PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 360/2014
ze dne 9. dubna 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ferosilicia pocházejícího z Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 172/2008 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia (dále též „FeSi“) v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Egypta, Kazachstánu, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Ruska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“).
(2)
Opatření měla podobu valorického cla v sazbě stanovené na 31,2 % u dovozu z ČLR, s výjimkou společností Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), na 18,0 % u dovozu z Egypta, s výjimkou společnosti The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), na 33,9 % u dovozu z Kazachstánu, 5,4 % u dovozu z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a 22,7 % u dovozu z Ruska, s výjimkou továrny na slitiny železa ve městě Bratsk (17,8 %).
(3)
Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1297/2009 (3) zrušilo antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 172/2008 na dovoz FeSi pocházejícího z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.
(4)
Dne 30. listopadu 2009 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „prozatímní přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, kterou podal vyvážející výrobce v Rusku, akciová společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a akciová společnost Kuzneckije Ferrosplavi, která je s ní ve spojení (dále jen „ruská skupina“). Prováděcím nařízením (EU) č. 60/2012 (4) Rada ukončila částečný prozatímní přezkum na základě nedostatku důkazů týkajících se trvalé povahy změněných okolností. Ruská skupina zejména neprokázala, že její chování v oblasti tvorby cen je trvalé povahy. Dumpingové rozpětí stanovené pro ruskou skupinu v původním šetření proto nebylo změněno. Nabídka závazku ze strany ruské skupiny byla odmítnuta ze stejných důvodů.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 28. listopadu 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Euroalliages („dále jen žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby FeSi v Unii.
(6)
Žádost se týkala dvou zemí, ČLR a Ruska.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 28. února 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(9)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2012 (dále jen „dotčené období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a Rusku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce zemí vývozu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR poskytl informace požadované v oznámení o zahájení a vyjádřil ochotu spolupracovat s Komisí, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců v ČLR se nepoužije výběr vzorku. Po obdržení dotazníku se dotčený vyvážející výrobce rozhodl, že nebude dále spolupracovat. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR.
(14)
V případě Ruska byli ke spolupráci při šetření přizváni všichni známí ruští výrobci, tj. továrny na slitiny železa ve městech Bratsk a Serov, NLMK a ruská skupina. Při tomto přezkumném šetření s Komisí spolupracovala pouze ruská skupina.
(15)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, od žádného z nich Komise neobdržela odpověď na dotazník. Usoudila proto, že při šetření nespolupracoval žádný dovozce v Unii, který není ve spojení.
(16)
Komise obdržela odpovědi na dotazník od šesti ze sedmi známých výrobců FeSi v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu výrobců v Unii se při přezkumném šetření nepočítalo s výběrem vzorku.
(17)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Grupo FERROATLÁNTICA:
Ferroatlántica S.L. - Madrid, Španělsko
Ferropem - Chambéry, Francie
HUTA LAZISKA S.A. - Łaziska Górne, Polsko
OFZ a.s. - Istebné, Slovensko
TDR LEGURE d.o.o. - Ruše, Slovinsko
VARGON ALLOYS A.B. - Vargön, Švédsko
b)
Uživatelé v Unii:
Aperam SA - Lucembursko
Ugitech - Ugine, Francie
c)
Vyvážející výrobce v Rusku:
Ruská skupina:
Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále též „ČEMK, a. s.“) - Čeljabinsk, Rusko
Kuzneckije Ferrosplavi, a. s. (dále též „KF, a. s.“) - Novokuzneck, Rusko
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, Spojené státy americké
d)
Výrobci ve srovnatelné zemi:
Elkem AS, Oslo, Norsko
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norsko
Finnfjord AS, Finnsnes, Norsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčený výrobek je ferosilicium, v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházející z ČLR a Ruska.
(19)
Ferosilicium se vyrábí v elektrických obloukových pecích redukcí křemene pomocí uhlíkatých látek. Tento postup je energeticky náročný. Ferosilicium se prodává ve formě hrud, zrn nebo prášku o různé jakosti, která závisí na obsahu křemíku a nečistot (např. hliníku). Při obsahu křemíku 70 % a vyšším se jedná o FeSi vysoké čistoty. Při obsahu křemíku mezi 55 % a 70 % se jedná o FeSi střední čistoty a při obsahu křemíku nižším než 55 % o FeSi nízké čistoty. Dotčený výrobek se používá především jako redukční činidlo a jako legovací přísada v železářském a ocelářském průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že ferosilicium vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a FeSi vyráběné a prodávané v Norsku (dále jen „srovnatelná země“) - neboť ČLR není zemí s tržním hospodářstvím a během šetření nebyla prošetřena - a v Rusku má v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití jako FeSi vyráběné v ČLR a v Rusku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany obou dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
DOVOZ Z ČLR
1. Předběžné poznámky
(22)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto vzhledem k nulové spolupráci ze strany vyvážejících vývozců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(23)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi.
(24)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Jak je vysvětleno v 30. bodě odůvodnění níže, považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě jediného výrobku, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(25)
V případě, že se zjistilo, že nedošlo ke změně okolností, se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovalo stejným způsobem jako při stanovení dumpingu během původního šetření.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Stanovení běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Norsko jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Norsko bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Protože žádná ze stran se k tomu nevyjádřila, dospělo se k závěru, že Norsko by mělo být opět zvoleno jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícími výrobci v Norsku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu z ČLR do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(28)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(29)
Běžná hodnota tak vyšla ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření.
2.2 Stanovení vývozní ceny
(30)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě nejspolehlivějších dostupných informací.
(31)
Nejprve byly z databáze dovozu Eurostatu získány údaje o objemu a dovozních cenách týkající se tří kódů KN uvedených v 18. bodě odůvodnění výše, to znamená s ohledem na rozdíly v kvalitě. Vzhledem k tomu se považovalo za vhodné stanovit vývozní cenu na základě průměru, přičemž údaje získané v souvislosti s kódy KN 7202 29 10 a 7202 29 90 byly přizpůsobeny obsahu křemíku kódu KN 7202 21 00. Tento postup je jedním z postupů navrhovaných v žádosti o přezkum za účelem odhadu celkového objemu dovozu v závislosti na kvalitě FeSi s obsahem křemíku 75 %. Objem a dovozní ceny výrobků uvedených tří kódů KN byly sjednoceny a zváženy, aby odpovídaly jednomu průměru
(32)
Tato průměrná dovozní cena na úrovni cen CIF byla nakonec upravena odečtením zejména nákladů na přepravu, aby se došlo k hodnotě ze závodu. Prodejní cena byla tedy stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě zaplacených cen nebo splatných cen, které jsou uvedeny ve statistice dovozu Eurostatu.
2.3 Srovnání a úpravy
(33)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení rovněž přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen. Na základě údajů v žádosti o přezkum vzhledem k nedostatku spolupráce čínských vyvážejících výrobců byly zejména provedeny úpravy, které zohledňují vývozní cla.
2.4 Dumping během období přezkumného šetření
(34)
Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny s dodáním na hranice Unie před proclením činí 165 %.
(35)
Je však třeba poznamenat, že celkový objem dovozu dotčeného výrobku do Unie se po uložení původních opatření výrazně snížil a výše uvedené dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě sníženého objemu dovozu (tj. méně než 2 500 tun během období přezkumného šetření).
(36)
Proto bylo z důvodu úplnosti analýzy přezkoumáno chování čínských vyvážejících výrobců v oblasti tvorby cen na třech nejvýznamnějších trzích mimo EU, kterými jsou Japonsko, Jižní Korea a Spojené státy americké (dále jen „USA“).
(37)
Za tímto účelem byly pro stanovení cen čínského vývozu do Japonska, Jižní Korey a USA použity čínské údaje o vývozu. Srovnání s běžnou hodnotou stanovenou výše rovněž poukazuje na existenci dumpingu, který kolísá mezi 86 % a 92 %, podle země určení.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Výrobní kapacita ČLR
(38)
ČLR je zdaleka největším světovým výrobcem FeSi. Výrobní kapacita byla odhadnuta na 10-11 milionů tun ročně za období přezkumného šetření. Výrobní odvětví ČLR tedy využilo zhruba 50 % své výrobní kapacity. To znamená, že současná volná kapacita činí přibližně 5,5 milionů tun ročně, což představuje téměř sedminásobek celkové spotřeby v Unii. I přes přebytek stávající výrobní kapacity a na základě informací poskytnutých žadatelem se jeví, že kapacita v ČLR stále roste vzhledem k tomu, že jsou v současné době stavěny větší a efektivnější pece.
(39)
Nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na čínském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí výrazně zvyšovala, a mohla tedy vstřebat nárůst výroby v případě, že by byla využita volná kapacita čínských výrobců.
3.2 Atraktivita trhu Unie
(40)
Po uložení konečných opatření v únoru 2008 se dovoz z ČLR soustavně snižoval, dosáhl okrajové úrovně a v období přezkumného šetření představoval méně než 1 % spotřeby v Unii. Po kulminaci dovozu, která činila přibližně 330 400 tun v roce 2007, se dovoz snížil na méně než 2 500 tun v roce 2012. Trh EU s FeSi však podle zjištěných úrovní cen nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní.
(41)
Jak je uvedeno výše, v ČLR existuje výrazný přebytek výrobní kapacity, což je silná motivace pro hledání alternativních trhů, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly. V důsledku přísných omezení vývozu, která uložila čínská vláda (tj. 25 % vývozní clo, 17 % DPH bez nároku na odpočet a vývozní licence), však celkový vývoz ČLR klesl z 1,5 milionu tun v období kulminace v roce 2007 na pouhé 0,4 milionu tun v roce 2009. Nicméně počínaje rokem 2010 došlo k oživení celkového vývozu, objem vývozu se zvýšil na 0,8 milionu tun a odhad vývozu na rok 2013 činil 0,7 milionu tun. Nejčerstvější údaje poukazují na setrvalou úroveň vývozu, jehož objem je vyšší než celková spotřeba v Unii.
(42)
Navzdory uvedeným omezením vývozu vyvezli čínští výrobci značný objem FeSi na světové trhy, které nepodléhají žádným omezením dovozu (tj. do Japonska, Jižní Korey a USA).
(43)
Na první pohled by asijský trh mohl být alternativou, která by absorbovala část nadbytku čínské výroby. Na základě informací od žadatele však nedávný vývoj na uvedeném trhu může vést k jeho menší atraktivitě pro čínský vývoz.
(44)
Na asijský trh totiž bude mít vážný dopad zahájení výroby dvou nových výrobců ferosilicia v Malajsii (jedná se o výrobce železných slitin Pertama a Sarawak). Odhaduje se, že malajská roční produkce ferosilicia se od roku 2014 zvýší o 420 000 tun a najde odbytiště v sousedních zemích jihovýchodní Asie, především v Japonsku, které spotřebuje 600 000 tun ferosilicia ročně. Produkce malajských výrobních zařízení bude mít negativní dopad na čínský vývoz do jihovýchodní Asie. Výrobci oceli v Japonsku a ocelárny v Jižní Koreji kromě toho již uzavřeli dohody o nákupu značných objemů ferosilicia ročně od nových malajských výrobců, čímž se vstup čínského vývozu na trh stává obtížnějším.
(45)
V připomínkách k poskytnutým informacím vyvážející výrobce uvedl, že malajská výroba je nadsazena. Po ověření bylo shledáno, že tato připomínka odpovídá skutečnosti, a proto byly údaje o malajské výrobě opraveny na 370 000 tun.
(46)
Proto se očekává, že nová malajská výroba znásobí konkurenci na tomto již nasyceném trhu, na němž mají v současnosti významný podíl ČLR a Rusko.
(47)
Omezenou přítomnost čínských výrobků na trhu Unie v období přezkumného šetření lze vysvětlit především omezením vývozu ze strany vlády ČLR, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění výše.
(48)
Atraktivní z hlediska absorpce nadbytečné výrobní kapacity čínských výrobců by rovněž mohly být ceny na trhu EU. Průměrná cena na trhu Unie v roce 2012 byla totiž přinejmenším stejné výše jako vývozní ceny čínských výrobců v hlavních zemích určení (Japonsko, Jižní Korea a USA), což činí trh Unie ještě přitažlivější v době, kdy se prodej v jiných odbytištích stává problematičtějším.
(49)
Je proto možné dospět k závěru, že Evropský trh, který je jedním z největších světových trhů, je nadále pro čínské výrobce atraktivní.
4. Závěr o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(50)
Na základě dostupné volné kapacity v ČLR a poměrně atraktivní úrovně cen na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení čínského vývozu dotčeného výrobku.
(51)
Vzhledem k současné a potenciální volné kapacitě v ČLR, skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a vzhledem k očekávanému tlaku na čínský vývoz v jihovýchodní Asii lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšili.
DOVOZ Z RUSKA
1. Předběžné poznámky
(52)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, při řízení spolupracovala pouze jedna skupina výrobců. Bylo však zjištěno, že ruská skupina přestavuje významný podíl celkové ruské výroby, tj. přibližně 78 % celkové ruské výroby FeSi a největší část vývozu FeSi pocházejícího z Ruska do Unie. Proto se dospělo k závěru, že informace poskytnuté ruskou skupinou v kombinaci s informacemi z jiných zdrojů, například s žádostí o přezkum a s dostupnou statistikou obchodu týkající se dovozu (Eurostat) je třeba využít k posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo opakování dumpingu.
(53)
Pro výpočet dumpingového rozpětí se společnosti, které jsou součástí ruské skupiny, tj. ČEMK, a. s., a KF, a. s., považují za společnosti ve spojení ve smyslu článku 143 celního kodexu (7), stejně jako při původním šetření. Proto bylo za použití níže uvedeného postupu vypočteno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Výše dumpingu se vypočítala pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce před určením váženého průměru dumpingu pro skupinu jako celek. Je třeba poznamenat, že tento postup se lišil od postupu použitého v původním šetření, kdy byl výpočet výše dumpingu proveden shrnutím všech údajů výrobních subjektů o výrobě a prodeji. Tento odlišný postup byl použit při prozatímním přezkumu. Změna okolností, která odůvodnila přijetí této změny postupu, byla změnou v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci jednotlivých výrobců v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Stanovení běžné hodnoty
(54)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Bylo rovněž přezkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Tento přezkum byl proveden u typů dotčeného výrobku prodávaných vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly uznány za přímo srovnatelné s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(56)
Rovněž bylo zjišťováno, zda lze domácí prodej typů výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(57)
V případě typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(58)
Pokud objem ziskového prodeje takového typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(59)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(60)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které spolupracující vyvážející výrobci skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
2.2 Stanovení vývozní ceny
(61)
Během období přezkumného šetření se vývoz ruské skupiny do Unie uskutečnil prostřednictvím společnosti RFAI, která je v obchodním spojení s ruskou skupinou (dovozce ve spojení) a jež plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícím do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(62)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel byl použit skutečný procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích se použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(63)
Ruská skupina uvedla, že ke společnosti RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti stejného jednoho hospodářského subjektu, neboť obě společnosti jsou kontrolovány a řízeny stejnými osobami a jednají jako jeden hospodářský subjekt. Při stanovení vývozních cen by proto neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk této společnosti.
(64)
Otázka, zda obchodní spojení ruské skupiny a společnosti RFAI má podobu jednoho hospodářského subjektu či nikoli, není podstatná v souvislosti s úpravami za účelem určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9.
(65)
Proto, vzhledem k tomu, že prodej vývozu ruské skupiny se uskutečnil prostřednictvím přidružené společnosti (RFAI), musela být vývozní cena upravena odečtením přiměřeného rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, jak je jednoznačně stanoveno v čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Na tomto základě musí být toto tvrzení odmítnuto.
(66)
Vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení o existenci jednoho hospodářského subjektu, která znemožnila úpravu o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Uvedl rovněž, že i v případě, že by úpravy byly oprávněné, určená vývozní cena by zahrnovala pouze náklady související s dovozem uskutečněným společností RFAI a nespadaly by do ní prodejní, režijní a správní náklady spojené s vývozem jednoho hospodářského subjektu. Vyvážející výrobce nakonec uvedl, že nesouhlasí se zjištěním, že v tomto případě se nejedná o existenci jednoho hospodářského subjektu.
(67)
Existence jednoho hospodářského subjektu není v souvislosti s určením vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení podstatná. Pokud jsou splněny podmínky uvedené v čl. 2 odst. 1 a 9 základního nařízení, není rozsah kontroly nebo integrace pro posouzení oprávněnosti úprav podle čl. 2 odst. 9 podstatný (8). V čl. 2 odst. 9 základního nařízení se stanoví, že Komise v některých situacích určí vývozní cenu a upraví tuto určenou vývozní cenu, pokud jde o určitý počet parametrů, včetně případů, kdy u stran „vyšla najevo existence obchodního spojení“. Znění čl. 2 odst. 9 základního nařízení jasně stanoví, že „se provedou úpravy“ (podtržení přidala Komise). Komise ověřila, že společnost RFAI plnila veškeré funkce, které běžně plní dovozce v obchodním spojení v Unii. Společnost RFAI je skutečně úzce zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.). Podmínka požadovaná ohledně úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla tedy splněna a opravňovala k provedení úprav. Závěrem proto je, že provedené úpravy byly nutné podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(68)
Vyvážející výrobce uvedl, že z rozhodnutí ve věci Nikopolsky/Interpipe (9) vyplývá, že pokud vývozce a obchodník ve spojení tvoří jeden hospodářský subjekt, není možné provést úpravu vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Toto tvrzení je neopodstatněné. Uvedený rozsudek se skutečně týká úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o nominálních provizích obchodníka, jehož funkce jsou obdobné jako funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Uvedenou judikaturu nelze proto uplatnit na současný případ, vzhledem k tomu, že švýcarská společnost RFAI vykonává všechny funkce běžně vykonávané obchodníkem ve spojení. Existence jednoho hospodářského subjektu nemá stejné důsledky v případě úprav podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení a v případě vyžadovaných úprav podle čl. 2 odst. 9 zmíněného nařízení. Navíc není jisté, zda strany mohou žádat o úpravu o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Tato úprava se provede podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jsou-li strany v obchodním spojení.
(69)
Pokud jde o rozsah úprav, žádost týkající se částečných odečtů prodejních, správních a režijních nákladů a zisku nelze přijmout v případě, že vyvážející výrobce nepředložil příslušné důkazy. Úpravy podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení jsou úpravy, které umožňují určit vývozní cenu v těch nejběžnějších případech obchodního spojení. Celkové prodejní, správní a režijní náklady a zisk mohou být upraveny pouze částečně, a to na základě důkazů předložených vyvážejícím výrobcem v souvislosti s náklady, zejména pokud jde o náklady představující zvláštní výdaje, ke kterým došlo v souvislosti s jakoukoli činností, jež není přímo spojená s dovozem dotčeného výrobku mezi jeho dovezením a následným dalším prodejem.
(70)
Ruská skupina dále uvedla, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(71)
Z šetření především vyplynulo, že ceny dalšího prodeje dotčeného výrobku v Unii nezohledňovaly clo, které bylo zaplaceno v případě 99 % doložených transakcí. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo nebylo řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje ruské skupiny. Žádost ruské skupiny proto nebyla přijata a částka antidumpingového cla byla při určení vývozní ceny odečtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
2.3 Srovnání a úpravy
(72)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(73)
Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, na pojištění, na terminály a manipulaci, nákladů na úvěr a poplatky, pokud připadaly v úvahu a byly odůvodněné, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
2.4 Dumping během období přezkumného šetření
(74)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který je součástí ruské skupiny.
(75)
Dotčený vyvážející výrobce vyjádřil několik připomínek ohledně výpočtu dumpingového rozpětí.
(76)
Zaprvé, pokud jde o úpravu nákladů na křemenec nakoupený jednou vyrábějící společností, která je součástí skupiny, od jiné vyrábějící společnosti této skupiny, zpochybnil připočtení 5 % ziskového rozpětí k revidované kupní ceně. To zdůvodnil tím, že obě společnosti jsou členy stejného jednoho hospodářského subjektu.
(77)
Přestože argumentace jedním hospodářským subjektem je v souvislosti s úpravou nákladů na křemenec nepodstatná, uznává se, že transakce mezi stranami v obchodním spojení mohou být neziskové. Protože nedošlo k prodeji křemence externím stranám, nemohl být rovněž prokázán vznik zisku. Proto k ziskové přirážce upravených nákladů na křemenec nedošlo a dumping byl odpovídajícím způsobem znovu stanoven.
(78)
Druhá připomínka se týkala skutečnosti, že Komise uplatnila doporučení Orgánu WTO pro řešení sporů v případě sporu s Norskem týkajícím se lososa. V tomto případě doporučení znělo, aby, pokud domácí prodej typu určitého výrobku není reprezentativní, prodejní, správní a režijní náklady a zisk vzniklé při takových transakcích byly nicméně použity při určení běžné hodnoty. Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že uplatnění nového postupu při přezkumu před pozbytím platnosti nebylo přípustné vzhledem k tomu, že nedošlo k významné změně okolností.
(79)
Komise objasnila postup skupiny odborníků při sporu týkajícím se norského lososa ve slyšení poskytnutém vyvážejícímu výrobci, který se nadále domníval, že v případě doporučení skupiny odborníků se jednalo o porušení čl. 2 odst. 4 a 6 základního nařízení. Komise má však povinnost provádět tato rozhodnutí v rámci svých závazků vůči WTO. Uvedený postup se týká všech případů, nejen šetření zahájených podle článku 5 základního nařízení.
(80)
Na základě třetí připomínky Komise provedla opravy v případech, kdy náklady jednoho vyvážejícího výrobce skupiny byly porovnány s určitým prodejem jiného vyvážejícího výrobce.
(81)
Komise dále potvrzuje, že u obratu uplatnila úpravu o stejné poplatky jako na náklady na výrobu, přepravní náklady, náklady na pojištění a manipulační náklady, za účelem zkoušky ziskovosti a náklady na balení, za účelem stanovení dumpingového rozpětí.
(82)
Začtvrté vyvážející výrobce uvedl, že bylo chybné odečíst platné antidumpingové clo od vývozní ceny. Aby to dokázal, uvedl, že vývozní prodejní ceny byly v období přezkumného šetření o více než 100 % vyšší než v období původního šetření, což údajně dokazuje, že antidumpingové clo bylo zohledněno ve vývozní ceně. Kromě toho určitá běžná cla na dovoz a antidumpingová cla neměla být odečtena, neboť byla údajně zaplacena předem a spadala do dalšího období. A rovněž náklady na kancelářské prostory v Japonsku a švýcarské federální a kantonální daně z příjmu by neměly být Komisí zohledněny.
(83)
Důkazy poskytnuté vyvážejícím výrobcem nejsou v tomto případě a ohledně dotčeného výrobku přesvědčivé, pokud jde o dokázání, že antidumpingové clo bylo řádně zohledněno ve vývozní ceně. Cena při dalším prodeji a výrobní náklady od původního šetření značně vzrostly. Proto nelze nárůst vývozních cen přesvědčivě připsat údajnému zohlednění cla. Pro ilustraci nepřesvědčivosti předložených důkazů Komise porovnala vývozní ceny a náklady zboží, včetně antidumpingového cla, během období přezkumného šetření; při 99 % transakcích spojených s vývozem nebyla vývozní cena dostatečně vysoká, aby pokryla antidumpingové clo. I v případě, že se clo neodečte, nestačí to pro zpochybnění zjištění o podstatném dumpingu a pravděpodobnost přetrvání dumpingu tím nebyla ovlivněna. Tato skutečnost by proto neměla žádný dopad na výsledky současného šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(84)
Komise zjistila, že zaplacení zálohy na cla na dovoz a antidumpingová cla není možné a že tato cla se ukládají na dovoz. Skupina kromě toho používala celní sklad, což znamená, že clo bylo splatné teprve, když skutečně došlo k dovozu a prodeji. Na základě srovnání předvahy ze dne 31. prosince 2012 a auditorem ověřené účetní závěrky se navíc jasně ukázalo, že auditoři překlasifikovali údajnou zálohu na antidumpingové clo na skutečně zaplacené antidumpingové clo jako náklady ve výkazu zisků a ztrát.
(85)
Náklady na kancelářské prostory v Japonsku nesouvisely s dotčeným výrobkem, a proto neovlivnily výpočet Komise. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Uvedené švýcarské daně mohou být odečteny, pouze pokud se vztahují k dani z příjmu právnických osob; podle reakce na zveřejnění informací se o takový případ pravděpodobně jedná. Výpočet dumpingu byl proto odpovídajícím způsobem přizpůsoben.
(86)
Upravený úrok z půjčky poskytnuté společností, která je členem skupiny se sídlem na Britských Panenských ostrovech, byl opraven Komisí v reakci na tvrzení, podle kterého podobné půjčky mohou být poskytnuty pod tržní úrovní a v zásadě jsou smysluplné, pouze pokud je úrok z takové půjčky nižší než úrok požadovaný bankou. Komise dále potvrdila, že ziskové rozpětí v případě společnosti RFAI bylo uplatněno na čistou hodnotu fakturovanou v účetní měně společnosti a nevycházelo z cen CIF, k nimž byly přidány některé náklady.
(87)
Komise zohlednila výše uvedené a opravila výpočet založený na přijetí tvrzení o prodeji křemence v rámci skupiny, o půjčkách v rámci skupiny a o daních z příjmu uložených švýcarskými federálními a kantonálními orgány; tak bylo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveno na 43 %.
(88)
Je třeba připomenout, že z prozatímního přezkumu uvedeného ve 4. bodě odůvodnění vyplynulo, že dovoz ruské skupiny v období od října 2009 do září 2010 se uskutečnil za dumpingové ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(89)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu.
3.1 Výrobní kapacita Ruska
(90)
Rusko je druhým největším výrobcem FeSi ve světě. Podle společnosti pro výzkum trhu Metal Expert dosahuje výrobní kapacita Ruska, pokud jde o ferosilicium, zhruba 900 000 tun. Sem patří též výroba v pecích, které mohou vyrábět FeSi, ale i jiné druhy slitin železa. Výrobní zařízení dvou výrobců (společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat a továrna na slitiny železa ve městě Serov) totiž umožňuje přecházet od výroby FeSi k výrobě jiných druhů slitin železa v krátkém časovém úseku. Avšak zařízení ostatních ruských výrobců (továrna na slitiny železa ve městě Bratsk, společnosti NLMK a Kuzneckije Ferrosplavi) umožňuje pouze výrobu FeSi.
(91)
Po zveřejnění výsledků jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu výrobní kapacity Ruska jeho vlastní informace nebyly zohledněny. Avšak, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, hlavní použitý zdroj informací byly informace poskytnuté ruskou skupinou. Zpráva společnosti Metal Expert byla použita pro určení výrobní kapacity dalších ruských výrobců. Tento nárok tudíž není oprávněný.
(92)
Tento vyvážející výrobce dále uvedl, že výroba CHEMK, a. s. byla nesprávně posouzena, neboť podle něj je přecházení od jednoho typu výroby slitin železa k jinému typu výroby prakticky nemožné bez dalších významných nákladů a časových ztrát. Důkazy plynoucí z inspekcí na místě v prostorách CHEMK, a. s. poukazují na to, že pece této společnosti mohou přecházet z výroby jedné slitiny na výrobu jiné bez výše uvedených časových ztrát. Tento nárok tudíž není oprávněný.
(93)
Skutečná výroba v období přezkumného šetření byla odhadnuta na 633 000 tun (základ FeSi s obsahem křemíku 75 %), přičemž je k dispozici volná kapacita až 267 000 tun. Střízlivý přístup a zohlednění výrobní kapacity pro výrobu ostatních slitin železa vede k odhadu, že volná kapacita pro FeSi je nejméně 120 000 tun.
(94)
Ruská skupina uvedla, že odhad volné ruské kapacity byl proveden chybně, neboť Komise nezohlednila, že ruská skupina využívala 95-100 % své výrobní kapacity. Avšak, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, konzervativní přístup byl rovněž uplatněn zohledněním skutečné volné kapacity. Toto tvrzení se proto zamítá.
(95)
Ze zprávy společnosti Metal Expert vyplývá, že značnou volnou kapacitu lze vysvětlit výrazným poklesem domácí poptávky o 50 % mezi lety 2002 a 2009, která zůstala na stejné úrovni až do roku 2012. Výrobní kapacita tedy značně převyšuje poptávku na domácím trhu. Proto jsou ruští výrobci závislí na vývozu.
3.2 Atraktivita trhu Unie
(96)
Trh EU je pro ruské vývozce i nadále atraktivní, přestože platí stávající opatření. Úroveň dovozu v období přezkumného šetření poukazuje na to, že ruský dovoz byl do určité míry ovlivněn uloženými antidumpingovými cly, jeho přítomnost však byla během období přezkumného šetření i nadále výrazná.
(97)
Jedna ze stran tvrdila, že trh Evropské unie s ferosiliciem bude pro celosvětového dodavatele, např. ruskou skupinu, nezajímavý a že existuje značný globální pokles dovozu, který pokračoval v roce 2012. Uvedená strana tvrdila, že tento trend se v budoucnosti nezmění. Analýza údajů o obchodu shromážděných Eurostatem v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení však poukazuje na to, že dovoz z Ruska byl v období 2010-2012 spíše stabilní.
98)
Při srovnání cen dotčeného výrobku vyvezeného do Evropské unie s cenami účtovanými za FeSi na trzích třetích zemí se navíc ukazuje, že ruská skupina stanovuje pro EU vyšší ceny, a to v závislosti na zemi určení.
(99)
Proto je třeba zamítnout tvrzení, že trh Unie není pro ruské výrobce atraktivní.
(100)
Jedna ze stran uvedla, že ruský trh je čím dál tím atraktivnější z důvodu několika nadcházejících projektů, např. zimních olympijských her v roce 2014, které podpoří domácí poptávku po oceli, a tím pádem se znásobí domácí spotřeba ferosilicia. V první řadě je však potřeba poukázat na to, že uvedená strana neposkytla žádné relevantní údaje nebo odhady týkající se dopadu zmíněných projektů na domácí spotřebu FeSi. V každém případě, pokud by k takovému vývoji skutečně došlo, jeho účinek by se již projevil v letech 2012 a 2013. Dostupné údaje však ukazují, že domácí spotřeba zůstává nezměněná. A konečně by působení uvedených projektů bylo v každém případě omezené a dočasné. K tomuto argumentu se proto nepřihlédlo. Jedna ze stran uvedla, že přebytek kapacity v Rusku je z velké části absorbován vývozem na trhy v Asii a USA. V období přezkumného šetření totiž ruští výrobci vyvezli do celého světa více než 73 % své výroby. Nicméně, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění, v Rusku stále existuje přebytek výrobní kapacity v důsledku poklesu domácí spotřeby, který poukazuje na silnou potřebu nalézt alternativní trhy, aby se vyrovnal ztrátový domácí prodej a absorbovala nadbytečná výrobní kapacita.
(101)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, na asijských trzích se znásobí konkurence z důvodu výstavby nových zařízení v Malajsii, která v roce 2014 zahájí výrobu přibližně 420 000 tun. Tato situace vývoz pocházející z Ruska určený pro asijský trh ještě ztíží.
(102)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, objem malajské výroby byl stanoven na 370 000 tun.
(103)
Navíc v USA, které jsou jedním z hlavních vývozních trhů, čelí ruští vývozci antidumpingovému šetření, v němž se ověřuje tvrzení o významných dumpingových rozpětích.
(104)
Proto lze dospět k závěru, že ruští vyvážející výrobci jsou značně závislí na vývozu na trhy třetích zemí, na nichž se zvýší konkurence. Uvedená skutečnost ještě zvýší atraktivitu trhu Unie pro zmíněné vyvážející výrobce.
4. Závěr o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(105)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku, ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a k očekávanému zvýšení kapacity na trhu jihovýchodní Asie lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
5. Závěr
(106)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí přetrvání dumpingu, pokud jde o FeSi pocházející z ČLR a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(107)
V období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek sedm známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(108)
Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo šest výrobců v Unii. Odhaduje se, že dotčené společnosti představují přibližně 90 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(109)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě nesouvisejícího i souvisejícího objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracujícího výrobce (podle žádosti o přezkum) a údajů o dovozu od Erostatu na úrovni kódů KN.
(110)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 40 %. Mělo by se nicméně zohlednit, že rok zahájení posuzovaného období (2009) byl velice neúspěšný v důsledku negativních dopadů hospodářské krize. Přes částečné oživení po roce 2009 spotřeba v Unii stále nedosáhla úrovní, které byly zaznamenány v původním šetření, kdy spotřeba každý rok činila více než 850 000 tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
544 093
799 233
841 796
760 128
Index (2009 = 100)
100
147
155
140
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat
2. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z dotčených zemí
(111)
Objem dovozu z ČLR a Ruska a podíl tohoto dovozu na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že objem pocházející z ČLR je velmi nízký, dovoz z dotčených zemí nebyl posuzován souhrnně.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(112)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dumpingový dovoz do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem a příslušné podíly dovozu na trhu
2009
2010
2011
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
8 105
13 828
5 125
2 516
Index (2009 = 100)
100
171
63
31
Podíl na trhu (v %)
1,5
1,7
0,6
0,3
Index (2009 = 100)
100
116
41
22
Rusko
Objem dovozu (v tunách)
74 678
53 671
29 338
40 725
Index (2009 = 100)
100
72
39
55
Podíl na trhu (v %)
13,7
6,7
3,5
5,4
Index (2009 = 100)
100
49
25
39
Dotčené země celkem
Objem dovozu (v tunách)
82 783
67 499
34 463
43 241
Index (2009 = 100)
100
82
42
52
Podíl na trhu (v %)
15,2
8,4
4,1
5,7
Index (2009 = 100)
100
56
27
37
Zdroj: Eurostat
(113)
Objem dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období výrazně poklesl o 48 %. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 15,2 % v roce 2009 na 5,7 % v období přezkumného šetření. Následkem tohoto vývoje téměř ustal vývoz z ČLR na trh Unie. Ruští vyvážející výrobci však nadále vlastní značný podíl na trhu, což z Ruska činí čtvrtého největšího vývozce do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(114)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR snížila o 38 %. Během stejného období se průměrná cena dovozu z Ruska zvýšila o 31 %, nadále však zůstala nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
Průměrná cena dumpingového dovozu
2009
2010
2011
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
991
1 088
873
611
Index (2009 = 100)
100
110
88
62
Rusko
Průměrná cena (v EUR za tunu)
716
776
889
999
Index (2009 = 100)
100
108
124
140
Dotčené země celkem
Průměrná cena (v EUR za tunu)
742
840
887
976
Index (2009 = 100)
100
113
119
131
Zdroj: Eurostat
(115)
S cílem určit cenové podbízení během období přezkumného šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku spolupracujících výrobců v Unii účtované zákazníkům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dumpingového dovozu účtovanými spolupracujícími ruskými výrobci prvnímu nezávislému zákazníkovi na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o cla.
(116)
Vzhledem k tomu, že čínský vyvážející výrobce spolupracoval v přezkumném šetření, bylo cenové podbízení pro čínský vývoz určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(117)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu spolupracujících výrobců v Unii v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie mezi 6 % a 39 % v případě Ruska a ve výši 46 % v případě ČLR.
3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(118)
Objem dovozu z třetích zemí na trh Unie se během posuzovaného období zvýšil o 33 %, což způsobilo zvýšení spotřeby. Podíl na trhu dovozu z třetích zemí zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem 70 % spotřeby v Unii; mírně se snížil v období přezkumného šetření. Geografická skladba vývozu však byla proměnlivější vzhledem k výraznému růstu objemu dovozu a podílů na trhu Brazílie a Norska, které pravděpodobně využily především růst spotřeby.
(119)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 22 % a udržely se vysoko nad úrovní cen dovozu z Ruska a ČLR.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(120)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(121)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, náklady na jednotku, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(122)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2011, kdy výroba vzrostla o 178 %. Tato situace se udržela nezměněná i v období přezkumného šetření. Je třeba připomenout, že rok zahájení posuzovaného období byl výjimečný v důsledku hospodářské krize a byl poznamenán neobvykle nízkou úrovní výroby. Nehledě na výrazné oživení po roce 2009 je totiž třeba připomenout, že výroba výrobního odvětví Unie dosud nedosáhla původní úrovně z období původního šetření (rok 2003), za které byla zaznamenána výroba v množství 270 000 tun.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2009
2010
2011
OPŠ
Výroba (v tunách)
81 147
192 495
225 376
224 540
Index (2009 = 100)
100
237
278
277
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
(123)
Kapacita využití zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, během období přezkumného šetření mírně stoupla. Vzhledem k tomu, že v letech 2009-2011 výrazně rostla výroba, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 179 %. Tento vývojový trend se změnil v období přezkumného šetření, když se snížilo využití kapacity. Tato negativní změna nebyla nicméně způsobena snížením skutečné výroby, ale zvýšením samotné kapacity.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
301 456
301 456
299 914
324 884
Index (2009 = 100)
100
100
99
108
Využití kapacity (v %)
27
64
75
69
Index (2009 = 100)
100
237
279
257
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(124)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (stanovený na základě prodeje odběratelům v Unii, kteří jsou ve spojení, i těm, kteří nejsou ve spojení) sledoval v letech 2009-2011 trend spotřeby. Další náhlý růst v období přezkumného šetření je výsledkem přesunutí prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům v Unii, kteří jsou ve spojení, na odběratele v Unii, kteří ve spojení nejsou, což bylo zaznamenáno v letošním roce. Došlo k tomu v důsledku změny v podnikové struktuře jednoho výrobce v Unii.
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
OPŠ
Objem (v tunách)
60 257
113 048
122 860
191 525
Index (2009 = 100)
100
188
204
318
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
(125)
Jelikož objem prodeje na trhu Unie sledoval trend spotřeby, zůstal po počátečním nárůstu v roce 2010 podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
14
21
22
25
Index (2009 = 100)
100
155
165
187
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat
(126)
Jak je uvedeno v 111. bodě odůvodnění, mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 40 %. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
c) Zaměstnanost a produktivita
(127)
V souvislosti s dotčeným výrobkem vzrostla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období o téměř 50 %. Tento nárůst počtu zaměstnanců byl spojen s ještě silnějším růstem produktivity, měřené výstupem (v tunách) na zaměstnance za jeden rok, která ve stejném období činila 86 %.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OPŠ
Počet zaměstnanců
701
869
1064
1042
Index (2009 = 100)
100
124
152
149
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
116
222
212
216
Index (2009 = 100)
100
191
183
186
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(128)
Jak je uvedeno v 37. a 87. bodě odůvodnění, dumpingové rozpětí u dovozu z dotčených zemí zůstalo nadále vysoké. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic. Dále je třeba poznamenat, že k příznivému vývoji dochází díky ochraně, kterou poskytují stávající antidumpingová opatření. V případě zrušení uvedených opatření by skutečné dumpingové rozpětí mělo výrazný dopad na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(129)
Průměrné prodejní ceny spolupracujících výrobců v Unii určené odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se zvýšily o 25 % v období 2009-2011 a v období přezkumného šetření opět klesly. V tomto pohybu cen se obecně odráží změny v nákladech na suroviny a energii ve stejném období. Podobný trend, tj. nárůst v období 2009-2011 a pokles v období přezkumného šetření, lze pozorovat u prodejních cen dovozu ze třetích zemí, které jsou držiteli značného podílu na trhu Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2009
2010
2011
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
1 136
1 282
1 421
1 151
Index (2009 = 100)
100
113
125
101
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
1 094
1 031
1 228
1 063
Index (2009 = 100)
100
94
112
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
2,3
27,0
18,3
7,4
Peněžní tok (v EUR)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investice (v EUR)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Index (2009 = 100)
100
79
95
102
Návratnost investic (v %)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(131)
Ziskovost spolupracujících výrobců v Unii byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 bylo ziskové rozpětí velmi nízké, pro některé výrobce v Unii záporné; v roce 2010 se však začalo zvyšovat, společně s růstem spotřeby a prodeje. Je však třeba poznamenat, že v období přezkumného šetření se ziskové rozpětí snížilo, přestože objem prodeje spolupracujícího výrobního odvětví Unie (rovněž při zohlednění změn v podnikové struktuře) byl stabilní. Tato skutečnost vzbudila obavy, pokud jde o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU.
(132)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě operací, byl po celé posuzované období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2010; poté se ve dvou následujících letech výrazně zhoršil. Šetření rovněž prokázalo, že toto zhoršení týkající se peněžního toku bylo výraznější u menších výrobců v Unii. Tato skutečnost vzbudila obavy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví EU pokračovat v nezbytném samofinancování jeho činností ve stávající hospodářské situaci.
(133)
Vývoj v oblasti ziskovosti a peněžního toku během posuzovaného období měl dopad na schopnost spolupracujících výrobců v Unii investovat do jejich činností. Výsledkem je, že úroveň investic zůstává v posuzovaném období poměrně vysoká a stabilní. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic dosáhla kladných hodnot teprve po roce 2009. Avšak tento ukazatel následoval trend v oblasti ziskovosti a peněžního toku, v roce 2010 dosáhl rovněž vrcholu a v letech 2011-2012 plynule klesal.
(134)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky spolupracujících výrobců v Unii byly nadále dobré během větší části posuzovaného období, ke konci uvedeného období se začaly zhoršovat, zejména v období přezkumného šetření. Jak ukazuje tabulka 11, ziskovost prodeje EU značně klesla a peněžní tok výrobního odvětví Unie byl nižší než hodnota investic, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie bylo v období přezkumného šetření nuceno využít externího financování.
(135)
Ve stejné době byly zaznamenány obavy týkající se schopnosti získávat kapitál. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, mohl by uvedený faktor působit jako kritický aspekt oslabení výrobního odvětví Unie. V současné ekonomické situaci je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie obtížně nacházelo finanční prostředky, aby čelilo návratu dumpingového dovozu z dotčených zemí, a mohlo by velice rychle opět utrpět vážnou újmu. Tato možnost je zejména znepokojující, pokud jde o malé a střední podniky, které jsou součástí výrobního odvětví Unie.
g) Zásoby
(136)
Ačkoli konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o 32 %, snížil se úměrně úrovni výroby a výrobci jej nepovažují za nezvykle velký.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
23 946
21 214
26 117
31 504
Index (2009 = 100)
100
89
109
132
Zdroj: Odpovědi na dotazník
h) Náklady práce
(137)
Počet osob zaměstnaných spolupracujícími výrobci v Unii se v posuzovaném období zvýšil o téměř 50 %, průměrné mzdy těchto zaměstnanců byly v uvedeném období stabilní.
Tabulka 13
Náklady práce
2009
2010
2011
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance
(v EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Index (2009 = 100)
100
102
98
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník
ZÁVĚR K SITUACI VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(138)
Šetření ukázalo, že se dovoz levných dumpingových výrobků z dotčených zemí na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2008 snížil. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(139)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých finančních ukazatelů během období přezkumného šetření, například ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic, však situace výrobního odvětví Unie zůstává nestabilní.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(140)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(141)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování dotčených zemí v oblasti tvorby cen.
2. Spotřeba v Unii
(142)
Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozímu roku o 10 %. To zároveň znamená snížení o více než 25 % v porovnání s úrovní před krizí v roce 2007. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby oceli v Unii, přičemž lze v příštích letech očekávat další pokles. To bude náročné pro výrobní odvětví Unie, které se bude pohybovat ve velmi konkurenčním prostředí. Má se proto za to, že nelze připustit levný dumpingový dovoz z ČLR a Ruska. Takový dovoz bude vyvolávat tlak na snižování cen na trhu a narušovat hospodářskou soutěž a jeho důsledkem bude podstatná újma způsobená výrobcům v Unii.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování dotčených třetích zemí v oblasti tvorby cen
a) ČLR
(143)
Je třeba poznamenat, že celková výrobní kapacita dotčeného výrobku v ČLR se odhaduje na 10-11 milionů tun, což převyšuje celkovou spotřebu FeSi. Zároveň celkové využití kapacity činí přibližně 50 %.
(144)
Čínský vývoz FeSi do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stálý, dosáhl 0,8 milionu tun. Tato úroveň vývozu je především výsledkem omezení uvedených ve 41. bodě odůvodnění. Unie však tyto mechanismy nekontroluje a omezení vývozu může čínská vláda kdykoli zrušit, což by pro trh Unie představovalo vážnou hrozbu zaplavení čínským vývozem dotčeného výrobku.
(145)
I v případě, že omezení vývozu budou nadále v platnosti, je třeba zdůraznit, že stávající celosvětový objem vývozu ČLR převyšuje celkovou spotřebu v Unii.
(146)
Lze oprávněně očekávat, že pokud by opatření byla zrušena, v důsledku atraktivity trhu EU uvedené v bodech odůvodnění 40-49 by přinejmenším část stávajícího čínského vývozu byla přesměrována na trh Unie, zvláště proto, že již velmi brzy bude čelit znásobené konkurenci na svých obvyklých asijských trzích; tato konkurence bude důsledkem zvýšené výrobní kapacity v Malajsii, jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění.
(147)
Pozbytí platnosti antidumpingových cel ve spojení s tvrdší konkurencí v Asii s největší pravděpodobností učiní z trhu Unie atraktivní odbytiště pro čínské vývozce. V této souvislosti je vhodné připomenout, že před uložením opatření byla ČLR významným vývozcem na trh Unie.
(148)
V neposlední řadě stávající úroveň čínských vývozních cen, rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a existence výrazného cenového podbízení potvrzují, že bez antidumpingových opatření se bude nekalá soutěž ze strany čínských vývozců opakovat a povede k podstatné újmě výrobního odvětví Unie.
b) Rusko
(149)
Během přezkumného šetření bylo určeno, že výroba dotčeného výrobku v Rusku v období přezkumného šetření činila 633 000 tun a výrobní kapacita se odhaduje na 900 000 tun. Z toho vyplývá přibližně 267 000 tun volné kapacity, která je sama o sobě dostatečná pro zásobení jedné třetiny poptávky Unie.
(150)
Pokud jde o ruský vývoz dotčeného výrobku, je třeba poznamenat, že Rusko v současné době vyváží 73 % své produkce. Kromě Unie jsou tradičními vývozními trhy Ruska USA, Japonsko a Jižní Korea. S ohledem na znásobenou konkurenci na asijských trzích, jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, existují nepochybné náznaky, že většina těchto obchodních toků bude přesměrována do Unie, pokud budou zrušena antidumpingová opatření. Tento vývoj by mohl být ještě výraznější, pokud by v současnosti v USA probíhající antidumpingové šetření dovozu z Ruska (které vyplývá z šetření zahájeného v červenci 2013) vedlo k uložení opatření.
(151)
V tomto ohledu jeden vyvážející výrobce z Ruska uvedl, že uložení cla z ferosilicia pocházejícího z Ruska v USA je nepravděpodobné. S cílem podložit toto tvrzení byla předložena určitá neformální zjištění z probíhajícího šetření. Tento výrobce však na podporu svého tvrzení neposkytl žádné podložené důkazy a vzhledem k tomu, že antidumpingové šetření ze strany USA bylo zahájeno a stále probíhá, uložení opatření nelze vyloučit.
(152)
Pozbytí platnosti antidumpingových cel ve spojení s tvrdší konkurencí na jejich hlavních vývozních trzích učiní z trhu Unie atraktivní odbytiště pro ruské vývozce. V této souvislosti je vhodné připomenout, že před uložením opatření bylo Rusko významným vývozcem na trh Unie a je na tomto trhu stále přítomné navzdory opatřením, která platí již pět let.
(153)
V neposlední řadě je třeba zdůraznit, že hrozba, kterou představuje objem ruského dovozu, zostřuje cenová politika Ruska na jeho vývozních trzích. Původní šetření i stávající šetření před pozbytím platnosti ukázala, že ruské dumpingové praktiky se zdají být strukturované, vzhledem k tomu, že vývozní ceny jsou soustavně nižší než ceny na ruském domácím trhu. Stávající šetření navíc potvrzuje, že ceny dovozu z Ruska se i nadále podbízejí prodejním cenám výrobců v Unii.
4. Závěr
(154)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v dotčených zemích, pokračování dumpingu a omezené schopnosti čínských a ruských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí, což zvyšuje atraktivitu trhu Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že v důsledku pravděpodobného čínského a ruského dovozu za dumpingové ceny by se zopakovala způsobená újma.
(155)
Neexistuje žádný důvod k domněnce, že lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením by zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun dovozu z dotčených zemí na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní.
(156)
V souvislosti s tím jsme obdrželi od ruského vyvážejícího výrobce připomínku, že přetrvání újmy nelze zakládat na pouhé možnosti přetrvání újmy, ale spíše na její pravděpodobnosti. Šetření však odhalilo řadu skutečností, včetně toho, že dumpingové praktiky ruských výrobců pokračují, a prokázalo rovněž existenci volné kapacity v Rusku. Skutečností dále zůstává, že spotřeba v Unii je v období přezkumného šetření nižší, než byla při původním šetření. V celosvětovém měřítku se pak očekává větší výstup daného výrobku, zejména na asijském trhu. Pokud se zváží všechny uvedené skutečnosti, lze nabýt poměrné jistoty, že na základě dostupných faktů by v případě pozbytí platnosti opatření bylo výrobní odvětví Unie opět poškozováno dumpingovým dovozem.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(157)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(158)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(159)
V 154. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského a ruského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(160)
Při stávajícím šetření s Komisí spolupracovalo deset uživatelů v Unii (slévárny a výrobci oceli). Čtyři odpovědi tvořily připomínky obecné povahy a pouze šest uživatelů zaslalo úplné odpovědi na dotazník. Na základě takto získaných údajů bylo určeno, že náklady na dotčený výrobek měly v průměru přibližně 1 % dopad na celkové výrobní náklady uživatelů a nedosáhly výše 2 % u žádného spolupracujícího výrobce. Proto navzdory ztrátovosti některých uživatelů mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření ve ztrátě nelze jejich situaci přičítat antidumpingovým clům na dovoz FeSi.
(161)
Je třeba zohlednit, že podíl ČLR a Ruska na trhu během původního šetření činil přibližně 40 % trhu Unie a cla pro obě uvedené země se pohybovala mezi 15,6 % a 31,2 %. Možný dopad pozbytí platnosti uvedených cel by proto mohl být považován za úsporu nákladů v průměru nejvýše 0,1 % (vypočítáno na základě 40 % podílu na trhu zemí, na něž se opatření vztahují, a s průměrným valorickým clem 20 %). Proto je nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti cla mělo dopad na opětnou ziskovost uživatelů, kteří utrpěli ztráty v průběhu posledních dvou let posuzovaného období. V neposlední řadě vzhledem k charakteru dotčeného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(162)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Žádný z dovozců dotčeného výrobku neodpověděl na dotazník k výběru vzorku připojený k oznámení o zahájení přezkumu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
5. Závěr
(163)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(164)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(165)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz ferosilicia pocházejícího z ČLR a Ruska uložená nařízením (ES) č. 172/2008 zachována.
(166)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní výrobce.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nezaujal žádné stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia, v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, pocházejícího z Čínské lidové republiky a Ruska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Všechny ostatní společnosti
31,2
A999
Rusko
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Všechny ostatní společnosti
22,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. dubna 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 360/2014
z 9. apríla 2014,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Rusku po preskúmaní pred uplynutím platnosti opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009
EURÓPSKA KOMISIA
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2, 5 a 6,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Rada na základe antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila prostredníctvom nariadenia (ES) č. 172/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Egypte, Kazachstane, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko a Rusku (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“).
(2)
Opatrenia mali formu cla ad valorem stanoveného vo výške 31,2 % pri dovoze z ČĽR s výnimkou spoločností Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) a Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), vo výške 18,0 % pri dovoze z Egypta s výnimkou spoločnosti The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %) vo výške 33,9 % pri dovoze z Kazachstanu a 5,4 % pri dovoze z bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko a vo výške 22,7 % pri dovoze z Ruska s výnimkou spoločnosti Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 1297/2009 (3) sa zrušilo antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 172/2008 na dovoz ferosilícia (FeSi) s pôvodom v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko.
(4)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) prevzala 30. novembra 2009 žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie (ďalej len „predbežné preskúmanie“) podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia, ktorú podal vyvážajúci výrobca z Ruska, spoločnosť Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, a s ňou prepojená spoločnosť Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (spoločne ďalej len „ruská skupina“). Rada prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 60/2012 (4) ukončila čiastočné predbežné skúmanie z dôvodu nedostatočných dôkazov o pretrvávajúcom charaktere zmenených okolností. Ruská skupina predovšetkým nepreukázala, že by jej cenové správanie malo pretrvávajúci charakter. Dumpingové rozpätie stanovené pre ruskú skupinu v pôvodnom prešetrovaní sa preto nezmenilo. Záväzok, ktorý ponúka ruská skupina, sa preto zamietol z rovnakých dôvodov.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(5)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatrení Komisia prevzala 28. novembra 2012 žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týkajúceho sa uvedených opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť podala spoločnosť Euroalliages (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac než 25 % celkovej výroby FeSi v Únii.
(6)
Žiadosť sa týkala týchto dvoch krajín: ČĽR a Ruska.
(7)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(8)
Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a 28. februára 2013 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (6) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Prešetrovanie
4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(9)
Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2012 (ďalej len „dotknuté obdobie“).
4.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(10)
Komisia o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti oficiálne informovala žiadateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a Rusku, neprepojených dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, ako aj zástupcov vyvážajúcich krajín. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(11)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(12)
Vzhľadom na očividne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a neprepojených dovozcov v Únii zúčastňujúcich sa na prešetrovaní sa v oznámení o začatí preskúmania počítalo s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli vyššie uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli jej informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(13)
Vzhľadom na to, že z ČĽR informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania poskytol a ochotu spolupracovať s Komisiou vyjadril len jeden vyvážajúci výrobca, rozhodlo sa, že v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa vzorka nevyberie. Po tom, ako tento vyvážajúci výrobca dostal dotazník, rozhodol sa, že ďalej nebude spolupracovať. Preto sa usudzuje, že v ČĽR na prešetrovaní nespolupracoval žiadny vyvážajúci výrobca.
(14)
Pokiaľ ide o Rusko, všetci známi ruskí výrobcovia boli vyzvaní na spoluprácu na prešetrovaní, konkrétne Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK a ruská skupina. V rámci súčasného revízneho prešetrovania s Komisiou spolupracovala iba jedna ruská skupina.
(15)
Od neprepojených dovozcov neprišla žiadna odpoveď na dotazníky. Preto sa usudzuje, že v Rusku na prešetrovaní nespolupracoval žiadny neprepojený dovozca.
(16)
Odpovede na dotazníky prišli od šiestich známych výrobcov ferosilícia v Únii zo siedmich. Vzhľadom na relatívne obmedzený počet výrobcov v Únii sa na účely revízneho prešetrovania neplánoval výber vzorky.
(17)
Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Únii:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Španielsko
Ferropem - Chambéry, Francúzsko
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Poľsko
OFZ a. s. - Istebné, Slovensko
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Slovinsko
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Švédsko.
b)
Používatelia z Únie:
Aperam SA - Luxembursko
Ugitech - Ugine, Francúzsko.
c)
Vyvážajúci výrobca v Rusku:
ruská skupina:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (Čeľabinský elektrometalurgický kombinát, ďalej len „JSC CHEMK“) - Čeľabinsk, Rusko
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (Kuzneckie ferrosplavy, ďalej len „JSC KF“) - Novokuzneck, Rusko
RFA International LP (ďalej len „RFAI“) - Mishawaka, USA.
d)
Výrobcovia v analogickej krajine:
Elkem AS, Oslo, Nórsko
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Nórsko
Finnfjord AS, Finnsnes, Nórsko.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(18)
Príslušný výrobok je ferosilícium, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, s pôvodom v ČĽR a Rusku.
(19)
Ferosilícium sa vyrába v elektrických oblúkových peciach prostredníctvom zníženia obsahu kremeňa, pričom sa používajú uhlíkové výrobky. Ide o energeticky náročný proces. Ferosilícium sa predáva vo forme hrúd, zŕn alebo prášku a existuje v rôznych akostiach v závislosti od obsahu kremíka a obsahu nečistôt (napr. hliníka). Ferosilícium s obsahom kremíka 70 % a viac sa považuje za veľmi čistý produkt. Produkt s obsahom kremíka viac než 55 % a menej než 70 % je stredne čistý a s obsahom kremíka menej než 55 % je málo čistý. Príslušný výrobok sa používa najmä ako odkysličovadlo a ako liatinový prvok v železiarskom a oceliarskom priemysle.
2. Podobný výrobok
(20)
Ferosilícium, ktoré výrobné odvetvie Únie vyrába a predáva v Únii, a ferosilícium, ktoré sa vyrába a predáva v Nórsku (ďalej len „analogická krajina“), keďže ČĽR je krajina s iným ako trhovým hospodárstvom a v rámci tohto prešetrovania nebola prešetrená, ako aj v Rusku majú v podstate rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné využitie ako ferosilícium vyrobené v ČĽR a v Rusku a predávané na vývoz do Únie. Považujú sa preto za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(21)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení povedie k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu z oboch príslušných krajín.
Dovoz z ČĽR
1. Úvodné poznámky
(22)
Ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 13, na prešetrovaní nespolupracovali žiadni čínski vyvážajúci výrobcovia. Pri nulovej spolupráci vyvážajúcich výrobcov v ČĽR preto celková analýza vrátane výpočtu dumpingu vychádza podľa článku 18 základného nariadenia z dostupných skutočností.
(23)
Pravdepodobnosť, či dumping bude pokračovať alebo sa opakovane vyskytovať, sa preto posúdila prostredníctvom žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s inými zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistiky o dovoze a vývoze (údaje Eurostatu a Číny týkajúce sa vývozu), a ďalšími verejne dostupnými informáciami.
(24)
Odmietnutie spolupráce ovplyvnilo porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou rôznych typov produktu. Ako je vysvetlené ďalej v odôvodnení 30, považovalo sa za vhodné určiť normálnu hodnotu aj vývoznú cenu globálne, konkrétne na základe jediného produktu, v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(25)
V súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia sa rovnaká metodika ako tá, ktorá sa použila na zistenie existencie dumpingu v pôvodnom prešetrovaní, použila zakaždým, keď sa zistilo, že sa okolnosti nezmenili.
2. Dumping dovozu počas ORP
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(26)
Komisia v oznámení o začatí preskúmania vyzvala všetky zainteresované strany, aby vyjadrili pripomienky k jej návrhu použiť Nórsko ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom na účely stanovenia normálnej hodnoty v súvislosti s ČĽR. Nórsko bolo použité ako analogická krajina v pôvodnom prešetrovaní. Keďže k tomuto aspektu nemala pripomienky žiadna zainteresovaná strana, rozhodlo sa, že na stanovenie normálnej hodnoty pre ČĽR v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia by sa malo za analogickú krajinu znovu vybrať Nórsko.
(27)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv preskúmalo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spolupracujúcimi výrobcami v Nórsku nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s celkovým objemom vývozu z ČĽR do Únie, konkrétne či celkový objem takého domáceho predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie. Na základe toho sa skonštatovalo, že domáci predaj v analogickej krajine bol reprezentatívny.
(28)
Takisto sa preskúmalo, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Zistil sa preto pomer ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas ORP.
(29)
Normálna hodnota preto vychádzala zo skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer ceny ziskového domáceho predaja uskutočneného počas ORP.
2.2. Určenie vývoznej ceny
(30)
Ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 24, čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali na prešetrovaní. Vývozná cena sa preto určila na základe najlepších dostupných informácií v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(31)
Objem a dovozné ceny týkajúce sa všetkých troch číselných znakov KN uvedených v odôvodnení 18 sa najskôr získali z databázy Eurostatu o dovoze a rozdelili sa podľa kvality. Keďže sa považovalo za vhodné stanoviť vývoznú cenu na základe priemeru, získané údaje týkajúce sa číselných znakov KN 7202 29 10 a 7202291090 boli prispôsobené obsahu kremíka číselného znaku KN 7202 21 00. Ide o jednu z metód, ktoré sa v žiadosti o preskúmanie navrhujú na odhadnutie celkového objemu dovozu na základe kvality FeSi 75 %. Objem a dovozné ceny týchto troch číselných znakov KN sa zjednotili a zvážili, aby sa získala priemerná hodnota.
(32)
Táto priemerná dovozná cena na úrovni nákladov, poistenia a prepravného (ďalej len „CIF“) sa napokon upravila tak, že sa z nej odpočítali najmä náklady na dopravu, aby bolo možné získať hodnotu zo závodu. Predajná cena sa preto stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe zaplatenej alebo splatnej ceny uvedenej v štatistikách Eurostatu týkajúcich sa dovozu.
2.3. Porovnanie a úpravy
(33)
Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. S cieľom zaistiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili aj rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. S cieľom zohľadniť vývozné clo sa vykonali úpravy najmä podľa údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie, keďže čínski vyvážajúci výrobcovia odmietli spolupracovať.
2.4. Dumping počas ORP
(34)
Na základe uvedeného sa konštatovalo, že dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento čistej ceny na hranici Únie pred preclením predstavuje 165 %.
(35)
Je však potrebné poznamenať, že celkový objem dovozu príslušného výrobku do Únie sa prudko znížil po uložení pôvodných opatrení a že uvedené dumpingové rozpätie sa stanovilo na základe obmedzeného objemu dovozu (konkrétne menej než 2 500 ton počas ORP).
(36)
Preto pre úplnosť analýzy sa preskúmalo aj cenové správanie čínskych vyvážajúcich výrobcov na troch najdôležitejších trhoch mimo Únie, konkrétne v Japonsku, Južnej Kórei a Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“).
(37)
Na tento účel sa použili údaje týkajúce sa čínskeho vývozu s cieľom stanoviť cenu čínskeho vývozu do Japonska, Južnej Kórey a USA. Porovnanie so stanovenou normálnou hodnotou takisto preukázalo existenciu dumpingu pohybujúceho sa v rozmedzí 86 % a 92 % v závislosti od cieľovej krajiny.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita ČĽR
(38)
ČĽR je ďaleko najväčším výrobcom FeSi na svete. Výrobná kapacita sa odhaduje na 10 až 11 miliónov ton ročne počas ORP. Z toho dôvodu sa vo výrobnom odvetví ČĽR podľa odhadu využívalo 50 % jej výrobnej kapacity. To znamená, že súčasná voľná kapacita dosahuje približne 5,5 milióna ton ročne, čo predstavuje takmer sedemnásobok celkovej spotreby Únie. Napriek tejto súčasnej nadmernej kapacite a na základe informácií poskytnutých žiadateľom sa zdá, že kapacita v ČĽR sa stále rozširuje, keďže sa v súčasnosti stavajú väčšie a výkonnejšie pece.
(39)
Neexistujú dôkazy, ktoré by naznačovali, že by úroveň spotreby na čínskom domácom trhu alebo na trhoch tretích krajín výrazne klesla a že by sa tak absorbovala zvýšená výroba v prípade, že by sa mala použiť voľná kapacita čínskych výrobcov.
3.2. Atraktívnosť trhu Únie
(40)
Po uložení konečných opatrení vo februári 2008 dovozy z ČĽR postupne klesli a stali sa okrajovými, predstavujúc menej než 1 % spotreby Únie počas ORP. Po tom, čo dovozy dosiahli vrchol v roku 2007 na úrovni 330 400 ton, klesli na menej než 2 500 ton v roku 2012. Na základe pozorovanej cenovej úrovne však trh EÚ zostáva naďalej atraktívny pre čínsky vývoz ferosilícia.
(41)
Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej časti, v ČĽR dochádza k výraznému prebytku výrobnej kapacity, čo naznačuje silnú motiváciu nájsť alternatívne trhy, ktoré by absorbovali tento prebytok výrobnej kapacity. V dôsledku viacerých obmedzení vývozu uložených čínskou vládou (konkrétne vývozné clo vo výške 25 %, nevratná DPH vo výške 17 % a vývozné licencie) však čínske vývozy celkovo klesli z vrcholu na úrovni 1,5 milióna ton v roku 2007 až na úroveň 0,4 milióna ton v roku 2009. Od roku 2010 sa však v celkovom vývoze zaznamenalo oživenie a objem vývozu sa zvýšil na úroveň 0,8 milióna ton a podľa odhadu na úroveň 0,7 milióna ton v roku 2013. Najnovšie údaje naznačujú stabilnú úroveň vývozu, ktorej objem presahuje celkovú spotrebu Únie.
(42)
Napriek týmto obmedzeniam vývozu čínski výrobcovia vyviezli významný objem FeSi na trhy na celom svete, ktoré nepodliehajú žiadnym obmedzeniam dovozu (konkrétne Japonsko, Južná Kórea a USA).
(43)
Na prvý pohľad by ázijský trh mohol byť alternatívnym trhom, ktorý by absorboval časť čínskeho prebytku výroby. Podľa informácií predložených žiadateľom však v dôsledku najnovšieho vývoja na príslušnom trhu môže byť čínsky vývoz na tento trh menej atraktívny.
(44)
Ázijský trh bude v skutočnosti vážne ovplyvnený vstupom do výroby dvoch nových projektov v Malajzii týkajúcich sa ferosilícia (spoločnosti Pertama Ferroalloys a Sarawak Ferroalloys). Odhaduje sa, že od roku 2014 sa ročná výroba ferosilícia v Malajzii zvýši o 420 000 ton a bude sa predávať v susediacich krajinách juhovýchodnej Ázie, najmä v Japonsku, ktoré ročne potrebuje 600 000 ton ferosilícia. Výstup malajzijských výrobných zariadení bude mať negatívny vplyv na čínske vývozy do juhovýchodnej Ázie. Okrem toho už japonskí výrobcovia ocele a juhokórejské oceliarne uzavreli dohody na ročné nákupy výrazných objemov ferosilícia od nových malajzijských výrobcov, v dôsledku čoho sa sťaží čínsky vývoz na tento trh.
(45)
Vyvážajúci výrobca vo svojich pripomienkach k zverejneniu tvrdil, že malajzijská výroba bola nadhodnotená. Po overení sa táto pripomienka považovala za odôvodnenú a v dôsledku toho bol objem malajzijskej výroby opravený na úroveň približne 370 000 ton.
(46)
Preto sa očakáva, že dodatočná malajzijská výroba zvýši mieru hospodárskej súťaže na tomto už nasýtenom trhu, v rámci ktorého majú v súčasnosti ČĽR a Rusko výrazný podiel na trhu.
(47)
Dôvodom zníženého výskytu čínskych výrobkov na trhu Únie počas ORP sú predovšetkým obmedzenia vývozu uložené čínskou vládou uvedené v odôvodnení 41.
(48)
Ceny na trhu EÚ by tiež pôsobili ako faktor príťažlivosti umožňujúci absorbovanie nadbytočnej kapacity čínskych výrobcov. Priemerná trhová cena Únie bola v skutočnosti v roku 2012 aspoň taká vysoká ako vývozné ceny čínskych výrobcov pre ich hlavné cieľové krajiny (Japonsko, Južná Kórea a USA), čo ešte viac zdôraznilo atraktívnosť trhu Únie, keď sa predaj do iných cieľových krajín stáva problematickejším.
(49)
Možno preto usúdiť, že európsky trh, jeden z najväčších na svete, je naďalej atraktívny pre čínskych výrobcov.
4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(50)
Dostupná voľná kapacita v ČĽR a relatívne atraktívna cenová úroveň na trhu Únie vedie k záveru, že existuje riziko zvýšenia čínskeho vývozu príslušného výrobku v prípade, že by platnosť opatrení uplynula.
(51)
Vzhľadom na súčasnú a potenciálnu voľnú kapacitu v ČĽR, na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete, a na očakávaný tlak na čínske vývozy v juhovýchodnej Ázii možno usúdiť, že vývozcovia ČĽR pravdepodobne zvýšia vývozy do Únie za dumpingové ceny, ak by boli antidumpingové opatrenia zrušené.
Dovoz z Ruska
1. Úvodné poznámky
(52)
Ako sa uvádza v odôvodnení 14, len jedna skupina výrobcov spolupracovala pri konaní. Zistilo sa však, že ruská skupina predstavovala významný podiel celkovej ruskej výroby, t. j. približne 78 % celkovej výroby FeSi v Rusku a pre väčšinu dovozu FeSi pochádzajúceho z Ruska do Únie. Preto sa usúdilo, že informácie poskytnuté ruskou skupinou v kombinácii s inými zdrojmi, ako je žiadosť o preskúmanie a dostupné obchodné štatistiky o dovoze (údaje Eurostatu), sa musia použiť s cieľom posúdiť pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu.
(53)
Na výpočet dumpingového rozpätia sa spoločnosti JSC CHEMK a JSC KF, ktoré patria do ruskej skupiny, považujú za prepojené v zmysle článku 143 Colného kódexu (7) ako v pôvodnom prešetrovaní. Z tohto dôvodu sa jednotné dumpingové rozpätie vypočítalo pre celú skupinu prostredníctvom metodiky uvedenej ďalej. Výška dumpingu sa pred určením váženého priemerného dumpingového rozpätia pre celú skupinu vypočítala pre každého vyvážajúceho výrobcu. Treba poznamenať, že táto metodika sa líšila od metodiky použitej v pôvodnom prešetrovaní, pri ktorej sa výpočet dumpingu uskutočnil zhrnutím všetkých príslušných údajov výrobných podnikov týkajúcich sa výroby a predaja. V rámci ukončeného predbežného preskúmania sa použila odlišná metodika. Zmena okolností, ktorá bola dôvodom na zmenu metodiky, spočívala v zmene organizačnej štruktúry skupiny umožňujúcej identifikáciu jednotlivých výrobcov v rámci skupiny, pokiaľ ide o predaj a výrobu.
2. Dumping dovozu počas ORP
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(54)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv preskúmalo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s ich celkovým objemom vývozného predaja do Únie, konkrétne či celkový objem takého predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie.
(55)
Takisto sa preskúmalo, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Toto preskúmanie bolo zamerané na druh výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predáva na svojom domácom trhu a ktorý sa považoval za priamo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie. Domáci predaj daného druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď celkový objem tohto druhu výrobku predaný vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu nezávislým zákazníkom predstavoval minimálne 5 % alebo viac z jeho celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do Únie.
(56)
Takisto sa preskúmalo, či domáci predaj druhov výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Zistil sa preto pomer ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý príslušný vyvážaný druh výrobku počas ORP.
(57)
Pre druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja druhu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol, alebo nebol ziskový.
(58)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo keď vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového predaja daného druhu výrobku, ktorý sa uskutočnil počas ORP.
(59)
V prípadoch, keď nedošlo k nijakému domácemu predaju konkrétneho druhu výrobku, a v prípade druhov výrobkov, pri ktorých bol domáci predaj nedostačujúci, sa normálna hodnota stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(60)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami podobného výrobku pri bežnom obchodovaní alebo na dostupných údajoch.
2.2. Určenie vývoznej ceny
(61)
Počas ORP sa vývozný predaj ruskej skupiny do Únie uskutočňoval prostredníctvom RFAI, jej pridruženej spoločnosti (prepojený dovozca), ktorá vykonávala všetky dovozné funkcie súvisiace s tovarom vstupujúcim do voľného obehu v Únii, t. j. funkcie prepojeného dovozcu.
(62)
Preto bola vývozná cena podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia vytvorená na základe ceny, za ktorú sa dovážané výrobky prvýkrát opätovne predali nezávislému kupujúcemu, upravenej o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, ako aj o primerané rozpätie na predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA náklady“) a ziskové rozpätie. Na tento účel sa použil skutočný percentuálny podiel PVA nákladov, a keďže nezávislí dovozcovia nepredložili nové informácie týkajúce sa dosiahnutého zisku, použilo sa rovnaké percento zisku ako percento použité v pôvodnom prešetrovaní, konkrétne 6 %.
(63)
Ruská skupina tvrdila, že spoločnosť RFAI by sa mala považovať za súčasť jedného hospodárskeho subjektu, keďže obidve priamo kontrolujú a riadia rovnaké osoby a spoločnosti vystupujú ako jeden hospodársky subjekt. V dôsledku toho by sa pri určovaní vývoznej ceny nemali odpočítať PVA náklady a zisk spoločnosti RFAI.
(64)
Otázka, či v prípade spojenia medzi ruskou skupinou a RFAI ide o jeden hospodársky subjekt, alebo nie, je irelevantná z hľadiska úpravy na účely stanovenia vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9.
(65)
V dôsledku toho, že vývozný predaj ruskej skupiny sa uskutočnil prostredníctvom pridruženej spoločnosti (RFAI), vývozná cena sa musela upraviť odpočítaním primeraného rozpätia na PVA náklady a zisk, ako je výslovne stanovené v článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Na základe toho sa tvrdenie musí zamietnuť.
(66)
Vyvážajúci výrobca zopakoval tvrdenie o existencii jedného hospodárskeho subjektu a že sa tým predišlo úpravám PVA nákladov a zisku v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Takisto tvrdil, že aj keď boli úpravy oprávnené, vytvorená vývozná cena by mala zahŕňať iba náklady týkajúce sa dovozu spoločnosťou RFAI a vylúčiť všetky PVA náklady týkajúce sa vývozu jedného hospodárskeho subjektu. Nakoniec vyhlásil, že v tomto prípade nesúhlasí s konštatovaním neexistencie jedného hospodárskeho subjektu.
(67)
Existencia jedného hospodárskeho subjektu je irelevantná pre vytváranie vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Pokiaľ sú splnené podmienky v článku 2 ods. 1 a 9 základného nariadenia, stupeň kontroly alebo integrácie je irelevantný na posúdenie zákonnosti úprav podľa článku 2 ods. 9 (8). V súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia sa od Komisie vyžaduje, aby v niektorých situáciách vytvorila vývoznú cenu a prispôsobila túto vytvorenú vývoznú cenu určitému počtu parametrov vrátane prípadu, keď o stranách „vyjde najavo, že sú v spojení“. Znenie článku 2 ods. 9 základného nariadenia je jednoznačné v tom zmysle, že „sa vykoná úprava“ (zvýraznenie pridané Komisiou). Komisia overila, že RFAI vykonala všetky funkcie, ktoré bežne vykonáva pridružený dovozca v Únii. Spoločnosť RFAI sa skutočne úzko zapája do medzinárodných aktivít skupiny (napr. v rámci podpory zákazníkov, logistiky a harmonogramu dodávok, nákupu investičného tovaru a dôležitých surovín atď.). Tým bola splnená potrebná podmienka pre úpravu podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, čo odôvodňujú vykonané úpravy. Preto sa dospelo k záveru, že vykonané úpravy sa požadovali na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
(68)
Vyvážajúci výrobca trval na tom, že z rozhodnutia vo veci Nikopolsky/Interpipe (9) vyplýva, že ak vývozca a prepojený obchodník sú súčasťou jedného hospodárskeho subjektu, úprava vývoznej ceny sa podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia nepovoľuje. Toto tvrdenie je neopodstatnené. Rozhodnutie sa v skutočnosti týka úpravy vykonanej podľa článku 2 ods. 10 bodu i) pre nominálne provízie prijaté obchodníkom, ktorého funkcie sú podobné funkciám zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu. Uvedená judikatúra je preto v tomto prípade irelevantná, keďže švajčiarska spoločnosť RFAI vykonáva všetky funkcie, ktoré zvyčajne vykonáva prepojený dovozca. Existencia jedného hospodárskeho subjektu nemá rovnaký vplyv na úpravy vykonané podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia, ako v prípade požadovaných úprav podľa článku 2 ods. 9 príslušného nariadenia. Okrem toho nemožno voľne rozhodnúť, či sa môže požadovať úprava primeraného rozpätia na PVA náklady a zisk. Takáto úprava sa vykoná podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, keď sú strany v spojení.
(69)
Pokiaľ ide o rozsah úpravy, tvrdenie týkajúce sa čiastočného odpočítania PVA nákladov a zisku nemožno akceptovať v prípade, že vyvážajúci výrobca nepredloží relevantné dôkazy. Úpravy podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia súvisia s vytváraním vývoznej ceny v najčastejších prípadoch pridruženia. Ak by sa mali celkové PVA náklady a zisk upraviť len čiastočne, takáto zmena by musela byť založená na dôkazoch poskytnutých vyvážajúcim výrobcom vo vzťahu k nákladom, predovšetkým v tom zmysle, či tieto náklady pozostávajú zo špeciálnych výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s akoukoľvek činnosťou nesúvisiacou priamo s dovozom príslušného výrobku medzi dovozom a ďalším predajom.
(70)
Ruská skupina tiež tvrdila, že pri výpočte vývoznej ceny by sa v súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia nemalo odpočítavať antidumpingové clo, keďže je náležite zohľadnené v cenách ďalšieho predaja a v následných predajných cenách v Únii.
(71)
Pri prešetrovaní sa najmä zistilo, že ceny opätovného predaja príslušného výrobku v Únii nezohľadňujú clo zaplatené za 99 % nahlásených operácií. Preto možno dospieť k záveru, že antidumpingové clo nebolo náležite zohľadnené v cenách opätovného predaja ruskej skupiny. Výsledkom je, že tvrdenie ruskej skupiny sa nemohlo prijať a suma antidumpingových ciel sa pri určovaní cien odpočítala podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
2.3. Porovnanie a úpravy
(72)
Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. S cieľom zaistiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(73)
V náležitých a oprávnených prípadoch sa upravili náklady na dopravu, na poistenie, náklady na prekládku v termináloch a manipuláciu, na úver a na provízie v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
2.4. Dumping počas ORP
(74)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa vážená priemerná normálna hodnota porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou podľa druhu výrobku na základe cien zo závodu pre jednotlivých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí sú súčasťou ruskej skupiny.
(75)
Príslušný vyvážajúci výrobca vyslovil niekoľko tvrdení v súvislosti s výpočtom dumpingového rozpätia.
(76)
Po prvé, pokiaľ ide o úpravu ceny kremenca, ktorý kúpila jedna výrobná spoločnosť skupiny od inej výrobnej spoločnosti tej istej skupiny, spochybnilo sa pripočítanie rozpätia zisku 5 % k upravenej nákupnej cene. Argumentom je, že obidve spoločnosti sú členmi rovnakého hospodárskeho subjektu.
(77)
Aj keď je argument týkajúci sa jedného hospodárskeho subjektu irelevantný v súvislosti s úpravou ceny kremenca, potvrdilo sa, že transakcie medzi prepojenými stranami možno vykonať bez realizácie zisku. Pokiaľ by sa neuskutočnil nijaký predaj kremenca externým stranám, nemohla by sa preukázať existencia žiadneho zisku. V dôsledku toho sa prirážka zisku z upravenej ceny kremenca vynechala a náležite sa určil upravený dumping.
(78)
Druhé tvrdenie sa týkalo toho, ako Komisia uplatnila odporúčania orgánu WTO na urovnávanie sporov v spore s Nórskom týkajúcim sa lososa. V danom prípade bolo odporúčané, že aj prípade, že domáci predaj konkrétneho typu výrobku nie je reprezentatívny, PVA náklady a zisk dosahované v rámci týchto transakcií by sa mali použiť pri vytváraní normálnej hodnoty. Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že uplatňovanie novej metodiky v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti nebolo povolené, keďže by to neumožnila žiadna podstatná zmena okolností.
(79)
V rámci vypočutia vyvážajúceho výrobcu Komisia vysvetlila metodiku, ktorú panel uplatnil vo veci týkajúcej sa lososa. Tento vyvážajúci výrobca v odporúčaniach panela naďalej videl porušenie článku 2 ods. 4 a 6 základného nariadenia. Je však úlohou Komisie vykonávať takéto rozhodnutia v rámci jej záväzkov voči WTO. Takáto metodika má vplyv na všetky prípady, a nielen na vyšetrovania, ktoré sa začali na základe článku 5 základného nariadenia.
(80)
Na základe tretieho tvrdenia Komisia opravila tie prípady, v ktorých sa náklady jedného vyvážajúceho výrobcu skupiny porovnali s určitým predajom iného vyvážajúceho výrobcu.
(81)
Komisia ďalej potvrdzuje, že obrat bol upravený podľa rovnakých kvót ako výrobné náklady, ako napríklad náklady na dopravu, na poistenie a manipuláciu, na uskutočnenie skúšky ziskovosti a náklady na balenie, s cieľom určiť rozpätie dumpingu.
(82)
Vo štvrtom tvrdení vyvážajúci výrobca usudzuje, že platné antidumpingové clo bolo neoprávnene odpočítané od vývoznej ceny. Na preukázanie tohto tvrdenia sa uvádza, že vývozné ceny boli o viac než 100 % vyššie v období revízneho prešetrovania než v pôvodnom období prešetrovania, čo údajne dokazuje, že antidumpingové clo bolo zahrnuté do vývozných cien. Navyše sa určité dovozné clá a antidumpingové clá nemali odpočítať, pretože boli údajne zaplatené vopred a vzťahovali sa na budúce obdobie. Okrem toho Komisia nemala zohľadňovať ani náklady na kanceláriu v Japonsku a švajčiarske federálne a kantonálne dane z príjmu.
(83)
Vyvážajúci výrobca neposkytol presvedčivé dôkazy o tom, že antidumpingové clo bolo v tomto prípade a pre tento výrobok náležite zohľadnené vo vývoznej cene. Ceny opätovného predaja, ako aj výrobné náklady sa od pôvodného vyšetrovania výrazne zvýšili. Preto zvýšenie vývozných cien nemožno považovať za nezvratný dôkaz o zohľadnení cla. Na preukázanie nerozhodujúceho významu predložených dôkazov Komisia počas obdobia revízneho prešetrovania porovnala vývozné ceny s cenami výrobkov vrátane antidumpingového cla a zistila, že 99 % vývozných operácií nemá vývoznú cenu dosť vysokú na to aby pokryla antidumpingové clo. Nakoniec aj keď sa clo neodpočíta, nestačilo by to na odstránenie zisteného značného dumpingu a nemalo by to ani vplyv na záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu. Preto by to nemalo nijaký vplyv na výsledky súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti.
(84)
Komisia zistila, že dovozné clá a antidumpingové clá nemožno platiť vopred a že sa tieto clá vyberajú pri dovoze. Skupina navyše použila colný sklad, čo znamená, že clá sú splatné až pri dovoze a predaji, ktoré boli uskutočnené. Okrem toho na základe porovnania účtovnej súvahy z 31. decembra 2012 a auditu účtov bolo jednoznačne zistené, že audítori prekvalifikovali údajné predplatené antidumpingové clá za zaplatené antidumpingové clá ako náklady vo výkaze ziskov a strát.
(85)
Náklady za kanceláriu v Japonsku sa netýkali príslušného výrobku, a preto nemali vplyv na výpočet Komisie. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. A napokon uvedené švajčiarske dane by sa mohli vyňať len v prípade, že by sa týkali dane z príjmov právnických osôb, čo je na základe odpovede k zverejneniu pravdepodobné. Výpočet dumpingu sa preto náležite upravil.
(86)
Upravené úroky z úveru, ktorý poskytla jedna spoločnosť skupiny na Britských Panenských ostrovoch inej spoločnosti skupiny, boli Komisiou upravené ako reakcia na tvrdenie, že takéto úvery sa môžu poskytovať pod hranicou trhových podmienok a v podstate by mali zmysel len v prípade, že by úroky z úveru boli nižšie než tie, ktoré žiada banka. Komisia ďalej potvrdzuje, že rozpätie zisku pre RFAI sa uplatnilo na základe čistej hodnoty faktúry v účtovnej mene spoločnosti a nebolo založené na CIF, ku ktorým sa pripočítali určité náklady.
(87)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na následnú úpravu výpočtu na základe prijatia tvrdení týkajúcich sa predaja kremenca v rámci skupiny, úverov poskytnutých v rámci skupiny a švajčiarskych federálnych a kantonálnych daní z príjmu, dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento čistej ceny na hranici Únie pred preclením bolo upravené a predstavuje 43 %.
(88)
Treba poznamenať, že na základe predbežného preskúmania uvedeného v odôvodnení 4 sa dospelo k záveru, že ruská skupina uskutočňovala dovozy za dumpingové ceny v období od októbra 2009 do septembra 2010.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
(89)
Pokiaľ ide o analýzu výskytu dumpingu počas ORP, prešetrila sa aj pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu.
3.1. Výrobná kapacita Ruska
(90)
Rusko je druhým najväčším výrobcom FeSi na svete. Podľa spoločnosti pre prieskum trhu Metal Expert kapacita výroby FeSi v Rusku dosahuje približne 900 000 ton. Zahŕňa to výrobu v peciach, v ktorých sa môže vyrábať FeSi, ale aj iné druhy ferozliatin. Výrobné zariadenie obidvoch výrobcov (t. j. JSC CHEMK a Serov Ferroalloy Plant) v skutočnosti umožňuje prechádzanie z výroby FeSi na výrobu iných ferozliatin v krátkom časovom období. Zariadenia iných ruských výrobcov (t. j. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK a JSC KF) však umožňujú len výrobu FeSi.
(91)
Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že jeho vlastná informácia nebola zohľadnená pri výpočte výrobnej kapacity Ruska. Ako však bolo uvedené v odôvodnení 52, základný použitý zdroj informácií bol ten, ktorý poskytla ruská skupina. Na stanovenie výrobnej kapacity ďalších ruských výrobcov sa použila správa spoločnosti Metal Expert. Toto tvrdenie preto nebolo prijaté.
(92)
Tento vyvážajúci výrobca navyše tvrdil, že výroba JSC CHEMK nebola správne posúdená, keďže podľa jeho tvrdení je prakticky nemožné prejsť z výroby jednej ferozliatiny na inú bez výrazných dodatočných nákladov a časových zdržaní. Dôkazy zistené počas kontroly na mieste v priestoroch JSC CHEMK však preukázali, že pece spoločnosti JSC CHEMK umožňujú prechádzanie z výroby jednej ferozliatiny na inú bez uvedených časových zdržaní. Toto tvrdenie preto nebolo prijaté.
(93)
Skutočná výroba počas ORP sa odhadla približne na 633 000 ton (základ FeSi 75 %) s voľnou dostupnou kapacitou dosahujúcou 267 000 ton. Na základe konzervatívneho prístupu a zohľadňujúc výrobnú kapacitu využitú na výrobu iných ferozliatin, voľná kapacita na výrobu FeSi predstavuje aspoň 120 000 ton.
(94)
Ruská skupina tvrdila, že odhad voľnej kapacity Ruska bol nesprávne stanovený, keďže Komisia nezohľadnila skutočnosť, že ruská skupina využívala 95 % - 100 % svojej výrobnej kapacity. Ako však bolo uvedené v predchádzajúcom odôvodnení, postupovalo sa aj podľa konzervatívneho prístupu, pričom sa zohľadnila skutočná voľná kapacita. Uvedené tvrdenie preto nebolo prijaté.
(95)
Na základe správy spoločnosti Metal Expert sa vysoká voľná kapacita vysvetľuje tým, že domáci dopyt v období rokov 2002 až 2009 výrazne klesol, a to až o 50 %, a potom zostal stabilný až do roku 2012. Výrobná kapacita preto do veľkej miery prekračuje dopyt na domácom trhu. Ruskí výrobcovia sú preto závislí od vývozu.
3.2. Atraktívnosť trhu Únie
(96)
Napriek existencii súčasných opatrení je trh EÚ naďalej atraktívny pre ruský vývoz. Úroveň dovozu pozorovaná počas ORP preukazuje, že ruský dovoz bol do istej miery ovplyvnený uloženým antidumpingovým clom, ale bol ešte stále výrazne prítomný počas ORP.
(97)
Jedna strana tvrdila, že trh Európskej únie s FeSi bude neatraktívny pre globálneho dodávateľa, ako je ruská skupina, a že nastal prudký celkový pokles dovozu, ktorý naďalej pokračoval v roku 2012. Tvrdila, že tento trend sa v budúcnosti nezmení. Preskúmanie obchodných údajov Eurostatu v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia však preukázalo, že ruský dovoz bol pomerne stabilný v období rokov 2010 - 2012.
(98)
Pri porovnaní vývoznej ceny príslušného výrobku do Európskej únie s cenou, ktorá sa účtuje za FeSi na trhoch tretích krajín, navyše vychádza najavo, že cena ruskej skupiny do EÚ je vyššia, a to v závislosti od cieľovej krajiny.
(99)
Preto sa musí zamietnuť tvrdenie, že trh Únie nie je pre ruských výrobcov atraktívny.
(100)
Jedna strana tvrdila, že ruský trh sa stáva čoraz atraktívnejším vzhľadom na viaceré nové projekty, ako sú napríklad Zimné olympijské hry v roku 2014, ktoré by mali posilniť domáci dopyt po oceli a následne zvýšiť domácu spotrebu FeSi. V prvom rade je však potrebné poznamenať, že táto strana neposkytla nijaké relevantné údaje ani odhad, pokiaľ ide o vplyv týchto projektov na domácu spotrebu FeSi. V každom prípade, ak by k takejto situácii skutočne došlo, účinok mal byť viditeľný už v rokoch 2012 a 2013. Dostupné údaje však preukázali, že domáca spotreba zostala stabilná. Okrem toho účinok týchto projektov by bol v každom prípade obmedzeného a dočasného charakteru. Toto tvrdenie sa preto neberie do úvahy. Jedna strana tvrdila, že nadmernú kapacitu v Rusku do veľkej miery absorbuje vývoz na ázijské trhy a do USA. Počas ORP ruskí výrobcovia skutočne vyviezli do celého sveta viac než 73 % svojej výroby. Ako sa však už uviedlo v odôvodnení 93, v Rusku naďalej dochádza k výraznému prebytku výrobnej kapacity v dôsledku klesajúcej domácej spotreby, čo naznačuje silnú potrebu nájsť alternatívne trhy, ktoré by kompenzovali stratu v domácom predaji a absorbovali prebytok výrobnej kapacity.
(101)
Ako sa uviedlo v odôvodnení 44, hospodárska súťaž sa na ázijských trhoch zintenzívni vzhľadom na nové zariadenia vybudované v Malajzii, ktoré začnú vyrábať približne 420 000 ton v roku 2014. Táto situácia sťaží ruský vývoz na ázijské trhy.
(102)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 45, objem malajzijskej výroby bol upravený na úroveň 370 000 ton.
(103)
Okrem toho ruskí vývozcovia čelia antidumpingovému vyšetrovaniu v USA na jednom z ich hlavných vývozných trhov v dôsledku údajného značného dumpingového rozpätia.
(104)
Preto je nutné vyvodiť záver, že ruskí vyvážajúci výrobcovia do značnej miery závisia od vývozu na trhy tretích krajín, kde bude prebiehať intenzívnejšia hospodárska súťaž. Tým sa pre nich stane trh Únie ešte atraktívnejší.
4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(105)
Vzhľadom na uvedené zistenia možno vyvodiť záver, že dovoz z Ruska je naďalej dumpingový a že je veľmi pravdepodobné, že dumping bude pokračovať. Vzhľadom na súčasnú a potenciálnu budúcu voľnú kapacitu v Rusku, na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete, ako aj na očakávané rozšírenie kapacity na trh juhovýchodnej Ázie, možno usúdiť, že ruskí vývozcovia by pravdepodobne ešte viac zvýšili vývozy do Únie za dumpingové ceny v prípade, že by platnosť antidumpingových opatrení uplynula.
5. Záver
(106)
Vzhľadom na uvedené dôvody sa dospelo k záveru, že existuje výrazné a skutočné riziko, že pokiaľ ide o FeSi s pôvodom v ČĽR a Rusku, dumping bude pokračovať v prípade, že platnosť súčasných opatrení uplynie.
D. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie
(107)
Počas ORP sedem známych výrobcov v Únii vyrábalo podobný výrobok. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a budú sa ďalej uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
(108)
Ako sa uvádza v odôvodnení 16, šesť výrobcov v Únii poskytlo požadované informácie. Podľa odhadov príslušné spoločnosti predstavujú približne 90 % celkovej výroby v Únii a ich situácia sa považuje za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba Únie
(109)
Spotreba Únie sa stanovila na základe nesúvisiacich a súvisiacich objemov predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, odhadu týkajúceho sa nespolupracujúceho výrobcu (na základe žiadosti o preskúmanie) a údajov o dovoze z Eurostatu na úrovni číselného znaku KN.
(110)
Počas posudzovaného obdobia spotreba Únie vzrástla o 40 %. Je však potrebné zohľadniť, že východiskový rok posudzovaného obdobia (2009) bol mimoriadne zlým rokom vzhľadom na negatívne účinky hospodárskej krízy. Napriek čiastočnému oživeniu po roku 2009 spotreba Únie ešte stále nedosiahla úrovne zaznamenané v priebehu pôvodného preskúmania, keď spotreba v každom roku presahovala 850 000 ton.
Tabuľka 1
Spotreba
2009
2010
2011
ORP
Spotreba (v tonách)
544 093
799 233
841 796
760 128
Index (2009 = 100)
100
147
155
140
Zdroj: Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti, Eurostat.
2. Objem, ceny a podiel dovozu z príslušných krajín na trhu
(111)
Objemy a podiel dovozu z ČĽR a Ruska na trhu boli analyzované na základe údajov Eurostatu a údajov získaných v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia. Vzhľadom na to, že objemy z ČĽR sú veľmi nízke, dovozy z príslušných krajín sa neposudzovali súhrnne.
a) Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
(112)
Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že dumpingový dovoz do Únie sa z hľadiska objemu a podielu na trhu vyvíjal takto:
Tabuľka 2
Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
2009
2010
2011
ORP
ČĽR
Objem dovozu (v tonách)
8 105
13 828
5 125
2 516
Index (2009 = 100)
100
171
63
31
Podiel na trhu (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Index (2009 = 100)
100
116
41
22
Rusko
Objem dovozu (v tonách)
74 678
53 671
29 338
40 725
Index (2009 = 100)
100
72
39
55
Podiel na trhu (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Index (2009 = 100)
100
49
25
39
Príslušné krajiny spolu
Objem dovozu (v tonách)
82 783
67 499
34 463
43 241
Index (2009 = 100)
100
82
42
52
Podiel na trhu (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Index (2009 = 100)
100
56
27
37
Zdroj: Eurostat.
(113)
Počas posudzovaného obdobia objemy dovozu z príslušných krajín výrazne klesli, a to až o 48 %. Ich podiel na trhu takisto klesol z 15,2 % v roku 2009 na 5,7 % počas ORP. V dôsledku tohto trendu čínsky vývoz takmer prestal existovať na trhu Únie. Ruskí vyvážajúci výrobcovia však naďalej udržiavajú podstatný podiel na trhu, čím sa Rusko stáva štvrtým najväčším vývozcom do Únie.
b) Dovozná cena a cenové podhodnotenie
(114)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza priemerná cena dumpingového dovozu. Počas posudzovaného obdobia sa priemerná dovozná cena z ČĽR znížila o 38 %. Priemerná dovozná cena z Ruska sa zvýšila o 31 % počas tohto obdobia, ale naďalej zostávala pod úrovňou predajných cien výrobného odvetvia Únie.
Tabuľka 3
Priemerná cena dumpingového dovozu
2009
2010
2011
ORP
ČĽR
Priemerná cena (EUR/tona)
991
1 088
873
611
Index (2009 = 100)
100
110
88
62
Rusko
Priemerná cena (EUR/tona)
716
776
889
999
Index (2009 = 100)
100
108
124
140
Príslušné krajiny spolu
Priemerná cena (EUR/tona)
742
840
887
976
Index (2009 = 100)
100
113
119
131
Zdroj: Eurostat.
(115)
S cieľom stanoviť cenové podhodnotenie počas ORP boli vážené priemerné predajné ceny podľa typu výrobku spolupracujúcich výrobcov z Únie, ktoré sa účtovali neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, porovnané so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami podľa typu výrobku z dumpingových dovozov spolupracujúcich ruských výrobcov, ktoré boli určené prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe CIF s príslušnou úpravou týkajúcou sa cla.
(116)
Keďže žiadny čínsky vyvážajúci výrobca nespolupracoval v rámci revízneho prešetrovania, cenové podhodnotenie čínskeho vývozu sa určilo porovnaním vážených priemerných cien výrobcov v Únii určených nezávislým zákazníkom na trhu Únie na parite cien zo závodu, s priemernými vývoznými cenami čínskeho vývozu na parite CIF, získanými z Eurostatu, s príslušnými úpravami týkajúcimi sa cla.
(117)
Výsledok porovnania vyjadrený ako percento z obratu spolupracujúcich výrobcov v Únii počas ORP preukázal vážené priemerné rozpätie podhodnotenia na trhu Únie v rozmedzí od 6 % do 39 % pre Rusko a do 46 % v prípade ČĽR.
3. Dovoz z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam
(118)
Objem dovozu z tretích krajín na trh Únie sa zvýšil o 33 % počas posudzovaného obdobia v súlade s rastúcim trendom v oblasti spotreby. Podiel dovozu z tretích krajín na trhu zostal relatívne stabilný počas posudzovaného obdobia. Predstavoval približne 70 % spotreby Únie a zaznamenal mierny pokles počas ORP. Zemepisná štruktúra dovozu však bola viac premenlivá s viditeľným zvýšením dovážaných objemov a podielov Brazílie a Nórska na trhu, teda krajín, ktoré zjavne majú prospech predovšetkým zo zvýšenia spotreby.
(119)
Priemerné ceny dovozu z tretích krajín sa zvýšili o 22 % počas posudzovaného obdobia a zostávajú vysoko nad úrovňou cien dovozu z ČĽR a Ruska.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(120)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(121)
Na účely analýzy ujmy sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe takých ukazovateľov ako výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem výroby, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti, priemer cien na jednotku, priemer nákladov na jednotku, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu, akcie a pracovné náklady.
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(122)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa výrazne zvýšila počas posudzovaného obdobia. Nárast bol najvýraznejší v období rokov 2009 až 2011, keď sa výroba zvýšila o 178 %. Následne počas ORP zostala stabilná. Poznamenáva sa, že východiskový rok posudzovaného obdobia bol výnimočný vzhľadom na hospodársku krízu, preto sa vyznačoval nezvyčajne nízkou úrovňou výroby. V skutočnosti, bez ohľadu na významné oživenie po roku 2009, je potrebné pripomenúť, že výroba výrobného odvetvia Únie ešte stále nedosiahla východiskovú úroveň pôvodného prešetrovania (rok 2003), počas ktorého zaznamenaná úroveň výroby presahovala 270 000 ton
Tabuľka 5
Výroba výrobného odvetvia Únie spolu
2009
2010
2011
ORP
Výroba (v tonách)
81 147
192 495
225 376
224 540
Index (2009 = 100)
100
237
278
277
Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
(123)
Výrobná kapacita zostala relatívne stabilná počas posudzovaného obdobia a počas ORP sa zaznamenalo mierne zvýšenie. Keďže výroba sa výrazne zvýšila v období rokov 2009 - 2011, využitie kapacity zaznamenalo celkové zvýšenie o 179 %. Tento trend sa zmenil počas ORP, keď sa využitie kapacity znížilo. Táto negatívna zmena však nebola výsledkom zníženia skutočnej výroby, ale vznikla v dôsledku zvýšenia samotnej kapacity.
Tabuľka 6
Výrobná kapacita a využitie kapacity
2009
2010
2011
ORP
Výrobná kapacita (v tonách)
301 456
301 456
299 914
324 884
Index (2009 = 100)
100
100
99
108
Využitie kapacity (%)
27
64
75
69
Index (2009 = 100)
100
237
279
257
Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
b) Objem predaja, podiel na trhu a rast
(124)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie určeného neprepojeným zákazníkom (stanovené na základe predajov prepojeným a neprepojeným zákazníkom v Únii) nasledoval trend spotreby zaznamenaný v období rokov 2009 - 2011. Ďalšia náhla zmena v ORP je výsledkom posunu z predaja výrobného odvetvia Únie prepojeným zákazníkom na predaj neprepojeným zákazníkom Únie, ktorý bol zaznamenaný v tomto roku. Bol to dôsledok zmeny v organizačnej štruktúre jedného výrobcu Únie.
Tabuľka 7
Predaj výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom
2009
2010
2011
ORP
Objem (v tonách)
60 257
113 048
122 860
191 525
Index (2009 = 100)
100
188
204
318
Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
(125)
Keďže objemy predaja na trhu Únie nasledovali trend spotreby, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu po úvodnom skoku v roku 2010 zostal v posudzovanom období relatívne stabilný s mierne rastúcim trendom.
Tabuľka 8
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu
2009
2010
2011
ORP
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu (%)
14
21
22
25
Index (2009 = 100)
100
155
165
187
Zdroj: Vyplnené dotazníky, Eurostat.
(126)
Ako bolo uvedené v odôvodnení 111, spotreba Únie sa zvýšila o 40 % medzi rokom 2009 a ORP. Výrobné odvetvie Únie využilo tento rast vo svoj prospech zvýšením svojho objemu predaja a podielu na trhu počas rovnakého obdobia.
c) Zamestnanosť a produktivita
(127)
Zamestnanosť v rámci výrobného odvetvia Únie súvisiaca s príslušným výrobkom sa zvýšila takmer o 50 % v posudzovanom období. Tento nárast v počte zamestnancov bol zároveň sprevádzaný ešte vyšším nárastom produktivity, meranej ako výstup (tona) na zamestnanca za rok, pričom nárast predstavoval 86 % v rovnakom období.
Tabuľka 9
Zamestnanosť a produktivita
2009
2010
2011
ORP
Počet zamestnancov
701
869
1064
1042
Index (2009 = 100)
100
124
152
149
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
116
222
212
216
Index (2009 = 100)
100
191
183
186
Zdroj: Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie.
d) Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti
(128)
Ako bolo uvedené v odôvodneniach 37 a 87, dumpingové rozpätie dovozu z príslušných krajín zostáva vysoké. Analýza ukazovateľov ujmy preukázala, že výrobné odvetvie sa zotavuje z dumpingových praktík v minulosti. K zotaveniu však došlo iba nedávno a počas ORP bol na trhu Únie pozorovaný určitý pokles niektorých ukazovateľov ujmy, ako je napríklad ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií. Okrem toho treba poznamenať, že tento pozitívny vývoj sa uskutočňuje pod ochranou súčasných antidumpingových opatrení. Ak by sa súčasné opatrenia zrušili, vplyv súčasných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie by bol výrazný.
e) Priemerná jednotková predajná cena na trhu Únie a jednotkové výrobné náklady
(129)
Priemerná predajná cena spolupracujúcich výrobcov Únie určená neprepojeným zákazníkom v Únii sa zvýšila o 25 % v období rokov 2009 - 2011 a potom sa znížila v ORP. Tieto zmeny cien odrážajú všeobecné zmeny nákladov na suroviny a energiu počas rovnakého obdobia. Podobný trend, t. j. zvýšenie v období rokov 2009 - 2011 a zníženie v ORP možno pozorovať pri predajných cenách za dovoz z tretích krajín, ktoré držia podstatnú časť trhu Únie.
Tabuľka 10
Predajné ceny náklady
2009
2010
2011
ORP
Priemerná jednotková predajná cena v Únii určená neprepojeným zákazníkom (EUR/tona)
1 136
1 282
1 421
1 151
Index (2009 = 100)
100
113
125
101
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
1 094
1 031
1 228
1 063
Index (2009 = 100)
100
94
112
97
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
f) Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu
(130)
Počas posudzovaného obdobia sa peňažný tok výrobcov Únie, ich investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu vyvíjali takto:
Tabuľka 11
Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií
2009
2010
2011
ORP
Ziskovosť predajov v Únii určených neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
2,3
27,0
18,3
7,4
Peňažný tok (v eurách)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investície (v eurách)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Index (2009 = 100)
100
79
95
102
Návratnosť investícií (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(131)
Ziskovosť spolupracujúcich výrobcov Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku pred zdanením neprepojeným zákazníkom vyjadreného ako percento obratu z daného predaja. V roku 2009 bolo rozpätie zisku veľmi nízke a taktiež negatívne pre niektorých výrobcov Únie. Začalo sa však zotavovať v roku 2010 v súlade so zvýšením spotreby a predaja. Je však potrebné poznamenať, že v ORP sa rozpätie zisku znižuje napriek skutočnosti, že objem predaja spolupracujúcich výrobných odvetví Únie (takisto zohľadňujúc zmeny v organizačnej štruktúre) zostal stabilný. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o budúci vývoj rozpätí zisku výrobného odvetvia EÚ.
(132)
Peňažný tok, t. j. schopnosť výrobného odvetvia samostatne financovať svoje činnosti, ktorá bola vypočítaná na základe operácií, bol pozitívny v rámci celého posudzovaného obdobia. Tento ukazovateľ sa však zlepšil len v roku 2010. V nasledujúcich dvoch rokoch sa výrazne zhoršil. Prešetrovanie taktiež preukázalo, že zhoršenie peňažného toku bolo výraznejšie v prípade menších výrobcov Únie. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o schopnosť výrobného odvetvia EÚ uskutočňovať potrebné samostatné financovanie svojich činností v súčasnom hospodárskom kontexte.
(133)
Vývoj ziskovosti a peňažného toku počas posudzovaného obdobia mal vplyv na schopnosť spolupracujúcich výrobcov Únie investovať do svojich činností. V dôsledku toho úroveň investícií zostáva relatívne vysoká a stabilná počas posudzovaného obdobia. Návratnosť investícií, vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií, sa stala pozitívnou až po roku 2009. V nadväznosti na trend ziskovosti a peňažného toku však tento ukazovateľ tiež dosiahol svoj vrchol v roku 2010 a v rokoch 2011 a 2012 neustále klesal.
(134)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno vyvodiť záver, že aj keď finančná výkonnosť spolupracujúcich výrobcov v Únii zostala stabilná počas takmer celého posudzovaného obdobia, začala sa zhoršovať ku koncu tohto obdobia, najmä počas ORP. Ako vyplýva z tabuľky 11, ziskovosť predajov v EÚ výrazne klesla a peňažný tok vytvorený výrobným odvetvím Únie bol nižší ako hodnota investícií, čo naznačuje, že výrobné odvetvie sa muselo opierať o externé financovanie v ORP.
(135)
Zároveň boli zaznamenané obavy, pokiaľ ide o schopnosti navýšenia kapitálu. Tento faktor môže predstavovať rozhodujúci prvok nestability výrobného odvetvia Únie, ak by platnosť opatrení uplynula. V súčasnej hospodárskej situácii je pravdepodobné, že výrobné odvetvie Únie bude mať problémy nájsť finančné prostriedky, aby mohlo čeliť návratu dumpingových dovozov z príslušných krajín, a znovu by mohlo v danom odvetví dôjsť k vážnej ujme vo veľmi krátkom časovom horizonte. To je najmä problém pre malé a stredné podniky, ktoré sú súčasťou výrobného odvetvia Únie.
g) Zásoby
(136)
Hoci konečný stav zásob spolupracujúcich výrobcov v Únii sa medzi rokom 2009 a ORP zvýšil o 32 %, úmerne sa znížil na úroveň výroby a výrobcovia ho nepovažujú za výnimočne vysoký.
Tabuľka 12
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
ORP
Konečný stav zásob (v tonách)
23 946
21 214
26 117
31 504
Index (2009 = 100)
100
89
109
132
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
h) Pracovné náklady
(137)
Zatiaľ čo sa počet osôb zamestnaných spolupracujúcimi výrobcami v Únii zvýšil v posudzovanom období o takmer 50 %, ich priemerné mzdy zostali v tomto období stabilné.
Tabuľka 13
Pracovné náklady
2009
2010
2011
ORP
Priemerné pracovné náklady na zamestnanca
(v EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Index (2009 = 100)
100
102
98
100
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
ZÁVER K SITUÁCII VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(138)
Prešetrovanie ukázalo, že dovoz lacných dumpingových výrobkov z príslušných krajín sa na trhu Únie znížil po uložení pôvodných opatrení v roku 2008. To umožnilo výrobnému odvetviu Únie, aby dosiahlo vysokú úroveň výroby, zvýšilo objem predaja, podiel na trhu a ziskovosť a zlepšilo svoju celkovú finančnú situáciu.
(139)
Dospelo sa preto k záveru, že výrobné odvetvie Únie zaznamenalo značnú ujmu počas ORP. Vzhľadom na pokles spotreby a zhoršenie niektorých finančných ukazovateľov počas ORP, ako je napríklad ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií, je však situácia výrobného odvetvia Únie naďalej zraniteľná.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Úvodné poznámky
(140)
Pre posúdenie pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy, ak by platnosť opatrení uplynula, bol analyzovaný potenciálny vplyv čínskych a ruských dovozov na trh Únie a výrobné odvetvie Únie v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia.
(141)
Analýza sa zamerala na trend spotreby na trhu Únie, voľnú kapacitu, obchodné toky a atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie dotknutých krajín.
2. Spotreba v Únii
(142)
Spotreba príslušného výrobku sa v Únii znížila o 10 % v ORP v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Je to zároveň zníženie o vyše 25 % v porovnaní s úrovňou pred krízou v roku 2007. Pokles spotreby príslušného výrobku je spôsobený klesajúcou výrobou ocele v Únii a v nasledujúcich rokoch možno očakávať ďalší pokles. To bude náročné pre výrobné odvetvie Únie, ktoré sa bude konfrontovať s vysoko konkurenčným prostredím. Preto sa usudzuje, že nemožno tolerovať prítomnosť lacného dumpingového dovozu z ČĽR a Ruska. Takýto dovoz spôsobí tlak na znižovanie cien na trhu, bude narúšať hospodársku súťaž a následne spôsobí značnú ujmu výrobcom v Únii.
3. Voľná kapacita, obchodné toky a atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie dotknutých krajín
a) ČĽR
(143)
Je potrebné poznamenať, že celková kapacita výroby príslušného výrobku v ČĽR sa odhaduje na 10 až 11 miliónov ton, teda je vyššia ako celosvetová spotreba FeSi. Celkové využitie kapacity zároveň dosahuje približne 50 %.
(144)
Čínsky vývoz do celého sveta bol relatívne stabilný počas posudzovaného obdobia a dosahoval úroveň 0,8 milióna ton. Táto úroveň vývozu je prevažne dôsledkom obmedzenia vývozu, ako je uvedené v odôvodnení 41. Únia však nemá žiadnu kontrolu nad týmito mechanizmami a čínska vláda môže vývozné obmedzenia kedykoľvek odstrániť, v dôsledku čoho by trhu Únie hrozilo, že bude zaplavený príslušnými výrobkami vyvezenými z Číny.
(145)
Aj v prípade, že vývozné obmedzenia zostanú nedotknuté, je potrebné zdôrazniť, že súčasný objem celosvetového čínskeho vývozu je vyšší než celková spotreba v Únii.
(146)
Možno odôvodnene očakávať, že ako dôsledok vyplývajúci z atraktívnosti trhu EÚ, ako bolo uvedené v odôvodneniach 40 až 49, bude v prípade zrušenia opatrení aspoň časť súčasného čínskeho vývozu presmerovaná na trh Únie najmä preto, že veľmi skoro bude čeliť ďalšej konkurencii na svojich tradičných ázijských trhoch v dôsledku rozvoja dodatočnej kapacity výroby v Malajzii, ako je uvedené v odôvodnení 44.
(147)
Vzhľadom na uplynutie platnosti antidumpingových ciel v kombinácii s tvrdšou konkurenciou v Ázii sa trh Únie určite stane atraktívnym cieľom pre čínskych vývozcov. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že pred uložením opatrení bola Čína hlavným vývozcov na trh Únie.
(148)
Okrem toho súčasná úroveň čínskych vývozných cien, veľkosť zistených dumpingových rozpätí a existencia významného cenového podhodnotenia potvrdzujú, že v prípade neexistencie antidumpingových opatrení bude pokračovať nekalá súťaž zo strany čínskeho vývozu, ktorá povedie k značnej ujme v rámci výrobného odvetvia Únie.
b) Rusko
(149)
Pri revíznom prešetrovaní sa zistilo, že výroba príslušného výrobku v Rusku počas ORP predstavovala 633 000 ton, pričom výrobná kapacita sa odhaduje na 900 000 ton. Tým zostáva približne 267 000 ton voľnej kapacity, ktorá sama osebe stačí na zásobovanie jednej tretiny dopytu Únie.
(150)
Pokiaľ ide o ruský vývoz príslušného výrobku, je potrebné poznamenať, že Rusko v súčasnosti vyváža 73 % svojej výroby. Okrem Únie sú jeho ďalšími tradičnými vývoznými trhmi USA, Japonsko a Južná Kórea. Vzhľadom na zvýšenú konkurenciu na ázijských trhoch, ako sa uvádza v odôvodnení 44, existujú silné náznaky, že ak by boli antidumpingové opatrenia zrušené, väčšina týchto obchodných tokov bude presmerovaná do Únie. Tento účinok môže byť ešte výraznejší, ak prebiehajúce antidumpingové vyšetrovanie dovozov z Ruska v USA (ako výsledok vyšetrovania, ktoré sa začalo v júli 2013) povedie k uloženiu príslušných opatrení.
(151)
Jeden vyvážajúci výrobca z Ruska s ohľadom na tento bod tvrdil, že uloženie ciel v USA na dovoz ferosilícia z Ruska je nepravdepodobné. Poskytnuté boli určité neoficiálne zistenia z prebiehajúceho vyšetrovania v snahe podporiť toto tvrdenie. Výrobca však nepredložil nijaké zdokumentované dôkazy na podporu svojich tvrdení, a keďže sa začalo antidumpingové vyšetrovanie v USA, ktoré stále prebieha, uloženie príslušných opatrení nemožno vylúčiť.
(152)
Vzhľadom na uplynutie platnosti antidumpingových ciel v kombinácii s tvrdšou konkurenciou na ich hlavných vývozných trhoch sa trh Únie stane atraktívnym cieľom pre ruských vývozcov. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že pred uložením opatrení bolo Rusko hlavným vývozcom na trh Únie a je tam naďalej prítomné napriek opatreniam trvajúcim päť rokov.
(153)
Nakoniec je potrebné zdôrazniť, že ruská hrozba z hľadiska objemov je doplnená jej cenovou politikou na jeho vývozných trhoch. Pôvodné prešetrovanie aj súčasné preskúmanie pred uplynutím platnosti ukázali, že ruské dumpingové praktiky sa zdajú byť štrukturálne: jeho vývozná cena je systematicky nižšia než na ruskom domácom trhu. Súčasné preskúmanie navyše potvrdzuje, že ceny dovozov z Ruska podhodnocujú predajné ceny výrobcov v Únii.
4. Záver
(154)
Vzhľadom na zistenia prešetrovania, t. j. voľná kapacita dostupná v príslušných krajinách, pokračovania dumpingu a obmedzená schopnosť čínskych a ruských vývozcov predávať na ďalších hlavných trhoch tretích krajín, ktorá zvyšuje atraktívnosť trhu Únie, sa predpokladá, že zrušenie opatrení by oslabilo postavenie výrobného odvetvia Únie na jeho kľúčovom trhu a ujma, ktorú utrpelo. by sa opakovane vyskytovala z dôvodu pravdepodobných čínskych a ruských dovozov za dumpingové ceny.
(155)
Neexistujú žiadne dôvody domnievať sa, že zlepšenie výkonnosti výrobného odvetvia Únie v dôsledku platných opatrení by zostalo alebo posilnilo, ak by sa opatrenia zrušili. Naopak, existujú priaznivé podmienky pre pravdepodobný presun dovozov z dotknutých krajín na trh Únie za dumpingové ceny a vo veľkých množstvách, a to by pravdepodobne ohrozilo pozitívny vývoj na trhu Únie, ktorý sa dosiahol počas posudzovaného obdobia. Pravdepodobný dumpingový dovoz by mohol vyvolať tlak na predajné ceny výrobného odvetvia Únie a spôsobil by jeho stratu podielu na trhu, dôsledkom čoho by bol negatívny vplyv na finančnú výkonnosť výrobného odvetvia Únie, ktoré je stále zraniteľné.
(156)
K tomuto bodu sa vyjadril ruský vyvážajúci výrobca, ktorý tvrdí, že opakovaný výskyt ujmy sa nemôže zakladať na samotnej možnosti opakovaného výskytu ujmy, ale skôr na jeho pravdepodobnosti. Prešetrovanie však preukázalo radu skutkových okolností vrátane skutočnosti, že dumpingové praktiky ruských výrobcov nikdy neprestali existovať, ako aj existenciu voľnej kapacity v Rusku. Okrem toho je skutočnosťou, že spotreba Únie je nižšia počas ORP než pred pôvodným prešetrovaním. A napokon na celosvetovej úrovni sa očakáva zvýšená výroba výrobkov najmä na ázijskom trhu. Tieto okolnosti posudzované ako celok vedú k primeranej istote, že na základe dostupných skutočností, ak by platnosť opatrení uplynula, výrobné odvetvie Únie by znovu utrpelo ujmu v dôsledku dumpingových dovozov.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvod
(157)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie súčasných opatrení bolo v rozpore so záujmami Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení rôznych prítomných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. Zainteresované strany mali možnosť sa vyjadriť v súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia.
(158)
Vzhľadom na to, že toto prešetrenie je preskúmaním existujúcich opatrení, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nežiaduceho negatívneho vplyvu súčasných antidumpingových opatrení na zainteresované strany.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(159)
V odôvodnení 154 sa dospelo k záveru, že v rámci výrobného odvetvia Únie by pravdepodobne mohlo dôjsť k vážnemu zhoršeniu jeho situácie v prípade, že by platnosť antidumpingových opatrení uplynula. Preto by zachovanie opatrení bolo prínosom pre výrobné odvetvie Únie, pretože výrobcovia v Únii by mali byť schopní udržať svoj objem predaja, podiel na trhu, ziskovosť a celkovú pozitívnu hospodársku situáciu. Naopak, zrušenie opatrení by vážne ohrozilo životaschopnosť výrobného odvetvia Únie, pretože existujú dôvody očakávať presun čínskych a ruských dovozov na trh Únie za dumpingové ceny a vo veľkých množstvách, ktoré by spôsobili opakovaný výskyt ujmy.
3. Záujem používateľov
(160)
V rámci súčasného preskúmania s Komisiou spolupracovalo desať používateľov v Únii (zlievarne a výrobcovia ocele). Štyri z týchto odpovedí sa skladali zo všeobecných pripomienok, zatiaľ čo iba šesť obsahovalo kompletne vyplnené dotazníky. Na základe týchto údajov sa zistilo, že cena príslušného výrobku má v priemere vplyv dosahujúci približne úroveň 1 % na celkové výrobné náklady používateľov a v prípade žiadnych spolupracujúcich používateľov nedosahuje úroveň 2 %. Preto aj keď niektorí používatelia boli v priebehu roka 2011 a ORP stratoví, nemožno to pripísať existencii antidumpingových ciel na dovoz ferosilícia.
(161)
Je potrebné zvážiť, že podiel Číny a Ruska na trhu počas pôvodného prešetrovania predstavoval približne 40 % trhu Únie a clá týchto dvoch krajín sa pohybujú v rozmedzí 15,6 % až 31,2 %. Preto potenciálny vplyv uplynutia platnosti ciel by sa mohol ohodnotiť ako úspora nákladov v priemere nepresahujúca 0,1 % (vypočítaná na základe podielu na trhu vo výške 40 % pre krajiny, na ktoré sa vzťahujú opatrenia, a priemerné clo ad valorem vo výške 20 %). Z tohto dôvodu je nepravdepodobné, že by uplynutie platnosti cla malo vplyv na návrat k ziskovosti používateľov, ktorí utrpeli straty v priebehu posledných dvoch rokov posudzovaného obdobia. Okrem toho vzhľadom na charakter výrobku a viaceré zdroje zásobovania dostupné na trhu používatelia môžu ľahko zmeniť dodávateľa.
4. Záujem dovozcov
(162)
Všetci známi dovozcovia boli informovaní o začatí preskúmania. Žiadny dovozca príslušného výrobku neodpovedal na dotazník na vytvorenie vzorky pripojený k oznámeniu o začatí konania. Vyšetrovanie ukázalo, že dovozcovia môžu ľahko nakupovať z rôznych zdrojov, ktoré sú v súčasnosti dostupné na trhu, najmä od výrobného odvetvia Únie a od hlavných vývozcov z tretích krajín, ktorí predávajú za nedumpingové ceny. Zároveň sa dospelo k záveru, že vzhľadom na nezáujem dovozcov by zachovanie opatrení nebolo v rozpore s ich záujmom.
5. Záver
(163)
S ohľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody v záujme Únie proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.
H. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(164)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Okrem toho sa im poskytla lehota, počas ktorej mohli vyjadriť svoje pripomienky k týmto zisteniam. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zobrali do úvahy tam, kde je to opodstatnené.
(165)
Z uvedených skutočností vyplýva, ako je stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, že antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz ferosilícia s pôvodom v ČĽR a Rusku, ktoré boli uložené nariadením Rady (ES) č. 172/2008, by sa mali zachovať.
(166)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na veľký rozdiel v colných sadzbách sa v tomto prípade pokladajú za potrebné osobitné opatrenia, aby sa zabezpečilo riadne uplatňovanie antidumpingových ciel. Týmito osobitnými opatreniami platnými len pre spoločnosti, pre ktoré sa zavádza individuálna colná sadzba, sa nariaďuje predloženie platnej obchodnej faktúry colným orgánom členského štátu, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu. Pri dovoze, ku ktorému takáto faktúra nie je priložená, sa uplatní zvyškové antidumpingové clo uplatniteľné na všetkých ostatných výrobcov.
(167)
Výbor ustanovený podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia nepredložil stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilícia, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Rusku.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla, uplatniteľná na čistú cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov uvedených v odseku 1 a vyrobených uvedenými spoločnosťami, je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingová colná sadzba (%)
Doplnkový kód TARIC
Čínska ľudová republika
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd, Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
všetky ostatné spoločnosti
31,2
A999
Rusko
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
všetky ostatné spoločnosti
22,7
A999
3. Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe. Ak takáto faktúra nebude predložená, použije sa sadzba cla uplatňovaná na všetky ostatné spoločnosti.
4. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 9. apríla 2014