NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 529/2014
z 12. marca 2014,
ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na posudzovanie závažnosti rozšírení a zmien v prístupe založenom na interných ratingoch a v pokročilom prístupe merania
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jeho článok 143 ods. 5 tretí pododsek a článok 312 ods. 4 tretí pododsek,
keďže:
(1)
V súlade s článkom 143 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 rozsah uplatňovania ratingového systému odkazuje na druh expozícií, ktoré možno ohodnotiť konkrétnym ratingovým systémom.
(2)
V nariadení (EÚ) č. 575/2013 sa rozlišuje medzi závažnými rozšíreniami alebo zmenami v prístupe interných ratingov (prístup IRB) a v pokročilom prístupe merania (AMA), ktoré podliehajú schvaľovaniu, a všetkými inými zmenami, ktoré podliehajú oznamovacej povinnosti. Pokiaľ ide o oznamovanie, v nariadení (EÚ) č. 575/2013 nie je stanovený čas oznamovania rozšírenia alebo zmeny, t. j. či by zmena mala byť oznámená pred jej vykonaním alebo po ňom. Malo by sa pamätať na skutočnosť, že rozšírenia alebo zmeny menšej závažnosti nemusia byť príslušným orgánom hlásené vopred. Pre inštitúcie by to navyše bolo zároveň efektívnejšie a menej zaťažujúce, keby takéto zmeny menšej závažnosti zhromažďovali a príslušným orgánom oznamovali v pravidelných intervaloch. K takejto praxi v oblasti dohľadu už v niekoľkých členských štátoch skutočne dochádza. Rozšírenia a zmeny, ktoré si vyžadujú oznámenie, by sa teda mali ďalej rozdeliť na rozšírenia a zmeny, ktoré si vyžadujú oznámenie pred ich vykonaním, a rozšírenia a zmeny, ktoré si vyžadujú oznámenie až po ich vykonaní. Zabezpečilo by sa tým ďalej, že príslušné orgány budú vo svojich každodenných úlohách zameriavať svoju pozornosť na rozšírenia a zmeny, ktoré majú potenciál závažne zmeniť požiadavky na vlastné zdroje alebo výkonnosť modelov či ratingových systémov. Zároveň by sa zabezpečilo, že inštitúcie budú rozlišovať medzi rozšíreniami a zmenami veľkej závažnosti a rozšíreniami a zmenami menšej závažnosti na základe prístupu dohľadu orientovaného na riziká. Takéto rozlišovanie medzi rozšíreniami a zmenami podliehajúcimi oznámeniu pred ich vykonaním a rozšíreniami a zmenami podliehajúcimi oznámeniu po ich vykonaní by bolo obozretné vzhľadom na skutočnosť, že oznamovanie pred vykonaním by príslušným orgánom dalo možnosť preskúmať správne uplatňovanie tohto nariadenia. Tým by sa zase znížilo zaťaženie v oblasti dohľadu na strane inštitúcií.
(3)
Závažnosť rozšírení alebo zmien v modeloch obvykle závisí od druhu a kategórie navrhovaného rozšírenia alebo zmeny (čo by malo byť odzrkadlené v kvalitatívnych kritériách) a od ich potenciálu zmeniť požiadavky na vlastné zdroje alebo prípadne hodnoty rizikovo vážených expozícií (čo by malo byť odzrkadlené v kvantitatívnych kritériách). Akékoľvek kvantitatívne kritériá na preskúmavanie závažnosti rozšírení alebo zmien by preto mali mať formu prahovej hodnoty na základe percentuálnej zmeny požiadaviek na vlastné zdroje alebo prípadne hodnôt rizikovo vážených expozícií pred zmenou a po nej.
(4)
Zatiaľ čo pri rozšíreniach a zmenách prístupov AMA by sa kvantitatívna prahová hodnota mala v záujme jednoduchosti vypočítavať na základe požiadaviek na vlastné zdroje, pri zmenách prístupov IRB by sa prahová hodnota mala vypočítavať na základe hodnôt rizikovo vážených expozícií, aby sa predišlo situácií, keď by prahové hodnoty boli nevhodne ovplyvnené rozdielmi v hodnotách úprav ocenenia pohľadávok, ktoré boli uskutočnené a ktoré majú vplyv na požiadavky na vlastné zdroje, no nie na hodnoty rizikovo vážených expozícií. Kvantitatívne prahové hodnoty by navyše mali byť navrhnuté tak, aby sa v nich zohľadňoval celkový vplyv rozšírení alebo zmien na kapitál potrebný na základe interných prístupov i štandardizovaných prístupov s cieľom zobraziť mieru, do akej sa interné prístupy používajú na celkové požiadavky na vlastné zdroje alebo hodnoty rizikovo vážených expozícií. To platí pre všetky prahové hodnoty pri oboch prístupoch, okrem prípadu druhej prahovej hodnoty podľa článku 4 ods. 1 písm. c) bodu ii) pri prístupe IRB a prípadu prahovej hodnoty na oznámenie vopred pri prístupe IRB, ktoré sú navrhnuté s ohľadom na vplyv zmien na hodnoty rizikovo vážených expozícií, pre ktoré platí rozsah uplatňovania špecifického modelu. Pri oboch prístupoch - IRB aj AMA - by sa výpočty na odvodenie vplyvu daného rozšírenia alebo zmeny mali za predpokladu, že daný súbor expozícií (v prípade prístupu IRB) a daný rizikový profil (v prípade prístupu AMA) sú postupom času relatívne stabilné, vykonať s odkazom na rovnaký bod v čase.
(5)
Pokiaľ ide o rozšírenia a zmeny modelu, ktoré boli oznámené, príslušné orgány môžu kedykoľvek prijať primerané opatrenia dohľadu na základe priebežného preskúmania existujúcich povolení na používanie interných prístupov stanovených v článku 101 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (2). Na jednej strane tak môžu urobiť s cieľom zabezpečiť, aby zostali splnené požiadavky stanovené v tretej časti hlave II kapitole 3 oddiele 6 alebo v tretej časti hlave III kapitole 4 alebo v tretej časti hlave VI kapitole 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Na druhej strane sú nevyhnutné pravidlá, aby sa stanovili spúšťacie mechanizmy pre nové povolenia a oznámenia rozšírení a zmien v interných prístupoch. Takéto pravidlá by nemali ovplyvňovať dohľadové prístupy preskúmavania interných modelov alebo administratívne postupy stanovené v článku 20 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
(6)
Na zmeny permanentného čiastočného využívania interných prístupov alebo prípadne zmeny postupného vykonávania interných prístupov sa vzťahujú články 148 a 150 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pre prístup IRB a článok 314 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pre prístup AMA. Na uvedené druhy zmien by sa preto toto nariadenie vzťahovať nemalo.
(7)
Povolenie príslušných orgánov sa vo vzťahu k prístupom týka metód, postupov, kontrol, zhromažďovania údajov a systémov IT, a preto by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na priebežné zosúlaďovanie modelov so súborom údajov používaným na výpočet na základe schválených metód, postupov, kontrol, zhromažďovania údajov a systémov IT.
(8)
Aby príslušné orgány mohli posúdiť, či inštitúcie správnym spôsobom uplatnili pravidlá posudzovania závažnosti rozšírení a zmien, inštitúcie by mali príslušným orgánom predložiť vhodnú dokumentáciu. S cieľom znížiť zaťaženie inštitúcií v oblasti dohľadu a zvýšiť v tomto ohľade účinnosť a efektívnosť postupov príslušných orgánov by sa mali stanoviť pravidlá, v ktorých by sa určili požiadavky na dokumentáciu, ktorá bude musieť sprevádzať žiadosti o schválenie alebo oznámenia o rozšíreniach a zmenách.
(9)
Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré Európsky orgán pre bankovníctvo predložil Komisii.
(10)
Ustanovenia tohto nariadenia sú úzko prepojené, keďže odkazujú na rozšírenia a/alebo zmeny prístupov AMA a IRB pre požiadavky na vlastné zdroje pre kreditné a operačné riziko a keďže príslušné otázky a postupy v oblasti dohľadu sú pre tieto dva druhy interných prístupov podobné. S cieľom zabezpečiť koherentnosť medzi týmito ustanoveniami a uľahčiť osobám, ktoré podliehajú príslušným povinnostiam, komplexný pohľad na ne a prístup k nim koordinovaným spôsobom je žiaduce, aby nadobudli účinnosť v rovnakom čase a zahŕňali v jedinom nariadení všetky regulačné technické predpisy požadované v nariadení (EÚ) č. 575/2013 o rozšíreniach a zmenách interných modelov pre kreditné a operačné riziko. Keďže však článok 312 ods. 4 prvý pododsek písm. a) pojednáva o odlišnej predmetnej veci, toto nariadenie sa týka len písm. b) a c).
(11)
Európsky orgán pre bankovníctvo vykonal otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu Rady (EÚ) č. 1093/2010 (3) o stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa stanovujú podmienky posudzovania závažnosti rozšírení a zmien prístupov interných ratingov a pokročilých prístupov merania povolených v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013 vrátane spôsobov oznamovania takýchto zmien a rozšírení.
Článok 2
Kategórie rozšírení a zmien
1. Závažnosť zmien rozsahu uplatňovania ratingového systému alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície, resp. zmien ratingových systémov alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície, pre prístup založený na interných ratingoch (ďalej len „zmeny v prístupe IRB“), alebo závažnosť rozšírení a zmien pre pokročilý prístup merania (ďalej len „rozšírenia a zmeny v AMA“) sa klasifikujú do jednej z týchto kategórií:
a)
závažné rozšírenia a zmeny, ktoré si podľa článku 143 ods. 3 a článku 312 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vyžadujú povolenie od príslušných orgánov;
b)
ostatné rozšírenia a zmeny, ktoré si vyžadujú oznámenie príslušným orgánom.
2. Rozšírenia a zmeny uvedené v odseku 1 písm. b) sa ďalej delia na:
a)
rozšírenia a zmeny, ktoré si vyžadujú oznámenie pred ich vykonaním;
b)
rozšírenia a zmeny, ktoré si vyžadujú oznámenie po ich vykonaní.
Článok 3
Zásady klasifikácie rozšírení a zmien
1. Klasifikácia zmien v prístupe IRB sa uskutočňuje v súlade s týmto článkom a článkami 4 a 5.
Klasifikácia rozšírení a zmien v AMA sa uskutočňuje v súlade s týmto článkom a článkami 6 a 7.
2. Keď inštitúcie musia vypočítať kvantitatívny vplyv ktoréhokoľvek rozšírenia alebo zmeny na požiadavky na vlastné zdroje alebo prípadne na hodnoty rizikovo vážených expozícií, uplatňujú túto metodiku:
a)
na účely posudzovania kvantitatívneho vplyvu inštitúcie používajú najnovšie dostupné údaje;
b)
keď presné posúdenie kvantitatívneho vplyvu nie je realizovateľné, inštitúcie namiesto toho vykonajú posúdenie vplyvu na základe reprezentatívnej vzorky alebo iných spoľahlivých metodík dedukcie;
c)
pri zmenách, ktoré nemajú priamy kvantitatívny vplyv, sa kvantitatívny vplyv podľa článku 4 ods. 1 písm. c) pre prístup IRB, resp. článku 6 ods. 1 písm. c) pre AMA nevypočítava.
3. Jedno závažné rozšírenie alebo zmena sa nesmie rozdeľovať do viacerých zmien alebo rozšírení nižšej závažnosti.
4. V prípade pochýb inštitúcie zadelia rozšírenia a zmeny do kategórie najvyššej potenciálnej závažnosti.
5. Keď príslušné orgány poskytli v súvislosti so závažným rozšírením alebo zmenou svoje povolenie, inštitúcie vypočítavajú požiadavky na vlastné zdroje na základe schváleného rozšírenia alebo zmeny od dátumu uvedeného v novom povolení, ktorým sa nahrádza to predchádzajúce. V prípade nevykonania rozšírenia alebo zmeny k dátumu uvedenému v novom povolení, pre ktoré príslušné orgány udelili povolenie, je potrebné nové povolenie od príslušných orgánov, o ktoré sa musí požiadať bez zbytočného odkladu.
6. V prípade oneskorenia s vykonávaním rozšírenia alebo zmeny, pre ktoré príslušný orgán udelil povolenie, inštitúcia príslušnému orgánu oznamuje a predkladá plán včasného vykonania schváleného rozšírenia alebo zmeny, ktorý uplatní v lehote, na ktorej sa dohodne s príslušným orgánom.
7. Keď je rozšírenie alebo zmena klasifikovaná ako rozšírenie alebo zmena, ktorá si vyžaduje oznámenie príslušným orgánom vopred, a keď sa po oznámení inštitúcie rozhodnú nevykonať toto rozšírenie alebo zmenu, inštitúcie toto rozhodnutie bez zbytočného odkladu oznámia príslušným orgánom.
Článok 4
Závažné zmeny v prístupe IRB
1. Zmeny v prístupe IRB sa považujú za závažné, ak spĺňajú ktorúkoľvek z týchto podmienok:
a)
patria medzi zmeny rozsahu uplatňovania ratingového systému alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície opísané v prílohe I prvej časti oddiele 1;
b)
patria medzi zmeny ratingových systémov alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície opísané v prílohe I druhej časti oddiele 1;
c)
ich výsledkom je ktorákoľvek z týchto situácií:
i)
zníženie ktoréhokoľvek z týchto faktorov o 1,5 %:
-
celkových hodnôt konsolidovaných rizikovo vážených expozícií materskej inštitúcie v EÚ pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov,
-
celkových hodnôt rizikovo vážených expozícií pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov v prípade inštitúcie, ktorá nie je ani materskou inštitúciou, ani dcérskou spoločnosťou;
ii)
zníženie, o 15 % alebo viac, hodnôt rizikovo vážených expozícií pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov, ktoré súvisia s rozsahom uplatňovania interného ratingového systému alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície.
2. Na účely odseku 1 písm. c) bodu i) tohto článku a v súlade s článkom 3 ods. 2 sa vplyv zmeny posudzuje ako pomer vypočítaný takto:
a)
v čitateli je rozdiel medzi hodnotami rizikovo vážených expozícií pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov súvisiace s rozsahom uplatňovania interného ratingového systému alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície pred a po zmene na konsolidovanej úrovni materskej inštitúcie v EÚ alebo na úrovni inštitúcie, ktorá nie je ani materskou inštitúciou, ani dcérskou spoločnosťou;
b)
v menovateli sú celkové hodnoty rizikovo vážených expozícií pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov pred zmenou na konsolidovanej úrovni materskej inštitúcie v EÚ, resp. na úrovni inštitúcie, ktorá nie je ani materskou inštitúciou, ani dcérskou spoločnosťou.
Výpočet musí odkazovať na rovnaký bod v čase.
Určenie vplyvu hodnôt rizikovo vážených expozícií sa vzťahuje len na vplyv zmeny prístupu IRB a predpokladá sa, že súbor expozícií ostáva konštantný.
3. Na účely odseku 1 písm. c) bodu ii) tohto článku a v súlade s článkom 3 ods. 2 sa vplyv zmeny posudzuje ako pomer vypočítaný takto:
a)
v čitateli je rozdiel hodnôt rizikovo vážených expozícií pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov, ktoré súvisia s rozsahom uplatňovania interného ratingového systému alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície pred zmenou a po nej;
b)
v menovateli sú hodnoty rizikovo vážených expozícií pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov pred zmenou, ktoré súvisia s rozsahom uplatňovania ratingového systému alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície.
Výpočet musí odkazovať na rovnaký bod v čase.
Určenie vplyvu hodnôt rizikovo vážených expozícií sa vzťahuje len na vplyv zmeny prístupu IRB a predpokladá sa, že súbor expozícií ostáva konštantný.
Článok 5
Zmeny v prístupe IRB, ktoré sa nepovažujú za závažné
1. Zmeny v prístupe IRB, ktoré nie sú závažné, ale majú sa oznamovať príslušným orgánom podľa článku 143 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, sa oznamujú takto:
a)
zmeny, ktoré spĺňajú ktorúkoľvek z nasledujúcich podmienok, sa oznamujú príslušným orgánom najmenej dva mesiace pred ich vykonaním:
i)
zmeny opísané v prílohe I prvej časti oddiele 2,
ii)
zmeny opísané v prílohe I druhej časti oddiele 2,
iii)
zmeny, ktoré vedú k zníženiu, najmenej o 5 %, hodnôt rizikovo vážených expozícií pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov, ktoré súvisia s rozsahom uplatňovania interného ratingového systému alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície;
b)
všetky ostatné zmeny sa oznamujú príslušným orgánom po ich vykonaní, a to najmenej raz ročne.
2. Na účely odseku 1 písm. a) bodu iii) tohto článku a v súlade s článkom 3 ods. 2 sa vplyv zmeny posudzuje ako pomer vypočítaný takto:
a)
v čitateli je rozdiel hodnôt rizikovo vážených expozícií pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov, ktoré súvisia s rozsahom uplatňovania interného ratingového systému alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície pred zmenou a po nej;
b)
v menovateli sú hodnoty rizikovo vážených expozícií pre kreditné riziko a riziko zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov pred zmenou, ktoré súvisia s rozsahom uplatňovania ratingového systému alebo prístupu interných modelov na kapitálové expozície.
Výpočet musí odkazovať na rovnaký bod v čase.
Určenie vplyvu hodnôt rizikovo vážených expozícií sa vzťahuje len na vplyv zmeny prístupu IRB a predpokladá sa, že súbor expozícií ostáva konštantný.
Článok 6
Závažné rozšírenia a zmeny AMA
1. Rozšírenia a zmeny AMA sa považujú za závažné, ak spĺňajú ktorúkoľvek z týchto podmienok:
a)
patria medzi rozšírenia opísané v prílohe II prvej časti oddiele 1;
b)
patria medzi zmeny opísané v prílohe II druhej časti oddiele 1;
c)
ich výsledkom je ktorákoľvek z týchto situácií:
i)
zníženie ktoréhokoľvek z týchto faktorov o 10 % alebo viac:
-
celkových konsolidovaných požiadaviek na vlastné zdroje materskej inštitúcie v EÚ pre operačné riziko,
-
celkových požiadaviek na vlastné zdroje pre operačné riziko v prípade inštitúcie, ktorá nie je ani materskou inštitúciou, ani dcérskou spoločnosťou;
ii)
zníženie ktoréhokoľvek z týchto faktorov o 10 % alebo viac:
-
celkových požiadaviek na vlastné zdroje pre operačné riziko na konsolidovanej úrovni materskej inštitúcie, ktorá nie je materskou inštitúciou v EÚ,
-
celkových požiadaviek na vlastné zdroje pre operačné riziko dcérskej spoločnosti, keď materská inštitúcia nedostala povolenie používať AMA.
2. Na účely odseku 1 písm. c) bodu i) a v súlade s článkom 3 ods. 2 sa vplyv akéhokoľvek rozšírenia alebo zmeny posudzuje ako pomer vypočítaný takto:
a)
v čitateli je rozdiel medzi požiadavkami na vlastné zdroje pre operačné riziko súvisiace s rozsahom uplatňovania modelu AMA pred a po rozšírení alebo zmene na konsolidovanej úrovni materskej inštitúcie v EÚ alebo na úrovni inštitúcie, ktorá nie je ani materskou inštitúciou, ani dcérskou spoločnosťou;
b)
v menovateli sú celkové požiadavky na vlastné zdroje pre operačné riziko pred rozšírením alebo zmenou na konsolidovanej úrovni materskej inštitúcie EÚ, resp. na úrovni inštitúcie, ktorá nie je ani materskou inštitúciou, ani dcérskou spoločnosťou.
Výpočet musí odkazovať na rovnaký bod v čase.
Určenie vplyvu na požiadavky na vlastné zdroje sa vzťahuje len na vplyv rozšírenia a zmeny AMA, a preto sa predpokladá, že profil operačného rizika ostáva konštantný.
3. Na účely odseku 1 písm. c) bodu ii) a v súlade s článkom 3 ods. 2 sa vplyv akéhokoľvek rozšírenia alebo zmeny posudzuje ako pomer vypočítaný takto:
a)
v čitateli je rozdiel medzi požiadavkami na vlastné zdroje pre operačné riziko súvisiace s rozsahom uplatňovania modelu pred a po rozšírení alebo zmene na konsolidovanej úrovni materskej inštitúcie, ktorá nie je materskou inštitúciou v EÚ, alebo na úrovni dcérskej spoločnosti, keď materská inštitúcia nedostala povolenie používať AMA;
b)
v menovateli sú celkové požiadavky na vlastné zdroje pre operačné riziko pred rozšírením alebo zmenou na konsolidovanej úrovni materskej inštitúcie, ktorá nie je materskou inštitúciou v EÚ, resp. na úrovni dcérskej spoločnosti, keď materská inštitúcia nedostala povolenie používať AMA.
Výpočet musí odkazovať na rovnaký bod v čase.
Určenie vplyvu na požiadavky na vlastné zdroje sa vzťahuje len na vplyv rozšírenia a zmeny AMA, a preto sa predpokladá, že profil operačného rizika ostáva konštantný.
Článok 7
Rozšírenia a zmeny AMA, ktoré sa nepovažujú za závažné
Rozšírenia a zmeny AMA, ktoré nie sú závažné, ale majú sa oznamovať príslušným orgánom podľa článku 312 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, sa oznamujú takto:
a)
rozšírenia a zmeny, na ktoré sa vzťahuje príloha II prvá časť oddiel 2 a druhá časť oddiel 2, sa príslušným orgánom oznamujú najmenej dva mesiace pred ich vykonaním;
b)
všetky ostatné rozšírenia a zmeny sa oznamujú príslušným orgánom po ich vykonaní, a to najmenej raz ročne.
Článok 8
Dokumentácia rozšírení a zmien
1. Pri rozšíreniach a zmenách v prístupe IRB a AMA klasifikovaných ako rozšírenia a zmeny, ktoré si vyžadujú schválenie príslušnými orgánmi, inštitúcie spolu so žiadosťou predkladajú túto dokumentáciu:
a)
opis rozšírenia alebo zmeny, ich opodstatnenie a cieľ;
b)
dátum ich vykonania;
c)
rozsah uplatňovania ovplyvnený rozšírením alebo zmenou modelu, spolu s objemovými vlastnosťami;
d)
technické a procesné dokumenty;
e)
správy o nezávislom posúdení alebo validácii zo strany inštitúcií;
f)
potvrdenie, že rozšírenie alebo zmenu schválili príslušné orgány prostredníctvom schvaľovacích procesov inštitúcie, a dátum schválenia;
g)
ak je to vhodné, kvantitatívny vplyv zmeny alebo rozšírenia na hodnoty rizikovo vážených expozícií alebo na požiadavky na vlastné zdroje;
h)
záznamy o aktuálnom a predchádzajúcom čísle verzie interných modelov inštitúcie, ktoré podliehajú schvaľovaniu.
2. Pri rozšíreniach a zmenách klasifikovaných ako rozšírenia a zmeny, ktoré si vyžadujú oznámenie buď pred ich vykonaním, alebo po ňom, inštitúcie spolu s oznámením predkladajú dokumentáciu uvedenú v odseku 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článok 9
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 12. marca 2014