PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1106/2013
ze dne 5. listopadu 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 3. května 2013 uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 418/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie (dále jen „Unie“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
V souběžném antisubvenčním šetření Komise uložila nařízením (EU) č. 419/2013 (3) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z dotčené země a nařízením (EU) č. 861/2013 (4) konečné vyrovnávací clo.
2. Strany dotčené šetřením
(4)
V prozatímní fázi šetření byl použit výběr vzorku u indických vyvážejících výrobců a výrobců v Unii. V prozatímní fázi se počítalo také s výběrem vzorku v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení. Jelikož však dva ze tří dovozců vybraných do vzorku neodpověděli na dotazník, nebylo možné výběr vzorků u dovozců použít. Proto byly pro konečná zjištění použity všechny dostupné informace týkající se všech spolupracujících dovozců, zejména pokud jde o zájem Unie.
(5)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož nebyl pro určení újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, zohledněn prodej od výrobců, kteří nejsou žadateli, nelze vybraný vzorek výrobců v Unii považovat za reprezentativní. Toto tvrzení bylo odmítnuto, protože vzorek byl vybrán na základě odpovědí obdržených od všech spolupracujících výrobců v Unii bez ohledu na jejich podporu stížnosti ve fázi stanovení reprezentativnosti, a byl proveden na základě objemu výroby.
(6)
Jeden vyvážející výrobce, který je ve spojení s výrobcem v Unii, podal proti podnětu námitku a požádal o individuální zjišťování, protože kvůli malému objemu vývozu nebyl do vzorku vyvážejících výrobců zařazen. Do vzorku výrobního odvětví Unie nebyl z důvodu malého objemu výroby zahrnut ani samotný výrobce v Unii. Komise s individuálním zjišťováním souhlasila, avšak vyvážející výrobce svou žádost stáhl.
(7)
Sedm indických vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádalo o individuální zjišťování. Dva z nich odpověděli na dotazník a pět nikoli. Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, kteří odpovědi zaslali, svoji žádost o individuální zjišťování stáhl. Komise tudíž přezkoumala žádost jednoho indického vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, totiž:
-
KEI Industries Limited, Nové Dillí (dále jen „KEI“).
(8)
V prozatímní fázi nebylo u žádného z původně vybraných vyvážejících výrobců shledáno, že předložili dostatečně spolehlivé informace, a proto byl použit článek 18 základního nařízení. Komise se rozhodla rozšířit vzorek o tři společnosti, a to na základě objemu jejich vývozu a jejich ochoty spolupracovat, jakou vyjádřily po zahájení řízení. V důsledku toho Komise přešetřila odpovědi na dotazník a provedla inspekce na místě v prostorách následujících indických vyvážejících výrobců:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Harijána,
-
Macro Bars and Wires, Mumbaí, Maháráštra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbaí, Maháráštra.
(9)
S výhradou výše uvedených skutečností se 4. až 7. a 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
3. Období šetření a posuzované období
(10)
Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012 (dále jen „posuzované období“).
4. Následný postup
(11)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo své připomínky několik zúčastněných stran, a to tři vyvážející výrobci, jeden vyvážející výrobce, který stáhl svou žádost o individuální zjišťování, žadatel a 11 uživatelů. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
(12)
Komise všem zúčastněným stranám sdělila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z dotčené země a konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
(13)
Po obdržení připomínek k poskytnutí konečných informací Komise informovala zúčastněné strany o změnách ve zjištěních týkajících se úrovně dumpingu některých vyvážejících výrobců. Všem stranám byla znovu poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí dodatečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu. Jedna zúčastněná strana, žadatel, kritizovala skutečnost, že zjištění týkající se úrovně dumpingu některých vyvážejících výrobců byla pozměněna na základě nových údajů a připomínek obdržených po poskytnutí předběžných informací a v konečné fázi šetření. Rovněž uvedla, že byla porušena její procesní práva.
(14)
Komise se ovšem domnívala, že musí vzít informace předložené zúčastněnými stranami v úvahu a případně pozměnit zjištění, jestliže jsou připomínky odůvodněné. V žádném z těchto případů nebyly nové neověřené údaje použity ke stanovení dumpingu. Kromě toho procesní práva všech zúčastněných stran byla dodržena, neboť strany byly řádně a včas informovány a byly jim poskytnuty stejné lhůty k podání připomínek.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Podle 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou jako dotčený výrobek definovány dráty z nerezavějící oceli obsahující:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z dotčené země.
(16)
Někteří uživatelé vyjádřili obavy ohledně zjevného nedostatečného rozlišení mezi různými typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku, neboť u všech typů výrobku existuje široký sortiment. Zejména byla vyslovena obava ohledně toho, jak by bylo možné během šetření zajistit spravedlivé srovnání všech typů. Jako u většiny šetření zahrnuje definice dotčeného výrobku širokou škálu typů výrobku, které mají stejné nebo podobné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že se tyto vlastnosti mohou u různých typů výrobku lišit, může opravdu vést k tomu, že je pokryta široká škála typů. Tak je tomu i v případě stávajícího šetření. Komise vzala v úvahu rozdíly mezi typy výrobku a zajistila spravedlivé srovnání. Každému typu výrobku vyrobenému a prodanému indickými vyvážejícími výrobci bylo přiřazeno jednoznačné kontrolní číslo výrobku (product control number, „PCN“); totéž platí pro každý typ výrobku vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie. Číslo bylo odvozeno z hlavních vlastností výrobku, v tomto případě z druhu oceli, pevnosti v tahu, povlaku, povrchové úpravy, průměru a tvaru. Proto byly na základě PCN porovnány typy drátů vyvážené do Unie s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Unie, které mají stejné nebo podobné vlastnosti. Všechny tyto typy spadají pod definici dotčeného výrobku a obdobného výrobku obsaženou v oznámení o zahájení řízení (5) a v prozatímním nařízení.
(17)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že se takzvané „vysoce technické“ typy výrobku liší od ostatních typů dotčeného výrobku a že s nimi nejsou zaměnitelné. Z toho důvodu by měly být z definice výrobku vyloučeny. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (6) se pro určení toho, zda jsou výrobky obdobné do té míry, že jsou součástí stejného typu výrobku, musí zejména ověřit, zda mají stejné technické a fyzikální vlastnosti, stejné základní konečné využití a stejný poměr mezi cenou a kvalitou. V tomto ohledu se musí též posoudit zaměnitelnost těchto výrobků a konkurence mezi nimi. Šetřením se však zjistilo, že tyto „vysoce technické“ typy výrobku, na které uvedená strana odkazuje, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní výrobky zahrnuté do šetření. Jedná se o výrobky z nerezavějící oceli, dráty, jejichž výrobní postup je podobný a při jejichž výrobě se používají podobné stroje, takže výrobci mohou podle poptávky střídavě vyrábět různé varianty výrobku. I když tedy různé typy drátů nejsou přímo zaměnitelné a přímo si nekonkurují, výrobci soutěží o zakázky, v nichž jde o širokou škálu drátů z nerezavějící oceli. Navíc tyto typy výrobku s použitím podobných výrobních metod vyrábí a prodává jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí vyvážející výrobci. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(18)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že analýza provedená Komisí v souvislosti s otázkou, zda mají být tzv. vysoce technické typy výrobku zahrnuty do šetření, byla nedostatečná. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Šetřením se prokázalo, že vysoce technické typy výrobku spadají pod definici výrobku uvedenou v 17. bodě odůvodnění. Strana se mylně domnívala, že musejí být splněna současně všechna kritéria uvedená v judikatuře. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (7) má Komise při vymezování produktu široký prostor jednat podle vlastního uvážení a musí se při tomto posouzení opírat o soubor kritérií stanovených Soudem. Přitom některá kritéria mohou často, jako i v tomto případě, poukazovat jedním směrem a jiná jiným směrem; v takové situaci musí Komise provést celkové posouzení, jak učinila i v tomto případě. Zúčastněná strana se tudíž mylně domnívá, že aby mohly typy výrobku spadat pod stejnou definici výrobku, musí mít všechny vlastnosti stejné.
(19)
Několik uživatelů tvrdilo, že tzv. dráty z nerezavějící oceli „řady 200“ by měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrdili zejména, že tento typ výrobku výrobní odvětví Unie téměř nevyrábělo. Toto tvrzení však není podložené. Za prvé, skutečnost, že výrobní odvětví Unie nevyrábí určitý typ výrobku, není dostatečným důvodem, aby byl tento typ výrobku vyloučen z šetření, pokud je jeho výrobní postup takový, že by výrobci v Unii mohli výrobu daného typu výrobku kdykoli zahájit. Za druhé, v případě vysoce technických drátů bylo zjištěno, že tyto typy dotčeného výrobku mají stejné nebo podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(20)
Rovněž tvrdili, že by do definice dotčeného výrobku měl být zahrnut válcovaný drát. Nicméně válcovaný drát je surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, ze které se mohou vyrábět také jiné výrobky, například spojovací materiály a hřebíky. Tudíž se na rozdíl od dotčeného výrobku nejedná o hotový výrobek z oceli. Tvářením za studena je možné kromě jiného z válcovaného drátu vyrábět dotčený výrobek nebo obdobný výrobek. Proto válcovaný drát nemůže být zahrnut do definice výrobku ve smyslu základního nařízení.
(21)
Na základě výše uvedených informací se tímto potvrzují definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku v 21. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Úvod
(22)
Během inspekcí na místě v prostorách tří indických vyvážejících výrobců původně zařazených do vzorku a následné analýzy shromážděných informací bylo zjištěno, že tyto společnosti poskytly některé informace, které nelze považovat za spolehlivé. Komise dále pokračovala v šetření a v analýze všech informací předložených v reakci na poskytnutí prozatímních informací a následná slyšení.
(23)
Jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě jednoho vyvážejícího výrobce dospěla Komise k závěru, že náklady uvedené v odpovědi na dotazník nemohly být odsouhlaseny s údaji uvedenými v interním účetním systému výrobce. Společnost uvedla, že nemožnost odsouhlasení byla způsobena chybami v registraci a metodou oceňování zásob, která je v případě interního účetního systému výrobce jiná než v případě údajů zveřejněných v ročních účetních závěrkách.
(24)
Jak je vysvětleno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ačkoli údaje obsažené v interním účetním systému byly v souladu s auditovanými finančními výkazy na celopodnikové úrovni, nebylo možné srovnat údaje vygenerované interním systémem vykazování nákladů pro divizi výroby drátů s nákladovými tabulkami, které společnost výslovně vyhotovila pro účely odpovědi na dotazník v rámci šetření. V souladu s článkem 18 základního nařízení se proto usuzovalo, že by se pro účely antidumpingového šetření měly použít informace zjištěné v interním systému vykazování nákladů.
(25)
Z tohoto důvodu Komise prozatímně upravila údaje o nákladech, které vyvážející výrobce poskytl ve své odpovědi na dotazník, pomocí údajů dostupných v interním systému vykazování nákladů.
(26)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce uvedl, že údaje v interním systému vykazování nákladů nejsou spolehlivé a pro účely šetření by se neměly použít. Společnost poukázala na řadu chyb a koncepčních problémů týkajících se interně vykazovaných údajů, které Komise použila pro úpravu nákladů. Společnost tvrdila, že Komise by měla ve své analýze vycházet z nákladů uvedených v odpovědi na dotazník. Kromě toho společnost v pozdější fázi po zavedení prozatímních opatření poskytla odsouhlasení mezi interně vykazovanými nákladovými údaji divize a odpovědí na dotazník. Na základě výše uvedeného a s ohledem na důkazy shromážděné během inspekce na místě by určité výrobní náklady, které uvedená společnost původně vykázala ve své odpovědi na dotazník, mohly být přijaty.
(27)
Nicméně na základě důkazů, které jsou k dispozici, nelze rozdělení určitých nákladů, jako jsou režijní a finanční náklady, vykázaných společností v odpovědi na dotazník považovat pro účely šetření za spolehlivé. Komise měla za to, že tyto náklady by měly být rozděleny na základě celkového obratu společnosti a nákladů na prodané zboží v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Na základě výše uvedených skutečností by většina nákladů uvedených v odpovědi na dotazník mohla být přijata a rozdělení na základě obratu bylo společností v konečné fázi šetření schváleno. Výše dumpingového rozpětí se snížila v návaznosti na přezkoumání nákladů na balení a některých režijních nákladů. Má se tudíž za to, že článek 18 základního nařízení by se pro účely stanovení dumpingového rozpětí v případě tohoto vyvážejícího výrobce neměl dále používat.
(28)
Jak je stanoveno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že nákupy a spotřeba surovin uvedené v odpovědi společnosti na dotazník nebyly doloženy údaji zjištěnými v systému výrobce pro řízení zásob. Zejména se ukázalo, že rozdělení jakostních tříd oceli se v jednotlivých zdrojích liší. Komise stanovila, že jakostní třída oceli je klíčovým faktorem při určování nákladů konečného výrobku a že nespolehlivé informace o jakostní třídě oceli by mohly vážně zkreslit stanovení nákladů a prodejní ceny jednotlivých typů výrobku, a mohly by být proto zavádějící, a vyvážejícího výrobce na tuto zásadní úvahu při různých příležitostech upozornila.
(29)
Jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce však uvedl, že počítačové soubory obsahující údaje o nákupech surovin, které Komise získala během inspekce na místě, nebyly úplné, jelikož jiná oddělení ve společnosti uskutečnila dodatečné nákupy surovin, tyto nákupy však nebyly vykázány a zahrnuty v počítačových souborech získaných během inspekce na místě a přezkoumaných Komisí. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že zjištěné rozdíly v množství jednotlivých jakostních tříd oceli byly zapříčiněny skutečností, že některé jakostní třídy oceli se částečně překrývaly s jinými a že některé části výrobního procesu není možné sledovat na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli.
(30)
V 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však Komise podotkla, že výše uvedená tvrzení společnosti týkající se dodatečných nákupů surovin nebyla podložená a v žádném případě nepostačují k vysvětlení zjištěných rozdílů na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. Komise rovněž podotkla, že společnost tvrdila, že není možné přesné sledování podle jednotlivých jakostních tříd oceli ve všech fázích výrobního procesu. Toto tvrzení dále narušilo spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli proto byly předběžně považovány za zavádějící.
(31)
V 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise vyjádřila domněnku, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba všech surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(32)
Po zveřejnění prozatímních zjištění společnost podala proti tomuto prozatímnímu přístupu obecné námitky, ale nadále nebyla schopna nabídnout srovnání jednotlivých výrobků se stejným PCN. Společnost však v pozdější fázi šetření nabídla dostatečnou úroveň odsouhlasení, kdy jsou suroviny seskupeny do hlavních řad jakostních tříd nerezavějící oceli podle jejich chemického složení (řady 200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Společnost rovněž nabídla alternativní způsob seskupování, kdy bylo jako další faktor seskupování zahrnuto konečné použití. Protože však konečné použití nelze ověřit, přepočítala Komise dumpingové rozpětí na základě tříd oceli seskupených podle chemického složení vyjádřeného v řadách jakostních tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Řady jakostních tříd oceli jsou všeobecně používaným, objektivním a ověřitelným kritériem, zatímco pro tuto společnost používání PCN neumožňuje úplné odsouhlasení, a tudíž by nebylo zajištěno spravedlivé srovnání na základě spolehlivých údajů ve smyslu základního nařízení.
(33)
Vzhledem k tomu, že však nebylo možné odsouhlasit dodatečné informace předložené společností s údaji na dostatečně podrobné úrovni požadované pro šetření, je prozatímní závěr, že systémy společnosti pro sledování nejsou dostatečně spolehlivé, zachován a článek 18 základního nařízení se použije pro konečné stanovení výrobních nákladů a výpočet dumpingového rozpětí, který tudíž vychází z přístupu uvedeného v předchozím bodě odůvodnění.
(34)
Jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě třetího vyvážejícího výrobce Komise během inspekce na místě zjistila, že toky surovin uvedené v odpovědi na dotazník nejsou v souladu s údaji obsaženými v účetním systému výrobce. Zdálo se, že rozdělení podle jakostních tříd oceli se v každém z těchto dvou zdrojů liší.
(35)
Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce sice připustil určité chyby ve své odpovědi na dotazník, tvrdil však, že rozdíly v celkovém množství surovin lze odsouhlasit s přihlédnutím ke změnám zásob. Společnost však také tvrdila, že částečně se překrývající jakostní třídy oceli znemožňují přesné odsouhlasení podle jednotlivých jakostních tříd oceli. Ve svých připomínkách předložených po sdělení prozatímních zjištění společnost rovněž uvedla, že jakostní třída oceli uvedená na prodejní faktuře občas neodpovídá skutečné jakostní třídě oceli, která byla vyvezena. Kromě toho společnost tvrdila, že ve výrobním odvětví nerezavějící oceli se nepoužívají přesně jakostní třídy oceli, ale že se namísto toho zveřejněná chemická složení jakostních tříd oceli a chemické složení skutečných výrobků liší. Společnost namítala, že i při zohlednění těchto vysvětlení by se nesrovnalosti zjištěné Komisí týkaly pouze zanedbatelné části jejího vývozu.
(36)
Komise měla za to, že objem zjištěných nesrovnalostí nemohl být vysvětlen příležitostnými nepřesnostmi. Naopak předložené argumenty přispěly ke snížení důvěryhodnosti celého systému společnosti pro vykazování jakostních tříd oceli, zejména s ohledem na rozhodující váhu jakostních tříd oceli při určování nákladů konečného výrobku.
(37)
Nicméně později v průběhu šetření společnost tvrdila, že pokud Komise nepřijme původní vykazování jakostních tříd oceli, které společnost poskytla, mohl by být přesnější výsledek získán tak, že by Komise místo sloučení všech PCN, což bylo učiněno v prozatímní fázi, seskupila pouze ty konkrétní třídy oceli, mezi nimiž byly zjištěny nesrovnalosti, nebo by alternativně seskupila jakostní třídy oceli podle jejich chemického složení vyjádřeného v řadách jakostních tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI). Společnost rovněž nabídla další způsob rozdělení jakostních tříd oceli v řadě 300 do menších podskupin.
(38)
Komise následně přepočítala dumpingové rozpětí na základě skupin nerezavějící oceli podle chemického složení vyjádřeného v řadě tříd oceli (200, 300 a 400 podle klasifikace AISI) za použití stejné metody, jaká byla popsána v 30. bodě odůvodnění výše. Řady jakostních tříd oceli jsou všeobecně používaným, objektivním a ověřitelným kritériem, zatímco pro tuto společnost používání PCN neumožňuje úplné odsouhlasení, a tudíž by nebylo zajištěno spravedlivé srovnání na základě spolehlivých údajů ve smyslu základního nařízení.
(39)
Vzhledem k tomu, že však nebylo možné odsouhlasit dodatečné informace předložené společností s údaji na dostatečně podrobné úrovni požadované pro šetření, je prozatímní závěr, že systémy společnosti pro sledování nejsou dostatečně spolehlivé, zachován a pro konečné stanovení výrobních nákladů a výpočet dumpingového rozpětí se použije článek 18 základního nařízení a rozpětí tudíž bude vycházet z přístupu uvedeného v předchozím bodě odůvodnění.
(40)
Žadatel namítal, že seskupování dotčeného výrobku do jakostních tříd oceli Komisi zabránilo správně provést test ziskovosti pro určení běžné hodnoty podle PCN.
(41)
Komise provádí svou analýzu na úrovni, která je v souladu s vnitřními účetními systémy vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, jež umožňují odůvodnění vykázaných údajů. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(42)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 37. a 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
(43)
Pro jednoho vyvážejícího výrobce, u kterého se použil článek 18 základního nařízení, bylo v návaznosti na přehodnocení jeho výrobních nákladů přezkoumáno určení běžné hodnoty. V konečné fázi byly výrobní náklady určeny na základě vykázaných výrobních nákladů, k nimž byly na základě metody rozdělení stanovené v čl. 2 odst. 5 základního nařízení připočteny prodejní, správní a režijní náklady, včetně nákladů na financování.
(44)
V případě tří vyvážejících výrobců nově zařazených do vzorku a vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zjišťování, bylo zjištěno, že objemy prodeje na domácím trhu byly celkově reprezentativní a představovaly nejméně 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, zaznamenaného danou společností. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byla stejná zkouška reprezentativnosti provedena rovněž pro každý typ výrobku prodávaný výrobci nově zařazenými do vzorku na jejich domácích trzích a bylo zjištěno, že dotčené typy výrobku jsou srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(45)
Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření Komise dále přezkoumala, zda by domácí prodej každého vyvážejícího výrobce nově zařazeného do vzorku a vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, mohl být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(46)
V případě jednoho z vyvážejících výrobců nově zařazených do vzorku bylo zjištěno, že rozdělení nákladů původně předložené společností je nedostatečné, neboť nepřihlíželo k tloušťce drátu, což je významná nákladová položka. Se souhlasem společnosti byla metoda rozdělení nákladů upravena.
(47)
V případě druhého vyvážejícího výrobce nově zařazeného do vzorku byla opravena administrativní chyba ve stanovení dumpingového rozpětí. Kromě toho výrobce požadoval, aby Komise provedla dodatečné úpravy testu ziskovosti a cenových úprav. Tato tvrzení nebyla shledána jako oprávněná.
(48)
V případě vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální posouzení, byla opravena administrativní chyba ve výpočtech. Tentýž vyvážející výrobce uvedl další tvrzení o stanovení úrovně prodejních, správních a režijních nákladů a nákladů na vnitrostátní dopravu Komisí a požadoval úpravu o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku mezi domácím a vývozním trhem. Tato tvrzení byla odmítnuta, protože výpočty byly provedeny na základě údajů o nákladech předložených společností, které byly ověřeny během inspekce na místě, a protože tvrzení týkající se fyzických rozdílů nebylo nijak odůvodněno.
(49)
V důsledku toho se metodika pro určení běžné hodnoty, jak bylo popsáno v 39. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje a byla použita na tři vyvážející výrobce nově zařazené do vzorku a vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování.
3. Vývozní cena
(50)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byly v návaznosti na jeho námitky opraveny určité administrativní chyby týkající se příležitostného použití nesprávného směnného kurzu a mylného zahrnutí určitého vnitroskupinového prodeje při výpočtu dumpingu.
(51)
U druhého vyvážejícího výrobce byl do výpočtu dumpingu zahrnut prodej uskutečněný prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem v Unii.
(52)
Jeden vyvážející výrobce, který byl do vzorku nově zařazen, tvrdil, že výhody, které získal v rámci režimů subvencí DEPBS a DDS, musí být přičteny k vývozním cenám.
(53)
Jiný vyvážející výrobce, nově zařazený do vzorku, podal zprávu o tom, že výhodami, které získal v rámci režimu subvencí DDS, byly záporné cenové úpravy, které vývozní ceny uměle navyšovaly.
(54)
Komise analyzovala cenové chování obou společností na trhu Unie a dospěla k závěrům, které vyplývají z použití čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a tudíž nevyžadují další úpravy. Tvrzení první společnosti bylo proto zamítnuto a údajná cenová úprava druhé společnosti nebyla brána v potaz.
(55)
Jeden vyvážející výrobce, který byl nově zařazen do vzorku, tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny směrem nahoru tak, aby byly v souladu s jeho cenami na domácím trhu, protože domácí prodej byl uskutečňován v rámci vlastní značky, což zvýšilo ceny. Společnost však nedokázala doložit, že faktury, které byly předmětem jejího tvrzení, se skutečně týkaly značkového prodeje, a proto byla žádost zamítnuta.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 50. až 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(57)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že s ohledem na sloučení všech PCN za účelem stanovení výrobních nákladů by se k vývozním cenám mělo přistupovat stejně a pro srovnání s běžnou hodnotou by měla být použita i jedna vývozní cena.
(58)
Komise však ve svém šetření zaměřeném na získání údajů o nákladech a o vývozních cenách na základě PCN neobdržela od dotčené společnosti nezbytná srovnání, která by umožnila stanovení spolehlivých výrobních nákladů na základě PCN. Šetřením však nebyly zjištěny žádné nedostatky v úrovních vývozních cen vykázaných podle PCN, a proto by nebylo vhodné použít k určení skutečných vývozních cen článek 18 základního nařízení. Jelikož v porovnání se standardy šetření nepovažuje Komise snížení úrovně podrobnosti oznamovaných cen v zájmu zajištění spravedlivého srovnání za vhodné, bylo tvrzení zamítnuto.
(59)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se 53. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(60)
Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, byla pro každou společnost zařazenou do vzorku vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro obdobný výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku.
(61)
V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení, z důvodu použití článku 18 základního nařízení u dvou ze tří vyvážejících výrobců původně zařazených do vzorku, se dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoví na základě průměrného dumpingového rozpětí jednoho vyvážejícího výrobce, který byl původně zařazen do vzorku a u kterého se článek 18 základního nařízení dále nepoužívá, a dvou společností nově zařazených do vzorku, jejichž dumpingová rozpětí nejsou de minimis. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno ve výši 8,4 %.
(62)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v dotčené zemi, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Za tímto účelem se porovnal celkový objem vývozu uvedený v odpovědích na dotazník k výběru vzorku a celkový dovoz z dotčené země odvozený z dovozních statistik Eurostatu. Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 16,2 %.
(63)
Na základě toho činí vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,4 %
Všechny ostatní společnosti
16,2 %
D. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
1. Výrobní odvětví Unie
(64)
Někteří uživatelé zpochybnili počet výrobců v Unii stanovený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrdí, že počet výrobců byl posouzen nesprávně a ve skutečnosti na trhu Unie působí méně výrobců.
(65)
Komise poukazuje na to, že výše uvedené tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy. Při ověřování reprezentativnosti a rovněž v průběhu šetření Komise ověřila počet výrobců v Unii uvedený v podnětu. Komise kvůli tomu kontaktovala všech 27 známých výrobců v Unii. Šetření potvrdilo, že během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek 27 výrobců v Unii. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2. Výroba v Unii a výběr vzorku výrobců v Unii
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 64. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
E. ÚJMA
1. Spotřeba v Unii
(67)
Někteří uživatelé tvrdili, že při analyzování újmy neměly být zohledněny údaje za rok 2009, protože finanční krize, která v tomto roce nastala, měla zejména na spotřebu v Unii rušivé účinky. I kdyby však byl rok 2009 z analýzy vynechán, stále by byl patrný rostoucí trend spotřeby (+ 5 %), který je ukazatelem zlepšujícího se trhu. Nepříznivé dopady finanční krize jsou navíc uznány v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2. Dovoz z dotčené země do Unie
(68)
Dumpingové rozpětí stanovené pro společnost Macro Bars and Wires nedosahuje hodnoty de minimis, kterou uvádí čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Má se tudíž za to, že tento vyvážející výrobce neuplatňoval během období šetření dumpingové ceny ve smyslu čl. 1 odst. 2 základního nařízení. Z toho důvodu byl objem jeho dovozu vyloučen z objemu prozatímně stanoveného dumpingového dovozu z dotčené země. Jeden vyvážející výrobce, Venus Group, uvedl, že některé transakce byly omylem započítány dvakrát. Komise souhlasila s vyvážejícím výrobcem a upravila celkový objem dumpingového dovozu tím, že tyto dotčené transakce odstranila.
(69)
Objem, podíl na trhu a průměrná cena dumpingového dovozu byly příslušným způsobem revidovány.
(70)
Objem dumpingového dovozu a jeho podíl na trhu:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem
15 826
27 291
34 494
33 252
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podíl na trhu
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(71)
Společnost Macro Bars and Wires vyvezla během období šetření jen omezené množství dotčeného výrobku a také transakce společnosti Venus Group uvedené výše se omezovaly na malé množství, proto odečtení tohoto objemu dovozu od celkového objemu dumpingového dovozu z dotčené země nic neměnilo na trendech popsaných v 69. a 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto body odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
(72)
Průměrná cena dumpingového dovozu:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena
2 380
2 811
3 259
3 207
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(73)
Úprava objemu dumpingového dovozu nemá za následek významné změny průměrných cen dumpingového dovozu z Indie nebo výpočtů míry cenového podbízení. Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení činí 15 %, což potvrzuje zjištění v prozatímním nařízení.
(74)
Indický vyvážející výrobce tvrdil, že ceny prodeje do Unie se zdají být velmi nevěrohodné a že jsou zřejmě zkreslené. Je však třeba zdůraznit, že ceny použité ve výpočtech cenového podbízení byly výsledkem informací shromážděných a ověřených v šetřeních na místě v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(75)
Závěry, které vyplývají ze zjištění popsaných v 75. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzují.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(76)
Některé strany tvrdily, že výsledky, kterých výrobní odvětví Unie dosáhlo, by měly být v kontextu globální hospodářské krize považovány za poměrné dobré a že s výjimkou jediného ukazatele újmy, totiž podílu na trhu, žádný jiný ukazatel nenasvědčuje tomu, že by k újmě docházelo.
(77)
Jedna strana tvrdila, že se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zvýšily asi o 34 %, tedy daleko výrazněji než výrobní náklady, které se během stejného období zvýšily o 13 %. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie své zboží na počátku posuzovaného období, tedy v roce 2009, prodávalo za ceny nižší, než byly výrobní náklady, a teprve od roku 2011 se mu podařilo prodávat za ceny převyšující výrobní náklady.
(78)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy, jako objem výroby a vytížení kapacit, sice vykazovaly pozitivní trend, nebo zůstaly stabilní, např. zaměstnanost, avšak řada jiných ukazatelů týkajících se finanční situace výrobního odvětví Unie, např. ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic, během posuzovaného období nevykazovaly uspokojivý vývoj. Zatímco ukazatel týkající se investic se v roce 2010 zlepšil, v roce 2011 a během období šetření se snížil pod úroveň roku 2009. I když je pravda, že se návratnost investic od roku 2009 do roku 2011 zlepšila a dosáhla 6,7 %, v období šetření opět poklesla na 0,8 %. Podobně se do roku 2011 zlepšovaly ukazatele týkající se ziskovosti a peněžních toků a v období šetření se začaly opět zhoršovat. Proto lze učinit závěr, že se stav výrobního odvětví Unie začal po roce 2009 zlepšovat, avšak jeho zotavování bylo následně zpomaleno dumpingovým dovozem z dotčené země.
(79)
Na žádost jedné zúčastněné strany lze potvrdit, že výše zásob uvedená ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se týkala činnosti podniků v Unii zařazených do vzorku.
(80)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % stanovené v prozatímní fázi je příliš nízké. Dotčená strana své tvrzení dostatečně neodůvodnila. V 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou vysvětleny důvody pro toto ziskové rozpětí a z šetření nevyplynuly žádné další důvody pro to, aby bylo změněno. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován.
(81)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že problémy výrobního odvětví Unie jsou z velké části způsobeny strukturálními problémy, a že tedy cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % je nereálné.
(82)
Je třeba připomenout, že podle judikatury (8) musí orgány stanovit ziskové rozpětí, se kterým by výrobní odvětví Unie mohlo počítat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu. V roce 2007 činilo ziskové rozpětí 3,7 %; od roku 2008 bylo toto rozpětí v důsledku finanční a hospodářské krize záporné. Žadatel tvrdil, že dumpingové výrobky začaly přicházet na trh Unie od roku 2007 (kdy se objem dovozu zvýšil z 17 727 t v roce 2006 na 24 811 t), což se šetřením potvrdilo. Proto nebylo možné stanovit cílové ziskové rozpětí na základě zisku, se kterým by mohli výrobci v Unii počítat v případě obdobného výrobku. V důsledku toho, jak bylo vysvětleno v 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise považovala za vhodné použít ziskové rozpětí ve výši 5 % na základě skutečných zisků zaznamenaných v jiných částech ocelářského průmyslu, které nebyly poškozeny dumpingovým a subvencovaným dovozem, což již bylo provedeno v jiných nedávných šetřeních týkajících se podobných výrobků ve stejném odvětví (9). Kromě toho je třeba poznamenat, že ziskové rozpětí 3,7 %, které bylo zaznamenáno v roce 2007, se v každém případě považuje kvůli přítomnosti a zvýšení dumpingového dovozu za příliš nízké. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován.
4. Závěr ohledně újmy
(83)
Komise proto dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se 78. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinek dumpingového dovozu
(84)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že prozatímní nařízení opominulo, že výrobní odvětví Unie mělo prospěch ze zvýšené spotřeby od roku 2009 a že Komise nemůže očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopné si navždy udržet svůj podíl na trhu.
(85)
K těmto tvrzením je třeba poznamenat, že podle šetření podíl dumpingového indického dovozu na trhu rostl rychleji než spotřeba na trhu Unie. Objem dumpingového indického dovozu se zvýšil o 110 %, zatímco spotřeba se ve stejném období zvýšila o 50 %. Šetření kromě toho ukázalo, že průměrné indické ceny byly trvale nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie ve stejném období a byly nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie o 15 % v období šetření. Z toho plyne, že ačkoliv výrobní odvětví Unie skutečně do určité míry mělo prospěch ze zvýšené spotřeby a rovněž mohlo zvýšit objem svého prodeje o 40 %, nedokázalo si udržet svůj podíl na trhu, jaký mohl být za zlepšujících se podmínek na trhu a vzhledem k volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie předpokládán.
2. Účinek jiných činitelů
2.1 Nedumpingový dovoz
(86)
Během posuzovaného období byl vývoj nedumpingového dovozu a cen srovnatelný s vývojem dumpingového dovozu a cen. Kromě toho ceny dumpingového dovozu byly v zásadě na stejné úrovni jako ceny nedumpingového dovozu, kdy průměrné dovozní ceny bez dumpingu byly nižší o 0,4 %. Kromě toho je objem nedumpingového dovozu nižší než šest procent celkového dovozu z dotčené země a o něco vyšší než jedno procento podílu na trhu. Komise se domnívá, že újma způsobená nedumpingovým dovozem z dotčené země tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
2.2 Dovoz ze třetích zemí
(87)
Dva indičtí vyvážející výrobci a indická vláda zopakovali tvrzení, že do šetření by měl být zahrnut dovoz drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a že dopad dovozu z ČLR na trh Unie a výrobní odvětví Unie byl podhodnocen.
(88)
Jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, od počáteční fáze dosud nebyly předloženy žádné důkazy o dumpingu působícím újmu výrobnímu odvětví Unie, které by mohly odůvodňovat zahájení antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z ČLR. Tvrzení, že by ČLR měla být zahrnuta do rozsahu šetření, se proto zamítá jako neopodstatněné.
(89)
Dovoz z Čínské lidové republiky však během posuzovaného období vykazoval rostoucí tendenci a v období šetření dosáhl podílu na trhu 8,3 % (viz 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho byly ceny dovozu z ČLR nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických výrobců vyvážejících na trh Unie. Proto bylo dále zkoumáno, zda dovoz z ČLR mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a narušit příčinnou souvislost mezi újmou a indickým dumpingovým dovozem.
(90)
Informace dostupné v prozatímní fázi naznačují, že sortiment výrobků z dovozu z ČLR se odlišoval a že segmenty, v nichž byly přítomny čínské výrobky, se lišily od výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie nebo výrobků indického původu prodávaných na trhu Unie.
(91)
Po zveřejnění prozatímních opatření Komise obdržela několik námitek, které upozorňovaly na možnost, že by čínský dovoz za nízké ceny mohl během období šetření narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým indickým dovozem a vážnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(92)
Analýzy provedené na základě statistik dovozu ohledně dvou kódů KN, které jsou předmětem šetření, ukázaly, že 29 % čínského dovozu se týkalo nižšího segmentu trhu (dovoz pod kódem KN 7223 00 99). Tím se částečně vysvětluje, proč jsou ceny čínských výrobků v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických vyvážejících výrobců. Statistiky ke kódu KN 7223 00 99 rovněž ukázaly, že odběratelé čínských výrobců jsou soustředěni ve Spojeném království, kde výrobní odvětví Unie v zásadě není činné.
Průměrná cena (EUR/t)
2009
2010
2011
Období šetření
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Zdroj: Eurostat
(93)
Pokud jde o kód KN 7223 00 19, analýza vypracovaná na základě PCN ukázala, že jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí výrobci soutěžili především v kvalitativně vyšším segmentu trhu, kde ceny mohou být v rámci stejného kódu KN až čtyřikrát vyšší než ceny v nižším segmentu trhu (10). Z šetření rovněž vyplynulo, že obecně se ceny liší v závislosti na typu výrobku a obsahu niklu.
(94)
Pokud jde o úroveň ceny dovozu z Čínské lidové republiky, je třeba poznamenat, že průměrné ceny čínského dovozu byly od roku 2009 do období šetření vyšší než ceny dumpingového dovozu dotčeného výrobku z Indie, jak ukazuje následující tabulka na základě průměrné ceny dumpingového čínského vývozu spadajícího pod kód KN 7223 00 19.
Průměrná cena (EUR/t)
2009
2010
2011
Období šetření
Období šetření + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Zdroj: Eurostat.
(95)
V období šetření průměrná cena čínského dovozu poprvé klesla pod cenu dumpingového indického dovozu. Bylo však zjištěno, že se jedná o dočasný jev, neboť čínské ceny v roce následujícím po období šetření rostly a byly opět vyšší než indické ceny.
(96)
Kromě toho z porovnání objemu dovozu z dotčené země a z ČLR vyplynulo, že během celého posuzovaného období a zejména během období šetření byl dovoz z ČLR na mnohem nižší úrovni než dovoz z dotčené země. Objem dovozu z ČLR představoval v zásadě méně než polovinu celkového dovozu z Indie.
(97)
Ačkoli tedy dovoz z Čínské lidové republiky přispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, nemohl mít vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie do té míry, aby tím byla narušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Proto se 113. bod prozatímního nařízení potvrzuje.
2.3 Konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii
(98)
Jedna strana tvrdila, že slabé finanční výsledky výrobců v Unii mohla způsobit konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii, kteří nejsou žadateli ani nepodporovali šetření k zahájení tohoto řízení.
(99)
Vývoj podílu ostatních výrobců na trhu v Unii ukazuje následující tabulka.
2009
2010
2011
Období šetření
Prodej ostatních výrobců v Unii do Unie (v tunách)
34 926
55 740
55 124
55 124
Index (2009 = 100)
100
160
158
158
Podíl ostatních výrobců v Unii na trhu
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Zdroj: podnět a průběžné odpovědi
(100)
Na výrobce v Unii, kteří nebyli žadateli a kteří zvláště nepodporovali toto šetření, připadalo 44 % veškerého prodeje Unie (viz 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Objem jejich prodeje se zvýšil o 58 % z odhadovaných 34 926 t v roce 2009 na 55 124 t během období šetření. Tento nárůst je ovšem v porovnání s nárůstem dumpingového dovozu z dotčené země během téhož období (+ 110 %) poměrně mírný. Kromě toho zůstal podíl těchto výrobců v Unii na trhu během posuzovaného období poměrně konstantní a ani nebyly zjištěny žádné známky toho, že by jejich ceny byly nižší než ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Z toho lze vyvodit závěr, že jejich prodej na trhu v Unii nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(101)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(102)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 125. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(103)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 126. až 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(104)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 142. až 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem uživatelů
(105)
Po uložení prozatímních opatření kontaktovalo Komisi sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů a projevili zájem o spolupráci při šetření. Na základě jejich žádosti jim byly v dubnu 2013 zaslány dotazníky. Avšak pouze dva uživatelé poskytli úplnou odpověď na dotazník, a na spolupracující uživatele tak připadalo 12 % celkového dovozu z dotčené země během období šetření a 2,5 % celkové spotřeby Unie, přičemž zaměstnávali 32 osob zapojených do výroby hotových výrobků, jejichž součástí je dotčený výrobek. Hospodářské dopady opatření na uživatele byly přehodnoceny na základě nových údajů, které vyplynuly z odpovědí na dotazník, a u dvou uživatelů byly provedeny kontrolní návštěvy s cílem ověřit poskytnuté informace.
(106)
Uživatelé tvrdili, že úroveň ziskovosti ve výši 9 % uvedená ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je příliš vysoká a není pro uživatelské odvětví reprezentativní. Po obdržení doplňujících odpovědí na dotazník byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů přepočítána a stanovena na 2 % obratu.
(107)
Z šetření navíc vyplynulo, že nákupy spolupracujících uživatelů z dotčené země představovaly v průměru 44 % veškerých nákupů dotčeného výrobku a že dotčená země byla pro dva spolupracující uživatele výhradním zdrojem dodávek. Během období šetření představoval obrat výrobků zahrnujících dotčený výrobek v průměru 14 % celkového obratu spolupracujících uživatelů.
(108)
Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z dotčené země v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost, které by uživatelé dosáhli používáním a dalším zpracováváním dotčeného výrobku, by znamenal pokles na hodnotu, kdy by se uživatelé dostali do ztráty a dosáhli (záporné hodnoty) ziskovosti - 0,6 %.
(109)
Komise si je vědoma, že střednědobý i dlouhodobý dopad bude na individuální úrovni markantnější pro uživatele, jejichž jediným zdrojem je dovoz z Indie. Přitom se jedná jen o malý počet podniků (dva spolupracující uživatelé). Navíc mají možnost, pokud jejich indický výrobce spolupracuje, podle článku 11 základního nařízení požádat o vrácení cla, jsou-li splněny všechny podmínky pro takové vrácení.
(110)
Někteří uživatelé znovu vyjádřili obavy, že by opatření mohla mít dopad na určité typy drátů, které se v Evropě nevyrábějí, zejména typy zahrnuté do tzv. řady 200, jak je popsáno ve 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že se v Unii nevyrábějí, přičítají uživatelé nízké poptávce a specifičnosti výrobního procesu.
(111)
Šetření však ukázalo, že tento typ drátů z nerezavějící oceli výrobní odvětví Unie vyrábí a že představují omezený podíl na trhu Unie. Uživatelé mají k dispozici také alternativní zdroje dodávek z jiných zemí, které nepodléhají antidumpingovým nebo antisubvenčním opatřením. Navíc lze pro stejné účely používat i jiné typy drátů z nerezavějící oceli. Uložení opatření tudíž nemůže mít významný dopad na trh Unie a na tyto uživatele. Tento požadavek se proto zamítá.
(112)
Někteří uživatelé poukazovali na to, že dodací lhůty výrobců v Unii jsou u obdobného výrobku ve srovnání s dodacími lhůtami u dotčeného výrobku z Indie delší. Avšak možnosti obchodníků výrobky skladovat a mít je rychle k dispozici nevyvrací věcné důkazy nepříznivých účinků dumpingového dovozu. Proto je třeba tento argument odmítnout.
(113)
S ohledem na výše uvedené úvahy lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčené země budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, bude uložení opatření pro trh Unie celkově vzato prospěšné. Zejména se má za to, že obnovením spravedlivých obchodních podmínek na trhu Unie bude výrobní odvětví Unie moci přizpůsobit své ceny výrobním nákladům, zachovat výrobu a pracovní místa, získat zpět podíl na trhu, o který přišlo, a využít větších úspor z rozsahu. Tak by výrobní odvětví mohlo dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, které by mu umožnilo střednědobě i dlouhodobě účinně fungovat. Zároveň může zlepšit svou celkovou finanční situaci. Z šetření dále vyplynulo, že opatření budou mít celkově na uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení, jen omezený dopad. Dospělo se tudíž k závěru, že celkový přínos opatření zřejmě převáží nad dopadem na uživatele dotčeného výrobku na trhu Unie.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(114)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo potvrzeno hodnocení uvedené ve 145. až 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(115)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl výpočet odstranění újmy upraven směrem dolů v reakci na jeho tvrzení, že došlo k administrativním chybám z důvodu záměny směnného kurzu u některých transakcí a zahrnutí transakcí uvnitř skupiny při výpočtu. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 148. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že indický vývoz do Unie je uskutečňován pro velkoobchodníky a že prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie je určen pro konečné uživatele, a že Komise tudíž neprováděla srovnání na vhodné úrovni obchodu. Šetření však ukázalo, že indičtí vyvážející výrobci prodávají oběma kategoriím zákazníků a že si u stejných kategorií zákazníků s výrobci v Unii konkurují.
2. Závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy
(117)
Pro společnost Macro Bars and Wires nebylo vypočítáno individuální rozpětí újmy, neboť konečné antidumpingové rozpětí této společnosti bylo pod úrovní de minimis (viz 51. bod odůvodnění).
(118)
Potvrzuje se metodika použitá v prozatímním nařízení.
3. Konečná opatření
(119)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem s přihlédnutím k subvenčnímu rozpětí uloženému nařízením Komise (EU) č. 419/2013.
(120)
Proto byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy a dumpingových rozpětí, přičemž byla zohledněna subvenční rozpětí jejich odečtením v plné výši od příslušného dumpingového rozpětí. Konečné antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Vyrovnávací clo
Rozpětí újmy
Konečná sazba antidumpingového cla
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Všechny ostatní společnosti
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění v současném šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(122)
Jeden vyvážející výrobce v dotčené zemi nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(123)
V posledních letech vykazoval dotčený výrobek značnou cenovou nestabilitu, a pevný cenový závazek proto v tomto případě není vhodný. Pro odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce ustanovení o indexaci na základě nákladů na suroviny. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a kolísáním indexu nebylo možné stanovit žádnou přímou a přesnou souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho se šetřením zjistilo, že existují různé typy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž ceny se výrazně liší.
(124)
Vyvážející výrobce kromě toho vyrábí řadu výrobků z nerezavějící oceli a je možné, že je prodává stejným zákazníkům v Unii prostřednictvím obchodních společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a krajně by to ztížilo účinné sledování dodržování závazku.
(125)
Na základě výše uvedeného dospěla Komise k závěru, že nabídnutý závazek nelze přijmout.
(126)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude toto nařízení, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo, odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
4. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(127)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiných než drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiných než drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Garg Inox, Bahadurgarh, Harijána a Pune, Maháráštra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, Nové Dillí
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbaí, Maháráštra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbaí, Maháráštra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbaí, Maháráštra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbaí, Maháráštra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbaí, Maháráštra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbaí, Maháráštra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Tháné, Maháráštra a Mumbaí, Maháráštra
6,8
B780
Společnosti uvedené v příloze
5,0
B781
Všechny ostatní společnosti
12,5
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Pokud vyvážející výrobce z Indie předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
během období šetření (od 1. dubna 2011 do 31. března 2012) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Indie;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a
c)
po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 pozměněn přidáním nového vyvážejícího výrobce na seznam v příloze.
Článek 3
Částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel uložených podle nařízení Komise (EU) č. 418/2013 na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiných než drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiných než drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie, se s konečnou platností vybírají. Vybrané částky přesahující konečné sazby antidumpingového cla budou uvolněny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. listopadu 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1106/2013
z 5. novembra 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“) (1), a najmä jeho článok 9
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 3. mája 2013 uložila nariadením (EÚ) č. 418/2013 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) dočasné antidumpingové clo na dovoz do Európskej únie (ďalej len „Únia“) určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“).
(2)
Prešetrovanie sa začalo po podnete, ktorý 28. júna 2012 podala Európska federácia výrobcov železa a ocele (European Federation of Iron and Steel Industries, Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele v Únii.
(3)
V paralelnom antisubvenčnom prešetrovaní Komisia uložila dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v príslušnej krajine nariadením (EÚ) č. 419/2013 (3) a konečné vyrovnávacie clo nariadením (EÚ) č. 861/2013 (4).
2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(4)
V predbežnej fáze prešetrovania sa na indických vyvážajúcich výrobcov a na výrobcov Únie uplatnil výber vzorky. V predbežnej fáze sa plánoval výber vzorky aj v prípade neprepojených dovozcov. Ale keďže dvaja z troch dovozcov vybraných do vzorky vyplnený dotazník neodovzdali, výber vzorky pre dovozcov nebolo možné uplatniť. Preto sa použili všetky dostupné informácie týkajúce sa spolupracujúcich dovozcov, aby sa dospelo ku konečným zisteniam, najmä pokiaľ ide o záujem Únie.
(5)
Jeden vyvážajúci výrobca uviedol, že keďže sa na určenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nepoužili žiadne údaje o predaji od tých výrobcov, ktorí nie sú navrhovateľmi, vybraná vzorka výrobcov sa nemôže považovať za reprezentatívnu. Toto tvrdenie bolo zamietnuté, pretože vzorka bola vybraná na základe odpovedí, ktoré poslali všetci spolupracujúci výrobcovia Únie bez ohľadu na to, či podporovali podnet v štádiu určenia jeho stavu, a bola zostavená na základe objemu výroby.
(6)
Jeden vyvážajúci výrobca prepojený s výrobcom z Únie namietal proti podnetu a požadoval individuálne preskúmanie, pretože v dôsledku nízkeho objemu jeho výroby nebol zahrnutý do vzorky vyvážajúcich výrobcov. Do vzorky výrobného odvetvia Únie nebol v dôsledku nízkeho objemu výroby zahrnutý ani samotný výrobca z Únie. Komisia ponúkla vyvážajúcemu výrobcovi individuálne preskúmanie, ale on stiahol svoju žiadosť.
(7)
Sedem indických vyvážajúcich výrobcov mimo vzorky požiadalo o individuálne preskúmanie. Dvaja z nich dotazník vyplnili a piati nie. Jeden z dvoch vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyplnili dotazník, žiadosť o individuálne preskúmanie stiahol. Z toho dôvodu Komisia preskúmala žiadosť jedného indického vyvážajúceho výrobcu mimo vzorky, a to:
-
KEI Industries Limited, Naí Dillí (KEI).
(8)
V predbežnej fáze sa zistilo, že žiadny z vyvážajúcich výrobcov pôvodne vybraných do vzorky nepredložil dostatočne spoľahlivé informácie. Uplatnil sa preto článok 18 základného nariadenia. Komisia rozhodla o rozšírení vzorky o tri spoločnosti, a to na základe ich objemu výroby a ochoty spolupracovať vyjadrenej po začatí konania. Komisia následne preskúmala odpovede v dotazníku a uskutočnila overovacie návštevy v priestoroch týchto indických vyvážajúcich výrobcov:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Bombaj, Maháraštra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Bombaj, Maháraštra.
(9)
Okrem uvedeného sú potvrdené odôvodnenia 4 až 7 a odôvodnenie 14 dočasného nariadenia.
3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(10)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 20 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy v období prebiehalo od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie príslušných trendov pre posúdenie ujmy prebiehalo v období od 1. januára 2009 do 31. marca 2012 (ďalej len „posudzované obdobie“).
4. Ďalší postup
(11)
Po zistení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niektoré zainteresované strany, najmä traja vyvážajúci výrobcovia zo vzorky, jeden vyvážajúci výrobca, ktorý stiahol svoju žiadosť o individuálne preskúmanie, navrhovateľ a 11 používateľov predložilo pripomienky. Strany, ktoré o to požiadali, boli vypočuté. Komisia pokračovala v získavaní informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Všetky doručené pripomienky sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa zohľadnili.
(12)
Komisia informovala zainteresované strany o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých mala v úmysle odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v príslušnej krajine a konečný výber súm zabezpečených prostredníctvom dočasného cla („konečné zverejnenie“). Stranám bola takisto poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému zverejneniu predložiť pripomienky. Všetky doručené pripomienky sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa zohľadnili.
(13)
Po pripomienkach doručených na konečné zverejnenie Komisia informovala zainteresované strany o zmenách v zisteniach týkajúcich sa úrovne dumpingu určitých vyvážajúcich výrobcov. Stranám bola opäť poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému zverejneniu predložiť dodatočné pripomienky. Všetky doručené pripomienky sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa zohľadnili. Jedna zainteresovaná strana, navrhovateľ, kritizovala skutočnosť, že zistenia týkajúce sa úrovne dumpingu určitých vyvážajúcich výrobcov boli zmenené na základe nových údajov a pripomienok doručených po predbežnom zverejnení a v konečnej fáze prešetrovania. Takisto vyjadril podozrenie z porušovania procesných práv.
(14)
Komisia sa však domnievala, že má zohľadniť podania od zainteresovaných strán a v prípade potreby zistenia zmeniť, ak pripomienky boli odôvodnené. V žiadnom z týchto prípadov sa na určenie dumpingu nepoužili neoverené údaje. Navyše sa rešpektovali procesné práva všetkých zainteresovaných strán, pretože boli náležite a včas informované a na predloženie pripomienok dostali rovnaké lehoty.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(15)
Ako sa uvádza v odôvodnení 21 predbežného nariadenia, príslušný výrobok je vymedzený ako drôty z nehrdzavejúcej ocele obsahujúce v hmotnosti:
-
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 28 % alebo viac, ale najviac 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale najviac 22 % chrómu,
-
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale najviac 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale najviac 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zatriedený do číselných znakov KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a má pôvod v príslušnej krajine.
(16)
Niektorí používatelia vyjadrili obavy, ktoré sa očividne týkali nedostatočného rozlišovania medzi rôznymi druhmi príslušného výrobku a podobného výrobku, pretože v rámci všetkých druhov výrobku existuje široký sortiment výrobkov. Osobitná obava sa týkala toho, ako by sa pri prešetrovaní mohlo zabezpečiť spravodlivé porovnanie medzi všetkými druhmi. Tak ako v prípade väčšiny prešetrovaní, vymedzenie príslušného výrobku sa vzťahuje na širokú škálu druhov výrobku, ktoré majú rovnaké alebo podobné základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Skutočnosť, že sa tieto vlastnosti môžu medzi jednotlivými druhmi výrobku líšiť, môžu naozaj viesť k tomu, že sa budú vzťahovať na širokú škálu druhov. To je prípad súčasného prešetrovania. Komisia zohľadnila rozdiely medzi druhmi výrobku a zabezpečila spravodlivé porovnanie. Každému druhu výrobku vyrábanému a predávanému indickými vyvážajúcimi výrobcami a každému druhu výrobku vyrábanému a predávanému výrobným odvetvím Únie bolo pridelené jedinečné kontrolné číslo výrobku (PCN - produckt control number). Číslo záviselo od hlavných vlastností výrobku, v tomto prípade od triedy ocele, pevnosti v ťahu, povlaku, povrchu, priemeru a tvaru. Z toho dôvodu sa druhy drôtov vyvážaných do Únie porovnávali na základe PCN s výrobkami vyrobenými a predávanými výrobným odvetvím Únie s rovnakými alebo podobnými vlastnosťami. Všetky tieto druhy patrili do rozsahu vymedzenia príslušného výrobku a podobného výrobku v oznámení o začatí konania (5) a v dočasnom nariadení.
(17)
Jedna strana zopakovala svoje tvrdenie, že takzvané „vysoko technické“ druhy výrobkov sa odlišujú od ostatných druhov príslušného výrobku a nie sú s nimi zameniteľné. Z toho dôvodu by mali byť vylúčené z vymedzenia výrobku. Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (6) platí, že pri určovaní toho, či sú výrobky podobné, aby mohli tvoriť súčasť rovnakého výrobku, treba posúdiť, či majú rovnaké technické a fyzikálne vlastnosti, či majú rovnakých základných koncových používateľov a rovnaký pomer ceny a kvality. V tejto súvislosti by sa mala posúdiť aj zameniteľnosť a hospodárska súťaž medzi uvedenými výrobkami. Prešetrovaním sa zistilo, že „vysoko technické“ druhy výrobku, na ktoré sa uvedená strana odvolávala, majú základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako ostatné výrobky, ktoré sú predmetom prešetrovania. Sú vyrobené z nehrdzavejúcej ocele, sú to drôty a výrobný proces je podobný, používajú sa pri ňom podobné stroje, takže výrobcovia môžu vyrábať rôzne varianty výrobku na základe dopytu. Aj keď rôzne druhy drôtov nie sú priamo zameniteľné a nekonkurujú si priamo, výrobcovia preto súťažia o zákazky týkajúce sa širokej škály drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Okrem toho tieto druhy výrobku vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie, ako aj indickí vyvážajúci výrobcovia, s použitím podobnej výrobnej metódy. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(18)
V reakcii na konečné zverejnenie jedna strana tvrdila, že analýza, ktorú vykonala Komisia, pokiaľ ide o stanovenie toho, či by sa takzvané vysoko technické druhy výrobku mali zahrnúť do prešetrenia, bola nedostatočná. Tento argument sa zamieta. Prešetrovaním sa stanovilo, že vysoko technické druhy výrobku patria do vymedzenia výrobku, ako sa uvádza v odôvodnení 17. Uvedená strana nesprávne predpokladá, že všetky kritériá, ktoré sa uvádzajú v judikatúre, sa musia splniť naraz. To je nesprávne. Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (7) Komisia disponuje širokou mierou voľnej úvahy pri určovaní rozsahu výrobku a musí toto posúdenie založiť na súbore kritérií vypracovaných Súdnym dvorom. Pritom niektoré kritériá môžu byť, tak ako je to aj v tomto prípade, často zamerané jedným smerom a iné iným smerom. V takejto situácii Komisia musí urobiť globálne posúdenie, ako urobila v tomto prípade. Táto zainteresovaná strana preto nesprávne predpokladá, že druh výrobku musí mať všetky vlastnosti, aby spadal do rovnakého vymedzenia výrobku.
(19)
Niektorí používatelia tvrdili, že z rozsahu výrobku by sa mali vylúčiť tzv. drôty z nehrdzavejúcej ocele „série 200“. Konkrétne tvrdili, že výrobné odvetvie Únie údajne sotva vyrábalo tento druh. Toto tvrdenie však nie je opodstatnené. Po prvé, skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nevyrába určitý druh výrobku, nie je dostatočným dôvodom na to, aby bol vylúčený z rozsahu prešetrovania v prípade, že je výrobný proces taký, že by výrobcovia v Únii mohli začať vyrábať dotknutý druh výrobku. Po druhé, v súvislosti s vysoko technickými drôtmi, sa zistilo, že tieto druhy príslušného výrobku majú rovnaké alebo podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako ostatné druhy podobného výrobku, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(20)
Používatelia prípadne tvrdili, že do vymedzenia príslušného výrobku by mal byť zahrnutý valcovaný drôt. Valcovaný drôt je však surovinou, ktorá sa používa na výrobu príslušného výrobku, ale môže sa použiť aj na výrobu iných výrobkov, ako sú spojovacie materiály a klince. Na rozdiel od prešetrovaného výrobku preto nepredstavuje hotový oceľový výrobok. Pomocou výrobného procesu tvarovania za studena sa valcovaný drôt popri iných výrobkoch môže zmeniť na príslušný výrobok alebo podobný výrobok. Na uvedenom základe valcovaný drôt nemožno zaradiť do rozsahu výrobku v zmysle základného nariadenia.
(21)
Na základe uvedených skutočností sa týmto potvrdzuje vymedzenie príslušného výrobku a podobného výrobku uvedené v odôvodneniach 21 až 24 dočasného nariadenia.
C. DUMPING
1. Úvod
(22)
Počas overovacích návštev v priestoroch troch indických vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli pôvodne vo vzorke, a počas následnej analýzy zhromaždených informácií sa zistilo, že tieto spoločnosti predložili niektoré informácie, ktoré sa nemôžu považovať za spoľahlivé. Komisia pokračovala v prešetrovaní, analyzovala všetky informácie predložené v reakcii na dočasné zverejnenie a pri následných vypočutiach.
(23)
Ako sa uvádza v odôvodnení 26 dočasného nariadenia, v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že náklady uvedené v dotazníku neboli v súlade s vnútorným systémom vykazovania nákladov spoločnosti. Spoločnosť tvrdila, že nedostatočný súlad bol spôsobený chybami pri registrácii a metódou oceňovania zásob, ktoré sa odlišovali v prípade vnútorného systému vykazovania nákladov a údajmi uverejnenými v ročných účtovných závierkach.
(24)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 28 dočasného nariadenia, aj keď údaje uvedené v rámci vnútorného systému vykazovania nákladov boli v súlade s finančnými výkazmi podrobenými auditu na úrovni spoločnosti, nebolo možné zosúladiť údaje vytvorené v rámci vnútorného systému vykazovania nákladov v útvare drôtu s tabuľkami nákladov, ktoré osobitne vypracovala spoločnosť pri vypĺňaní dotazníka týkajúceho sa prešetrovania. Teda v súlade s článkom 18 základného nariadenia sa uvažovalo, že informácie zistené v rámci vnútorného systému vykazovania nákladov by sa mali použiť na účel antidumpingového prešetrovania.
(25)
Z toho dôvodu Komisia dočasne prispôsobila údaje o nákladoch, ktoré poskytol vyvážajúci výrobca vo vyplnenom dotazníku a použila skutočnosti dostupné v rámci vnútorného systému vykazovania nákladov.
(26)
Ako sa uvádza v odôvodnení 27 dočasného nariadenia, vyvážajúci výrobca tvrdil, že údaje v internom účtovnom systéme nie sú spoľahlivé a nemali by sa používať na účely prešetrovania. Spoločnosť poukázala na niekoľko chýb a na koncepčné problémy týkajúce sa vnútorne nahlasovaných údajov, na ktorých Komisia založila svoje úpravy nákladov. Spoločnosť tvrdila, že Komisia mala vo svojej analýze vychádzať z nákladov uvedených vo vyplnenom dotazníku. V neskoršom štádiu po predbežných opatreniach spoločnosť dodatočne zabezpečila zosúladenie medzi vnútorne nahlásenými údajmi divízie o nákladoch a údajmi v dotazníku. Na tomto základe a vzhľadom na dôkazy zhromaždené počas návštevy na mieste sa potom mohli akceptovať určité výrobné náklady, ktoré daná spoločnosť pôvodne uviedla vo svojom dotazníku.
(27)
Na základe existujúcich dôkazov sa však prideľovanie určitých nákladov, napríklad režijných nákladov a finančných nákladov, ktoré uviedla spoločnosť vo svojom dotazníku, nemohlo považovať za spoľahlivé na účely prešetrovania. Komisia sa domnieva, že tieto náklady by sa mali prideľovať na základe celkového obratu spoločnosti a nákladov spojených s predajom tovaru v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia. Na tomto základe by sa mohla akceptovať väčšina nákladov uvedených vo vyplnenom dotazníku a rozdelenie obratu spoločnosť schválila v konečnom štádiu prešetrovania. Po revízii nákladov na balenie a určitých režijných nákladov došlo k poklesu dumpingového rozpätia. Preto sa uvažuje, že článok 18 základného nariadenia by sa viac nemal uplatňovať na stanovenie dumpingového rozpätia vyvážajúceho výrobcu.
(28)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 30 dočasného nariadenia, v prípade druhého vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že nákup a spotreba surovín uvedené spoločnosťou vo vyplnenom dotazníku neboli v súlade s údajmi uvedenými v systéme riadenia zásob výrobcu. Konkrétne sa zdá, že distribúcia podľa triedy ocele bola v každom zo zdrojov odlišná. Komisia stanovila, že trieda ocele je kľúčovým faktorom pri určovaní nákladov na konečný výrobok a že nespoľahlivé informácie týkajúce sa triedy ocele by mohli vážne skresliť výpočet nákladov a predajných cien jednotlivých druhov výrobkov, a preto by mohli byť zavádzajúce, a pri rôznych príležitostiach výrobcu informuje o tejto základnej úvahe.
(29)
Ako sa uvádza v odôvodnení 31 dočasného nariadenia, vyvážajúci výrobca však tvrdil, že počítačové súbory obsahujúce údaje o nákupoch surovín, ktoré zhromaždila Komisia počas overovacej návštevy boli neúplné, pretože iné oddelenia v rámci spoločnosti uskutočnili dodatočné nákupy surovín, ale nenahlásili ich, a preto neboli zahrnuté do počítačových súborov, ktoré počas overovacej návštevy zhromaždila a preskúmala Komisia. Vyvážajúci výrobca navyše tvrdil, že zistené rozdiely v množstve tried ocele boli spôsobené tým, že niektoré triedy ocele sa navzájom čiastočne prekrývali a že niektoré časti výrobného procesu neboli vysledovateľné na úrovni jednotlivých tried ocele.
(30)
V odôvodnení 32 však Komisia poznamenáva, že uvedené podnety tejto spoločnosti týkajúce sa dodatočného nákupu surovín neboli opodstatnené a v žiadnom prípade v dostatočnej miere nevysvetľujú zistené rozdiely na úrovni jednotlivých tried ocele. Komisia takisto poznamenala, že spoločnosť tvrdila, že nie je možné presne vysledovať jednotlivé triedy ocele vo všetkých fázach výrobného procesu. Tento argument ďalej ohrozoval spoľahlivosť systému nahlasovania tried ocele ako celku. Poskytnuté informácie o triedach ocele sa preto predbežne považovali za zavádzajúce.
(31)
V odôvodnení 33 dočasného nariadenia sa Komisia domnievala, že ohlásená distribúcia surovín podľa triedy ocele nie je spoľahlivá a dočasne by sa nemala zohľadňovať a že rozhodnutia by sa mali prijímať na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia. V dôsledku nespoľahlivosti nahlasovacieho systému ako celku nebolo možné rozhodnúť na základe žiadnej nahlásenej triedy ocele. Na výpočet celkového dumpingového rozpätia pre všetky výrobky sa preto použila celková spotreba všetkých surovín bez zohľadnenia distribúcie podľa triedy ocele.
(32)
Po uverejnení dočasných zistení spoločnosť vo všeobecnosti namietala proti tomuto dočasnému prístupu, naďalej však nebola schopná poskytnúť porovnanie na úrovni jedinečného kontrolného čísla výrobku (PCN). Spoločnosť však neskôr pri prešetrovaní poskytla dostatočný stupeň zosúladenia, keď zoskupila suroviny do hlavných sérií tried nehrdzavejúcej ocele podľa ich chemického zloženia (série 200, 300 a 400 v klasifikácii AISI). Spoločnosť takisto poskytla alternatívny spôsob zoskupenia, do ktorého bolo zahrnuté konečné použitie ako dodatočný faktor zoskupenia. Keďže sa však konečné použitie nedá overiť, Komisia prepočítala dumpingové rozpätie na základe tried ocele zoskupených podľa ich chemického zloženia vyjadreného v sériách tried ocele (série 200, 300 a 400 v klasifikácii AISI). Série tried ocele sú vo všeobecnosti používaným, objektívnym a overiteľným kritériom, keďže v prípade tejto spoločnosti použitie kontrolných čísel výrobkov neumožnilo úplné zosúladenie, a preto by sa ním nezaistilo spravodlivé porovnanie na základe spoľahlivých údajov v zmysle základného nariadenia.
(33)
Keďže dodatočné informácie, ktoré spoločnosť predložila, neumožnili zosúladenie údajov na dostatočne podrobnej úrovni požadovanej pre prešetrovanie, zachováva sa predbežný záver, že systémy sledovania, ktoré má spoločnosť, neboli dostatočne spoľahlivé a pokiaľ ide o konečné určenie výrobných nákladov a výpočet dumpingového rozpätia, ktoré je preto založené na prístupe uvedenom v predchádzajúcom odôvodnení, uplatňuje sa článok 18 základného nariadenia.
(34)
Ako sa uvádza v odôvodnení 34 dočasného nariadenia, v prípade tretieho vyvážajúceho výrobcu Komisia počas overovacej návštevy zistila, že toky surovín uvedené vo vyplnenom dotazníku neboli v súlade s údajmi uvedenými v účtovnom systéme výrobcu. Zdá sa, že distribúcia podľa triedy ocele bola v každom z týchto dvoch zdrojov odlišná.
(35)
Ako sa uvádza v odôvodnení 35 dočasného nariadenia, hoci vyvážajúci výrobca pripustil, že sa pri vypĺňaní svojho dotazníka dopustil určitých chýb, uviedol, že rozdiely v celkovom množstve surovín by sa mohli zosúladiť zohľadnením zmien v stave zásob. Spoločnosť však takisto tvrdila, že vzhľadom na čiastočne sa prekrývajúce triedy ocele nebolo možné vykonať presné zosúladenie každej jednotlivej triedy ocele. Vo svojich pripomienkach k predbežným zisteniam spoločnosť takisto uvádza, že niekedy triedy ocele uvedené vo faktúre za predaj nezodpovedajú skutočnej triede ocele, ktorá sa vyváža. Spoločnosť okrem toho tvrdila, že triedy ocele sa v odvetví ocele nepoužívajú presne a že existujú odchýlky medzi uverejneným chemickým zložením tried ocele a skutočnými výrobkami. Spoločnosť tvrdila, že pri zohľadnení týchto vysvetlení by sa rozdiely, ktoré zistila Komisia, týkali iba nepodstatnej časti jej vývozu.
(36)
Komisia sa domnievala, že objem zistených rozdielov nemožno vysvetľovať náhodnými nepresnosťami. Naopak, predložené argumenty prispeli k spochybneniu spoľahlivosti systému nahlasovania tried ocele ako celku, ktorý používa spoločnosť, a to najmä vzhľadom na rozhodujúcu povahu tried ocele pri určovaní nákladov na konečný výrobok.
(37)
Neskôr pri prešetrovaní však spoločnosť tvrdila, že ak Komisia neakceptuje pôvodné nahlásené triedy ocele, presnejší výsledok by sa mohol dosiahnuť, keby namiesto spojenia všetkých kontrolných čísel výrobkov (PCN), ktoré sa urobilo v predbežnom štádiu, Komisia zoskupila iba tie špecifické triedy ocele, v prípade ktorých sa zistili rozdiely alebo by prípadne zoskupila triedy ocele podľa ich chemického zloženia vyjadreného v sériách tried ocele (série 200, 300 a 400 v klasifikácii AISI). Spoločnosť takisto poskytla aj inú metódu ďalšieho zoskupenia tried ocele v sérii 300 do menších podskupín.
(38)
Komisia následne prepočítala dumpingové rozpätie na základe skupín nehrdzavejúcej ocele vychádzajúcich z chemického zloženia vyjadreného v sériách tried ocele (série 200, 300 a 400 v klasifikácii AISI), tak aby sa pridržiavala rovnakej metódy, aká bola opísaná v odôvodnení 30. Série tried ocele sú vo všeobecnosti používaným, objektívnym a overiteľným kritériom, keďže v prípad tejto spoločnosti použitie kontrolných čísel výrobkov neumožnilo úplné zosúladenie, a preto by sa ním nezaistilo spravodlivé porovnanie na základe spoľahlivých údajov v zmysle základného nariadenia.
(39)
Keďže dodatočné informácie, ktoré predložila spoločnosť, neumožnili zosúladenie údajov na dostatočne podrobnej úrovni požadovanej pre prešetrovanie, naďalej platí predbežný záver, že systémy sledovania, ktoré má spoločnosť, neboli dostatočne spoľahlivé a pokiaľ ide o konečné určenie výrobných nákladov a výpočet dumpingového rozpätia, ktoré je preto založené na prístupe uvedenom v predchádzajúcom odôvodnení, uplatňuje sa článok 18 základného nariadenia.
(40)
Navrhovateľ tvrdil, že zoskupovanie príslušných výrobkov do tried ocele bránilo Komisii vykonať korektný test ziskovosti s cieľom určiť normálne hodnoty podľa kontrolných čísel výrobku.
(41)
Komisia vykonáva svoju analýzu na úrovni, ktorá je v súlade s internými účtovnými systémami vyvážajúcich výrobcov a výrobcov Únie, ktoré umožňujú odôvodniť nahlasované údaje. Podnet sa preto zamieta.
(42)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 37 až 38 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Normálna hodnota
(43)
V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu, na ktorého sa uplatňuje článok 18 základného nariadenia, sa po opakovanom posúdení jeho výrobných nákladov preskúmalo určenie normálnej hodnoty. V konečnej fáze sa výrobné náklady určili na základe nahlásených výrobných nákladov, ku ktorým sa pripočítali predajné, všeobecné a administratívne náklady vrátane finančných nákladov, a to použitím metódy rozdeľovania nákladov uvedenej v článku 2 ods. 5 základného nariadenia.
(44)
V prípade troch vyvážajúcich výrobcov, ktorí sú noví vo vzorke, a v prípade vyvážajúceho výrobcu, ktorý bol individuálne preskúmaný, sa zistilo, že objemy domáceho predaja boli vcelku reprezentatívne, pričom predstavovali aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku spoločnosťou do Únie. Rovnaký test reprezentatívnosti sa vykonal pre každý druh výrobku predávaný výrobcami, ktorí sú noví vo vzorke, na ich domácich trhoch a zistilo sa, že je porovnateľný s druhmi výrobkov predávaných na vývoz do Únie podľa článku 2 ods. 2 základného nariadenia.
(45)
Stanovením podielu ziskových predajov nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP Komisia ďalej preskúmala, či by sa domáce predaje každého vyvážajúceho výrobcu, ktorý je nový vo vzorke, a v prípade vyvážajúceho výrobcu, ktorý bol preskúmaný individuálne, mohli považovať za predaje pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia.
(46)
V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu, ktorý je nový vo vzorke, sa zistilo, že rozdelenie nákladov, ktoré spoločnosť predložila pôvodne, bolo neprimerané, pretože sa v ňom nezohľadňovala hrúbka drôtu, ktorá je významnou nákladovou položkou. So súhlasom spoločnosti bola metóda rozdelenia nákladov upravená.
(47)
V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu, ktorý je nový vo vzorke, bola opravená administratívna chyba pri určení dumpingového rozpätia. Okrem toho výrobca požiadal Komisiu, aby urobila dodatočné úpravy v teste ziskovosti a cenách. Tieto podnety sa nepovažovali za opodstatnené.
(48)
V prípade vyvážajúceho výrobcu, ktorý bol individuálne preskúmaný, sa opravila administratívna chyba vo výpočtoch. Ten istý vyvážajúci výrobca podal ďalšie podnety proti stanoveniu Komisie týkajúcemu sa úrovne predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a domácich dopravných nákladov a požadoval úpravu fyzických rozdielov príslušného výrobku medzi domácim a vývozným trhom. Tieto podnety boli zamietnuté, pretože výpočty boli založené na údajoch o nákladoch, ktoré predložila spoločnosť a ktoré sa overovali počas overovacej návštevy a pretože podnet týkajúci sa fyzických rozdielov nebol opodstatnený.
(49)
V dôsledku toho sa potvrdila metodika na určenie normálnej hodnoty opísaná v odôvodneniach 39 až 48 dočasného nariadenia a uplatnila sa na troch vyvážajúcich výrobcov, ktorí sú noví vo vzorke a na vyvážajúceho výrobcu, ktorý bol preskúmaný individuálne.
3. Vývozná cena
(50)
V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu boli po jeho podnetoch odstránené určité administratívne chyby týkajúce sa náhodného používania nesprávneho výmenného kurzu a chybného zaradenia určitých vnútroskupinových predajov do dumpingového výpočtu.
(51)
V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu boli do dumpingového výpočtu zaradené predaje prostredníctvom prepojenej spoločnosti.
(52)
Jeden vyvážajúci výrobca, ktorý je nový vo vzorke, tvrdil, že výhody, ktoré získal v rámci systémov subvencovania DEPB a DDS, je potrebné pridať k vývozným cenám.
(53)
Iný vyvážajúci výrobca, ktorý je nový vo vzorke, nahlásil výhody, ktoré získal v rámci systému subvencovania DDS ako záporné príspevky k cene, ktoré umelo zvyšujú vývozné ceny.
(54)
Komisia analyzovala cenové správanie obidvoch spoločností na trhu Únie a dospela k zisteniam, ktoré vyplývajú z uplatňovania článku 2 ods. 8 základného nariadenia, a preto nevyžadujú ďalšie úpravy. Pôvodná žiadosť spoločnosti bola preto zamietnutá a neskorší príspevok nahlásený spoločnosťou sa nezohľadnil.
(55)
Jeden vyvážajúci výrobca, ktorý je nový vo vzorke, tvrdil, že jeho vývozné ceny by sa mali opraviť nahor, aby sa zosúladili s domácimi cenami, pretože domáce predaje sa robili pod jeho vlastnou ochrannou známkou, vďaka ktorej sa podarilo dosiahnuť vyššie ceny. Spoločnosť však nemohla podložiť dôkazmi, že faktúry, ktorých sa týkalo tvrdenie, boli naozaj na predaje pod ochrannou známkou, a v dôsledku toho sa tvrdenie zamietlo.
(56)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 50 až 52 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4. Porovnanie
(57)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že vzhľadom na to, že všetky kontrolné čísla výrobku (PCN) zlyhali na účely určenia jeho výrobných nákladov, k vývozným cenám by sa malo pristupovať rovnako a na porovnanie s normálnou hodnotou by sa mala používať jediná vývozná cena.
(58)
Komisia sa vo svojom prešetrovaní zamerala na získanie údajov o nákladoch a vývoznej cene na základe kontrolného čísla výrobku, nezískala ale od príslušnej spoločnosti potrebné zosúladenie, ktoré by umožnilo identifikovať spoľahlivé výrobné náklady na základe kontrolného čísla výrobku. Prešetrovaním sa však nezistil žiadny rozpor s úrovňami vývozných cien nahlásených podľa kontrolného čísla výrobku, a preto by na určenie aktuálnych vývozných cien nebolo primerané uplatniť článok 18 základného nariadenia. Keďže Komisia nepovažovala za vhodné znižovanie úrovne podrobnosti nahlasovaných cien v porovnaní s normami prešetrovania na zabezpečenie spravodlivého porovnania, táto žiadosť bola preto zamietnutá.
(59)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 53 až 55 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. Dumpingové rozpätie
(60)
Ako sa uvádza v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota stanovená pre podobný výrobok sa za každú spoločnosť zaradenú do vzorky porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého príslušného výrobku.
(61)
V súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia v dôsledku uplatňovania článku 18 základného nariadenia na dvoch z troch vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli pôvodne vo vzorke, sa dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezahrnutých do vzorky stanovuje na základe priemerného dumpingového rozpätia jedného vyvážajúceho výrobcu, ktorý bol pôvodne vo vzorke, na ktorého sa viac nevzťahuje článok 18 základného nariadenia, a dvoch spoločností, ktoré sú nové vo vzorke, s dumpingovými rozpätiami, ktoré nie sú de minimis. Na základe toho sa dumpingové rozpätie vypočítané pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky stanovilo na 8,4 %.
(62)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Na tento účel sa porovnali celkové vývozné množstvá uvedené v odpovediach výrobcov zaradených do vzorky a celkový dovoz z príslušnej krajiny podľa štatistík Eurostatu týkajúcich sa dovozu. Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce sa zostatkové dumpingové rozpätie stanovilo na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Na základe toho sa úroveň dumpingu pre celú krajinu stanovila na 16,2 %.
(63)
Na základe toho sú vážené priemerné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Konečné dumpingové rozpätie
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
8,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
16,2 %
D. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
1. Výrobné odvetvie Únie
(64)
Niektorí používatelia spochybňovali počet výrobcov Únie uvedený v odôvodnení 63 dočasného nariadenia. Tvrdili, že počet výrobcov bol nesprávne posúdený a v skutočnosti je na trhu v Únii prítomných menej výrobcov.
(65)
Komisia poukazuje na to, že uvedené tvrdenie nebolo podložené dôkazmi. Komisia overila počet výrobcov Únie uvedených v podnete pri overovaní daného stavu aj počas prešetrovania. Komisia v tomto ohľade kontaktovala všetkých 27 známych výrobcov Únie. Prešetrovaním sa potvrdilo, že 27 výrobcov Únie vyrábalo podobný výrobok v Únii počas OP. Tvrdenie sa preto zamieta a odôvodnenie 63 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
2. Výroba v Únii a výber vzorky výrobcov z Únie
(66)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 64 až 67 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
E. UJMA
1. Spotreba v Únii
(67)
Niektorí používatelia tvrdili, že v analýze ujmy sa nemali zohľadniť údaje týkajúce sa roku 2009, pretože finančná kríza, ktorá v tom roku nastala, mala narúšajúce účinky najmä na spotrebu v Únii. Dokonca aj ak by sa rok 2009 vylúčil z analýzy, aj tak by v prípade spotreby ešte existoval rastúci trend (+ 5 %), čo naznačuje zlepšenie podmienok na trhu. Nepriaznivé účinky finančnej krízy sa okrem toho, uznali v odôvodnení 68 dočasného nariadenia. Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenie 68 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
2. Dovoz z príslušnej krajiny do Únie
(68)
Dumpingové rozpätie stanovené pre vyvážajúceho výrobcu Macro Bars and Wires sa nachádza pod hranicou de minimis stanovenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Z toho dôvodu sa usudzuje, že tento vyvážajúci výrobca počas obdobia prešetrovania neuskutočňoval dumping v zmysle článku 1 ods. 2 základného nariadenia. V dôsledku toho boli jeho objemy dovozu vylúčené z objemu dočasne stanoveného dumpingového dovozu z príslušnej krajiny. Ďalší vyvážajúci výrobca, konkrétne Venus Group, uviedol, že určité transakcie boli omylom počítané dvakrát. Komisia súhlasila s vyvážajúcim výrobcom a upravila celkový objem dumpingových dovozov vylúčením týchto transakcií.
(69)
Zodpovedajúcim spôsobom bol revidovaný objem, podiel na trhu a priemerná cena dumpingových dovozov.
(70)
Objem a trhový podiel dumpingových dovozov:
2009
2010
2011
OP
Objem
15 826
27 291
34 494
33 252
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podiel na trhu
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky.
(71)
Spoločnosť Macro Bars and Wires vyviezla počas OP obmedzené množstvá príslušného výrobku a uvedené transakcie spoločnosti Venus Group takisto predstavovali obmedzené množstvá. Odpočítanie týchto objemov dovozu z celkového objemu dumpingových dovozov z príslušnej krajiny preto nevyústi do významných zmien týkajúcich sa trendov opísaných v odôvodneniach 69 a 71 dočasného nariadenia. Tieto odôvodnenia dočasného nariadenia sa preto potvrdzujú.
(72)
Priemerná cena dumpingových dovozov:
2009
2010
2011
OP
Priemerná cena
2 380
2 811
3 259
3 207
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky.
(73)
Úprava objemu dumpingových dovozov nevedie k žiadnej významnej zmene priemerných cien dumpingových indických dovozov alebo rozpätiu podhodnotenia výpočtov. Vážené priemerné rozpätie podhodnotenia je 15 %, čo potvrdzuje zistenie v dočasnom nariadení.
(74)
Indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že predajné ceny Únie sa zdali vysoko nehodnoverné a pravdepodobne boli skreslené. Zdôrazňovalo sa však, že ceny použité pri podhodnotených výpočtoch boli výsledkom zhromaždených informácií a overili sa počas prešetrení na mieste v priestoroch výrobcov Únie zaradených do vzorky.
(75)
Potvrdzujú sa závery urobené zo zistení opísaných v odôvodneniach 75 až 77 dočasného nariadenia.
3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(76)
Niektoré strany tvrdili, že výsledky, ktoré dosiahlo výrobné odvetvie Únie, by sa mali považovať za primerane kladné v súvislosti s celosvetovou hospodárskou krízou a že s výnimkou jedného ukazovateľa ujmy, konkrétne trhového podielu, žiadne iné ukazovatele nenaznačovali existenciu ujmy.
(77)
Jedna strana tvrdila, že priemerné cenové stropy výrobného odvetvia Únie sa zvýšili približne o 34 %, čo je oveľa viac ako ich výrobné náklady, ktoré sa za rovnaké obdobie zvýšili o 13 %. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že na začiatku posudzovaného obdobia, konkrétne v roku 2009, výrobné odvetvie Únie predávalo pod úrovňou výrobných nákladov a dokázalo predávať nad úrovňou výrobných nákladov až od roku 2011.
(78)
Z prešetrovania vyplynulo, že napriek tomu, že niektoré ukazovatele ujmy, ako sú objemy výroby a využitie kapacít, sa vyvíjali kladne alebo zostali stabilné, ako zamestnanosť, niektoré ďalšie ukazovatele týkajúce sa finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, konkrétne ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií, sa počas posudzovaného obdobia nevyvíjali uspokojivo. Zatiaľ čo sa ukazovateľ súvisiaci s investíciami v roku 2010 zlepšil, v roku 2011 a počas OP klesol pod úroveň číselných údajov z roku 2009. Aj keď je pravda, že návratnosť investícií sa od roku 2009 do roku 2011 zlepšila a dosiahla 6,7 %, počas OP opäť klesla na 0,8 %. Podobne, ukazovatele týkajúce sa ziskovosti a peňažného toku sa zlepšovali do roku 2011 a počas OP sa začali zase zhoršovať. Z toho dôvodu možno dospieť k záveru, že situácia vo výrobnom odvetví Únie sa po roku 2009 začala zlepšovať, ale jeho oživenie sa následne spomalilo dumpingovými dovozmi z príslušnej krajiny.
(79)
Na žiadosť zainteresovanej strany sa potvrdzuje, že úrovne zásob stanovené v odôvodnení 100 dočasného nariadenia sa týkali činnosti spoločností z Únie zaradených do vzorky.
(80)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že cieľové ziskové rozpätie 5 % stanovené v predbežnej fáze je príliš nízke. Strana svoje tvrdenie dostatočne nepodložila. V odôvodnení 95 dočasného nariadenia sa objasňuje, že dôvody výberu tohto ziskového rozpätia a prešetrovanie neodhalili žiadne iné dôvody na jeho zmenu. Z toho dôvodu sa zachováva cieľový zisk 5 % na účely konečných zistení.
(81)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že ťažkosti výrobného odvetvia Únie sú do značnej miery spôsobené štrukturálnymi problémami a že preto cieľové ziskové rozpätie 5 % je nereálne.
(82)
Pripomína sa, že podľa judikatúry (8) je potrebné, aby inštitúcie stanovili ziskovú maržu, s ktorou by výrobné odvetvie Únie mohlo opodstatnene počítať za normálnych podmienok hospodárskej súťaže v prípade neexistencie dumpingových dovozov. V roku 2007 bolo ziskové rozpätie 3,7 %, od roku 2008 sa z dôvodu finančnej a hospodárskej krízy stalo záporným. Navrhovateľ tvrdil a prešetrovaním sa zistilo, že dumpingové dovozy začali prúdiť na trh Únie od roku 2007, keď sa objem dovozu zvýšil zo 17 727 ton v roku 2006 na 24 811 ton. Preto nebolo možné stanoviť cieľové ziskové rozpätie na základe zisku, ktorý by mohli primerane očakávať výrobcovia podobného výrobku v rámci Únie. Následne, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 95 dočasného nariadenia, Komisia považovala za vhodné použiť ziskové rozpätie 5 % na základe reálnych ziskov pozorovaných v iných častiach oceliarskeho priemyslu, ktoré nepostihli dumpingové a subvencované dovozy, čo sa uskutočnilo v iných nedávnych prešetrovaniach v tom istom odvetví (9). Okrem toho by sa malo upozorniť na to, že ziskové rozpätie 3,7 % pozorované v roku 2007 sa považuje v každom prípade za príliš nízke z dôvodu existujúcich dumpingových dovozov a ich zvyšovania. Z toho dôvodu sa zachováva cieľový zisk 5 % na účely konečných zistení.
4. Záver o ujme
(83)
Komisia preto dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 78 až 105 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
F. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Vplyv dumpingového dovozu
(84)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dočasnom nariadení sa nezohľadnilo, že výrobné odvetvie Únie mohlo mať prospech zo zvýšenia spotreby od roku 2009 a Komisia sa teda nemôže domnievať, že výrobné odvetvie Únie si bude schopné udržať svoj trhový podiel na neurčito.
(85)
V reakcii na tieto tvrdenia treba uviesť, že prešetrovaním sa odhalilo, že trhový podiel indických dumpingových dovozov rástol vyšším tempom ako spotreba na trhu Únie. Objem indických dumpingových dovozov sa zvýšil o 110 %, zatiaľ čo spotreba sa za rovnaké obdobie zvýšila o 50 %. Prešetrovaním sa okrem toho ukázalo aj to, že počas rovnakého obdobia bola priemerná indická cena neustále nižšia ako priemerná cena výrobného odvetvia Únie a počas OP podhodnotila priemernú cenu výrobného odvetvia Únie o 15 %. V dôsledku toho síce výrobné odvetvie Únie skutočne malo do istej miery výhody zo zvýšenej spotreby a dokázalo aj zvýšiť svoj objem predaja o 40 %, nemohlo si však udržať svoj trhový podiel tak, ako by sa dalo očakávať za zlepšených trhových podmienok a so zreteľom na voľnú výrobnú kapacitu výrobného odvetvia Únie.
2. Vplyv ostatných faktorov
2.1. Nedumpingové dovozy
(86)
Počas posudzovaného obdobia je vývoj nedumpingových dovozov a cien porovnateľný s vývojom dumpingových dovozov a cien. Navyše, ceny dumpingových dovozov boli v podstate na rovnakej úrovni ako ceny nedumpingových dovozov, pričom priemerné nedumpingové dovozné ceny boli nižšie o 0,4 %. Okrem toho objem nedumpingových dovozov predstavuje menej ako šesť percent celkových dovozov z príslušnej krajiny a o niečo viac než jedno percento trhového podielu. Preto sa Komisia domnieva, že ujma spôsobená nedumpingovými dovozmi z príslušnej krajiny nenarúša príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z príslušnej krajiny a materiálnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP.
2.2. Dovoz z tretích krajín
(87)
Dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia a indická vláda zopakovali tvrdenie, že do prešetrovania by mal byť zahrnutý dovoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“) a že vplyv, ktorý mal dovoz z Číny na trh Únie a výrobné odvetvie Únie, sa podcenil.
(88)
Ako sa uvádza v odôvodnení 115 dočasného nariadenia, od počiatočného štádia nebol predložený žiadny dôkaz o dumpingu spôsobujúcom ujmu výrobnému odvetviu Únie, ktorým by sa malo zdôvodniť začatie antidumpingového prešetrovania dovozu s pôvodom v Číne. Tvrdenie, že Čína by sa mala zahrnúť do rozsahu prešetrovania, sa preto zamietlo ako neopodstatnené.
(89)
Dovoz z Číny však vykázal rastúci trend počas posudzovaného obdobia a dosiahol v OP trhový podiel 8,3 %, ako sa uvádza v odôvodnení 113 dočasného nariadenia. Okrem toho boli čínske dovozné ceny nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie a ceny indických vyvážajúcich výrobcov na trhu Únie. Z toho dôvodu sa ďalej prešetrovalo, či dovoz z Čínskej ľudovej republiky mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a prerušiť príčinnú súvislosť medzi uvedenou ujmou a indickým dumpingovým dovozom.
(90)
Z dostupných informácií v predbežnom štádiu vyplynulo, že sortiment výrobkov reprezentovaný čínskymi dovozmi bol odlišný a že kategórie reprezentované čínskymi výrobkami boli odlišné v porovnaní s výrobkami predávanými výrobným odvetvím Únie alebo aj výrobkami s pôvodom v Indii, ktoré sa predávali na trhu Únie.
(91)
Po uverejnení dočasného opatrenia boli Komisii doručené viaceré podnety poukazujúce na možnosť, že čínske nízke ceny dovozu počas OP mohli prerušiť príčinnú súvislosť medzi dotovaným indickým dovozom a spôsobiť materiálnu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
(92)
Z analýzy vykonanej na základe štatistík o dovoze, ktorá sa týkala dvoch číselných znakov KN v rámci prešetrovania, vyplynulo, že 29 % čínskeho dovozu sa uskutočnilo pre menej náročný trh (pod číselným znakom KN 7223 00 99). Týmto sa čiastočne objasňuje, prečo sú čínske ceny v priemere nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie alebo ceny indických vyvážajúcich výrobcov. Zo štatistiky pre číselný znak KN 7223 00 99 takisto vyplynulo, že zákazníci čínskych výrobcov boli sústredení v Spojenom kráľovstve, kde v zásade výrobné odvetvie Únie nevyrábalo.
Priemerná cena (EURO/MT)
2009
2010
2011
OP
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Zdroj: Eurostat.
(93)
Pokiaľ ide o číselný znak KN 7223 00 19, z analýz vykonaných na základe PCN vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie, ako aj indickí výrobcovia, súťažili najmä v náročnejšej oblasti trhu, v ktorej mohli byť ceny až štyrikrát vyššie ako ceny v menej náročnej oblasti trhu v rámci rovnakého KN (10). Z prešetrovania takisto vyplynulo, že všeobecne sa cenové odchýlky spájajú s druhom výrobku a obsahom niklu.
(94)
Pokiaľ ide o cenovú úroveň dovozu z Číny, je potrebné upozorniť na to, že od roku 2009 do OP zostala priemerná cena čínskeho dovozu nad úrovňou ceny dumpingových vývozov príslušných výrobkov z Indie, ako to vyplýva z tejto tabuľky priemernej ceny čínskych vývozov, ktoré patria do číselného znaku KN 7223 00 19.
Priemerná cena (EURO/MT)
2009
2010
2011
OP
OP + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Zdroj: Eurostat.
(95)
V OP klesla priemerná čínska dovozná cena po prvýkrát pod indickú dovoznú cenu dumpingových dovozov. Zistilo sa však, že ide len o dočasný jav, pretože rok po OP čínske ceny rástli a boli opäť vyššie ako indické ceny.
(96)
Okrem toho porovnanie objemov dovozu z príslušnej krajiny a Čínskej ľudovej republiky ukázalo, že v ktoromkoľvek okamihu počas posudzovaného obdobia a najmä počas OP bol dovoz z Čínskej ľudovej republiky na oveľa nižších úrovniach ako dovoz z Indie. Objemy dovozu z Čínskej ľudovej republiky dosiahli v zásade menej ako polovicu celkového dovozu z Indie.
(97)
Takže, ak aj dovoz z Čínskej ľudovej republiky prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemohol ovplyvniť situáciu výrobného odvetvia Únie v takom rozsahu, aby sa prerušila príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z príslušnej krajiny a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Odôvodnenie 113 dočasného nariadenia sa teda potvrdzuje.
2.3. Konkurencia zo strany ostatných výrobcov v Únii
(98)
Jedna strana tvrdila, že zlé finančné výsledky výrobcov Únie mohli byť spôsobené hospodárskou súťažou iných výrobcov Únie, ktorí neboli navrhovateľmi alebo ktorí nevyjadrili podporu prešetrovaniu pri otvorení prípadu.
(99)
Trhový podiel ostatných výrobcov Únie sa vyvíjal takto:
2009
2010
2011
OP
Predaje v Únii týkajúce sa ostatných výrobcov Únie (MT)
34 926
55 740
55 124
55 124
Index (2009 = 100)
100
160
158
158
Trhový podiel ostatných výrobcov Únie
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Zdroj: Podnet a vyplnené dotazníky.
(100)
Výrobcovia Únie, ktorí neboli navrhovateľmi a ktorí osobitne nevyjadrili podporu prešetrovaniu, tvorili 44 % celkového objemu predaja v Únii uvedených v odôvodnení 86 dočasného nariadenia. Ich objem tržieb sa zvýšil o 58 % z odhadovaných 34 926 ton v roku 2009 na 55 124 ton počas posudzovaného obdobia. Takýto rast je však pomerne mierny v porovnaní s rastom dumpingového dovozu z príslušnej krajiny za rovnaké obdobie (+ 110 %). Okrem toho, trhový podiel uvedených výrobcov Únie zostal počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný a nezistil sa žiadny náznak toho, že by ich ceny boli nižšie ako ceny výrobcov Únie zaradených do vzorky. Dospelo sa preto k záveru, že ich tržby na trhu Únie neprispeli k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(101)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 121 až 124 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Všeobecné úvahy
(102)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenie 125 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(103)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 126 až 133 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Záujem neprepojených dovozcov
(104)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 142 až 144 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4. Záujem používateľov
(105)
Po uložení dočasných opatrení sa sedem používateľov a jedno združenie používateľov obrátilo na Komisiu a prejavili záujem o spoluprácu na prešetrovaní. Na základe ich žiadosti im boli v apríli 2013 zaslané dotazníky. Len dvaja používatelia však predložili úplne vyplnený dotazník a celkovo predstavovali spolupracujúci používatelia 12 % celkového dovozu z príslušnej krajiny počas OP a 2,5 % celkovej spotreby Únie, pričom zamestnávali 32 osôb zainteresovaných na výrobe hotových výrobkov tvoriacich súčasť príslušného výrobku. Ekonomický vplyv opatrení na používateľov bol znovu posúdený na základe nových dostupných údajov z vyplnených dotazníkov a dvaja používatelia boli navštívení na účel overenia poskytnutých informácií.
(106)
Používatelia tvrdili, že úroveň ziskovosti 9 %, uvedená v odôvodnení 136 dočasného nariadenia je príliš vysoká a nie je pre odvetvie používateľov reprezentatívna. Po prijatí ďalších vyplnených dotazníkov bola priemerná ziskovosť všetkých spolupracujúcich používateľov prepočítaná a stanovená na úrovni 2 % z obratu.
(107)
Takisto sa zistilo, že pokiaľ ide o spolupracujúcich používateľov, nákupy z príslušnej krajiny tvorili priemerne 44 % celkových nákupov príslušného výrobku a že príslušná krajina predstavovala výhradný zdroj zásobovania pre dvoch spolupracujúcich používateľov. Počas OP predstavoval obrat výrobku zahŕňajúceho príslušný výrobok priemerne 14 % celkového obratu spolupracujúcich používateľov.
(108)
Za predpokladu, že by došlo k najhoršiemu možnému scenáru pre trh Únie, t. j. že potenciálne zvýšenie ceny by sa nemohlo preniesť na distribučný reťazec a že používatelia by naďalej nakupovali z príslušnej krajiny v predošlých objemoch, vplyv cla na ziskovosť používateľov z činností s použitím alebo zahrnutím príslušného výrobku by znamenal zníženie do bodu, v ktorom by sa používatelia stali stratovými a dosiahli by (zápornú) ziskovosť - 0,6 %.
(109)
Komisia uznáva, že krátkodobý a strednodobý vplyv bude dôležitejší na individuálnej úrovni pre tých používateľov, pre ktorých je zdrojom celého dovozu dovoz z Indie. Ich počet je však pomerne nízky (dvaja zo spolupracujúcich používateľov). Za predpokladu, že indický výrobca spolupracuje, majú okrem toho možnosť požadovať vrátenie cla podľa článku 11 základného nariadenia, ak sú splnené všetky podmienky pre takéto vrátenie.
(110)
Niektorí používatelia zopakovali obavu, že opatrenia by zasiahli určitý druh drôtov, ktoré sa v Európe nevyrábajú, konkrétne druhy zahrnuté do takzvanej série 200, ktorá je opísaná v odôvodnení 139 dočasného nariadenia. Podľa používateľov neexistujúca výroba v Únii je spôsobená nízkym dopytom a špecifickosťou výrobného procesu.
(111)
Z prešetrovania však vyplynulo, že taký druh drôtov z nehrdzavejúcej ocele výrobné odvetvie Únie vyrába a predstavuje na trhu Únie malý podiel. Pre používateľov z krajín, na ktoré sa nevzťahujú antidumpingové alebo antisubvenčné opatrenia, sú k dispozícii aj alternatívne zdroje dodávok. Okrem toho, na rovnaké účely je možné použiť iné druhy drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Z toho dôvodu nemôže mať uloženie opatrení významný vplyv na trh Únie a na týchto používateľov. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(112)
Niektorí používatelia upozornili na dlhý čas dodania pre podobný výrobok od výrobcov z Únie v porovnaní s dodacími lehotami príslušného výrobku z Indie. Možnosť obchodníkov vytvárať zásoby výrobkov a mať ich rýchlo k dispozícii však nevyvracia skutkový dôkaz o negatívnych vplyvoch dumpingového dovozu. Preto bol tento argument zamietnutý.
(113)
Po zohľadnení uvedených skutočností platí, že aj keby niektorí používatelia boli pravdepodobne nepriaznivo ovplyvnení opatreniami týkajúcimi sa dovozu z príslušnej krajiny viac ako iní, usudzuje sa, že celkovo bude mať trh Únie prospech z uloženia opatrení. Konkrétne sa usudzuje, že obnovenie podmienok spravodlivého obchodu na trhu Únie by výrobnému odvetviu Únie umožnilo prepojiť ceny s výrobnými nákladmi, udržať výrobu a zamestnanosť, získať späť predtým stratený trhový podiel a využívať výhody zo zvýšených úspor z rozsahu. Výrobnému odvetviu by sa tým malo umožniť dosiahnuť primerané ziskové rozpätie, ktoré umožnia jeho účinné fungovanie zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. Zároveň sa v odvetví zlepší celková finančná situácia. Okrem toho sa prešetrovaním zistilo, že opatrenia budú mať celkovo obmedzený vplyv na používateľov a neprepojených dovozcov. Dospelo sa preto k záveru, že celkový prospech opatrení zrejme prevažuje nad vplyvom na používateľov príslušného výrobku na trhu Únie.
5. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(114)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa potvrdzuje posúdenie v odôvodneniach 145 a 146 dočasného nariadenia.
H. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(115)
Pre jedného vyvážajúceho výrobcu sa výpočet odstránenia ujmy upravil nadol po jeho tvrdení, že administratívne chyby boli spôsobené nesprávnym výmenným kurzom v prípade určitých transakcií a zaradením vnútroskupinových transakcií do výpočtu. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 148 až 151 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(116)
Ten istý vyvážajúci výrobca tvrdil, že indické vývozy do Únie sú určené veľkoobchodníkom a že predaje, ktoré vykonáva výrobné odvetvie Únie na trhu Únie, sú určené koncovým používateľom a že preto Komisia neurobila porovnanie na primeranej úrovni obchodu. Z prešetrovania však vyplynulo, indickí vyvážajúci výrobcovia predávajú obidvom kategóriám zákazníkov a že súťažia s výrobcami Únie o rovnaké kategórie klientov.
2. Záver o úrovni odstránenia ujmy
(117)
Pre spoločnosť Macro Bars and Wires nebolo vypočítané individuálne rozpätie ujmy, pretože konečné antidumpingové rozpätie tejto spoločnosti bolo na úrovni de minimis, ako sa uvádza v odôvodnení 51.
(118)
Metodika použitá v dočasnom nariadení sa týmto potvrdzuje.
3. Konečné opatrenia
(119)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa malo konečné antidumpingové clo uložiť na úrovni dostatočnej na odstránenie ujmy spôsobenej antidumpingovými dovozmi tak, aby sa zohľadnilo subvenčné rozpätie uložené v nariadení (EÚ) č. 419/2013.
(120)
Preto sa dumpingové colné sadzby stanovili porovnaním rozpätí ujmy pre dumpingové rozpätia, pričom sa zohľadnili subvenčné rozpätia, a to ich úplným odpočítaním od príslušného dumpingového rozpätia. V dôsledku toho sú konečné antidumpingové colné sadzby takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Vyrovnávacie clo
Rozpätie ujmy
Sadzba konečného antidumpingového cla
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus Group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Všetky ostatné spoločnosti
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá bola zistená v súvislosti s týmito spoločnosťami počas daného prešetrovania. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda dajú uplatňovať výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré vyrábajú uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nevzťahujú a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(122)
Jeden vyvážajúci výrobca z príslušnej krajiny ponúkol cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia.
(123)
V posledných rokoch mal príslušný výrobok navyše značne nestálu cenu, a preto nie je vhodný na účel záväzku pevnej ceny. Na prekonanie tohto problému indický výrobca ponúkol doložku o indexácii založenú na nákladoch na suroviny. V tejto súvislosti sa pripomína, že nebolo možné stanoviť žiadnu priamu a presnú súvislosť medzi kolísaním cien a uvedeným indexom, a preto sa indexácia nepokladá za vhodnú. Okrem toho sa prešetrovaním zistilo, že existujú rôzne druhy príslušného výrobku, ktoré nie sú ľahko rozlíšiteľné a majú značné rozdiely v cenách.
(124)
Vyvážajúci výrobca vyrába okrem toho škálu výrobkov z nehrdzavejúcej ocele a môže predávať tieto výrobky tým istým zákazníkom v Únii prostredníctvom prepojených obchodných spoločností. To by spôsobilo vážne riziko krížovej kompenzácie a bolo by veľmi ťažké účinne monitorovať tento záväzok.
(125)
Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že ponuku záväzkov nemožno prijať.
(126)
Každú žiadosť o uplatňovanie sadzby individuálneho antidumpingového cla spoločnosťou (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (11) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, toto nariadenie, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo, sa zodpovedajúcim spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.
4. Konečný výber dočasných antidumpingových ciel
(127)
Vzhľadom na rozsah zistených dumpingových rozpätí a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa sumy získané prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené na základe dočasného nariadenia, s konečnou platnosťou vybrali v rozsahu uložených konečných ciel,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele obsahujúceho v hmotnosti:
-
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 28 % alebo viac, ale najviac 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale najviac 22 % chrómu,
-
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale najviac 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale najviac 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a má pôvod v Indii.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana a Pune, Maháraštra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, Naí Dillí
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Bombaj, Maháraštra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Bombaj, Maháraštra.
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gudžarát
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháraštra
8,6
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháraštra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháraštra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maháraštra a Bombaj, Maháraštra
6,8
B780
Spoločnosti uvedené v prílohe
5,0
B781
Všetky ostatné spoločnosti
12,5
B999
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Ak vyvážajúci výrobca z Indie poskytne Komisii dostatočné dôkazy, že:
a)
nevyvážal tovar opísaný v článku 1 ods. 1 s pôvodom v Indii počas obdobia prešetrovania (od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012);
b)
nie je prepojený s vývozcom alebo výrobcom, na ktorého sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením, a
c)
buď skutočne vyvážal príslušný tovar, alebo prijal neodvolateľný zmluvný záväzok na vývoz značného množstva tohto tovaru do Únie po skončení obdobia prešetrovania,
článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť pridaním nového vyvážajúceho výrobcu do zoznamu v prílohe.
Článok 3
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla uloženého podľa nariadenia (EÚ) č. 418/2013 na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele s hmotnostným obsahom:
-
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 28 % alebo viac, ale najviac 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale najviac 22 % chrómu,
-
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale najviac 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale najviac 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a má pôvod v Indii, sa s konečnou platnosťou vyberajú. Sumy zabezpečené nad rámec konečnej sadzby antidumpingového cla sa uvoľňujú.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 5. novembra 2013