinávského sledě obecného nebo makrely obecné, které byly uloveny plavidly plujícími pod vlajkou uvedené země nebo plavidly, jež mají od uvedené země povolení a plují pod vlajkou jiného státu. Tento zákaz se nepoužije v případě vyšší moci nebo nouze ve smyslu článku 18 Úmluvy Organizace spojených národů z roku 1982 o mořském právu, pokud jde o služby, které jsou nezbytně nutné pro nápravu těchto situací.
Článek 6
Provádění
1. Příslušné orgány členských států využijí systém osvědčení o úlovku uvedený v kapitole III nařízení (ES) č. 1005/2008, aby určily všechny produkty, na které se vztahuje zákaz uvedený v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Pro snazší provádění zákazu stanoveného v čl. 5 odst. 2 obdrží členské státy orientační seznamy plavidel, jež dle spolehlivých zdrojů údajů provozovaly nebo v současnosti provozují rybolov populace atlantsko-skandinávského sledě obecného nebo makrely obecné pod kontrolou Faerských ostrovů.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 793/2013
z 20. augusta 2013,
ktorým sa zavádzajú opatrenia týkajúce sa Faerských ostrovov na účely zabezpečenia ochrany populácie atlanticko-škandinávskeho sleďa
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1026/2012 z 25. októbra 2012 o určitých opatreniach na účely ochrany populácie rýb v súvislosti s krajinami, ktoré umožňujú neudržateľný rybolov (1), a najmä na jeho článok 4,
keďže:
(1)
Populácia atlanticko-škandinávskeho sleďa (známym aj ako sleď, ktorý sa na jar neresí v nórskych vodách) je celosvetovo najväčšou populáciou sleďa. Úlovky tejto populácie v minulosti predstavovali jeden až dva milióny ton. V dôsledku výrazne nadmerného výlovu však došlo k jej zdecimovaniu a k zastaveniu rybolovných činností na viac ako dve desaťročia, v období od začiatku sedemdesiatych rokov až do polovice deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia, čo malo vážne dôsledky pre flotily loviace danú populáciu.
(2)
Po obnove populácie atlanticko-škandinávskeho sleďa a opätovnom spustení rybolovných činností v roku 1996 prebieha riadenie predmetnej populácie na základe konzultácií piatich strán, v ktorých výhradnom hospodárskom priestore sa táto populácia vyskytuje počas svojho migračného cyklu. Ide o Ruskú federáciu, Nórsko, Faerské ostrovy, Island a Európsku úniu (ďalej len „pobrežné štáty“).
(3)
Od roku 2007 patrili k dohode dosiahnutej počas konzultácií pobrežných štátov konečné pravidlá týkajúce sa rozdelenia podielov na celkovom povolenom výlove, ako aj záväzok udržiavať v nasledujúcich rokoch relatívnu stabilitu týchto podielov. Dohodnuté podiely na výlove populácie atlanticko-škandinávskeho sleďa predstavovali 5,16 % v prípade Faerských ostrovov, 14,51 % v prípade Islandu, 6,51 % v prípade Únie, 61 % v prípade Nórska a 12,82 % v prípade Ruskej federácie. Okrem toho existovala medzi pobrežnými štátmi dlhoročná dohoda, podľa ktorej preskúmanie a revíziu vzájomne dohodnutých pravidiel riadenia vykonávajú výlučne spolu, na základe nových vedeckých odporúčaní a do stanoveného termínu.
(4)
V záujme uľahčenia stanovenia úrovne celkového povoleného výlovu sa pobrežné štáty na základe dostupných vedeckých poznatkov dohodli na dlhodobom pláne riadenia vychádzajúcom z prístupu predbežnej opatrnosti, ktorého účelom bolo udržiavať lov v rámci bezpečných biologických medzí a zabezpečovať udržateľný rybolov.
(5)
Úlohou tohto dlhodobého plánu riadenia bolo predchádzať poklesu populácie pod úroveň biomasy 2 500 000 t a vyvíjať maximálne úsilie s cieľom udržať ju nad úrovňou 5 000 000 t, čo je predpokladaná úroveň maximálneho udržateľného výnosu. Tento cieľ sa mal dosiahnuť obmedzením lovu spôsobom, pri ktorom sa dodržiava miera rybolovnej úmrtnosti 0,125. Účastníci konzultácií sa dohodli, že v prípade poklesu biomasy pod úroveň 5 000 000 t by sa mala znížiť miera rybolovnej úmrtnosti s cieľom zabezpečiť rýchlu obnovu populácie.
(6)
V septembri 2012 odporučila Medzinárodná rada pre výskum mora (International Council for the Exploration of the Seas, ICES) v súlade s prístupom predbežnej opatrnosti uvedeným v pláne riadenia, aby v roku 2013 celkový povolený výlov (total allowable catch, TAC) v prípade daných piatich pobrežných štátov neprekročil 619 000 ton, čo predstavuje pokles o 26 % v porovnaní s TAC stanoveným na rok 2012.
(7)
V rámci konzultácií pobrežných štátov prebiehajúcich od októbra 2012 do januára 2013, ktorých cieľom bolo rokovať o dojednaniach na rok 2013, zástupcovia Faerských ostrovy opakovane odmietli pokračovať v plnení súčasnej dohody o rozdelení podielov na výlove. Dňa 18. januára 2013 napokon dohodu na rok 2013 uzavreli len štyri pobrežné štáty s cieľom čo najdlhšie zachovať koordinované riadenie stavov predmetnej populácie zo strany pobrežných štátov. V odsúhlasenej zápisnici z týchto konzultácií z 23. januára 2013 sa uvádza, že: „Delegácie vyjadrili svoje znepokojenie nad tým, že Faerské ostrovy bez predchádzajúceho oznámenia odstúpili od dohody pobrežných štátov.“ Vzhľadom na skutočnosť, že z dôvodu odstúpenia Faerských ostrovov od konzultácií nemožno uzavrieť dohodu s piatimi štátmi, sa zvyšné štyri strany dohodli na zohľadnení rybolovných záujmov Faerských ostrovov vymedzením ich zvyčajného podielu na výlove, teda podielu, ktorý Faerským ostrovom prislúchal na základe dohody z roku 2007, čo zodpovedá 31 000 tonám (5,16 % TAC).
(8)
V priebehu konzultácií pobrežných štátov, ktoré trvali do 23. januára 2013, zástupcovia Faerských ostrovov nevyjadrili žiadnu požiadavku ohľadom presného podielu, nepredložili žiadny písomný alebo ústny návrh týkajúci sa novej dohody o podiele, neusilovali sa spolupracovať s ostatnými štyrmi stranami a nevyvinuli žiadne úsilie podieľať sa na rokovaniach o dohode na rok 2013.
(9)
Vo svojom vyhlásení z 26. marca 2013 oznámil minister pre rybárstvo Faerských ostrovov, že v prípade flotily Faerských ostrovov sa jednostranne stanovilo obmedzenie výlovu na úrovni 105 230 ton. Táto hodnota predstavuje 17 % odporúčaného TAC, resp. viac ako trojnásobok podielu vyplývajúceho z minulých dohôd a zvýšenie podielu Faerských ostrovov z roku 2012 o 145 %. Toto jednostranné vyhlásenie treba vnímať v kontexte už uvedených vedeckých odporúčaní znížiť výlov v roku 2013 o 26 %. V danom oznámení Faerské ostrovy de facto odstúpili od spoločne odsúhlaseného plánu riadenia.
(10)
Takýmto konaním Faerské ostrovy porušili zásady spolupráce s Úniou a ďalšími pobrežnými štátmi pri riadení populácie spoločného záujmu, ktorou je populácia atlanticko-škandinávskeho sleďa a nesplnili si záväzky vyplývajúce z článku 61 ods. 2, článku 63 ods. 1 a 2, článkov 118, 119 a 300 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 (UNCLOS) a článkov 5 a 6 a článku 8 ods. 1 a 2 Dohody o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti (UNFSA).
(11)
Ak by sa podarilo dosiahnuť obmedzenia výlovu stanovené štyrmi pobrežnými štátmi a Faerskými ostrovmi, úroveň celkového výlovu by dosiahla 692 290 t, čo by v porovnaní s odporúčanými TAC predstavovalo nadmerný výlov. Podľa posúdení a prognóz lovu, ktoré vydala rada ICES v rámci svojich odporúčaní pri riadení rybolovnej sezóny 2013 (2), by takýto lov viedol k tomu, že by biomasa neresiacej sa populácie dosahovala začiatkom roka 2014 úroveň 4 200 000 t. Táto úroveň je však výrazne nižšia ako úroveň biomasy 5 000 000 t, od ktorej sa očakáva maximálny udržateľný výnos.
(12)
Z nových verejne dostupných vedeckých dôkazov predložených radou ICES v máji 2013 (3) okrem toho vyplýva, že dlhodobý plán riadenia v súčasnej podobe (ktorého cieľom je rybolovná úmrtnosť na úrovni 0,125) vychádza z prístupu predbežnej opatrnosti, zatiaľ čo v dôsledku nárastu cieľovej rybolovnej úmrtnosti na úroveň 0,15, ku ktorému by došlo v dôsledku zvýšenia podielu Faerských ostrovov, tento plán prestáva zodpovedať zásade predbežnej opatrnosti, s čím je spojené zvýšené riziko zdecimovania populácie.
(13)
Podľa článku 3 nariadenia (EÚ) č. 1026/2012 možno za krajinu umožňujúcu neudržateľný rybolov označiť krajinu, ktorá: a) nespolupracuje v oblasti riadenia populácie spoločného záujmu v plnom súlade s ustanoveniami Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 (UNCLOS) a Dohody Organizácie Spojených národov o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti zo 4. augusta 1995 (UNFSA) alebo s inou medzinárodnou dohodou, alebo normou medzinárodného práva, a b) buď neprijme potrebné opatrenia v oblasti riadenia rybolovu, alebo ii) prijme opatrenia v oblasti riadenia rybolovu bez toho, aby riadne zohľadnila práva, záujmy a povinnosti ostatných krajín a Únie, a tieto opatrenia v oblasti riadenia rybolovu, keď sa posudzujú v súvislosti s opatreniami prijatými inými krajinami a Úniou, vedú k rybolovným činnostiam, na základe ktorých by sa takáto populácia mohla stať neudržateľnou.
(14)
V dôsledku týchto skutočností spĺňajú Faerské ostrovy kritériá na to, aby sa mohli označiť za krajinu umožňujúcu neudržateľný rybolov, a preto môže Komisia v tejto súvislosti prijať opatrenia stanovené v nariadení (EÚ) č. 1026/2012.
(15)
V zmysle článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1026/2012 sa Komisia rozhodla rozhodnutím zo 17. mája 2013 (4) a listom s rovnakým dátumom oznámiť miestnej vláde Faerských ostrovov a vláde Dánska svoj zámer označiť Faerské ostrovy za krajinu umožňujúcu neudržateľný rybolov a uviesť dôvody tohto označenia, ako aj opis opatrení, ktoré sa môžu podniknúť v zmysle daného nariadenia. Miestna vláda Faerských ostrovov v rovnaký deň potvrdila prijatie listu.
(16)
Miestna vláda Faerských ostrovov zaslala 17. júna 2013 na toto oznámenie odpoveď, v ktorej reagovala na skutočnosti predložené Komisiou vlastnými argumentmi. Konkrétne uviedla, že Faerské ostrovy neodstúpili od konzultácií, že sú naďalej odhodlané hľadať v rámci rokovaní riešenie týkajúce sa podielov na výlove predmetnej populácie a že EÚ nemá právo používať donucovacie opatrenia. Vláda Faerských ostrovov však nevyjadrila žiadny úmysel zmeniť svoje rozhodnutie týkajúce sa obmedzení neudržateľného výlovu na rok 2013 a neposkytla ani žiadne odôvodnenie svojej vysokej hranice obmedzenia výlovu na rok 2013, okrem nepodloženého tvrdenia, že „za posledné roky sa výskyt danej populácie v morských oblastiach patriacich do právomoci Faerských ostrovov zvýšil“.
(17)
Komisia preskúmala v súčasnosti dostupnú vedeckú literatúru týkajúcu sa predmetnej problematiky. Stretla sa síce s konštatovaniami o občasnom dlhodobejšom sezónnom výskyte sleďa vo vodách Faerských ostrovov, no nenašla žiadnu zmienku, na základe ktorej si možno tento jav vykladať ako stabilný a stály nárast počtu jedincov uvedenej populácie. Pokiaľ ide o argument Faerských ostrovov, že populácia sleďa klesne pod úroveň maximálneho udržateľného výnosu v roku 2014 v každom prípade, a nie v dôsledku zvýšeného jednostranného podielu Faerských ostrovov na jeho výlove, treba poznamenať, že podľa posledných vedeckých odporúčaní (pozri odôvodnenie 12) sa daná populácia možno obnoví na úroveň maximálneho udržateľného výnosu, no pokiaľ sa súčasná rybolovná úmrtnosť zvýši na hodnotu rovnocennú úmrtnosti vyplývajúcej zo zvýšeného podielu Faerských ostrovov, zostane dlhšie pod touto úrovňou a bude jej hroziť vyššie riziko zdecimovania.
(18)
Po podrobnej analýze argumentov miestnej vlády Faerských ostrovov Komisia dospela k názoru, že sa predmetnými argumentmi nepodarilo vyvrátiť dôvody oznámenia Komisie a že nejde o objektívne dôvody opodstatňujúce nedostatočnú spoluprácu zo strany tejto krajiny. Vzhľadom na tento záver, ako aj na neochotou Faerských ostrovov napraviť jednostranne stanovené obmedzenia výlovu na rok 2013, musí Komisia konštatovať, že Faerské ostrovy aj naďalej spĺňajú kritériá, na základe ktorých ich možno označiť za krajinu umožňujúcu neudržateľný rybolov.
(19)
Komisia preto pokladá za potrebné prijať opatrenia podľa článku 4 nariadenia (EÚ) č. 1026/2012.
(20)
Tieto opatrenia musia byť účinné a primerané, aby sa dosiahla ochrana predmetnej populácie a mali by Faerským ostrovom zabrániť využívať trhy, prístavy a zariadenia Únie na účely zachovania svojho neudržateľného lovu atlanticko-škandinávskeho sleďa.
(21)
Komisia okrem toho vyhodnotila krátkodobé i dlhodobé environmentálne, obchodné, hospodárske a sociálne vplyvy daných opatrení, ktoré možno prijať podľa článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1026/2012, ako aj administratívnu záťaž spojenú s ich realizáciou.
(22)
Na základe tohto hodnotenia sa zdá vhodné na úvod prijať niektoré opatrenia uvedené v písmenách c), d), e) a i) článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1026/2012. Ak sa preukáže, že tieto opatrenia nie sú účinné a Faerské ostrovy naďalej umožňujú neudržateľný rybolov, možno pristúpiť k prijatiu ďalších opatrení.
(23)
V prípade rybolovu sleďa na Faerských ostrovoch, ktorý vykonávajú plavidlá s pelagickými vlečnými sieťami, môže ísť v chladnejších mesiacoch roka o cielený rybolov, ale koncom jari a v lete ide o zmiešaný rybolov, pri ktorom dochádza k výlovu podobných množstiev sleďa a makrely. Jedno plavidlo dokáže počas danej sezóny uloviť oba druhy v rámci jedného vytiahnutia siete, v rámci jedného rybárskeho výjazdu alebo v rámci jedného loviska. Makrela je teda druh, ktorý sa v rámci rybolovu spája so sleďom. Pokiaľ by Faerské ostrovy pokračovali v love a vývoze makrely, takisto by naďalej lovili aj veľké množstvá sleďa, ktorý je nevyhnutným vedľajším úlovkom, a to aj v prípade, že by sa sleď do Únie nemohol vyvážať. Preto by sa v prípade nezahrnutia vývozu makrely do daných opatrení ohrozila účinnosť zákazu vývozu sleďa, ktorý je prostriedkom predchádzania ďalšiemu zhoršovaniu situácie týkajúcej sa udržateľnosti populácie sleďa. Populácia makrely sa v danom prostredí vyskytuje spolu s populáciou sleďa až v takom rozsahu, že pri každom rybolove makrely v rámci správy Faerských ostrovov existuje riziko vedľajších úlovkov sleďa. Vzhľadom na to je opodstatnené predpokladať, že všetky makrely ulovené v rámci správy Faerských ostrovov boli ulovené spolu so sleďom. Preto by sa v záujme účinnosti obchodných opatrení mali tieto opatrenia týkať nielen sleďa, ale aj makrely.
(24)
V rámci posudzovania primeranosti opatrení, a najmä v rámci rozhodovania o tom, či by sa obmedzenia obchodovania s hlavnými druhmi ulovenými v rámci lovu sleďa mali týkať len určitého množstva, alebo by sa mal zakázať všetok vývoz, Komisia preskúmala, či by sa dalo počítať aj s inými, primeranejšími alternatívnymi opatreniami, ako je úplný zákaz všetkých produktov vyrobených zo sleďa alebo makrely alebo s ich obsahom. Posúdili sa tri možné alternatívy: i) kvantitatívne obmedzenie všetkých produktov, čím by sa znížil vývoz na tradičné trhy; ii) celkový zákaz týkajúci sa výlučne čerstvých mrazených a konzervovaných rýb bez produktov získaných ďalším spracovaním, ako napr. rybia múčka a rybí olej a iii) zákaz vývozu týkajúci sa výlučne sleďa a produktov z neho. Prvá z troch uvedených možností by síce mohla byť vysoko účinná vzhľadom na zásadný význam vývozu rybej múčky z Faerských ostrovov do EÚ, v tomto štádiu sa však považuje za príliš zaťažujúcu, a to najmä s prihliadnutím na skutočnosť, že by na jednej strane mohla ovplyvniť segmenty odvetvia rybárstva Faerských ostrovov, ktoré priamo nesúvisia s odvetvím pelagického rybolovu, pričom na druhej strane by mala za následok výraznú administratívnu záťaž v súvislosti s rozbormi vzoriek rybej múčky a oleja v špecializovaných laboratóriách na účely určenia ich zloženia podľa druhov. Ako sme už uviedli, tretia alternatíva sa považuje za neefektívnu, pretože jej potenciálne hospodárske dôsledky možno bez väčších problémov vyvážiť vývozom makrely. Druhá alternatíva tak prináša optimálnu rovnováhu medzi prostriedkami a ich želanými účinkami a neexistujú žiadne menej zaťažujúce opatrenia, ktorými by sa dosiahol potrebný výsledok.
(25)
Pri posudzovaní primeranosti Komisia zároveň posúdila potrebu iných opatrení, ako sú dovozné obmedzenia, najmä obmedzenia týkajúce sa využívania prístavov. Vzhľadom na to, že využívanie prístavov na doplnenie paliva, vylodenie, výmenu posádky, opravu či oddych sú rutinnými a nevyhnutnými činnosťami v súvislosti s lovom sleďa, Komisia dospela k záveru, že tieto opatrenia sú takisto potrebné a nie je možné prijať alternatívne, menej obmedzujúce opatrenia, ktorými by sa flotilám Faerských ostrovov zabránilo využívať zariadenia EÚ pri pokračujúcom neudržateľnom love sleďa.
(26)
Na základe hodnotenia environmentálnych, obchodných, hospodárskych a sociálnych vplyvov daných opatrení v krátkodobom i dlhodobom horizonte, ako aj hodnotenia administratívnej záťaže súvisiacej s ich realizáciou možno konštatovať, že dané opatrenia sú primerané a nebudú mať za následok neprijateľný vplyv, ani neúmernú záťaž. Opatrenia budú mať pozitívny vplyv na životné prostredie, pretože sa od nich očakáva zlepšenie udržateľnosti populácie sleďa. Ich vplyv na obchod bude mierny, pretože hoci sa očakávajú bezprostredné hospodárske účinky, v strednodobom horizonte možno počítať s alternatívnymi mechanizmami výmeny a v konečnom dôsledku sa neočakáva žiaden nedostatok v súvislosti so zásobovaním v rámci EÚ. Z krátkodobého hľadiska sa očakávajú len mierne hospodárske a sociálne vplyvy, lebo budú súvisieť s obchodnými vplyvmi. Zo strednodobého a dlhodobého hľadiska však platí, že ak sa podarí dosiahnuť želané účinky, bude to mať nevyhnutne priaznivý dosah najmä na flotily so silnou hospodárskou závislosťou od pelagického rybolovu. Administratívna záťaž v dôsledku uvedených opatrení bude relatívne nízka vzhľadom na skutočnosť, že väčšina prostriedkov kontroly (vrátane personálu), ktoré sú potrebné na presadzovanie opatrení v členských štátoch, už existuje.
(27)
Komisia napokon preskúmala zlučiteľnosť opatrení s medzinárodnými právnymi predpismi a dospela k názoru, že tieto opatrenia sa týkajú ochrany stavov populácií čeliacich hrozbe zdecimovania a ich cieľom je účinná prevencia nadmerného rybolovu danej populácie, keďže sú zamerané na zachovávanie populácie atlanticko-škandinávskeho sleďa v rámci bezpečných biologických medzí. Tieto opatrenia sa stávajú účinnými v spojení s vlastnými ochrannými opatreniami Únie [článok 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1026/2012]. Únia predovšetkým znížila svoj výlov o 26 %, čo je v súlade s odporúčaním Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES). Únia pritom v plnej miere dodržiava podmienky a obmedzenia dlhodobého plánu riadenia, na ktorom sa dohodli pobrežné štáty, a ktorý od roku 1999 uplatňujú. Podľa vyjadrenia rady ICES z mája 2013 je tento plán naďalej v súlade s prístupom predbežnej opatrnosti a je správnym riadiacim postupom na udržanie rybolovu v rámci bezpečných biologických medzí. Okrem toho neexistujú rozhodujúce vedecké dôkazy, z ktorých by vyplýval nárok Faerských ostrovov na vyšší podiel na rybolove atlanticko-škandinávskeho sleďa. Preto by bolo vhodné znížiť výlov tejto krajiny na rok 2013 v súlade s odporúčaniami rady ICES.
(28)
Preto by sa ako prvý krok mali prijať okrem iného tieto opatrenia: a) zákaz vývozu sleďa a makrely pochádzajúcich z populácií atlanticko-škandinávskeho sleďa, ako aj produktov rybolovu s obsahom týchto rýb alebo vyrobených z týchto rýb a b) obmedzenie využívania prístavov Únie plavidlami, ktoré v rámci správy Faerských ostrovov lovia populácie atlanticko-škandinávskeho sleďa a makrely, ako aj plavidlami prepravujúcimi ryby alebo produkty rybolovu pochádzajúce z takéhoto rybolovu. V záujme uľahčenia presadzovania opatrení uplatniteľných na plavidlá vykonávajúce rybolov predmetných populácií sleďa a makrely alebo na plavidlá prepravujúce ryby alebo produkty rybolovu pochádzajúce z týchto populácií by mali byť členským štátom poskytnuté zoznamy týchto plavidiel. Na účely zistenia, či k lovu sleďa alebo makrely došlo v rámci správy Faerských ostrov, by sa mal využívať systém osvedčovania úlovkov stanovený v kapitole III nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (5).
(29)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rybolov a akvakultúru,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet
V tomto nariadení sa Faerské ostrovy označujú za krajinu umožňujúcu neudržateľný rybolov populácie sleďa atlanticko-škandinávskeho. Týmto nariadením sa zavádzajú opatrenia týkajúce sa Faerských ostrovov na účely zabezpečenia dlhodobej ochrany predmetnej populácie.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti a ciele
Toto nariadenie sa týka rybolovu sleďa atlanticko-škandinávskeho, ku ktorému dochádza v správe Faerských ostrovov. Cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť populácie sleďa atlanticko-škandinávskeho.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a)
„populácia atlanticko-škandinávskeho sleďa“ znamená populáciu sleďa atlantického (Clupea harengus) v podoblastiach I, II, V, XII a XIV Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) (6);
b)
„atlanticko-škandinávsky sleď“ znamená rybu z atlanticko-škandinávskej populácie sleďa;
c)
„makrela“ znamená rybu druhu Scomber scombrus, ktorá bola ulovená v oblastiach, kde sa vyskytuje atlanticko-škandinávsky sleď;
d)
„ryby ulovené v rámci správy Faerských ostrovov“ znamenajú ryby ulovené plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou Faerských ostrovov alebo plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou iného štátu, ktoré majú povolenie loviť ryby vo výhradnom hospodárskom priestore Faerských ostrovov, alebo ktoré sú prenajaté spoločnosťou so sídlom na Faerských ostrovoch alebo tunajšími orgánmi.
Článok 4
Označenie
Faerské ostrovy sa označujú za krajinu umožňujúcu neudržateľný lov populácie sleďa atlanticko-škandinávskeho.
Článok 5
Opatrenia
1. V prípade rýb alebo produktov rybolovu uvedených v prílohe, ktoré pozostávajú z atlanticko-škandinávskeho sleďa alebo makrely ulovených v správe Faerských ostrovov, sú z nich vyrobené alebo ich obsahujú, sa zakazuje ich vstup na územie Únie, a to vrátane na účely prekládky v prístavoch.
2. Plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Faerských ostrovov, ktoré lovia atlanticko-škandinávskeho sleďa alebo makrelu, ako aj plavidlám prepravujúcim tieto ryby alebo produkty rybolovu pochádzajúce z atlanticko-škandinávskeho sleďa alebo makrely, ktoré boli ulovené buď plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou uvedenej krajiny alebo plavidlami plaviacimi sa pod inou vlajkou s povolením tejto krajiny, sa zakazuje využívanie prístavov Únie. Tento zákaz sa neuplatňuje v prípadoch vyššej moci alebo núdze v zmysle článku 18 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z roku 1982, ktorý sa týka služieb, ktoré sú nevyhnutne potrebné na nápravu takýchto situácií.
Článok 6
Vykonávanie
1. Príslušné orgány členských štátov využívajú systém osvedčovania úlovkov stanovený v kapitole III nariadenia (ES) č. 1005/2008 s cieľom identifikovať všetky produkty, na ktoré sa vzťahuje zákaz uvedený v článku 5 ods. 1 tohto nariadenia.
2. S cieľom uľahčiť vykonávanie zákazu uvedeného v článku 5 ods. 2 sa členským štátom poskytnú orientačné zoznamy plavidiel, ktoré podľa spoľahlivých informačných zdrojov lovili alebo v súčasnosti lovia atlanticko-škandinávskeho sleďa alebo makrelu v správe Faerských ostrovov.
Článok 7
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 20. augusta 2013