PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1283/2014
z 2. decembra 2014,
ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek zo železa alebo z ocele s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Platné opatrenia
(1)
Platné antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek (ďalej aj „príslušný výrobok“) s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii (ďalej aj „príslušné krajiny“) boli pôvodne uložené nariadením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (ďalej len „pôvodné opatrenia“).
(2)
Platné antidumpingové clá pre Malajziu predstavujú 75 %, okrem spoločnosti Anggerik Laksana Sdn Bhd, ktorá podlieha antidumpingovému clu vo výške 59,2 %, a spoločnosti Pantech Steel Industries Sdn Bhd, ktorá podlieha antidumpingovému clu vo výške 49,9 %. V prípade Kórejskej republiky je clo 44 % pre všetky spoločnosti.
(3)
Pôvodné opatrenia boli zachované na základe nariadenia Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy zmeneného nariadením Rady (EÚ) č. 363/2010 (4) (ďalej len „platné opatrenia“).
1.2. Platné opatrenia týkajúce sa iných tretích krajín
(4)
Mimo rozsahu pôsobnosti tohto konania sú v súčasnosti v platnosti antidumpingové opatrenia týkajúce sa vývozu príslušného výrobku z Čínskej ľudovej republiky a Thajska (5). Opatrenia týkajúce sa príslušného výrobku s pôvodom v Číne sa rozšírili na dovoz rovnakého výrobku odosielaného z Taiwanu (6), Indonézie (7), zo Srí Lanky (8) a z Filipín (9). Dňa 3. septembra 2014 Komisia začala revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia v súvislosti s opatreniami týkajúcimi sa dovozu rúrových a potrubných tvaroviek z Čínskej ľudovej republiky, ktoré boli rozšírené na Taiwan, Indonéziu, Srí Lanku a Filipíny. Komisia uverejnila oznámenie o začatí preskúmania v Úradnom vestníku Európskej únie (10). Platnosť antidumpingových opatrení na vývoz z Thajska uplynula.
(5)
V januári 2013 boli uložené opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku (11).
1.3. Začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti
(6)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uverejnila 8. februára 2013 oznámenie o blížiacom sa uplynutí platnosti (12) platných antidumpingových opatrení týkajúcich sa rúrových a potrubných tvaroviek s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii.
(7)
Komisia dostala 26. júna 2013 žiadosť o začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 (ďalej len „základné nariadenie“).
(8)
Žiadosť o preskúmanie predložil Výbor na obranu odvetvia oceľového príslušenstva na zváranie natupo Európskej únie (Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje viac než 40 % celkovej výroby dotknutého výrobku v Únii.
(9)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by mohlo viesť k opätovnému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(10)
Komisia začala 15. októbra 2013 revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí preskúmania v Úradnom vestníku Európskej únie (13).
1.4. Zainteresované strany
(11)
V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali a zúčastnili sa revízneho prešetrovania. Komisia osobitne informovala žiadateľa, ostatných známych výrobcov v Únii, používateľov a dovozcov, vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike a Malajzii a kórejské a malajzijské orgány o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti a vyzvala ich, aby spolupracovali.
(12)
Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu revízneho prešetrovania a požiadať Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach o vypočutie.
1.4.1. Výber vzorky
(13)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že možno vyberie vzorku výrobcov z Únie, dovozcov a kórejských vyvážajúcich výrobcov v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
a) Výber vzorky výrobcov z Únie
(14)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie a vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky. Vzorka sa vyberala na základe objemu výroby a predaja podobného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania v Únii pri súčasnom zabezpečení geografického rozloženia - vzorku tvorili štyria výrobcovia z Únie alebo skupiny výrobcov z Únie (päť jednotlivých spoločností) v Nemecku, Francúzsku, Taliansku, Rumunsku a Rakúsku. Neboli doručené žiadne pripomienky a predbežne vybrané spoločnosti boli zaradené do konečnej vzorky.
(15)
Po začatí konania však Komisia musela zo vzorky vylúčiť dvoch výrobcov z Únie v dôsledku nedostatočnej spolupráce. Dve zostávajúce spoločnosti/skupina spoločností (tri jednotlivé spoločnosti) predstavujú 49 % výroby a 45 % predaja v Únii a majú výrobné zariadenia v troch rôznych krajinách. Z tohto dôvodu sa upravená vzorka naďalej považovala za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.
b) Výber vzorky dovozcov
(16)
Aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie špecifikované v oznámení o začatí konania. V rámci prešetrovania však nespolupracoval žiadny dovozca.
c) Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike
(17)
Aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Kórei, aby poskytli informácie špecifikované v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala Misiu Kórejskej republiky pri Európskej únii o určenie a/alebo kontaktovanie iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.
(18)
Dvaja kórejskí vyvážajúci výrobcovia poskytli požadované informácie, ale len jeden súhlasil so spoluprácou a zaradením do vzorky. Preto sa rozhodlo, že výber vzorky kórejských vyvážajúcich výrobcov nie je potrebný.
d) Vyvážajúci výrobcovia v Malajzii
(19)
Vzhľadom na nízky počet známych malajzijských vyvážajúcich výrobcov Komisia nestanovila výber vzorky v oznámení o začatí konania.
(20)
Komisia vyzvala všetkých vyvážajúcich výrobcov, aby sa prihlásili do 15 dní od uverejnenia oznámenia o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala Misiu Malajzie pri Európskej únii o určenie a/alebo kontaktovanie iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.
1.4.2. Odpovede na dotazník
(21)
Komisia zaslala dotazníky všetkým spoločnostiam v Únii vybraným do vzorky, spolupracujúcej kórejskej spoločnosti a všetkým známym malajzijským vyvážajúcim výrobcom.
(22)
Jeden výrobca z Únie neodpovedal na dotazník a ďalší výrobca z Únie predložil iba čiastočnú odpoveď, pričom nereagoval ani po písomnom upozornení na nedostatky. Títo dvaja výrobcovia z Únie boli následne zo vzorky vylúčení (pozri odôvodnenie 15). Na dotazník odpovedal jeden kórejský vyvážajúci výrobca. Ani jeden z malajzijských vyvážajúcich výrobcov nezaslal vyplnený dotazník.
1.4.3. Overovacie návštevy
(23)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu a z neho vyplývajúcej ujmy a na posúdenie toho, či by uloženie opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie. Overovacie návštevy podľa článku 16 základného nariadenia sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia z Únie:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakúsko, a prepojená spoločnosť Siekman Fittings, Lohne, Nemecko,
-
Vallourec Fittings S.A., Francúzsko.
Vyvážajúci výrobcovia v Kórejskej republike:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(24)
Prešetrovanie pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).
(25)
Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
1.6. Poskytovanie informácií
(26)
Komisia oznámila 12. septembra 2014 všetkým zainteresovaným stranám základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých plánovala navrhnúť zachovanie platných antidumpingových opatrení, a vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa vyjadrili. Pripomienky zainteresovaných strán Komisia zvážila a v prípade potreby zohľadnila.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(27)
Výrobkom, ktorý je predmetom revízneho prešetrovania, sú rúrové a potrubné tvarovky (okrem tvaroviek z nekujnej liatiny, prírub a závitových tvaroviek) zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele) s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm druhu používaného na zváranie natupo alebo na iné účely, s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii (ďalej len „príslušný výrobok“ alebo „rúrové a potrubné tvarovky“), v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80.
2.2. Podobný výrobok
(28)
Revíznym prešetrovaním sa potvrdilo, že rovnako ako pri pôvodnom prešetrovaní, rúrové a potrubné tvarovky vyrábané v príslušných krajinách, predávané na domácom trhu a/alebo vyvážané do Únie a/alebo na iné vývozné trhy, majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a konečné použitie ako výrobky predávané v Únii výrobným odvetvím Únie.
(29)
Komisia rozhodla, že tento výrobok je preto podobným výrobkom v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(30)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia preskúmala, či by uplynutie platnosti existujúcich opatrení pravdepodobne viedlo k opätovnému výskytu dumpingu z príslušných krajín.
3.1. Kórejská republika
3.1.1. Predbežné poznámky
(31)
Pri prešetrovaní spolupracoval jeden z najväčších kórejských výrobcov rúrových a potrubných tvaroviek - TK Corporation. Táto spolupracujúca spoločnosť predstavovala 25 % - 40 % kórejského vývozu rúrových a potrubných tvaroviek (presný číselný údaj nie je uvedený z dôvodu dôvernosti údajov). Spoločnosť TK Corporation predložila Komisii vyplnený dotazník vrátane údajov o predaji na domácom trhu, vývoze a výrobných nákladoch. Komisia konštatuje, že analýza kórejského dumpingu počas ORP a časti analýzy jeho opätovného výskytu by mohli vychádzať z údajov tejto spoločnosti vzhľadom na jej podiel na kórejskom vývoze rúrových a potrubných tvaroviek. Odpoveď TK Corporation bola overená.
3.1.2. Dumping pri dovoze počas ORP
(32)
Počas ORP bolo z Kórey do Únie dovezené iba zanedbateľné množstvo rúrových a potrubných tvaroviek (menej ako 50 ton). Niektoré z týchto operácií predaja realizoval jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca - spoločnosť TK Corporation. Bolo jasné, že tieto množstvá neboli reprezentatívne, keďže predstavovali menej než 0,1 % výroby TK Corporation. Navyše nebolo jasné, či v prípade dovozu TK Corporation bolo zaplatené antidumpingové clo, čo vyvoláva pochybnosti o tom, či ich výrobky skutočne vstúpili na colné územie Únie. Okrem toho sa tieto operácie predaja týkali troch špecifických projektov s ich vlastnými špecifikáciami tvaroviek (teda nešlo o reprezentatívny predaj) a operácie predaja sa uskutočnili ako „balík“ s inými tvarovkami (hlavne z nehrdzavejúcej ocele). Z uvedených dôvodov nebolo možné vykonať zmysluplnú analýzu dumpingu na základe dovozu rúrových a potrubných tvaroviek od TK Corporation do Únie počas ORP.
(33)
Po poskytnutí informácií spoločnosť TK Corporation uviedla, že Komisia sa pri svojej analýze dumpingu mala opierať o údaje o vývoze do Únie vykonanom spoločnosťou, a to z týchto dôvodov: i) jej vývoz do Únie počas ORP bol značný, a preto bol reprezentatívny, pretože pozostával z „najmenej 26 faktúr s 282 individuálnymi transakciami, napriek zavedeným clám“; ii) v dôsledku nejasností týkajúcich sa platby antidumpingového cla nebolo na niektoré operácie predaja (určené pre projekt v zahraničí) uvalené antidumpingové clo, zatiaľ čo pri iných operáciách predaja, ktoré sa realizovali počas ORP, nehradili dovozcovia antidumpingové clo vždy - dôvodom bolo nesprávne zatriedenie týchto výrobkov, následkom čoho si dovozcovia neuvedomili, že majú uhradiť antidumpingové clo. Medzičasom boli dovozcovia na túto chybu upozornení a toto antidumpingové clo spätne uhradili, a iii) podmienky vývozu do Únie boli bežné, keďže sa neuplatňovali kratšie dodacie lehoty a ani účtované ceny neboli predmetom krížovej kompenzácie.
(34)
Tieto pripomienky boli riadne analyzované. Spoločnosť TK Corporation nenamietala voči nízkej úrovni vývozu do Únie v absolútnom vyjadrení, ako aj v porovnaní s celkovým objemom výroby spoločnosti v prípade podobného výrobku (menej ako 0,1 %). Komisia tvrdí, že takýto veľmi malý objem v relatívnom aj absolútnom vyjadrení nemožno považovať za reprezentatívny.
(35)
Komisia okrem toho nemohla na základe poskytnutých dokumentov zistiť, ktorá časť údajného vývozu realizovaného spoločnosťou TK Corporation do Únie bola správne zatriedená a dovezená, ani overiť a akceptovať tvrdenie, že ceny neboli predmetom krížovej kompenzácie, keďže podporné dokumenty boli poskytnuté až po overovacej návšteve. V každom prípade, pokiaľ ide o obidva dôvody, vzhľadom na záver analýzy v odôvodnení 34 nie je potrebné, aby Komisia prijala konečné rozhodnutie, keďže ani celkový vykázaný objem predaja TK Corporation do Únie nemožno považovať za dostatočne reprezentatívny
(36)
Komisia preto potvrdzuje, že predaj do Únie vykonaný zo strany spoločnosti TK Corporation počas ORP nemožno použiť na účely zmysluplnej analýzy dumpingu v rámci tohto revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti.
3.1.3. Dôkazy o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(37)
Komisia analyzovala, či existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, ak by platnosť opatrení uplynula. Analyzovali sa tieto prvky: vývozná cena do iných destinácií, výrobná kapacita a voľná kapacita v Kórei, ako aj atraktívnosť trhu Únie.
3.1.3.1. Vývoz z Kórey do iných destinácií
(38)
Vzhľadom na malý objem dovozu rúrových a potrubných tvaroviek z Kórey do Únie a vzhľadom na nedostatočnú spoľahlivosť cien takéhoto predaja (odôvodnenia 32 až 36) Komisia dospela k záveru, že údaje týkajúce sa predaja rúrových a potrubných tvaroviek z Kórey do iných krajín by sa mali použiť na posúdenie pravdepodobnej budúcej vývoznej ceny do Únie, ak by platnosť opatrení uplynula.
(39)
Považovalo sa za vhodné analyzovať najprv kórejský predaj do Spojených štátov amerických (ďalej len „USA“), keďže na rozdiel od všetkých ostatných destinácií kórejského vývozu má tento trh podobnú veľkosť ako trh Únie, s mnohými domácimi výrobcami, ale zároveň aj so značným podielom dovozu a s nízkymi dovoznými colnými sadzbami, čo znamená, že ide o veľmi konkurenčný trh. USA sú navyše hlavnou destináciou kórejského vývozu vo všeobecnosti, ako aj vývozu realizovaného spoločnosťou TK Corporation.
(40)
Okrem toho sa počas prešetrovania skúmal aj každý iný vývoz rúrových a potrubných tvaroviek z Kórey.
(41)
Výpočty dumpingu sa vykonali pre predaj do USA a predaj do všetkých ostatných vývozných destinácií (okrem Únie z dôvodov uvedených v odôvodneniach 32 až 36).
a) Normálna hodnota
(42)
V súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia normálna hodnota pre TK Corporation, keď to bolo možné, bola založená na cenách zaplatených alebo splatných v bežnom obchodnom styku nezávislými zákazníkmi na domácom trhu.
(43)
Pre druhy výrobkov, pri ktorých použitie tejto metodiky nie je možné, sa normálna hodnota zistila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(44)
Stalo sa tak na základe údajov o skutočných nákladoch na výrobu spoločnosti TK Corporation, ktoré boli poskytnuté v rámci odpovede na dotazník, konkrétne na základe skutočných nákladov na výrobu s pripočítaním skutočných predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia.
b) Vývozná cena
(45)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 32 až 36, predaj realizovaný spoločnosťou TK Corporation do Únie nemohol byť použitý na výpočet dumpingu, a preto sa vývozné ceny opierali o jej vývoz na trhy tretích krajín.
(46)
V súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia sa vývozná cena TK Corporation do iných krajín upravila na úroveň ceny zo závodu tak, že sa tam, kde to bolo vhodné, zohľadnili, okrem iného náklady na dopravu, clá a dane.
c) Porovnanie a úpravy
(47)
Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnávala s váženou priemernou vývoznou cenou rúrových a potrubných tvaroviek v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia, pričom obidve ceny boli porovnávané na úrovni ceny zo závodu.
(48)
V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa zobrali do úvahy rozdiely vo faktoroch, ktoré majú vplyv na ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V tejto súvislosti sa zohľadnili náklady na vnútroštátnu a námornú dopravu, náklady na poistenie, náklady na manipuláciu, náklady na nakládku a na pomocné činnosti.
(49)
V záujme diferencovania medzi rôznymi druhmi príslušného výrobku sa na účely odlíšenia druhov výrobkov počíta v rámci pôvodnej metodiky kontrolného čísla výrobku (PCN) so systémom 11 číslic. Výpočty dumpingu sa vykonali použitím mierne zjednodušenej štruktúry kontrolného čísla výrobku so 7 číslicami. Polia týkajúce sa špecifikačnej normy a kvality materiálu boli nahradené zjednodušeným kritériom, ktoré rozlišuje medzi výrobkami z uhlíkovej ocele a legovanej ocele. Urobilo sa to preto, lebo sa zistilo, že existoval malý rozdiel medzi používanými špecifikačnými normami (napr. ANSI alebo EN) a že systémy klasifikácie kvality materiálu zodpovedali použitej norme. V dôsledku toho zjednodušený systém zvýšil úroveň zhody pre výpočet dumpingu (a ujmy) pre tisíce kontrolných čísel výrobkov bez toho, aby sa skreslil samotný výsledok výpočtu.
(50)
Spoločnosť TK Corporation požiadala Komisiu, aby rozšírila pôvodný systém PCN na 16 číslic, ale jej žiadosť bola zamietnutá, pretože používaný systém už dokáže efektívne zaradiť príslušný výrobok. Okrem toho je potrebné zdôrazniť, že bolo zjavné, že vypočítané dumpingové rozpätia (a rozpätia ujmy) by sa významným spôsobom nezmenili, ak by boli založené na 7, 11 alebo 16 čísliciach, pretože priemerné ceny, za aké spoločnosť TK Corporation predávala na rôznych trhoch, sa značne líšili.
(51)
Druhá otázka v súvislosti s výpočtom sa týkala metódy výpočtu objemu, ktorá sa má použiť pri výpočte dumpingu. Spoločnosť TK Corporation tvrdila, že keďže sa na jej faktúrach, v cenových odporúčaniach pre (potenciálnych) zákazníkov a v účtovných dokladoch zaznamenáva množstvo v kusoch, mali by byť kusy použité ako merná jednotka aj pri výpočte. V dotazníku sa požadovalo vyjadrenie množstva podľa hmotnosti, ale pre niektoré svoje operácie predaja uviedla spoločnosť TK Corporation v odpovedi počet kusov. Pre tieto operácie predaja previedla spoločnosť TK Corporation v rámci postupu odstraňovania nedostatkov kusy na hmotnosť. Komisia rozhodla, že najlepšou metódou je hmotnosť, pretože:
-
kusy ako merná jednotka by mohli viesť k skresleniu, pokiaľ ide o priemernú cenu za jednotku, pretože kusy neodrážajú hmotnosť na kus, ktorá je dôležitým faktorom na stanovenie nákladov (a teda ceny) príslušného výrobku,
-
hmotnosť je potrebná na výpočet ujmy, pretože je to metodika, ktorú používajú výrobcovia z Únie, a použitie rôznych metodík pri výpočtoch dumpingu a ujmy (cenové podhodnotenie) by nebolo vhodné a
-
v rámci údajov z colných úradov Únie a kórejskej vývoznej štatistiky sa zaznamenala iba hmotnosť príslušného výrobku.
(52)
Okrem toho je potrebné zdôrazniť, že sa vo všeobecnosti nezdalo, že by sa vypočítané dumpingové rozpätia významným spôsobom menili, ak sa pri ich výpočte vychádzalo z kusov, a to z dôvodu zistených značných rozdielov v priemerných cenách, za aké spoločnosť TK Corporation predávala na rôznych trhoch.
(53)
Po poskytnutí informácií spoločnosť TK Corporation opätovne predložila pripomienku, že Komisia mala založiť svoje výpočty dumpingu na kusoch, a nie na hmotnosti. Jedným z dôvodov bolo, že údaje o predaji a nákladoch spoločnosti TK Corporation sú vyjadrené v kusoch, takže ich prevod na hmotnosť by viedol k skresleniu výpočtu dumpingového rozpätia.
(54)
Pokiaľ ide o porovnateľnosť s výrobným odvetvím Únie, TK Corporation poznamenala, že Komisia nevypočítala rozpätie ujmy a že v prípade dumpingového rozpätia nie je potrebné vykonať porovnanie s údajmi o nákladoch a predaji výrobného odvetvia Únie. Okrem toho TK Corporation tvrdila, že mernou jednotkou použitou - aj výrobným odvetvím Únie - pri transakciách je kus a nie kilogram alebo tona.
(55)
Spoločnosť TK Corporation nechápala, prečo by skutočnosť, že v údajoch colných úradov Únie a v kórejskej vývoznej štatistike sa zaznamenáva hmotnosť, mala byť relevantná.
(56)
Tieto pripomienky boli riadne analyzované. V prvom rade je dôležité uviesť, že TK Corporation nepredložila „alternatívny“ výpočet dumpingu na základe kusov. Hoci tvrdila, že „výpočet na základe kusov“ by poskytol presnejšie výsledky, nepreukázala to. Komisia pripomína, že vypočítané dumpingové rozpätia sú značné, a ako bolo vysvetlené v odôvodnení 52, nezistili sa žiadne podstatné rozdiely medzi dumpingovými rozpätiami vypočítanými na základe hmotnosti a dumpingovými rozpätiami vypočítanými na základe kusov. Inými slovami, je nesporné, že bez ohľadu na to, ktorá metóda sa použije, zistili by sa veľké dumpingové rozpätia. Okrem toho je dôležité pripomenúť, že prevod z kusov na hmotnosť v údajoch o predaji a nákladoch spoločnosti TK Corporation vykonala práve spoločnosť TK Corporation s použitím vlastnej metodiky. Okrem toho v katalógu, ktorý sa nachádza na jej internetovej stránke, sa pre každý typ tvarovky uvádza približná hmotnosť.
(57)
Transakcie výrobného odvetvia Únie sú vyjadrené ako hmotnosť a aj v kusoch, čo dokazujú aj faktúry overené Komisiou. Okrem fakturácie sa hmotnosť používa ako metodika na stanovenie kapacity, objemu výroby a výrobných nákladov, a to nielen v EÚ, ale na celom svete vrátane Kórey. Suroviny, ktoré tvoria najväčší podiel nákladov na výrobu príslušného výrobku, sa nakupujú v tonách. Ostatné faktory, ako napríklad spotreba energie, náklady práce a prepravné náklady sa vypočítajú na základe hmotnosti. Výrobné odvetvie Únie takisto určuje koncoročné zľavy pre zákazníkov na základe objemu (v tonách), ktorý zákazník zakúpil, a nie na základe počtu kusov. Okrem toho rozpätia cenového podhodnotenia v tomto revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti museli byť (a boli - pozri odôvodnenia 98 až 105) vypočítané, a preto je tvrdenie, že kórejské údaje a údaje výrobného odvetvia Únie nie je potrebné porovnávať (ako sa navrhovalo v tvrdení zhrnutom v odôvodnení 54) nesprávne.
(58)
Celosvetové štatistické údaje, ktoré boli zhromaždené a použité v rámci prešetrovania, vrátane kórejských vývozných štatistík a colných štatistík Únie, boli vyjadrené len v hmotnostných jednotkách. Boli použité okrem iného na analýzu kórejského vývozu príslušného výrobku do Únie a do tretích krajín. Na zistenie podielu spoločnosti TK Corporation na tomto vývoze a na účely kontroly údajov o jej objemoch predaja do Únie uvedených v jej odpovedi na dotazník bolo potrebné vykonať prevod údajov spoločnosti TK Corporation na hmotnosť, pretože vykonanie prevodu kórejských vývozných štatistík a colných štatistík Únie na kusy by nebolo možné.
(59)
Je dôležité uviesť, že v predchádzajúcich prešetrovaniach (napr. v prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu pôvodných opatrení, a v prvom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, ktoré viedlo k platným opatreniam), ako aj v nedávnych prešetrovaniach týkajúcich sa toho istého výrobku z Ruska a Turecka, sa takisto použila metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia potvrdzuje, že tvrdenie, že výpočty by sa mali robiť na základe kusov, by sa malo odmietnuť.
d) Dumping počas ORP
(61)
Dumpingové rozpätia vypočítané pre TK Corporation boli 46 % a 27 % v závislosti od vývoznej destinácie.
3.1.3.2. Výrobná kapacita Kórey
(62)
Pokiaľ ide o celkovú výrobnú kapacitu Kórey a voľnú kapacitu, Komisia nezískala v rámci prešetrovania informácie od žiadneho iného kórejského výrobcu okrem TK Corporation. Komisia sa preto musela pri svojich záveroch opierať o článok 18 základného nariadenia, pričom k dispozícii mala overené informácie poskytnuté spoločnosťou TK Corporation, ktoré sa týkali iba tejto spoločnosti, a celoštátne informácie uvedené v žiadosti o revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti.
(63)
Voľná kapacita, ktorú vykázala spoločnosť TK Corporation, bola riadne overená. Extrapoláciou voľnej kapacity vykázanej spoločnosťou TK Corporation počas ORP na základe jej podielu na celkovom objeme kórejského vývozu Komisia vypočítala, že celková voľná kapacita v Kórei je najmenej 15 000 ton, čo predstavuje približne 25 % celkovej spotreby Únie. Pokiaľ však ide o tento výpočet, je potrebné poznamenať, že objem výroby v porovnaní s výrobnou kapacitou závisí od daného podniku, a okrem toho, hoci je TK Corporation jedným z najväčších výrobcov podobného výrobku v Kórei, je len jedným z mnohých a určite nie dominantným výrobcom. Toto zistenie preto Komisia overila s pomocou informácií obsiahnutých v žiadosti.
(64)
Voľná kapacita uvedená v žiadosti bola založená na odhadovanej kapacite a na číselných údajoch o výrobe týkajúcich sa všetkých kórejských výrobcov, ktorých uviedol žiadateľ. Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu troch najväčších výrobcov, použili sa verejne dostupné údaje. Pre ostatných (oveľa menších) kórejských výrobcov neboli takéto verejne dostupné údaje k dispozícii, a žiadateľ preto použil na odhad ich výrobnej kapacity iné primerané metódy. Žiadateľ ďalej pri vypracovávaní odhadu voľnej kapacity vychádzal z predpokladu určitej úrovne kórejskej domácej spotreby a započítal dovoz do Kórey, ako aj vývoz z Kórey. Pre výpočet výrobnej kapacity a voľnej kapacity sa vykonali primerané odpočty na účely zohľadnenia výroby iných druhov výrobkov, na ktoré sa nevzťahuje definícia výrobku. Všetky tieto informácie sa jednoznačne považovali za úplnejšie a presvedčivejšie než informácie uvedené v odôvodnení 63. Neboli doručené žiadne podania, ktoré by tieto údaje vyvrátili. Na základe týchto skutočností sa s využitím disponibilných faktov odhadla voľná kapacita v Kórei na 119 300 ton, čo sa samo osebe rovná dvojnásobku veľkosti trhu Únie počas ORP.
3.1.3.3. Atraktívnosť trhu Únie
(65)
Je potrebné pripomenúť, že rúrové a potrubné tvarovky sa používajú najmä v ropnom a plynárskom priemysle, stavebníctve, vo výrobe energie, v lodnom staviteľstve a v priemyselných zariadeniach. Žiadne z disponibilných faktov nepoukazujú na značný nárast alebo pokles týchto odvetví v Kórei a očakáva sa, že kórejský domáci trh rúrových a potrubných tvaroviek zostane aj v nasledujúcich rokoch pomerne stabilný, pričom pre kórejské rúrové a potrubné tvarovky neposkytuje žiadne výrazné možnosti rozšírenia. Okrem Kórey sú hlavnými vývoznými trhmi pre tieto odvetvia Únia, USA, krajiny Blízkeho východu a juhovýchodná Ázia. Žiadne z informácií, ktoré boli získané počas prešetrovania, nenaznačujú, že by sa dopyt na ktoromkoľvek z týchto trhov mal v nasledujúcich rokoch do značnej miery znížiť alebo zvýšiť.
(66)
Kórejský vývoz do USA, krajín Blízkeho východu a juhovýchodnej Ázie je už teraz vysoký, a preto tieto trhy nemajú pre kórejský priemysel významný potenciál rastu. Je potrebné tiež pripomenúť, že v prípade kórejského vývozu do USA bol zistený značný dumping vo výške 46 %. Trh Únie, ktorý je jedným z najväčších trhov na svete, by sa v prípade zrušenia opatrení stal atraktívnym trhom, pokiaľ ide o možnosti rastu, pretože vzhľadom na platné opatrenia kórejskí vyvážajúci výrobcovia tento trh zatiaľ nevyužívajú v plnej miere.
(67)
Pokiaľ ide o veľkosť a podmienky na trhu, americký trh a trh Únie sú si podobné. Na oboch trhoch existuje veľký počet domácich výrobcov a dovoz má značný podiel na trhu. Prešetrovaním sa zistilo, že priemerné predajné ceny na trhu Únie (berúc do úvahy celý predaj výrobcov z Únie, ako aj celý dovoz do Únie) dosahujú 2 600 EUR za tonu. Priemerná cena na trhu Únie je preto podobná priemernej cene, za ktorú kórejskí vyvážajúci výrobcovia predávajú výrobky na trhu USA (2 700 EUR za tonu), avšak s tým rozdielom, že tieto výrobky nie sú predmetom antidumpingových opatrení v USA. Skutočnosť, že súčasný kórejský predaj do Únie je marginálny, je preto s najväčšou pravdepodobnosťou dôsledkom existujúcich opatrení vzťahujúcich sa na príslušný výrobok. Je potrebné pripomenúť, že počas ORP bol trh USA najväčším vývozným trhom pre kórejských vývozcov. To dokazuje, že Únia by bola pre kórejských vývozcov atraktívnym trhom a že v prípade zrušenia ciel by bolo možné očakávať, že trh Únie by pritiahol podobné veľké objemy, aké priťahuje trh USA. Kórejské rúrové a potrubné tvarovky predstavovali počas ORP 20 % až 25 % celkového dovozu do USA a mali 10 % až 15 % podiel na celkovom trhu USA pre rúrové a potrubné tvarovky (nie sú uvedené presné údaje, pretože ide o dôverné informácie). Je teda pravdepodobné, že ak by sa opatrenia zrušili, kórejskí výrobcovia by využili disponibilnú voľnú kapacitu, ktorá je uvedená v odôvodnení 64, na účely opätovného vstupu na trh Únie.
(68)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 39, okrem USA neexistuje žiadna iná destinácia pre kórejský vývoz, ktorú možno spoľahlivo použiť na účely analýzy vývoja trhu Únie v prípade uplynutia platnosti opatrení. Preto sa použitie zhrnutia celého vývozu do destinácií iných ako Únia alebo USA spolu nepokladá v tejto analýze za postup poskytujúci spoľahlivé priemerné ceny, a to z dôvodu rozličných okolností vzťahujúcich sa na všetky tieto (oveľa menšie) jednotlivé trhy. Vzhľadom na obmedzenia tejto analýzy, ako sú opísané vyššie, a vzhľadom na nedostatok značného potenciálu rastu týchto „ostatných trhov“ v blízkej budúcnosti nemožno očakávať, že by tieto trhy mohli absorbovať väčší dodatočný dovoz z Kórey.
3.1.3.4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(69)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by došlo k opätovnému výskytu dumpingu. Prešetrovanie ukázalo, že kórejský vývoz rúrových a potrubných tvaroviek do USA a do iných tretích krajín sa realizoval za dumpingové ceny s dumpingovými maržami na úrovni 46 % v prípade USA a 27 % v prípade ostatných tretích krajín.
(70)
Navyše voľná kapacita Kórey je v porovnaní so spotrebou Únie počas ORP značná. Ak by sa táto kapacita využila na vývoz do Únie a na cenovú konkurenciu s výrobcami v Únii alebo s cenami veľkých objemov dovozu z tretích krajín, je dosť pravdepodobné, že by sa tento vývoz uskutočňoval za dumpingové ceny.
3.2. Malajzia
3.2.1. Predbežné poznámky
(71)
Pri absencii spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Malajzii musela byť celková analýza založená na informáciách, ktoré mala Komisia k dispozícii z iných zdrojov. V tejto súvislosti a v súlade s ustanoveniami článku 18 základného nariadenia Komisia preskúmala rôzne štatistické zdroje. Dovozné štatistiky zhromaždené podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia (ďalej len „databáza podľa článku 14 ods. 6“) poskytli najlepšie disponibilné informácie pre stanovenie dovážaných množstiev a dovozných cien pre trh EÚ. Iné zdroje, ako je Eurostat, sa nepoužili, pretože príslušný výrobok nebolo možné oddeliť od ostatných výrobkov, ktoré taktiež používajú 8-miestny kód.
3.2.2. Dumping pri dovoze počas ORP
(72)
Z databázy podľa článku 14 ods. 6 vyplynulo, že nedošlo k dovozu z Malajzie na trh EÚ. Preto sa dospelo k záveru, že počas ORP v prípade malajzijského vývozu dumping nepokračoval.
3.2.3. Dôkazy o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(73)
Komisia analyzovala, či existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, ak by platnosť opatrení uplynula. Analyzovali sa tieto prvky: vývozná cena do iných destinácií, výrobná kapacita a voľná kapacita v Malajzii, ako aj atraktívnosť trhu Únie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajzie do iných destinácií
(74)
Vzhľadom na to, že sa dovoz rúrových a potrubných tvaroviek z Malajzie na trh Únie neuskutočňoval, Komisia sa rozhodla použiť údaje z inej krajiny. Za vhodnú krajinu sa považovali USA, keďže ide o trh podobnej veľkosti ako trh Únie s mnohými domácimi výrobcami, ale zároveň aj so značným podielom dovozu, čo znamená, že ide o veľmi konkurenčný trh. Okrem toho USA sú najväčšou destináciou pre vývoz z Malajzie - počas ORP boli cieľom 87 % malajzijského vývozu. Tento prístup je rovnaký ako prístup použitý v predchádzajúcom prešetrovaní v prípade Malajzie a ako prístup použitý na posúdenie „pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy“.
a) Normálna hodnota
(75)
Pri absencii spolupracujúcich malajzijských vyvážajúcich výrobcov bola normálna hodnota v súlade s článkom 18 základného nariadenia založená na údajoch poskytnutých v žiadosti o revízne prešetrovanie, t. j. na odhadovaných výrobných nákladoch, ku ktorým sa pridalo 6 % na predajné, všeobecné a administratívne náklady a napokon zisk, vyjadrené ako percentuálny podiel z nákladov zo závodu. Uvedený percentuálny podiel sa pokladá za konzervatívny. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že v prípade jediného spolupracujúceho výrobcu v tomto konaní (TK Corporation, Kórea) bola skutočná hodnota výrazne nad 6 %.
b) Vývozná cena
(76)
V súlade s článkom 18 základného nariadenia a vzhľadom na absenciu spolupracujúcich malajzijských vyvážajúcich výrobcov sa vývozná cena vypočítala s použitím cien, za aké sa príslušný výrobok vyvážal do USA a ktoré boli odvodené z dovoznej štatistiky USA.
c) Porovnanie
(77)
Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnávala s váženou priemernou vývoznou cenou rúrových a potrubných tvaroviek v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia, pričom obidve ceny boli porovnávané na úrovni ceny zo závodu.
(78)
V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa zobrali do úvahy rozdiely vo faktoroch ovplyvňujúcich ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V tejto súvislosti je percentuálny podiel predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku uvedený v odôvodnení 75 založený na cene zo závodu s odpočítaním nákladov na vnútrozemskú a zaoceánsku prepravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a na pomocné činnosti.
d) Dumpingové rozpätie počas ORP
(79)
Na základe vyššie uvedenej metodiky použitej aj v prvom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, na základe ktorého bola predĺžená platnosť opatrení (ďalej len „platné opatrenia“), predstavovalo dumpingové rozpätie 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobná kapacita Malajzie
(80)
Vzhľadom na absenciu spolupráce zo strany Malajzie neboli predložené žiadne informácie týkajúce sa výrobnej a voľnej kapacity. Informácie v žiadosti poukazujú na celkovú inštalovanú výrobnú kapacitu v Malajzii vo výške približne 55 000 ton a voľnú kapacitu vo výške cca 27 000 ton. Z analýzy, z ktorej vyplynul tento objem, bola vyňatá výroba (výrobná kapacita) iných výrobkov, a preto sa považuje za primeranú. Malajzijské voľná kapacita vo výške 27 000 ton predstavuje približne 40 % celkovej spotreby Únie počas ORP.
3.2.3.3. Atraktívnosť trhu Únie
(81)
Pokiaľ ide o vývoj na celosvetovom trhu hlavného používateľského odvetvia, ako je vysvetlené v odôvodnení 65, trh Únie je jedným z najväčších trhov pre rúrové a potrubné tvarovky a nie sú k dispozícii žiadne informácie, z ktorých by vyplývalo, že by sa dopyt na týchto trhoch mal v nasledujúcich rokoch do značnej miery znížiť alebo zvýšiť.
(82)
Prešetrovaním sa zistilo, že ceny výrobcov z Únie pre výrobky určené na predaj na trhu Únie sú vyššie ako malajzijské vývozné ceny v prípade výrobkov určených na iné vývozné trhy, najmä na trh USA. Priemerná trhová cena v Únii je 2 600 EUR za tonu, zatiaľ čo zo štatistík USA vyplýva, že priemerná cena dovozu z Malajzie do USA je 1 600 EUR za tonu. Ak by boli opatrenia zrušené, stal by sa teda trh Únie pre malajzijských vývozcov atraktívnym trhom. Táto skutočnosť je veľmi dôležitá vzhľadom na malajzijskú voľnú kapacitu; takisto je však potrebné pripomenúť, že v súčasnosti 87 % malajzijského vývozu smeruje do USA, kde malajzijskí vyvážajúci výrobcovia predávajú za oveľa nižšie ceny.
3.2.3.4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(83)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by došlo k opätovnému výskytu dumpingu. Zistilo sa, že malajzijský vývoz rúrových a potrubných tvaroviek do USA sa uskutočňuje za dumpingové ceny s dumpingovými maržami vo výške 57,7 %.
(84)
Navyše voľná kapacita Malajzie je v porovnaní so spotrebou Únie počas ORP značná. Vzhľadom na úroveň cien v Únii je pravdepodobné, že ak by sa opatrenia zrušili, táto kapacita by sa aspoň čiastočne použila na pokrytie vývozu do Únie. Možno takisto očakávať, že v takomto prípade by sa veľká časť vývozu do USA presmerovala na trh Únie vzhľadom na prevládajúce ceny na trhu Únie v porovnaní s cenami v USA.
3.3. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(85)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti, t. j. na vysoké dumpingové rozpätia, veľkú voľnú kapacitu v príslušných krajinách a ich vývoznú kapacitu, ako aj vzhľadom na atraktívnosť trhu Únie, pokiaľ ide o ceny a jeho veľkosť, možno dospieť k záveru, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by došlo k obnoveniu dumpingového dovozu z Kórey a Malajzie do Únie.
4. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY
4.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(86)
V rámci výrobného odvetvia Únie nedošlo k žiadnym veľkým štrukturálnym zmenám v porovnaní so situáciou, ktorá je opísaná v nariadení Rady č. 1001/2008, na ktoré sa odkazuje v odôvodnení 3. Podobný výrobok vyrábalo počas ORP 22 známych výrobcov z Únie. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(87)
Celková výroba v Únii počas ORP bola stanovená približne na 57 736 ton. Komisia tento údaj stanovila na základe všetkých dostupných faktov týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie, ako sú overené údaje spoločností zaradených do vzorky a údaje, ktoré poskytol žiadateľ.
(88)
Spoločnosti zaradené do vzorky/skupina spoločností zaradených do vzorky na prešetrovanie predstavujú 49 % výroby a 45 % predaja EÚ (pozri odôvodnenie 15). Údaje zo vzorky sú preto reprezentatívne pre situáciu výrobného odvetvia Únie.
4.2. Spotreba Únie
(89)
Komisia stanovila spotrebu Únie na základe: i) objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov, ktoré poskytol žiadateľ, a ii) dovozu z tretích krajín na základe databázy podľa článku 14 ods. 6.
(90)
Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Spotreba Únie (v tonách)
2010
2011
2012
ORP
Celková spotreba Únie
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: Údaje poskytnuté žiadateľom a údaje z databázy podľa článku 14 ods. 6.
(91)
V roku 2011 sa spotreba zvýšila o 12 % v porovnaní s úrovňou v roku 2010. V roku 2012 sa opäť znížila, ale zostala nad úrovňou roku 2010 (zvýšenie o 6 %). Medzi rokom 2010 a ORP sa spotreba Únie zvýšila o 8 %.
4.3. Dovoz z príslušných krajín
4.3.1. Objem a podiel dovozu z príslušných krajín na trhu
Kórejská republika
(92)
Komisia stanovila objem dovozu na základe informácií z databázy podľa článku 14 ods. 6. Podiel dovozu na trhu sa stanovil na základe údajov z databázy podľa článku 14 ods. 6 a údajov poskytnutých žiadateľom.
(93)
Dovoz z Kórejskej republiky do Únie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 2
Objem dovozu (v tonách) a podiel na trhu
2010
2011
2012
ORP
Objem dovozu z Kórejskej republiky (v tonách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podiel na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: Údaje poskytnuté žiadateľom a údaje z databázy podľa článku 14 ods. 6.
(94)
Počas posudzovaného obdobia bol objem dovozu z Kórejskej republiky v porovnaní s celkovou spotrebou Únie veľmi nízky. Počas ORP objem ešte viac klesol na 18 ton. Úrovne dovozu boli na tejto nízkej úrovni od uloženia pôvodných opatrení v roku 2002, a preto sa možno domnievať, že sú výsledkom platných antidumpingových opatrení.
Malajzia
(95)
Komisia stanovila objem dovozu na základe informácií z databázy podľa článku 14 ods. 6. Podiel dovozu na trhu sa stanovil na základe údajov z databázy podľa článku 14 ods. 6 a údajov poskytnutých žiadateľom.
(96)
Dovoz z Malajzie do Únie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 3
Objem dovozu (v tonách) a podiel na trhu
2010
2011
2012
ORP
Objem dovozu z Malajzie (v tonách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podiel na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: Údaje poskytnuté žiadateľom a údaje z databázy podľa článku 14 ods. 6.
(97)
Počas posudzovaného obdobia bol objem dovozu z Malajzie v porovnaní s celkovou spotrebou Únie veľmi nízky. Objem dovozu bol najvyšší (ale stále veľmi nízky) v roku 2010 (19,4 tony), ale od roku 2010 sa dovoz prakticky zastavil. Úrovne dovozu od uloženia pôvodných opatrení v roku 2002 kolísali, avšak nikdy už nedosiahli úrovne dosahované pred uložením opatrení. Z toho možno usúdiť, že veľmi nízka úroveň dovozu od uloženia pôvodných opatrení v roku 2002 je výsledkom platných antidumpingových opatrení.
4.3.2. Ceny dovozu z príslušných krajín a cenové podhodnotenie
Kórejská republika
(98)
Počas ORP boli ceny v prípade malého objemu dovozu výrobkov spoločností spolupracujúcich v rámci prešetrovania (TK Corporation) do Únie výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie na úrovni CIF. Ako sa však uvádza v odôvodnení 32, nie je isté, či tieto výrobky skutočne vstúpili na colné územie Únie.
(99)
Celkový objem kórejského dovozu do Únie je aj tak veľmi nízky - pozri odôvodnenie 32 -, pretože ide len o 0,03 % podiel na trhu Únie (pozri tabuľku 2). Vzhľadom na veľmi obmedzený dovoz z Kórejskej republiky do Únie a vzhľadom na širokú škálu rôznych druhov výrobkov sa ceny tohto dovozu nemohli použiť na zistenie cenového podhodnotenia.
(100)
Komisia preto použila ceny uplatňované pri vývoze z Kórey do USA a do iných krajín ako náhradné ceny na zistenie toho, aké by bolo cenové podhodnotenie v prípade, že by kórejské spoločnosti predávali do Únie za tieto ceny.
(101)
Keďže vývoz TK Corporation na celom svete predstavoval približne 40 % celého vývozu rúrových a potrubných tvaroviek z Kórejskej republiky, tento predaj sa považoval za reprezentatívny kórejský vývoz. Tieto ceny boli teda použité pri porovnaní. Komisia upravila vývozné ceny smerom nahor, aby zohľadnila clo, poplatky súvisiace s nakládkou a manipulačné poplatky.
(102)
Zistilo sa rozpätie cenového podhodnotenia vo výške 17 % v prípade predaja do USA a 10 % v prípade celosvetového predaja.
Malajzia
(103)
V rámci prešetrovania nespolupracovala žiadna malajzijská spoločnosť. Na základe informácií zo štatistiky z databázy podľa článku 14 ods. 6 bol dovoz do Únie počas ORP zanedbateľný (pozri tabuľku 3). Vzhľadom na veľmi obmedzený dovoz z Malajzie do Únie a vzhľadom na širokú škálu rôznych druhov výrobkov sa ceny tohto dovozu nemohli použiť na zistenie cenového podhodnotenia.
(104)
Komisia preto zistila cenové podhodnotenie s použitím rovnakej metodiky, aká sa použila pri predchádzajúcom revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, t. j. porovnaním cien vývozu z Malajzie do USA s predajnými cenami na trhu Únie. Komisia upravila vývoznú cenu, aby zohľadnila clo, poplatky súvisiace s nakládkou a manipulačné poplatky.
(105)
Zistilo sa rozpätie cenového podhodnotenia vo výške 34 % v prípade predaja do USA. Komisia porovnala aj predajné ceny z Malajzie do iných krajín a rozpätie cenového podhodnotenia pre tento predaj bolo 28 %.
4.3.3. Dovoz z tretích krajín
(106)
V nižšie uvedenej tabuľke je zobrazený vývoj dovozu z iných tretích krajín do Únie počas posudzovaného obdobia z hľadiska objemu a podielu na trhu, ako aj z hľadiska priemernej ceny tohto dovozu.
Tabuľka 4
Dovoz z tretích krajín
Krajina
2010
2011
2012
ORP
Čínska ľudová republika
Objem v tonách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podiel na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Priemerná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Iné tretie krajiny
Objem v tonách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podiel na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Priemerná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Spolu za všetky tretie krajiny okrem príslušných krajín
Objem v tonách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podiel na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Priemerná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6.
(107)
Podiel na trhu v prípade dovozu pochádzajúceho z tretích krajín iných ako príslušné krajiny dosiahol počas ORP 31 % spotreby Únie. Najväčší podiel na trhu dosiahol dovoz z Čínskej ľudovej republiky - 11 % celkovej spotreby Únie. Počas ORP sa ďalšie značné objemy dovozu realizovali z Thajska (4 % trhu Únie), Vietnamu (3 % trhu Únie) a Saudskej Arábie (vývoj od žiadneho dovozu v roku 2010 k 4 % podielu na trhu počas ORP).
(108)
Ceny, za aké tento dovoz vstupoval do Únie, boli pomerne nízke v porovnaní s priemernými cenami výrobného odvetvia Únie - platí to najmä pre dovoz z Čínskej ľudovej republiky. Aj pri uplatnení antidumpingového cla vo výške 58,6 % na dovoz z Čínskej ľudovej republiky je priemerná cena čínskeho dovozu nižšia ako domáca cena v Únii (tabuľka 4).
4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.4.1. Všeobecné poznámky
(109)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(110)
Na účely analýzy ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré sa nachádzali v žiadosti o revízne prešetrovanie a v štatistikách. Údaje sa týkajú všetkých známych výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré sa nachádzali v odpovediach, ktoré na dotazník zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Údaje sa týkajú výrobcov z Únie zaradených do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.
(111)
Makroekonomickými ukazovateľmi sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie sa z minulého dumpingu.
(112)
Mikroekonomickými ukazovateľmi sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál. Údaje týkajúce sa mikroekonomických ukazovateľov vychádzajú iba z overených údajov od dvoch spoločností vybraných do vzorky alebo skupiny spoločností. Tieto údaje sú preto poskytnuté vo forme indexov alebo rozpätí s cieľom zabezpečiť, aby sa zachoval ich dôverný charakter.
4.4.2. Makroekonomické ukazovatele
4.4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(113)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 5
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2010
2011
2012
ORP
Objem výroby (v tonách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobná kapacita (v tonách)
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využitie kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: Žiadosť.
(114)
Počas posudzovaného obdobia sa objem výroby zvýšil o 20 %. Keďže spotreba Únie sa v rovnakom období zvýšila len o 8 %, zvyšná časť produkcie sa vyvážala.
(115)
Využitie kapacity počas ORP sa zdá byť malé (32 % počas ORP). V súlade so štandardnou praxou tohto konkrétneho výrobného odvetvia a metódou použitou v predchádzajúcich konaniach vychádzala oznámená kapacita uvedená v tabuľke vyššie z teoretickej maximálnej kapacity na báze 3 zmien za deň, 6 dní v týždni, 48 týždňov ročne. V skutočnosti však výrobné odvetvie funguje na báze 2 zmien za deň, 5 dní v týždni, 48 týždňov ročne. Oznámená kapacita preto nemusí nevyhnutne presne odrážať skutočnú kapacitu počas ORP.
(116)
Využitie kapacity sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšilo. Zvýšenie využitia kapacity o 20 % odráža zvýšenie objemu výroby počas posudzovaného obdobia.
4.4.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(117)
Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 6
Objem predaja a podiel na trhu
2010
2011
2012
ORP
Objem predaja na trhu Únie (v tonách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podiel na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: Žiadosť.
(118)
Objem predaja na trhu Únie v roku 2011 sa v porovnaní s objemom predaja v roku 2010 zvýšil o 14 %. Následne sa objem predaja znížil na 41 350 ton, čo predstavuje nárast o 9 % počas posudzovaného obdobia.
(119)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu zostal počas posudzovaného obdobia stabilný.
4.4.2.3. Rast
(120)
V súlade s miernym rastom spotreby Únie počas posudzovaného obdobia (+ 8 %) predaj výrobcov v Únii vzrástol o 9 %.
4.4.2.4. Zamestnanosť a produktivita
(121)
Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 7
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
ORP
Počet zamestnancov
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: Žiadosť.
(122)
V posudzovanom období sa počet zamestnancov postupne znížil o 10 %. V dôsledku toho a vzhľadom na zvýšenie výroby sa produktivita pracovných síl výrobcov z Únie meraná ako výkon (v tonách) na jedného zamestnanca za rok zvýšila medzi rokom 2010 a ORP o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(123)
Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Predajné ceny v Únii
2010
2011
2012
ORP
Priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu (v EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobné náklady (v EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.
(124)
V posudzovanom období sa predajné ceny v Únii znížili o 6 %. Zatiaľ čo medzi rokmi 2010 a 2012 zostali ceny relatívne stabilné, k najväčšiemu poklesu došlo v období medzi rokom 2011 a ORP.
(125)
Vzhľadom na vysoké fixné náklady pri výrobe by zvýšenie výroby o 20 % počas ORP malo za následok zníženie jednotkových výrobných nákladov. Priemerná jednotková predajná cena zodpovedajúcim spôsobom klesla.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 9
Priemerné náklady práce na zamestnanca
2010
2011
2012
ORP
Priemerná mzda na zamestnanca (v EUR)
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.
(127)
Priemerné náklady práce na zamestnanca mali v posudzovanom období stúpajúci trend. V období od roku 2010 do ORP sa priemerné náklady práce na zamestnanca zvýšili o 10 %.
4.4.3.3. Inventúrne súpisy
(128)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:
Tabuľka 10
Zásoby
2010
2011
2012
ORP
Konečné zásoby (v tonách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.
(129)
Konečné zásoby sa v roku 2011 v porovnaní s rokom 2010 najprv znížili o 7 % a potom sa počas ORP v porovnaní s rokom 2010 zvýšili o 10 %. V porovnaní s úrovňou výroby sa konečné zásoby medzi rokom 2010 a ORP znížili o 13 %.
4.4.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(130)
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 11
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
2010
2011
2012
ORP
Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peňažný tok (v EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investície (v EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnosť investícií
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.
(131)
Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii vyjadreného ako percentuálny podiel obratu dosiahnutého z tohto predaja.
(132)
Počas posudzovaného obdobia utrpelo výrobné odvetvie Únie značné straty. V roku 2010 odvetvie zaznamenalo stratu - 20 %/- 15 %. Medzi rokom 2010 a ORP sa straty znížili o 33 %, no počas ORP zostal výsledok záporný - 14 %/- 9 %. Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie financovať svoje činnosti. Peňažný tok bol v roku 2010 pozitívny. V roku 2011 sa náhle znížil, dosiahol záporné hodnoty a počas ORP zostal záporný.
(133)
Investície sa zvyšovali. V porovnaní s rokom 2010 sa v roku 2011 zvýšili o 15 % a v roku 2012 o 12 % a počas ORP zostali o 5 % nad úrovňou roku 2010.
(134)
Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. V roku 2010 predstavovala návratnosť investícií - 25 %/- 20 % a potom nasledoval pokles približne na - 45 %/- 40 % a počas ORP zostala na tejto úrovni.
4.4.3.5. Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu
(135)
Keďže dovoz z príslušných krajín výrazne poklesol a počas posudzovaného obdobia bol zanedbateľný (pozri tabuľky 2 a 3), nemožno posúdiť rozsahy dumpingového rozpätia. Vzhľadom na posúdenie uvedené v odôvodneniach 136 až 144 sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa naďalej nachádza v neistej a zraniteľnej situácii.
4.5. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie
(136)
V nariadení (ES) č. 1001/2008 Rada dospela k záveru, že antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku z Kórejskej republiky a Malajzie zavedené v roku 2002 viedli k iba čiastočnému zotaveniu výrobného odvetvia Únie. (Pozitívny) vývoj ukazovateľov ujmy počas obdobia posudzovaného v rámci predchádzajúceho revízneho prešetrovania (január 2002 - jún 2007) bol do značnej miery spôsobený zvýšením dopytu v roku 2007 a v roku 2008.
(137)
Po roku 2008 sa však situácia výrobného odvetvia Únie podstatne zhoršila (v porovnaní so situáciou v roku 2007 a 2008). Tento vývoj bol do veľkej miery dôsledkom poklesu dopytu po roku 2008.
(138)
Niektoré ukazovatele ukazujú pozitívny vývoj od roku 2010. Napríklad medzi rokom 2010 a ORP sa výroba v Únii zvýšila o 20 %. Toto zvýšenie bolo sčasti spôsobené nárastom spotreby Únie, ktorá počas toho istého obdobia vzrástla o 8 %. Zvýšenie výroby viedlo k lepšiemu využitiu kapacity, ktoré sa zvýšilo o viac než 20 %. Objem predaja výrobného odvetvia Únie vzrástol o 9 %, čo zodpovedá nárastu spotreby Únie, pričom podiel na trhu spoločností Únie zostal rovnaký. V dôsledku zníženia počtu zamestnancov o 10 % sa zvýšila aj produktivita (o 34 %).
(139)
Využitie kapacity však bolo nízke. To sa čiastočne vysvetľuje skutočnosťou, že sa plánovalo využitie existujúcej infraštruktúry na 3 zmeny za deň, 6 dní v týždni, a podľa toho sa vypočítala maximálna kapacita. Počas posudzovaného obdobia sa však vo výrobnom odvetví Únie pracovalo len na 2 zmeny za deň a 5 dní v týždni.
(140)
Vzhľadom na vysoké fixné náklady pri výrobe zaznamenalo výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia značné straty. Napriek zlepšeniu finančných výsledkov medzi rokom 2010 a ORP o 30 % zostali straty počas ORP značné (strata v rozmedzí od - 14 % do - 9 %).
(141)
Tieto značné straty spolu so značne negatívnym peňažným tokom sú dôležitými ukazovateľmi zraniteľnej situácie výrobného odvetvia Únie.
(142)
Je potrebné poznamenať, že v nariadení Rady (EÚ) č. 78/2013, ktorým boli na dovoz príslušného výrobku z Ruska a Turecka uložené antidumpingové opatrenia, bolo uvedené, že výrobné odvetvie Únie je v nepriaznivej hospodárskej situácii, v ktorej mu vzniká ujma. Obdobie posudzované v uvedenom konaní trvalo od januára 2008 do septembra 2011 a čiastočne sa prekrývalo s obdobím posudzovaným v rámci súčasného prešetrovania (14).
(143)
Zdá sa, že opatrenia prijaté v uvedeného nariadení mali pozitívny vplyv, keďže viaceré ukazovatele ujmy (napríklad výroba, využitie kapacity, produktivita a ziskovosť) vykazujú pozitívny trend. Súčasné prešetrovanie však ukázalo, že výrobné odvetvie Únie sa z minulého dumpingu celkom nezotavilo.
(144)
Komisia preto dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa aj naďalej nachádza v zraniteľnej situácii a v niektorých aspektoch zďaleka nedosahuje úroveň, ktorá by sa dala očakávať, keby sa výrobné odvetvie Únie plne zotavilo z ujmy, ktorá bola zistená v predchádzajúcich prešetrovaniach.
5. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY
5.1. Vplyv predpokladaného objemu dovozu a vplyv na ceny v prípade zrušenia opatrení
(145)
V odôvodnení 85 Komisia dospela k záveru, že zrušenie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k opätovnému výskytu dumpingového dovozu z príslušných krajín.
(146)
Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Únie je v zraniteľnej situácii. Hoci sa situácia počas ORP mierne zlepšila, počas posudzovaného obdobia výrobné odvetvie Únie nikdy nedosiahlo zisky.
(147)
Akýkoľvek opätovný výskyt dumpingového dovozu z príslušných krajín by preto problematickú situáciu výrobného odvetvia Únie ešte viac zhoršil. Tieto dovozy by mohli prevziať podiel, ktorý má na trhu Únie výrobné odvetvie. To by malo za následok ešte nižšie využitie kapacity výrobného odvetvia Únie, čo je jedným z kľúčových prvkov prispievajúcich k negatívnym výsledkom výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(148)
Akýkoľvek opätovný výskyt dumpingových dovozov by vyvolal ešte väčší tlak na ceny výrobného odvetvia Únie a prispel by k ďalšiemu zhoršeniu finančných výsledkov výrobného odvetvia Únie.
(149)
Komisia preto dospela k záveru, že zrušenie opatrení voči Kórejskej republike a Malajzii by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k opätovnému výskytu dumpingových dovozov z týchto krajín, čo by vyvolalo tlak na znižovanie cien výrobného odvetvia Únie, objem jeho predaja a jeho podiel na trhu a zhoršenie jeho hospodárskej situácie. Zrušenie opatrení voči Kórejskej republike a Malajzii by preto pravdepodobne viedlo k opätovnému výskytu ujmy vzhľadom na pravdepodobné zhoršenie už aj tak zlej hospodárskej situácie, v ktorej sa výrobné odvetvie Únie v súčasnosti nachádza.
6. ZÁUJEM ÚNIE
(150)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení voči Kórejskej republike a Malajzii bolo proti záujmu Únie ako celku. Zisťovanie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, veľkoobchodníkov a používateľov.
(151)
Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.
(152)
Pri pôvodnom prešetrovaní sa zastával názor, že uloženie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Keďže ide o revízne prešetrovanie a opatrenia sú účinné už od roku 2002, analýzou sa umožňuje posúdenie akéhokoľvek neprimeraného nepriaznivého vplyvu na strany, ktorých sa platné antidumpingové opatrenia týkajú.
(153)
Na tomto základe sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu a pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy existujú nevyvrátiteľné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie existujúcich opatrení nie je v záujme Únie.
6.1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(154)
Aj keď platné antidumpingové opatrenia zabránili dumpingovému dovozu vo vstupe na trh Únie, výrobné odvetvie Únie sa stále nachádza v neistej situácii, čo potvrdzuje negatívny vývoj niektorých kľúčových ukazovateľov ujmy.
(155)
Ak by sa platnosť opatrení nechala uplynúť, je pravdepodobné, že pravdepodobný príliv veľkého objemu dumpingového dovozu z príslušných krajín by spôsobil opätovný výskyt ujmy. Tento príliv by pravdepodobne okrem iného spôsobil stratu trhového podielu, pokles predajnej ceny, nižšie využitie kapacity a celkové vážne zhoršenie finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.
(156)
Komisia preto dospela k záveru, že zachovanie antidumpingových opatrení voči Kórejskej republike a Malajzii by nebolo v rozpore so záujmom výrobného odvetvia Únie.
6.2. Záujem neprepojených dovozcov a používateľov
(157)
Pri pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení pravdepodobne nebude mať závažný nepriaznivý účinok na situáciu dovozcov a používateľov v Únii. Žiadny dovozca či používateľ pri súčasnom prešetrovaní nespolupracoval. Vzhľadom na to, že neexistujú dôkazy preukazujúce, že platné opatrenia mali na tieto skupiny značný vplyv, je možné dospieť k záveru, že dovozcovia a používatelia z Únie nebudú vo významnej miere negatívne ovplyvnení zachovaním opatrení.
6.3. Záver o záujme Únie
(158)
Na základe uvedených skutočností dospela Komisia k názoru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, pre ktoré by uloženie dočasných opatrení na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii nemalo byť v záujme Únie.
7. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(159)
Z uvedených úvah vyplýva, že podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia by sa antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz určitých rúrových a potrubných tvaroviek s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii mali zachovať.
(160)
Ako však vyplýva z tohto prešetrovania, celková situácia výrobného odvetvia Únie sa postupne zlepšuje a zdá sa, že uloženie konečných antidumpingových opatrení v roku 2013 voči dovozu rovnakého výrobku z Ruska a Turecka (pozri odôvodnenie 5) malo dodatočný pozitívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, ako je vysvetlené v odôvodnení 143. V dôsledku toho sa usúdilo, že vzhľadom na analýzu celkovej ujmy a pravdepodobný vývoj trhu v prípade platnosti opatrení by na konečné hospodárske a finančné zotavenie výrobného odvetvia mohlo stačiť obdobie kratšie ako päť rokov.
(161)
Okrem toho nemožno situáciu výrobného odvetvia Únie a analýzu ujmy posudzovať len vzhľadom na (potenciálny) dovoz príslušného výrobku z Kórejskej republiky a Malajzie - na situáciu výrobného odvetvia Únie má vplyv iný dovoz a opatrenia proti týmto dovozom, ako sú najmä vyššie uvedené opatrenia zavedené voči Rusku a Turecku.
(162)
Preto sa usudzuje, že vzhľadom na osobitné okolnosti tohto prípadu by sa opatrenia nemali výnimočne predĺžiť na celé päťročné obdobie podľa základného nariadenia, ale ich platnosť by mala uplynúť v rovnakom čase ako platnosť konečných opatrení uplatňovaných na dovoz z Turecka a Ruska. Takéto zosúladenie trvania opatrení by umožnilo komplexné a ucelené preskúmanie účinkov možných dumpingových praktík na výrobné odvetvie Únie, ak by takéto revízne prešetrovanie bolo v budúcnosti potrebné.
(163)
Platnosť týchto opatrení, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek z Ruska a Turecka, uplynie 29. januára 2018. Konečné antidumpingové opatrenia proti dovozu rúrových a potrubných tvaroviek s pôvodom v Kórei a Malajzii by sa teda mali zodpovedajúcim spôsobom zosúladiť a ich platnosť by preto mala uplynúť v ten istý deň.
(164)
Výbor na obranu odvetvia oceľového príslušenstva na zváranie natupo Európskej únie súhlasí s tým, že navrhovaný dátum uplynutia platnosti by umožnil spoločné revízne prešetrovanie v budúcnosti, ak by sa takéto revízne prešetrovanie požadovalo, a teda aj komplexnú analýzu dumpingu a ujmy vo vzťahu k dovozu z viacerých krajín. Bolo však uvedené, že po období revízneho prešetrovania (ORP) sa celkový dovoz dotknutého výrobku zo všetkých krajín výrazne zvýšil, pričom priemerná cena tohto dovozu prudko klesla. Tento vývoj po ORP údajne viedol k zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie, a preto už neexistujú podmienky na uloženie konečných antidumpingových opatrení na obdobie kratšie ako päť rokov.
(165)
Komisia konštatuje, že údajný vývoj po ORP (t. j. zvýšenie dovozu za znížené ceny) vychádza z verejne dostupných údajov Eurostatu, ktoré zahŕňajú druhy výrobkov, ktoré nie sú predmetom súčasného prešetrovania. Štatistiky dovozu po ORP, ktoré má Komisia k dispozícii a ktoré sa vzťahujú len na príslušný výrobok, však naznačujú, že po ORP dovoz klesol o 10 % až 15 % a priemerná cena tohto dovozu sa takisto znížila (15 % - 20 %). Komisia sa domnieva, že pri absencii ďalších podporných dôkazov týkajúcich sa situácie výrobného odvetvia Únie z vývoja dovozu príslušného výrobku po ORP nevyplýva, že by závery Komisie týkajúce sa primeraného obdobia na uloženie konečných antidumpingových opatrení boli neplatné (pozri odôvodnenia 160 až 163). Toto tvrdenie je preto odmietnuté.
(166)
Z týchto skutočností a aj vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu a ujmy, teda vyplýva, že antidumpingové opatrenia uplatňované na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii, ktoré boli zachované na základe nariadenia Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy zmeneného nariadením Rady (EÚ) č. 363/2010 by sa mali zachovať do 29. januára 2018.
(167)
Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia nevydal stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz rúrových a potrubných tvaroviek (okrem tvaroviek z nekujnej liatiny, prírub a závitových tvaroviek), zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm druhu používaného na zváranie natupo alebo na iné účely, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098) a ktoré sú s pôvodom v Kórejskej republike a Malajzii.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1, ktoré vyrobili uvedené spoločnosti, takáto:
Krajina
Spoločnosť
Colná sadzba (%)
Kódy TARIC
Malajzia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všetky ostatné spoločnosti
75,0
A999
Kórejská republika
všetky spoločnosti
44,0
-
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Účinnosť nariadenia sa skončí 29. januára 2018.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 2. decembra 2014