PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1342/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1601/2001 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace, Turecka, Thajska a České republiky. Uvedená opatření jsou dále uváděna jako „původní opatření“ a šetření, na jehož základě byla tato opatření uložena, je dále uváděno jako „původní šetření“.
(2)
Komise přijala v srpnu 2001 nabídku cenového závazku ruského výrobce (JSC Severstal-Metiz). Tato dohoda o závazku byla v říjnu 2007 zrušena (3), protože kvůli obtížím se správnou klasifikací velkého počtu jednotlivých typů výrobku vyvážených uvedenou společností byla považována za neproveditelnou.
(3)
Nařízením (ES) č. 1279/2007 (4) zachovala Rada původní opatření pro Ruskou federaci po částečném prozatímním přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Na tato opatření se dále odkazuje jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se dále odkazuje jako na „poslední šetření“. Nařízení (ES) č. 1279/2007 ukončilo i opatření týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Turecka a Thajska.
(4)
V současné době (5) jsou v platnosti také opatření proti ocelovým lanům a kabelům z Ukrajiny a Čínské lidové republiky, která byla rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky.
2. Žádost o přezkum
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (6) oznámila Komise dne 27. října 2012 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(6)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané styčným výborem Evropského svazu výrobního odvětví drátěných lan (European Union Wire Rope Industries, dále jen „EWRIS“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých železných nebo ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření pokračujícího nebo opakovaného dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené řízením
(8)
Komise oficiálně informovala vyvážející výrobce, výrobce v Unii, dovozce a uživatele, o nichž věděla, jakož i žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Vzhledem k možnému velkému počtu vyvážejících výrobců v Ruské federaci zahrnutých do šetření předpokládalo oznámení o zahájení řízení původně výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci z Ruské federace požádáni, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení řízení přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci v Ruské federaci poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení a vyjádřili ochotu dále spolupracovat s Komisí, bylo rozhodnuto, že se pro vyvážející výrobce nepoužije výběr vzorku.
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení sdělila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k uvedenému programu ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Tento předběžný vzorek tvořilo pět výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.
(12)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky, byly navrhované společnosti vybrány do konečného vzorku a zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány. Nakonec se však jedna z vybraných společností ze vzorku stáhla. Komise se proto rozhodla omezit vzorek na čtyři zbývající společnosti, které byly i pak shledány reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem výroby (29,3 %) a prodej (20,9 %) obdobného výrobku v Unii.
(13)
Ačkoli se v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, nepřihlásil se ani žádný dovozce, který není ve spojení, ani žádný uživatel. Proto nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.
(14)
Dotazníky byly zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dvěma vyvážejícím výrobcům v Ruské federaci a jednomu dovozci, který je ve spojení.
3.3 Odpovědi na dotazník
(15)
Na dotazník odpověděli uvedení čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dovozce ve spojení a jeden vyvážející výrobce z Ruské federace.
(16)
Přestože se původně přihlásili dva vyvážející výrobci z Ruské federace, pouze jeden z nich poskytl odpověď na dotazník a je považován v šetření za spolupracující stranu. Spolupracující vyvážející výrobce má stoprocentně vlastněnou dceřinou společnost se sídlem v Itálii, rovněž vyrábějící ocelová lana a kabely a dovážející dotčený výrobek z Ruské federace. Druhý vyvážející výrobce poskytl písemné stanovisko v době zahájení šetření, a i když byl vyzván, aby vyplnil dotazník, neučinil tak. Má se proto za to, že druhý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.
3.4 Inspekce na místě
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,
-
BRIDON International Ltd., Spojené království,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Rakousko,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalsko;
b)
vyvážející výrobce v Ruské federaci:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec;
c)
dovozce ve spojení:
-
REDAELLI Tecna SpA, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. železná a ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
2. Obdobný výrobek
(19)
Přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v Ruské federaci a vyvážené do Unie a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci z Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(21)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v Ruské federaci. Spolupracující vyvážející výrobce představoval 99 % vývozu dotčeného výrobku z Ruské federace do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(22)
Vzhledem k tomu, že dva další známí výrobci v Ruské federaci při šetření nespolupracovali, musely závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu uvedené níže vycházet z nejlepších dostupných informací, včetně údajů Eurostatu, oficiálních ruských statistických údajů a omezených údajů získaných od druhého výrobce.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Podle žádosti o přezkum údajně činilo průměrné dumpingové rozpětí u vývozů z Ruské federace do Unie 130,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení (bod 4.1), žadatel srovnal vývozní ceny výrobků vyvážených z Ruské federace do Unie (na úrovni cen ze závodu) s domácími cenami v Ruské federaci.
2.1 Běžná hodnota
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejprve pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce určeno, zda byl jeho celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na ruském domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl celkově reprezentativní.
(25)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(26)
Dále bylo zjišťováno, zda byl prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda prodej každého typu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného typu výrobku do Unie. U typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(27)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(28)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena na základě výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, v případě potřeby s připočtením přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 první větou základního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(29)
Jelikož spolupracující ruský vyvážející výrobce prodával výrobky na vývoz na trh Unie přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(30)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Byly provedeny úpravy s ohledem na všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a na zisk, aby se stanovila spolehlivá vývozní cena. Jelikož nezávislí dovozci neposkytli informace o úrovni zisků dosažených během období přezkumného šetření, vycházelo se z průměrného ziskového rozpětí ve výši 5 %.
2.3 Srovnání
(31)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(32)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu, který u vyvážejícího výrobce činil 4,7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení platných opatření
3.1 Předběžné poznámky
(34)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení platných opatření. V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruské federace, přitažlivost trhu Unie a dalších trhů třetích zemí, výrobní kapacita a přebytečná kapacita pro vývoz v Ruské federaci.
3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruské federace
(35)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období dovoz z Ruské federace zvýšil z 2 005 tun v roce 2009 na 2 343 tun v období přezkumného šetření, což představovalo přibližně 1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření a v posuzovaném období. Jak je uvedeno výše v 33. bodě odůvodnění, dovoz od spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl uskutečňován za dumpingové ceny (4,7 %) i navzdory platnému antidumpingovému clu.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(36)
Vývoz do Unie představoval 3 % celkového prodeje spolupracujícího výrobce, zatímco většina prodeje (85 %) se uskutečnila na ruském domácím trhu. Domácí trh vzrostl v posuzovaném období o 38 % (7) a může dále růst, bude-li i nadále růst HDP Ruské federace, jak předpokládají veřejně dostupné zdroje, specializující se na ekonomickou analýzu. Informace shromážděné v průběhu šetření navíc ukázaly, že spolupracující výrobce nevyrábí veškeré typy dotčeného výrobku, a proto jeho konkurenční tlak na výrobce v Unii je omezený. Tak je tomu pravděpodobně i v případě dvou dalších výrobců, a to vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace o investicích do nových strojů, které by například umožnily výrobu dotčeného výrobku s větším průměrem. Omezený konkurenční tlak ze strany vyvážejících výrobců z Ruské federace se dále zdá být rovněž potvrzen přítomností výrobců z Unie na ruském trhu. Podle oficiálních ruských celních statistických údajů představoval vývoz obdobného výrobku výrobců z Unie do Ruské federace 30 % veškerého dovozu obdobného výrobku na ruský trh v období přezkumného šetření, v důsledku čehož byli výrobci z Unii největšími vývozci na ruském trhu.
(37)
V reakci na poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že předpokládaný růst HDP Ruska (v rozmezí 3 %) je velmi mírný a neumožní další rozvoj ruského trhu ocelových lan a kabelů. V důsledku toho ruský trh nemusí být schopen absorbovat větší objem obdobného výrobku. V této souvislosti je třeba poznamenat, že růst ruského HDP během posuzovaného období, tj. od roku 2009 do konce období šetření, byl nižší než očekávaný růst pro rok 2014, nicméně umožnil růst trhu ocelových lan a kabelů v Rusku o 38 %. Námitka byla proto zamítnuta.
(38)
Táž strana také poukázala na nové typy výrobků, které spolupracující vyvážející výrobce nedávno vyvinul (ve spolupráci se svou dceřinou společností se sídlem v Unii), a tvrdila, že to potvrzuje investice uskutečněné tímto výrobcem během posuzovaného období. Tato skutečnost však neodporuje závěru, že spolupracující výrobce není schopen vyrábět všechny typy lan (zejména ocelová lana a kabely ve vyšším kvalitativním segmentu trhu). Námitka byla proto zamítnuta.
(39)
Na přitažlivost trhu Unie by se mělo rovněž pohlížet v souvislosti tím, že ruští vyvážející výrobci převzali některé výrobce Unie. Dva ruští výrobci nyní vlastní dceřiné společnosti se sídlem v Unii. Inspekce na místě provedená u dceřiné společnosti spolupracujícího vývozce, která má sídlo v Unii, ukázala, že se prodej uskutečňoval převážně na evropském trhu a že související prodej mezi spolupracujícím vývozcem a touto dceřinou společností byl v období přezkumného šetření omezený.
(40)
Na základě údajů od spolupracujícího vývozce je třeba poukázat na to, že objem ruského vývozu dotčeného výrobku do třetích zemí v období přezkumného šetření přesáhl objem vývozu do Unie čtyřikrát. Vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce pro třetí země byly v průměru nižší než domácí prodejní cena v Ruské federaci, ale v průměru na vyšší úrovni než vývozní ceny pro trh Unie. To umožňuje závěr, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je přitažlivější než prodej na trhu Unie. V této souvislosti se poukazuje na existenci již dlouho zavedených prodejních kanálů na trzích Společenství nezávislých států (SNS).
(41)
V reakci na poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že vývozní ceny ruských výrobců na trzích třetích zemí jsou ve skutečnosti nižší než vývozní ceny pro Unii. Odvolával se přitom na srovnání mezi průměrnými vývozními cenami pro Ukrajinu a některé evropské státy, vycházející údajně z ruských celních statistických údajů. Nebyly předloženy žádné původní údaje tvořící základ pro srovnání. V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání cenového rozdílu mezi ruskými vývozními cenami pro Unii a pro trhy třetích zemí provedené při šetření vycházelo z ověřených údajů uvedených v dotazníku spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Toto srovnání cen bylo provedeno na úrovni ceny ze závodu s přihlédnutím k rozdílům mezi jednotlivými typy výrobků a obchodní úrovní. Průměrné ceny, které žadatel předložil, neodrážejí složitost cenových složek a rozpětí existující na trhu ocelových lan a kabelů a způsobenou významným množstvím různých výrobků a různou obchodní úrovní. Námitka byla proto zamítnuta.
(42)
Táž strana tvrdila, že objem vývozu výrobního odvětví Unie do Ruské federace není v tomto případě důležitý, a poukázala na zvýšený dovoz z Čínské lidové republiky do Ruské federace a potřebu zohlednit jej při analýze, protože představuje konkurenční hrozbu pro přítomnost ruských výrobců na trzích Ruska a SNS. V tomto ohledu je skutečnost, že výrobci z Unie jsou i nadále vedoucími vývozci na ruském trhu, důležitá, protože mimo jiné potvrzuje, že ruští výrobci nejsou schopni vyrábět všechny typy ocelových lan a kabelů, pro které existuje poptávka na ruském trhu. Pokud jde o čínský vývoz do Ruské federace, je třeba poznamenat, že vzrostl současně s prudkým růstem poptávky na ruském trhu. Nebyly poskytnuty žádné informace, např. týkající se čínských vývozních cen pro Ruskou federaci a země SNS nebo vlastností dováženého výrobku, který je předmětem šetření, aby bylo možné provést další analýzu. A je třeba také uvést, že podle ruských celních statistických údajů měli ruští výrobci dotčeného výrobku v období přezkumného šetření stále vedoucí postavení na domácím trhu a že celkový dovoz na tento trh představoval pouze 15 % ruského trhu ocelových lan a kabelů. Námitka byla proto zamítnuta.
3.4 Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz v Ruské federaci
(43)
Podle žádosti o přezkum činila výrobní kapacita všech ruských vyvážejících výrobců 115 000 tun. Během šetření žadatel nově odhadl ruskou výrobní kapacitu; ta je podle něj v rozmezí od 220 000 do 250 000 tun, což ale nijak nedoložil. Na základě ověřených údajů od spolupracujícího vývozce, údajů předložených druhým známým výrobcem a údajů o třetím výrobci obsažených v žádosti byla výrobní kapacita všech ruských výrobců dotčeného výrobku stanovena na zhruba 158 000 tun. V této souvislosti je třeba poznamenat, že výrobní kapacita spolupracujícího výrobce prošla v posuzovaném období strukturálními úpravami, v jejichž důsledku byla jedna výrobní dílna uzavřena.
(44)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že některé stroje z uzavřené dílny byly přemístěny do jiných výrobních závodů spolupracujícího výrobce. Nicméně toto tvrzení nebylo doloženo. V tomto ohledu důkazy shromážděné v průběhu šetření potvrzují, že spolupracující výrobce během posuzovaného období prošel strukturálními úpravami, které zahrnovaly vyřazení některých strojů ve všech třech výrobních závodech a uzavření jedné výrobní dílny. Zároveň nelze vyloučit, že některé stroje z uzavřené výrobní dílny byly přemístěny do zbývajících výrobních závodů. V každém případě to nemění nic na odhadu výrobní kapacity tohoto výrobce a Ruska celkově, což dotyčná strana nezpochybnila. Námitka byla proto zamítnuta.
(45)
Pokud jde o otázku využití kapacity a nadbytečné kapacity, předpokládalo se na základě údajů dvou výrobců a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné přesné informace o využití kapacity třetího výrobce, že jeho využití kapacity odpovídalo v období přezkumného šetření využití kapacit dvou dalších výrobců, tj. 90 %. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že celková volná kapacita v Ruské federaci činí řádově 17 000 tun. To odpovídá přibližně 8 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.5 Závěr
(46)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním, totiž že vývoz z Ruské federace byl v období přezkumného šetření stále dumpingový, je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena.
(47)
Nicméně je třeba zdůraznit tyto body. Za prvé, volná kapacita v Ruské federaci je omezeně dostupná a může být absorbována rychle rostoucí poptávkou na domácím trhu. Za druhé, ruští výrobci nemají kapacity, aby mohli dodávat všechny typy lan, a proto je jejich konkurenční tlak na trhu Unie omezený. Za třetí, dva ze tří známých vyvážejících výrobců mají své stoprocentně vlastněné dceřiné společnosti v Unii, které vyrábějí obdobný výrobek. Na základě informací získaných od dceřiné společnosti spolupracujícího vyvážejícího výrobce je možné pozorovat, že obdobný výrobek vyráběný dceřinou společností se prodává především na trhu Unie, zatímco vyvážející výrobce vyrábí a prodává obdobný výrobek převážně pro ruský trh. Ruští vyvážející výrobci mají kromě toho silné obchodní vazby na trhy třetích zemí, zejména na trhy v zemích SNS, které budou přitažlivější pro ruské vývozce, protože v průměru ceny účtované na těchto trzích jsou vyšší než ceny účtované v Unii. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz dotčeného výrobku z Ruské federace by pravděpodobně výrazně nevzrostl, kdyby opatření pozbyla platnosti.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(48)
Během období přezkumného šetření ocelová lana a kabely vyrábělo více než 30 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výroba těchto výrobců (stanovená na základě podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(49)
Jak je vysvětleno ve 12. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby v Unii, a to na základě podkladů doručených spolupracujícími výrobci, údajů Eurostatu a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů od žadatele,
-
analýza mikroekonomických prvků (tj. zásob, mezd, ziskovosti, návratnosti investic, peněžního toku, schopnosti získávat kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jejich údajů, které byly ověřeny.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(50)
Spotřeba v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 8 % ze 195 426 tun na 211 380 tun.
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba v Unii (v tunách)
195 426
206 940
213 350
211 380
Index
100
106
109
108
2. Současný dovoz z Ruské federace
2.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ruské federace
(51)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruské federace mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšil z 2 005 tun na 2 343 tun. I přes tento nárůst jsou tyto objemy nižší než dovoz z Ruské federace během posledního šetření, kdy dovoz činil 2 908 tun za rok 2005 a 3 323 tun pro období od 1. července 2005 do 30. června 2006 (poslední období přezkumného šetření). Od konce období přezkumného šetření vykazoval dovoz z Ruska klesající tendenci (snížení o 20 %).
(52)
Podíl ruského dovozu na trhu činil v roce 2009 1,03 % a v období přezkumného šetření 1,11 %.
(53)
Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 12 %.
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Dovoz (v tunách)
2 005
2 197
2 549
2 343
index
100
110
127
117
Podíl na trhu
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
index
100
103
116
108
Dovozní cena
1 054
1 084
1 171
1 178
index
100
103
111
112
2.2 Cenové podbízení
(54)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího ruského výrobce bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že se pohybují od 54,7 % do 69,0 % v závislosti na typech výrobku s váženým průměrným rozpětím cenového podbízení ve výši 63,4 %. Nicméně s ohledem na malý objem dovozu z Ruské federace a početnost existujících různých typů ocelových lan a kabelů by cenové podbízení mohlo být stanoveno pouze na základě velmi malého počtu stejných typů výrobku s nízkými objemy (19,9 tuny). Proto lze považovat rozpětí cenového podbízení pouze za orientační.
3. Dovoz z jiných zemí
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných zemí
(55)
Dovoz z jiných zemí než z Ruské federace se během posuzovaného období zvýšil o 10,6 %, což je více než nárůst spotřeby na trhu Unie (+ 8 %). I přes nárůst podílu jiných zemí než Ruské federace na trhu Unie lze příslušné podíly na trhu považovat za stabilní.
(56)
Hlavní vyvážející země během období přezkumného šetření byly Jižní Korea s podílem na trhu 16 %, ČLR (1,78 %), Thajsko s podílem na trhu 1,65 % a Ruská federace (viz výše, podíl na trhu 1,11 %), zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl téměř 60 %.
Země / Dovoz v tunách
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jižní Korea
32 027
23 926
28 906
34 798
Čína
5 797
4 067
5 174
3 765
Thajsko
3 673
3 815
5 348
3 499
Ostatní země
34 938
38 974
39 376
42 444
Dílčí součet
(s výjimkou Ruské federace)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusko
2 005
2 197
2 548
2 343
Celkový dovoz
(včetně Ruské federace)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2 Cenové podbízení
(57)
Celkově průměrné ceny dovozu obdobného výrobku z jiných zemí zůstaly během posuzovaného období stabilní a neměnné a podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie činilo v průměru 57 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(59)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie (makroekonomické prvky, jak jsou vymezeny ve 49. bodě odůvodnění) a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku (mikroekonomické prvky, jak jsou vymezeny ve 49. bodě odůvodnění).
a) Výroba
(60)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %, tj. z 214 475 tun na 228 368 tun. V souvislosti se zvýšenou spotřebou (+ 8 %), jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie zvýšilo objem své výroby o 6 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem výroby (v tunách)
214 475
223 385
224 559
228 368
index
100
104
105
106
b) Kapacita a míra využití kapacity
(61)
Zvýšení spotřeby Unie (+ 8 %) rovněž vyvolalo zvýšení výroby výrobního odvětví Unie o 6 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Kapacita
348 852
371 187
366 976
369 134
index
100
106
105
106
Využití kapacity
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
index
100
98
100
101
c) Objem prodeje
(62)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 7 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
116 902
133 824
131 085
124 524
index
100
114
112
107
d) Podíl na trhu
(63)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet svůj podíl na trhu během posuzovaného období poměrně stabilní, tj. na 60 % v roce 2009 a na 59 % v období přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu
60 %
65 %
61 %
59 %
index
100
108
102
98
e) Růst
(64)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii zvýšila o 8 %, se i objem prodeje výrobního odvětví Unie zvýšil, a to o 7 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu lze proto považovat za stabilní, i když podíl na trhu mírně klesl, zatímco dovoz z Ruské federace se mírně zvýšil.
f) Zaměstnanost
(65)
Zatímco výrobci v Unii zařazení do vzorku během posuzovaného období vykázali nárůst o 5 %, zaměstnanost celého výrobního odvětví Unie se podle odhadu žadatele liší a vykazuje negativní tendenci, totiž pokles o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
3 763
3 776
3 688
3 544
index
100
100
98
94
g) Velikost dumpingového rozpětí
(66)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí (4,7 %) na výrobní odvětví Unie, nelze tento dopad vzhledem k nízkému celkovému objemu dovozu z Ruské federace a poměrně nízkému dumpingovému rozpětí považovat za významný.
h) Zásoby
(67)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zmenšil.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
11 723
10 240
9 813
10 489
index
100
87
84
89
i) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(68)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 8 %. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přenést nárůst výrobních nákladů (o 8 %) na uživatele. Souvisí rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s větším průměrem a větší zaměřenost na lana pro zvláštní účely.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Index
100
101
105
108
j) Mzdy
(69)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek zvýšila o 20 %. Po restrukturalizaci některých společností zařazených do vzorku se poměr řídících a administrativních pracovníků k manuálním pracovníkům zvýšil, což se odráží ve vyšších průměrných mzdových nákladech na jednoho zaměstnance.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
index
100
107
115
120
k) Produktivita
(70)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako produkce na pracovníka na plný pracovní úvazek za rok, v posuzovaném období kolísala, protože se v roce 2010 snížila a poté v roce 2011 a v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Produktivita
58
52
53
55
index
100
88
90
94
l) Investice a schopnost získávat kapitál
(71)
Investice do ocelových lan a kabelů se v posuzovaném období zvýšily o 271 %, byly významné a v období přezkumného šetření činily více než 16 milionů EUR. Výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli problém získávat kapitál. Navíc velká část investic mohla být financována z vlastních vytvořených peněžních toků.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice (v tisících EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
index
100
103
217
271
m) Ziskovost na trhu Unie
(72)
Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2009 do období přezkumného šetření byly navzdory poklesu ve srovnání s rokem 2009 vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost na trhu Unie
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
index
100
68
72
72
n) Návratnost investic
(73)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti. Navzdory poklesu je tento ukazatel i nadále dosti vysoký.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
index
100
62
66
61
o) Peněžní tok
(74)
Stav peněžních toků zůstává celkově velmi pozitivní navzdory jistému zhoršení mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření: sleduje do určité míry vývoj ziskovosti za celé posuzované období.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Index
100
71
67
75
p) Překonání účinků minulého dumpingu
(75)
Z většiny ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo své výrobní zařízení, aby lépe reagovalo na nové hospodářské prostředí a mohlo využít příležitostí na trzích v Unii a mimo ni v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokých marží. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 2001 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.
4.2 Závěr
(76)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie víceméně podařilo udržet svůj podíl na trhu, ceny vzrostly o 8 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž se objem výroby a spotřeba zvýšily. Výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové, přestože zisky byly na nižší úrovni v období přezkumného šetření než v roce 2009. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(77)
Bylo posuzováno i to, zda by se v případě pozbytí platnosti opatření obnovila podstatná újma. Má se za to, že to se pravděpodobně nestane, a to z důvodů, které jsou vysvětleny níže.
(78)
Jak je zdůrazněno v 54. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny výrobků dovážených z Ruské federace se podbízejí vůči cenám Unie. Nicméně vzhledem k nízkému objemu odpovídajících typů výrobku lze toto rozpětí cenového podbízení považovat pouze za orientační.
(79)
Jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruské federace činil v roce 2009 2 005 tun a v období přezkumného šetření 2 343 tun, což představovalo podíl na trhu ve výši 1,03 %, resp. 1,11 %.
(80)
Jak je vysvětleno v 43. a 45. bodě odůvodnění, celková ruská výrobní kapacita se odhaduje na přibližně 158 000 tun, zatímco podle odhadu z posledního šetření její výše byla přibližně stejná jako celková spotřeba Unie, tedy 220 000 tun. Volné kapacity jsou dále v současné době zřejmě omezené.
(81)
Při posledním šetření se vycházelo z toho, že ruský trh není schopen absorbovat existující nabídku. V současné době, jak bylo vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, domácí spotřeba ocelových lan a kabelů v Rusku v posuzovaném období významně vzrostla o 38 %. Kromě toho veřejně dostupné ekonomické prognózy předpokládají v Ruské federaci v nadcházejících letech silný růst HDP. Volná kapacita v Rusku, jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, proto bude pravděpodobně absorbována rychle se rozvíjejícím ruským trhem, protože ruské ceny jsou zhruba o 11 % vyšší než ceny vývozu do Unie. Kromě toho v Rusku vývozní ceny výrobků vyvážených na jiné trhy, zejména zemí SNS, jsou průměrně o 5,6 % vyšší než vývozní ceny výrobků vyvážených do Unie. Je proto nepravděpodobné, že by se podstatná množství volných kapacit nebo jejich současný prodej na výhodnějším domácím trhu nebo trzích zemí SNS přesunuly na trh Unie.
(82)
S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruské federace se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie jako celku.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(83)
S ohledem na výše uvedené by antidumpingová opatření použitelná na dovoz ocelových lan a kabelů z Ruské federace měla být zrušena a toto řízení zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(84)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz pocházející z Ruské federace byla ukončena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Byly obdrženy připomínky jedné zúčastněné strany, která rovněž požádala o slyšení a byla vyslechnuta v přítomnosti úředníka pro slyšení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingová opatření týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami, pocházejících z Ruské federace a v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zrušují a řízení ohledně tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Přezkumné řízení před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a pocházejících z Ruské federace, zahájené podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zastavuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1342/2013
z 12. decembra 2013,
ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 zrušujú antidumpingové opatrenia na dovoz určitých železných alebo oceľových lán a káblov s pôvodom v Ruskej federácii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 2 a článok 11 ods. 2,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po konzultácii s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 1601/2001 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých železných alebo oceľových lán a káblov (LOD) s pôvodom v Ruskej federácii, Turecku, Thajsku a Českej republike. Uvedené opatrenia sa budú ďalej označovať ako „pôvodné opatrenia“ a prešetrovanie, ktoré viedlo k uvedeným opatreniam, sa bude ďalej označovať ako „pôvodné prešetrovanie“.
(2)
V auguste 2001 Komisia prijala ponuku cenového záväzku ruského výrobcu (JSC Severstal-Metiz). Uvedená dohoda o záväzku bola v októbri 2007 (3) zrušená, pretože sa už nepovažovala za funkčnú v dôsledku ťažkostí s riadnou klasifikáciou veľkého počtu typov výrobkov, ktoré spoločnosť vyváža.
(3)
Nariadením (ES) č. 1279/2007 (4) Rada po čiastočných predbežných preskúmaniach a preskúmaniach pred uplynutím platnosti zachovala pôvodné opatrenia pre Ruskú federáciu v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia. Uvedené opatrenia budú preto ďalej označované ako „platné opatrenia“ a revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti sa bude ďalej označovať ako „posledné prešetrovanie“. Nariadením (ES) č. 1279/2007 bolo tiež ukončené vykonávanie opatrení týkajúcich sa dovozu oceľových lán a káblov s pôvodom v Turecku a Thajsku.
(4)
V súčasnosti (5) sú v platnosti aj opatrenia proti LOD z Ukrajiny a Čínskej ľudovej republiky, ktoré boli rozšírené na dovoz LOD zasielaných z Maroka, Moldavska a Kórejskej republiky.
2. Žiadosť o preskúmanie
(5)
Dňa 27. októbra 2012 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie začatie konania vo veci preskúmania pred uplynutím platnosti (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) (6) antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz LOD s pôvodom v Ruskej federácii podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
(6)
Preskúmanie sa začalo na základe odôvodnenej žiadosti, ktorú podal Koordinačný výbor Európskej federácie priemyslu splietaných oceľových lán (ďalej len „EWRIS“ alebo „žiadateľ“) v mene výrobcov z Únie, ktorí predstavujú viac než 50 % celkovej výroby určitých železných alebo oceľových lán a káblov v Únii. Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie (ďalej len „VOÚ“).
3. Prešetrovanie
3.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(7)
Prešetrovanie týkajúce sa pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2011 do 30. septembra 2012 (ďalej len „ORP“). Skúmanie trendov dôležitých pre hodnotenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
3.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(8)
Komisia oficiálne informovala vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie, dovozcov a používateľov, o ktorých sa vie, ako aj žiadateľa a orgány vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote uvedenej v oznámení o začatí konania.
(9)
Vzhľadom na možný veľký počet vyvážajúcich výrobcov z Ruskej federácie, ktorých sa prešetrovanie týka, sa v oznámení o začatí konania pôvodne počítalo s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky skutočne potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, vyvážajúci výrobcovia z Ruskej federácie boli požiadaní, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia konania a aby Komisii poskytli informácie požadované v oznámení o začatí konania.
(10)
Vzhľadom na skutočnosť, že iba dvaja vyvážajúci výrobcovia z Ruskej federácie poskytli informácie požadované v oznámení o začatí konania a vyjadrili ochotu ďalej spolupracovať s Komisiou, bolo rozhodnuté o nepoužití výberu vzorky pre vyvážajúcich výrobcov.
(11)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili v lehote uvedenej v oznámení o začatí konania. Predbežnú vzorku tvorilo päť výrobcov z Únie, ktorí sa považovali za zástupcov výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o objem výroby a predaja podobného výrobku v Únii.
(12)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, navrhnuté spoločnosti boli vybrané do konečnej vzorky a zainteresované strany boli o tom zodpovedajúcim spôsobom informované. Jedna zo spoločností, ktoré boli napokon vybrané, však následne zo vzorky odstúpila. Komisia preto rozhodla znížiť vzorku na štyri zostávajúce spoločnosti, ktoré sa naďalej považovali za zástupcov výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o objem výroby (29,3 %) a predaja (20,9 %) podobného výrobku v Únii.
(13)
Hoci sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky neprepojených dovozcov, žiadni neprepojení dovozcovia ani iní používatelia sa neprihlásili. Výber vzorky sa preto na neprepojených dovozcov neuplatnil.
(14)
Dotazníky boli zaslané štyrom výrobcom z Únie, dvom vyvážajúcim výrobcom z Ruskej federácie a prepojenému dovozcovi.
3.3. Vyplnené dotazníky
(15)
Vyplnené dotazníky zaslali štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, prepojený dovozca a jeden vyvážajúci výrobca z Ruskej federácie.
(16)
Hoci sa pôvodne prihlásili dvaja vyvážajúci výrobcovia z Ruskej federácie, iba jeden z nich poskytol svoje odpovede v dotazníku a považuje sa za spolupracujúceho pri prešetrovaní. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca má stopercentnú dcérsku spoločnosť so sídlom v Taliansku, ktorá takisto vyrába LOD a príslušný výrobok dováža z Ruskej federácie. Ďalší vyvážajúci výrobca poskytol informácie v čase začatia prešetrovania a hoci bol vyzvaný, aby vyplnil dotazník, neurobil tak. Preto sa usúdilo, že druhý vyvážajúci výrobca pri prešetrovaní nespolupracoval.
3.4. Overovacie návštevy
(17)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a následnej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Nemecko,
-
BRIDON International Ltd., Spojené kráľovstvo,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Rakúsko,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalsko.
b)
Vyvážajúci výrobca z Ruskej federácie:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec.
c)
Prepojený výrobca:
-
REDAELLI Tecna SpA, Taliansko.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(18)
Príslušný výrobok je rovnaký ako v pôvodom prešetrovaní a poslednom prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu v súčasnosti platných opatrení, t. j. železné a oceľové laná a káble, vrátane uzavretých lán, okrem lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušenstvom (v terminológii výrobného odvetvia často uvádzané ako „LOD“), ktoré sú v súčasnosti zaradené do kódov KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 („príslušný výrobok“).
2. Podobný výrobok
(19)
Súčasné revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti potvrdilo, že LOD vyrábané v Ruskej federácii a vyvážané do Únie a LOD vyrábané a predávané v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a využitie konečnými používateľmi, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Úvodné poznámky
(20)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je alebo nie je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení povedie k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.
(21)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 10, nebolo nevyhnutné vybrať vzorku vyvážajúcich výrobcov z Ruskej federácie. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca predstavoval 99 % vývozu príslušného výrobku z Ruskej federácie do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania (ORP). Na základe toho bol vyvodený záver, že miera spolupráce bola vysoká.
(22)
Vzhľadom na to, že dvaja známi výrobcovia z Ruskej federácie pri prešetrovaní nespolupracovali, zistenia o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu uvedené ďalej v texte museli vychádzať z najlepších dostupných informácií vrátane údajov Eurostatu, oficiálnych ruských štatistických údajov a obmedzených údajov získaných od druhého výrobcu.
2. Dumping dovozu počas ORP
(23)
Podľa žiadosti o preskúmanie bolo priemerné rozpätie dumpingu pri vývoze z Ruskej federácie do Únie údajne vo výške 130,8 %. Ako sa uvádza v oznámení o začatí konania (bod 4.1), žiadateľ porovnal ceny vývozu z Ruskej federácie do Únie (na úrovni cien zo závodu) s domácimi cenami v Ruskej federácii.
2.1. Normálna hodnota
(24)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa pri jednotlivých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcoch najskôr stanovila reprezentatívnosť ich celkového domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na ruskom domácom trhu, t. j. či celkový objem takéhoto predaja dosiahol aspoň 5 % celkového objemu príslušného vývozného predaja do Únie. Zistilo sa, že domáci predaj podobného výrobku spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom bol celkovo reprezentatívny.
(25)
Komisia následne určila tie typy podobného výrobku predávané vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu, ktoré boli totožné alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Únie.
(26)
Ďalej sa preskúmalo, či domáci predaj spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu bol reprezentatívny pre každý typ výrobku, t. j. či domáci predaj každého typu výrobku predstavoval najmenej 5 % objemu predaja rovnakého typu výrobku do Únie. V súvislosti s typmi výrobku predanými v reprezentatívnom množstve sa potom preskúmalo, či bol takýto predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia.
(27)
Preskúmanie toho, či domáci predaj každého typu výrobku predaného na domácom trhu v reprezentatívnom množstve mohol byť považovaný za predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní, sa uskutočnilo stanovením podielu ziskového predaja príslušného typu výrobku nezávislým zákazníkom. Vo všetkých prípadoch tam, kde sa domáci predaj osobitného typu výrobku realizoval v dostatočnom množstve a pri bežnom obchodovaní, bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer celého domáceho predaja uvedeného typu počas ORP.
(28)
Pre zostávajúce typy výrobku, v prípade ktorých domáci predaj nebol reprezentatívny alebo ktoré neboli predané pri bežnom obchodovaní, sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. Normálna hodnota bola vytvorená tak, že sa do výrobných nákladov na vyvážané typy, upravených v prípade potreby, započítalo primerané percento za predajné, všeobecné a administratívne náklady a primerané ziskové rozpätie, na základe skutočných údajov, ktoré sa týkajú výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní v súlade s prvou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia.
2.2. Vývozná cena
(29)
Keďže spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Ruskej federácie predával výrobky na vývoz na trh Únie priamo nezávislým zákazníkom, vývozná cena sa stanovila na základe cien, ktoré boli skutočne zaplatené alebo splatné za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(30)
V prípade vývoznej transakcie, pri ktorej bol vývoz do Únie uskutočnený cez prepojenú obchodnú spoločnosť, bola vývozná cena stanovená na základe prvej ceny pre ďalší predaj prepojeného obchodníka nezávislým zákazníkom v Únii podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Boli vykonané úpravy s ohľadom na všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom a na zisk, aby sa stanovila spoľahlivá vývozná cena. Keďže nezávislí dovozcovia neposkytli žiadne informácie týkajúce sa úrovne ziskov dosiahnutých počas ORP, vychádzalo sa z priemerného ziskového rozpätia vo výške 5 %.
2.3. Porovnanie
(31)
Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou na základe ceny zo závodu a na rovnakej úrovni obchodovania.
(32)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely vo faktoroch, v prípade ktorých sa preukázalo, že majú vplyv na ceny a porovnateľnosť cien. Na tieto účely sa v náležitých a odôvodnených prípadoch formou úprav zohľadnili rozdiely, ktoré sa týkali nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu a naloženie a dodatočných nákladov, finančných nákladov, nákladov na balenie, nákladov na provízie a zľavy.
2.4. Dumpingové rozpätie
(33)
Ako je stanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. Toto porovnanie poukázalo na existenciu dumpingu u vyvážajúceho výrobcu vo výške 4,7 %.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Úvodné poznámky
(34)
Pokiaľ ide o analýzu výskytu dumpingu počas ORP, prešetrila sa aj pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení. V tejto súvislosti sa analyzovali tieto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruskej federácie, atraktívnosť trhu Únie a ďalších trhov v tretích krajinách, výrobná kapacita a nadmerná kapacita pre vývoz z Ruskej federácie.
3.2. Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruskej federácie
(35)
Podľa údajov Eurostatu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil dovoz z Ruskej federácie z 2 005 ton v roku 2009 na 2 343 ton v ORP, čo predstavuje približne 1 % spotreby Únie počas ORP a počas posudzovaného obdobia. Ako sa uvádza v odôvodnení 33, dovoz od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa uskutočnil s dumpingovými cenami (4,7 %) napriek platnému antidumpingovému clu.
3.3. Atraktívnosť trhu Únie a iných trhov tretích krajín
(36)
Vývozy do Únie predstavovali 3 % celkového predaja spolupracujúceho výrobcu, zatiaľ čo väčšina predaja (85 %) sa uskutočnila na ruskom domácom trhu. Domáci trh vzrástol počas posudzovaného obdobia (7) o 38 % a môže ešte ďalej rásť, ak bude naďalej rásť HDP Ruskej federácie, ako to predpokladajú verejne dostupné zdroje špecializujúce sa na ekonomickú analýzu. Z informácií získaných počas prešetrovania navyše vyplynulo, že spolupracujúci výrobca nevyrába všetky typy príslušného výrobku, a preto je jeho konkurenčný tlak na výrobcov z Únie obmedzený. Je to tak pravdepodobne aj v prípade ďalších dvoch výrobcov vzhľadom na to, že nie sú dostupné žiadne informácie o investíciách do nových strojov, ktoré by napríklad mohli umožniť výrobu príslušného výrobku väčšieho priemeru. Okrem toho sa zdá, že obmedzený konkurenčný tlak vyvážajúcich výrobcov z Ruskej federácie potvrdzuje aj prítomnosť výrobcov z Únie na ruskom trhu. Podľa oficiálnych ruských colných štatistických údajov vývoz výrobcov z Únie podobného výrobku do Ruskej federácie predstavoval 30 % celkového dovozu podobného výrobku na ruský trh v ORP, v dôsledku čoho boli výrobcovia z Únie najväčším vývozcom na ruskom trhu.
(37)
V reakcii na konečné poskytnutie informácií žiadateľ tvrdil, že predpokladaný nárast HDP Ruska (v rozmedzí 3 %) je skôr mierny a neumožní ďalší vývoj ruského trhu s LOD. V dôsledku toho ruský trh nemusí byť schopný absorbovať dodatočný objem podobného výrobku. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že rast ruského HDP počas posudzovaného obdobia, t. j. od roku 2009 do konca OP, bol nižší ako očakávaný rast na rok 2014, no umožnil rast trhu s LOD v Rusku o 38 %. Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
(38)
Tá istá strana tiež poukázala na nové typy výrobkov, ktoré spolupracujúci vyvážajúci výrobca nedávno vyvinul (v spolupráci so svojou dcérskou spoločnosťou so sídlom v Únii) a tvrdila, že to potvrdzuje investície tohto výrobcu v posudzovanom období. Táto skutočnosť však nie je v rozpore so zistením, že spolupracujúci výrobca nebol schopný vyrábať všetky typy lán (najmä LOD na vyššej úrovni trhu). Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
(39)
Atraktívnosť trhu Únie by sa mala vnímať aj v súvislosti s tým, že niektorých výrobcov z Únie prevzali vyvážajúci výrobcovia z Ruska. Dvaja ruskí výrobcovia v súčasnosti vlastnia dcérske spoločnosti so sídlom v Únii. Overovacia návšteva u dcérskej spoločnosti spolupracujúceho vývozcu so sídlom v EÚ odhalila, že jeho predaj sa uskutočňoval najmä na európskom trhu a že súvisiaci predaj medzi spolupracujúcim výrobcom a touto dcérskou spoločnosťou zostal v ORP obmedzený.
(40)
Na základe údajov od spolupracujúceho vývozcu je potrebné poznamenať, že objem ruského vývozu príslušného výrobku do tretích krajín štvornásobne presiahol objem vývozu do Únie v ORP. Vývozné ceny spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu pre tretie krajiny boli v priemere nižšie ako jeho domáce predajné ceny v Ruskej federácii, ale v priemere na vyššej úrovni než vývozné ceny pre trh Únie. Z toho dôvodu možno dospieť k záveru, že vývozný predaj na trhy tretích krajín je atraktívnejší než predaj na trhu Únie. V tejto súvislosti sa poukazuje na existenciu dlhodobo zavedených kanálov predaja na trhoch Spoločenstva nezávislých štátov (SNŠ).
(41)
V reakcii na konečné poskytnutie informácií žiadateľ tvrdil, že vývozné ceny ruských výrobcov do tretích krajín sú v skutočnosti nižšie ako vývozné ceny do Únie. Odvolával sa pritom na porovnanie medzi priemernými vývoznými cenami pre Ukrajinu a niektoré európske krajiny, vychádzajúce údajne z ruských colných štatistických údajov. Neboli predložené žiadne pôvodné údaje tvoriace základ pre porovnanie. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že porovnanie cenového rozdielu medzi ruskými vývoznými cenami pre Úniu a pre tretie trhy vykonané počas prešetrovania vychádzalo z overených údajov z dotazníka od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Takéto cenové porovnanie sa uskutočnilo na úrovni cien zo závodu s prihliadnutím na rozdiely medzi typmi výrobkov a úrovňou obchodu. Priemerné ceny predložené žiadateľom neodrážajú komplexnosť cenových zložiek a rozpätí existujúcich na trhu s LOD a spôsobených veľkým množstvom rôznych výrobkov a rôznou úrovňou obchodu. Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
(42)
Tá istá strana tvrdila, že objem vývozu výrobného odvetvia Únie do Ruskej federácie nie je v tomto prípade relevantný a skôr poukázala na zvýšený dovoz z Čínskej ľudovej republiky do Ruskej federácie a potrebu zohľadniť ich v analýze, keďže predstavuje konkurenčnú hrozbu pre prítomnosť ruských výrobcov na trhoch Ruska a SNŠ. V tejto súvislosti skutočnosť, že výrobcovia z Únie sú aj naďalej vedúcimi vývozcami na ruskom trhu, je relevantná, pretože okrem iného potvrdzuje skutočnosť, že ruskí výrobcovia nie sú schopní vyrábať všetky typy LOD, pre ktoré existuje dopyt na ruskom trhu. Pokiaľ ide o čínsky vývoz do Ruskej federácie, treba uviesť, že sa zvýšil súčasne s prudkým nárastom dopytu na ruskom trhu. Na to, aby bolo možné uskutočniť ďalšiu analýzu, neboli poskytnuté žiadne informácie, napr. pokiaľ ide o úroveň čínskych vývozných cien pre Ruskú federáciu alebo krajiny SNŠ alebo vlastnosti dovážaného výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. Nakoniec je potrebné poznamenať, že podľa ruských colných štatistických údajov ruskí výrobcovia príslušného výrobku mali stále vedúce postavenie na ich domácom trhu s LOD v ORP a celkový dovoz na tento trh predstavoval iba okolo 15 % ruského trhu s LOD. Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
3.4. Výrobná kapacita a nadmerná kapacita dostupná pre vývoz v Ruskej federácii
(43)
Podľa žiadosti o preskúmanie bola výrobná kapacita všetkých ruských vyvážajúcich výrobcov 115 000 ton. Počas prešetrovania žiadateľ prehodnotil výrobnú kapacitu Ruska, ktorá je podľa neho v rozmedzí od 220 000 do 250 000 ton, čo však nepodložil nijakým dôkazom. Na základe overených údajov od spolupracujúceho vývozcu, údajov predložených druhým výrobcom, o ktorom sa vie, a údajov o treťom výrobcovi uvedených v žiadosti, výrobná kapacita všetkých ruských výrobcov príslušného výrobku bola stanovená na približne 158 000 ton. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že výrobná kapacita spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu prešla v posudzovanom období štrukturálnymi úpravami, v dôsledku čoho jedná výrobná dielňa bola zatvorená.
(44)
V reakcii na konečné poskytnutie informácií jedna strana tvrdila, že niektoré stroje z uzavretej výrobnej dielne boli premiestnené do iného výrobného závodu spolupracujúceho výrobcu. Na podporu tohto tvrdenia však neboli predložené žiadne dôkazy. Dôkazy zhromaždené počas prešetrovania v tomto ohľade potvrdzujú, že spolupracujúci výrobca prešiel v posudzovanom období štrukturálnymi úpravami, ktoré zahŕňali vyradenie niektorých strojov vo všetkých troch výrobných závodoch a zatvorenie jednej výrobnej dielne. Zároveň nemožno vylúčiť, že niektoré stroje z uzavretej výrobnej dielne boli premiestnené do zvyšných závodov. V každom prípade to nemení nič na odhade výrobnej kapacity tohto výrobcu a celkovo Ruska, čo dotyčná strana nespochybnila. Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
(45)
Pokiaľ ide o otázku využívania kapacity a nadmernej kapacity, na základe údajov od dvoch výrobcov a vzhľadom na to, že nie sú k dispozícii presné informácie o využití kapacity tretieho výrobcu sa predpokladalo, že miera jeho využitia kapacít zodpovedala v ORP využitiu kapacít dvoch ďalších výrobcov, t. j. 90 %. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že celková voľná kapacita v Ruskej federácii je v rozmedzí 17 000 ton. To zodpovedalo približne 8 % spotreby Únie počas ORP.
3.5. Záver
(46)
Vzhľadom na zistenia, že vývoz z Ruskej federácie je ešte stále v ORP dumpingový, existuje v prípade zrušenia súčasných antidumpingových opatrení pravdepodobnosť, že dumping na trhu Únie bude pokračovať.
(47)
Mali by byť však zdôraznené tieto body. Po prvé, v Ruskej federácii je obmedzená voľná kapacita, ktorú môže absorbovať rýchlo rastúci dopyt na domácom trhu. Po druhé, ruskí výrobcovia nemajú kapacity na dodanie všetkých typov lán, a preto je ich konkurenčný tlak na trhu Únie obmedzený. Po tretie, dvaja z troch vyvážajúcich výrobcov, o ktorých sa vie, majú svoje stopercentné dcérske spoločnosti so sídlom v Únii, ktoré vyrábajú podobný výrobok. Na základe informácií získaných od dcérskej spoločnosti spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu je možné vidieť, že podobný výrobok, ktorý vyrába dcérska spoločnosť, sa predáva najmä na trhu Únie, pričom vyvážajúci výrobca vyrába a predáva podobný výrobok prevažne na ruskom trhu. Okrem toho ruskí vyvážajúci výrobcovia majú silné obchodné väzby na trhy tretích krajín, najmä trhy SNŠ, ktoré sú atraktívnejšie pre ruských vývozcov vzhľadom na to, že ceny účtované na týchto trhoch sú vyššie ako ceny účtované v Únii. Na základe toho sa dospelo k záveru, že ak by sa povolilo ukončenie opatrení, k podstatnému nárastu dovozu príslušného výrobku z Ruskej federácie by pravdepodobne nedošlo.
D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(48)
LOD vyrábalo počas ORP viac ako 30 výrobcov z Únie. Výroba týchto výrobcov (stanovená na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade ostatných výrobcov z Únie na základe údajov od žiadateľa) sa preto považuje za výrobu v rámci Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(49)
Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 12, v dôsledku veľkého počtu výrobcov v Únii bola vybraná vzorka. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:
-
makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny, rozsah dumpingu) sa hodnotili na úrovni celkovej výroby Únie na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a z údajov Eurostatu a pre ostatných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov od žiadateľa,
-
analýza mikroekonomických parametrov (t. j. zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa v prípade výrobcov z Únie vybraných do vzorky vykonala na základe ich informácií, ktoré boli overené.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba v Únii
(50)
Spotreba v Únii v období od roku 2009 do ORP vzrástla o 8 % zo 195 426 ton na 211 380 ton.
2009
2010
2011
ORP
Spotreba v Únii (v tonách)
195 426
206 940
213 350
211 380
Index
100
106
109
108
2. Súčasný dovoz z Ruskej federácie
2.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Ruskej federácie
(51)
Podľa údajov Eurostatu sa objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Ruskej federácii v období od roku 2009 do ORP zvýšil z 2 005 ton na 2 343 ton. Napriek tomuto nárastu je tento objem nižší než dovoz z Ruskej federácie počas posledného prešetrovania, keď dovoz predstavoval 2 908 ton v roku 2005 a 3 323 ton v období od 1. júla 2005 do 30. júna 2006 (posledné ORP). Navyše od konca ORP vykazoval dovoz z Ruska klesajúci trend (pokles o 20 %).
(52)
Podiel ruského dovozu na trhu predstavoval 1,03 % v roku 2009 a 1,11 % v ORP.
(53)
Dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia plynule zvýšili o 12 %.
2009
2010
2011
ORP
Dovoz (v tonách)
2 005
2 197
2 549
2 343
Index
100
110
127
117
Podiel na trhu
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Index
100
103
116
108
Cena dovozu
1 054
1 084
1 171
1 178
Index
100
103
111
112
2.2. Cenové podhodnotenie
(54)
Cenové podhodnotenie bolo stanovené pomocou vývozných cien spolupracujúceho ruského výrobcu bez antidumpingového cla a zistilo sa, že je v rozmedzí od 54,7 % do 69,0 % v závislosti od typov výrobku s váženým priemerným rozpätím podhodnotenia 63,4 %. Vzhľadom na nízky objem dovozu z Ruskej federácie a veľké množstvo existujúcich rôznych typov LOD sa cenové podhodnotenie mohlo stanoviť iba na základe veľmi malého počtu rovnakých typov výrobkov s nízkym objemom (19,9 ton). Preto sa rozpätie podhodnotenia môže považovať iba za orientačné.
3. Dovoz z iných krajín
3.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z iných krajín
(55)
Dovoz z iných krajín ako Ruskej federácie sa v posudzovanom období zvýšil o 10,6 %, čo je viac ako nárast spotreby na trhu Únie (+ 8 %). Napriek nárastu podielu iných krajín ako Ruskej federácie na trhu Únie možno príslušné podiely na trhu považovať za stabilné.
(56)
Hlavnými vyvážajúcimi krajinami počas ORP bola Južná Kórea s podielom na trhu 16 %, ďalej ČĽR (1,78 %), Thajsko s podielom na trhu približne 1,65 % a Ruská federácia (pozri vyššie, podiel na trhu 1,11 %), zatiaľ čo podiel na trhu výrobného odvetvia Únie dosiahol takmer 60 %.
Krajiny/dovoz v tonách
2009
2010
2011
ORP
Južná Kórea
32 027
23 926
28 906
34 798
Čína
5 797
4 067
5 174
3 765
Thajsko
3 673
3 815
5 348
3 499
Ostatné krajiny
34 938
38 974
39 376
42 444
Medzisúčet
(s výnimkou Ruskej federácie)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusko
2 005
2 197
2 548
2 343
Celkový dovoz
(vrátane Ruskej federácie)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Cenové podhodnotenie
(57)
Celková priemerná cena dovozu podobného výrobku z iných krajín zostala počas posudzovaného obdobia stabilná a nezmenená, a podhodnotila tak ceny výrobného odvetvia Únie v priemere o 57 %.
4. Situácia vo výrobnom odvetví Únie
(58)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmala Komisia všetky relevantné hospodárske faktory a indexy, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
4.1. Úvodné poznámky
(59)
Vzhľadom na skutočnosť, že bol použitý výber vzorky, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie, ujma bola posudzovaná na základe informácií zhromaždených na úrovni celého výrobného odvetvia Únie („VOÚ“) (makroekonomické parametre vymedzené v odôvodnení 49) a na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobcov z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky (mikroekonomické parametre vymedzené v odôvodnení 49).
a) Výroba
(60)
Výroba VOÚ sa v období od roku 2009 do ORP zvýšila o 6 %, t. j. z 214 475 ton na 228 368 ton. V kontexte zvýšenia spotreby (+ 8 %), ako je uvedené v odôvodnení 52, zvýšilo výrobné odvetvie Únie svoj objem výroby o 6 %.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Objem výroby (v tonách)
214 475
223 385
224 559
228 368
Index
100
104
105
106
b) Kapacita a miery využitia kapacity
(61)
Zvýšenie spotreby Únie (+ 8 %) tiež vyvolalo zvýšenie výroby výrobného odvetvia Únie o 6 %.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Kapacita
348 852
371 187
366 976
369 134
Index
100
106
105
106
Využitie kapacity
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Index
100
98
100
101
c) Objem predaja
(62)
Predaj uskutočnený VOÚ na trhu Únie vzrástol v období od roku 2009 do ORP o 7 %.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Predaj neprepojeným stranám v Únii (v tonách)
116 902
133 824
131 085
124 524
Index
100
114
112
107
d) Podiel na trhu
(63)
VOÚ dokázalo udržať svoj podiel na trhu v priebehu posudzovaného obdobia pomerne stabilný, t. j. na úrovni 60 % v roku 2009 a na úrovni 59 % počas ORP.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Podiel na trhu
60 %
65 %
61 %
59 %
Index
100
108
102
98
e) Rast
(64)
V období od roku 2009 do ORP, keď sa spotreba Únie zvýšila o 8 %, zvýšil sa aj objem predaja VOÚ o 7 %. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa preto môže považovať za stabilný, hoci VOÚ stratilo podiel na trhu, zatiaľ čo dovoz z Ruskej federácie sa mierne zvýšil.
f) Zamestnanosť
(65)
Zatiaľ čo výrobcovia z Únie zaradení do vzorky zaznamenali počas posudzovaného obdobia zvýšenie o 5 %, odhad žiadateľa týkajúci sa úrovne zamestnanosti celého VOÚ je rozdielny a vykazuje negatívny trend, ktorý v období od roku 2009 do ORP predstavuje zníženie o 6 %.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Zamestnanosť
3 763
3 776
3 688
3 544
Index
100
100
98
94
g) Rozsah dumpingového rozpätia
(66)
Pokiaľ ide o vplyv rozsahu skutočných rozpätí zisteného dumpingu na VOÚ (4,7 %), tento vplyv sa vzhľadom na nízky celkový objem dovozu z Ruskej federácie a pomerne nízke dumpingové rozpätie nemôže považovať za významný.
h) Zásoby
(67)
Úroveň konečných zásob VOÚ sa v období od roku 2009 do ORP znížila.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Konečné zásoby (v tonách)
11 723
10 240
9 813
10 489
Index
100
87
84
89
i) Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce domáce ceny
(68)
Jednotkové predajné ceny VOÚ sa v období od roku 2009 do ORP zvýšili o 8 %. Tento cenový vývoj je spojený s tým, že VOÚ dokázalo preniesť zvýšenie výrobných nákladov (o 8 %) na používateľov. Je spojený aj s postupným prechodom VOÚ na LOD s väčším priemerom a vyšším zameraním na laná určené na špeciálne účely.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Priemerná jednotková predajná cena v EÚ (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Index
100
101
105
108
j) Mzdy
(69)
V období od roku 2009 do ORP a počas posudzovaného obdobia sa priemerná mzda na ekvivalent plného pracovného času (full time equivalent - FTE) znížila o 20 %. Po reštrukturalizácii niektorých spoločností zaradených do vzorky sa podiel administratívnych zamestnancov oproti robotníkom počas posudzovaného obdobia zvýšil, čo sa odráža na zvýšených nákladoch na priemerné mzdy na zamestnanca.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Mzdy pripadajúce na FTE (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
Index
100
107
115
120
k) Produktivita
(70)
Produktivita pracovnej sily VOÚ meraná ako produkcia na FTE za rok bola počas posudzovaného obdobia nestála, keďže sa v roku 2010 znížila a potom sa v roku 2011 a počas ORP opäť zvýšila.
VOÚ
2009
2010
2011
ORP
Produktivita
58
52
53
55
Index
100
88
90
94
l) Investície a schopnosť získavať kapitál
(71)
Investície do LOD, ktoré sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 271 %, boli významné a počas ORP predstavovali takmer 16 miliónov EUR. Výrobcovia zaradení do vzorky nečelili počas posudzovaného obdobia ťažkostiam so získavaním kapitálu. Okrem toho veľká časť investícií by sa mohla financovať z vlastných vytvorených peňažných tokov.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Investície (v tis. EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
Index
100
103
217
271
m) Ziskovosť na trhu Únie
(72)
Výrobcom zaradeným do vzorky sa podarilo dosahovať zisky počas celého posudzovaného obdobia. Zisky dosiahnuté v období od roku 2009 do ORP - napriek poklesu v porovnaní s rokom 2009 - boli vysoko nad úrovňou cieľového zisku 5 %, ktorá bola stanovená v pôvodnom prešetrovaní.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Ziskovosť na trhu Únie
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Index
100
68
72
72
n) Návratnosť investícií
(73)
Návratnosť investícií vyjadrená ako celkový zisk vytvorený činnosťou v súvislosti s LOD v percentách čistej účtovnej hodnoty aktív, ktoré priamo a nepriamo súvisia s výrobou LOD, vo všeobecnosti sledovala uvedené trendy v oblasti ziskovosti počas celého posudzovaného obdobia. Napriek poklesu ostáva tento ukazovateľ pomerne vysoký.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Návratnosť investícií
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Index
100
62
66
61
o) Peňažný tok
(74)
Situácia v oblasti peňažného toku ostáva zväčša veľmi pozitívna, napriek určitému zhoršeniu v období od roku 2009 do ORP: sleduje do určitej miery trendy v oblasti ziskovosti počas celého posudzovaného obdobia.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2009
2010
2011
ORP
Peňažný tok (v tis. EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Index
100
71
67
75
p) Zotavenie sa z účinkov minulého dumpingu
(75)
Z väčšiny ukazovateľov vyplýva, že VOÚ prispôsobilo svoje výrobné zariadenia tak, aby mohlo lepšie čeliť novému hospodárskemu prostrediu a mohlo využiť príležitosti na trhoch Únie a mimo Únie v segmentoch, kde možno dosiahnuť vysoké marže. Zlepšenie hospodárskej a finančnej situácie VOÚ po uložení antidumpingových opatrení v roku 2001 je dôkazom toho, že opatrenia sú účinné a že VOÚ sa zotavilo z účinkov dumpingových praktík v minulosti.
4.2. Záver
(76)
Počas posudzovaného obdobia sa VOÚ viac-menej podarilo zachovať svoj podiel na trhu, ceny sa zvýšili o 8 %, zásoby zostali na primeranej úrovni, zatiaľ čo objem výroby a spotreba sa zvýšili. VOÚ bolo ziskové počas celého posudzovaného obdobia, hoci zisky boli na nižšej úrovni v ORP než v roku 2009. Pri zohľadnení uvedených skutočností možno vyvodiť záver, že VOÚ neutrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
(77)
Takisto sa preskúmalo, či je v prípade uplynutia platnosti opatrení pravdepodobné obnovenie značnej ujmy. Dospelo k záveru, že k tomu pravdepodobne nedôjde z dôvodov uvedených ďalej v texte.
(78)
Ako bolo zdôraznené v odôvodnení 54, zistilo sa, že ceny dovozu z Ruskej federácie podhodnocujú ceny v EÚ. Vzhľadom na nízky objem zodpovedajúcich typov výrobkov sa však toto rozpätie podhodnotenia môže považovať iba za orientačné.
(79)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 51, objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Ruskej federácii bol 2 005 ton v roku 2009 a 2 343 ton počas ORP, čo zodpovedá podielu na trhu v príslušných obdobiach 1,03 % a 1,11 %.
(80)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 43 a 45, celková ruská kapacita sa odhaduje na približne 158 000 ton, zatiaľ čo počas posledného prešetrovania sa odhadovalo, že bola približne na úrovni celkovej spotreby EÚ, a to 220 000 ton. Navyše sa zdá, že voľné kapacity sú v súčasnosti obmedzené.
(81)
Počas posledného prešetrovania sa vyhodnotilo, že ruský trh nebol schopný absorbovať úroveň dodávok. V súčasnosti, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 36, domáca spotreba LOD v Rusku zaznamenala v posudzovanom období značný nárast, a to o 38 %. Podľa verejne dostupných hospodárskych prognóz sa odhaduje v Ruskej federácii počas nasledujúcich rokov silný rast HDP. Voľnú kapacitu v Rusku, ako sa uvádza v odôvodnení 45, môže preto absorbovať rastúci ruský trh, keďže ruské ceny sú približne o 11 % vyššie ako vývozné ceny do EÚ. Okrem toho sú ruské vývozné ceny na iné trhy, najmä trhy krajín SNŠ v priemere o 5,6 % vyššie ako vývozné ceny do EÚ. Nie je preto pravdepodobné, že značné množstvá buď voľnej kapacity, alebo súčasného predaja na výhodnom domácom trhu a/alebo trhu krajín SNŠ sa presunú na trh Únie.
(82)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že zrušenie opatrení na dovoz s pôvodom v Ruskej federácii by so všetkou pravdepodobnosťou neviedlo k opakovanému výskytu značnej ujmy spôsobenej VOÚ ako celku.
G. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(83)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz LOD z Ruskej federácie mali zrušiť a toto konanie ukončiť v súlade s článkom 9 ods. 2 a článkom 11 ods. 2 základného nariadenia.
(84)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánuje odporúčať ukončenie existujúcich opatrení týkajúcich sa dovozu s pôvodom v Ruskej federácii. Bola im tiež poskytnutá lehota na predloženie stanovísk. Boli doručené pripomienky jednej zainteresovanej strany, ktorej bolo na základe jej žiadosti udelené vypočutie v prítomnosti úradníka pre vypočutie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Týmto sa zrušujú antidumpingové opatrenia týkajúce sa dovozu oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušenstvom, s pôvodom v Ruskej federácii, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a ukončuje sa konanie týkajúce sa tohto dovozu.
Článok 2
Týmto sa ukončuje konanie začaté podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 vo veci preskúmania pred uplynutím platnosti týkajúce sa antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pripojeným alebo nepripojeným príslušenstvom, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a s pôvodom v Ruskej federácii.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 12. decembra 2013