NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013
ze dne 15. ledna 2013
o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017
(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.
(4)
Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).
(5)
Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).
(6)
Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.
(7)
Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010-2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.
(8)
Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.
(9)
Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.
(10)
V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.
(11)
Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.
(12)
Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.
(13)
Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.
(14)
Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.
(15)
Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.
(16)
Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.
(17)
Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.
(18)
Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.
(19)
S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.
(20)
V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.
(21)
S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.
(22)
Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.
(23)
Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.
(24)
Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(25)
Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.
(26)
V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.
(27)
Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.
(28)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(30)
Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(31)
Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.
(32)
Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(34)
S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.
(35)
V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vytvoření evropského statistického programu
Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná hodnota
Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.
2. Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:
- cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,
- cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,
- cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a
- cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
3. Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.
Článek 5
Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky
1. Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.
2. Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.
3. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:
-
usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,
-
kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,
-
uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a
-
spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.
4. Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.
5. V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.
6. Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.
Článek 6
Stanovení statistických priorit
1. Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.
2. Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.
3. Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.
4. Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 7
Financování
1. Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.
2. Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.
3. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.
4. Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.
Článek 8
Administrativní a technická pomoc
Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.
Článek 9
Roční pracovní programy
Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.
Článek 10
Druhy intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.
Článek 11
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.
2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.
3. Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.
Článek 12
Způsobilí příjemci grantů
1. V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.
3. Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:
a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a
b)
předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.
Článek 14
Účast třetích zemí v programu
Programu se mohou účastnit:
a)
země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;
b)
Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a
c)
země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.
Článek 15
Hodnocení a přezkum programu
1. Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.
2. Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
3. Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 99/2013
z 15. januára 2013
o európskom štatistickom programe na roky 2013 až 2017
(Text s významom pre EHP a pre Švajčiarsko)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 338 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),
keďže:
(1)
Spoľahlivé empirické údaje a štatistiky majú jednoznačne zásadný význam pre meranie pokroku a hodnotenie efektívnosti politík a programov Únie, najmä v kontexte stratégie Európa 2020 vymedzenej v oznámení Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (Európa 2020).
(2)
Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (2) by sa mal zriadiť viacročný európsky štatistický program (ďalej len „viacročný program“) poskytujúci rámec pre financovanie opatrení Únie.
(3)
V súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 by mal viacročný program poskytnúť rámec pre rozvoj, tvorbu a šírenie európskej štatistiky, hlavné oblasti a ciele opatrení plánovaných na obdobie nepresahujúce päť rokov. Mali by sa v ňom stanoviť priority týkajúce sa informačných potrieb na účely vykonávania činností Únie. Tieto potreby by sa mali posudzovať so zreteľom na zdroje, ktoré sú na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni potrebné na tvorbu požadovanej štatistiky, ako aj so zreteľom na zaťaženie respondentov a náklady, ktoré v tejto súvislosti vznikli respondentom, pričom sa osobitná pozornosť venuje efektívnosti nákladov.
(4)
Rozvoj, tvorba a šírenie európskej štatistiky v legislatívnom rámci viacročného programu by sa malo uskutočňovať formou úzkej a koordinovanej spolupráce v rámci Európskeho štatistického systému (ďalej len „EŠS“) medzi štatistickým úradom Únie, ktorým je Komisia (Eurostat), a národnými štatistickými úradmi a ďalšími vnútroštátnymi orgánmi určenými členskými štátmi (3) (ďalej spolu len „národné štatistické úrady“). Pre poskytovanie spoľahlivých a vysoko kvalitných štatistických údajov má zásadný význam odborná nezávislosť národných štatistických úradov a Komisie (Eurostatu).
(5)
Na zvýšenie kvality európskej štatistiky má jednoznačne zásadný význam užšia spolupráca medzi Komisiou (Eurostatom) a národnými štatistickými úradmi. Takáto užšia spolupráca by sa mala zamerať najmä na poskytovanie ďalšej metodickej odbornej prípravy v oblasti štatistiky a súvisiacich vecí, rozvoj a šírenie existujúcich osvedčených postupov v rámci EŠS a na výmenu pracovníkov medzi členskými štátmi a Komisiou (Eurostatom) v oboch smeroch.
(6)
Vykonávanie viacročného programu je príležitosťou na vytvorenie harmonizovanej európskej štatistiky s cieľom prispieť k rozvoju, tvorbe a šíreniu spoločných, porovnateľných a spoľahlivých štatistických informácií na úrovni Únie.
(7)
Vysokokvalitná štatistika, ktorá sa rozvíja, tvorí a šíri v rámci viacročného programu, má zásadný význam pre prijímanie rozhodnutí na základe overených poznatkov, mala by byť k dispozícii včas a mala by prispieť k vykonávaniu politík Únie, ako je uvedené v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a stratégii Európa 2020, ako aj ďalších politikách, ktorým sa venujú strategické priority Komisie na roky 2010 - 2014, a to posilnené a integrované hospodárske riadenie, zmena klímy, reformovaná poľnohospodárska politika, rast a sociálna súdržnosť, rodová rovnosť, Európa občanov a globalizácia. Mali by sa podporiť prostredníctvom opatrení, ktoré sú financované v rámci viacročného programu tam, kde Únia môže priniesť jasnú pridanú hodnotu, a ktoré majú za cieľ zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi ukazovateľmi.
(8)
Pri vymedzovaní štatistických oblastí, ktoré sa majú rozvíjať, by sa mali zohľadniť ciele nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 691/2011 zo 6. júla 2011 o európskych environmentálnych ekonomických účtoch (4), ktoré sa týkajú rozvoja nových modulov environmentálnych ekonomických účtov.
(9)
Okrem toho by sa mala v štatistických štúdiách venovať osobitná pozornosť vplyvu programov rozpočtovej konsolidácie na zamestnancov a iných občanov. Štatistické údaje by sa mali zbierať tak, aby sa zabezpečila viditeľnosť vývoja v jednotlivých členských štátoch, ako napríklad vývoj v oblasti nezamestnanosti, objem a zmeny platieb sociálnych transferov, počet a kvalita pracovných miest, pracovná mobilita v rámci členských štátov, v rámci Únie a medzi Úniou a tretími krajinami, a súvisiace sociálno-geografické zmeny v platovej štruktúre a v opatreniach týkajúcich sa odbornej prípravy.
(10)
EŠS čelil v ostatných rokoch viacerým výzvam. Po prvé, nedostatok vysokokvalitných národných štatistík môže mať nepriaznivý vplyv na členské štáty a na Úniu vo všeobecnosti. Konzistentne presné a vysokokvalitné štatistiky vytvorené profesionálne nezávislými národnými štatistickými úradmi majú preto jednoznačne zásadný význam na tvorbu politiky na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie, a najmä v súvislosti s mechanizmami dohľadu v eurozóne.
(11)
Po druhé, trvale rastie potreba európskej štatistiky a tento vývoj sa v budúcnosti pravdepodobne nezmení. Hospodárska globalizácia predstavuje špecifickú výzvu, ktorá požaduje vývoj nových meradiel na meranie globálnych hodnotových reťazcov spôsobom koordinovaným na medzinárodnej úrovni, aby poskytli lepší obraz o hospodárskom raste a tvorbe pracovných miest.
(12)
Po tretie, povaha potrieb sa stále mení a vyžaduje viac súčinnosti medzi štatistickými oblasťami.
(13)
Po štvrté, vhodné rozčlenenie dostupných údajov môže uľahčiť monitorovanie vplyvov hospodárskej a finančnej krízy a dosahu vykonávaných politík na občanov vrátane najzraniteľnejších skupín.
(14)
Po piate, povaha štatistík sa zmenila. Už nie sú iba jedným zo zdrojov informácií pre tvorbu politík, ale v súčasnosti sú priamo ťažiskom rozhodovacieho procesu. Rozhodovanie vychádzajúce z overených poznatkov si vyžaduje štatistiky, ktoré spĺňajú kritériá vysokej kvality súvisiace s konkrétnymi cieľmi, ktorým slúžia, a neustále rastie potreba komplexnej viacrozmernej štatistiky podporujúcej zložené oblasti politík. V záujme správnej reakcie na požiadavky tvorby politík sú v prípade potreby potrebné údaje rozčlenené na základe rodovej príslušnosti.
(15)
Po šieste, keďže na informačnom trhu sa objavili noví účastníci, a to aj takí, ktorí poskytujú informácie takmer v reálnom čase, prioritou EŠS sa v budúcnosti stane vysoká kvalita vrátane včasnosti.
(16)
Po siedme, situáciu ešte viac komplikujú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, ako aj potreba ďalšieho zníženia zaťaženia podnikov a občanov.
(17)
Oznámenie Komisie z 10. augusta 2009 o metóde tvorby štatistiky EÚ: vízia pre nasledujúce desaťročie, ako aj stratégia realizácie EŠS sa venujú týmto siedmim výzvam tým, že sa zameriavajú na presadenie nových spôsobov práce v rámci EŠS s cieľom zvýšiť jeho efektívnosť a flexibilitu. Vykonávanie tohto oznámenia tvorí základ viacročného programu v rámci spoločnej stratégie EŠS.
(18)
S cieľom zabezpečiť integritu a riadenie kvality pri rozvoji, tvorbe a šírení európskej štatistiky podľa tohto nariadenia by národné štatistické úrady a Komisia (Eurostat) mali prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby sa zachovala dôvera verejnosti v štatistiky a aby bolo možné dôslednejšie uplatňovať platný Kódex postupov pre európsku štatistiku a oznámenie Komisie z 15. apríla 2011 s názvom Snaha o spoľahlivé riadenie kvality európskej štatistiky a zároveň dodržiavať v nich stanovené zásady.
(19)
S cieľom lepšie zosúladiť obmedzené zdroje dostupné vnútroštátnym a európskym tvorcom pri tvorbe európskej štatistiky s rastúcou potrebou štatistiky by príprava ročného pracovného štatistického programu, ktorý podrobne rozpracúva viacročný program, mala na strane Komisie zahŕňať systematickú a dôkladnú revíziu štatistických priorít, ktorá odstráni menej významné požiadavky a zjednoduší existujúce postupy a zároveň zvýši spoľahlivosť oficiálnej štatistiky a zachová vysoký štandard jej kvality. Taktiež by sa malo zohľadniť zaťaženie respondentov, či už ide o podniky, inštitúcie ústrednej štátnej správy alebo regionálnej či miestnej samosprávy, domácnosti alebo jednotlivcov. Tento postup by sa mal vykonávať v úzkej spolupráci s používateľmi i tvorcami európskej štatistiky.
(20)
V tejto súvislosti by sa malo dosiahnuť rozumné rozdelenie finančného zaťaženia medzi rozpočtom Únie a rozpočtami členských štátov. Okrem finančných prostriedkov vyčlenených na základe tohto nariadenia by preto mali národné štatistické úrady dostať primerané finančné prostriedky na vnútroštátnej úrovni na vykonávanie individuálnych štatistických činností, o ktorých sa rozhodlo v záujme vykonávania viacročného programu.
(21)
V súvislosti so záťažou vyplývajúcou z dodržiavania predpisov, najmä v prípade menších členských štátov, by Komisia (Eurostat) mala byť schopná poskytnúť členským štátom technickú pomoc a odborné poznatky a pomôcť im pri odstraňovaní obmedzení v rámci výskumu a významnejších metodologických prekážok s cieľom zabezpečiť dodržiavanie predpisov a poskytovanie údajov vysokej kvality.
(22)
Finančné krytie viacročného programu by malo byť rozdelené aj tak, aby krylo výdavky potrebné na zlepšenie procesu a kapacity tvorby európskych štatistík s vysokou kvalitou a na uspokojenie potrieb v oblasti odbornej prípravy vnútroštátnych štatistikov.
(23)
Finančné príspevky Únie by mali podporovať činnosti na rozvoj, tvorbu a šírenie európskej štatistiky podľa tohto nariadenia. Mali by mať formu grantov, zmlúv o verejnom obstarávaní, alebo inú formu zásahov, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov viacročného programu. V tomto kontexte by malo byť použitie jednorazových súm hlavným spôsobom na zjednodušenie riadenia grantov.
(24)
Podľa článku 15 nariadenia (ES) č. 223/2009 by sa mala vytvoriť primeraná finančná štruktúra na podporu sietí kolektívnej spolupráce.
(25)
Malo by sa prijať ustanovenie, ktoré umožní účasť vo viacročnom programe krajinám Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré sa podieľajú na Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „krajiny EHP/EZVO“), a Švajčiarsku. Malo by sa tiež prijať ustanovenie, že na viacročnom programe sa môžu zúčastniť aj iné krajiny, najmä krajiny, ktoré susedia s Úniou, krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Únii, a kandidátske a pristupujúce krajiny.
(26)
Pri vykonávaní viacročného programu by sa mala podľa možnosti podporovať spolupráca s tretími krajinami, ktoré sa na viacročnom programe nezúčastňujú, pričom by sa zohľadnili všetky príslušné alebo predpokladané dohody medzi týmito krajinami a Úniou.
(27)
Ročné pracovné programy prijaté Komisiou na vykonanie viacročného programu musia stanoviť sledované ciele, očakávané výsledky, metódu vykonania a ich celkovú sumu, aby sa mohli považovať za rozhodnutia o financovaní podľa článku 84 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (5) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Musia zahŕňať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, údaje o výške sumy vyčlenenej na každé opatrenie a indikatívny harmonogram vykonávania. Je žiaduce, aby stanovili aj význam sledovaných cieľov pre potreby užívateľov a plán projektu. V prípade grantov by mali obsahovať priority, základné kritériá hodnotenia a maximálnu mieru spolufinancovania. Ročné pracovné programy by okrem toho mali zahŕňať príslušné ukazovatele výsledkov monitorovania.
(28)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zriadenie viacročného programu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(29)
V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia sa uskutočnilo predbežné hodnotenie s cieľom zamerať viacročný program na potrebu účinnosti a efektívnosti pri dosahovaní jeho cieľov a zohľadniť rozpočtové obmedzenia už vo fáze návrhu viacročného programu. Hodnota a dosah opatrení prijatých v rámci viacročného programu by sa mali pravidelne monitorovať a hodnotiť aj nezávislými externými hodnotiteľmi. Na účely hodnotenia viacročného programu sa stanovili merateľné ciele a vypracovali sa ukazovatele.
(30)
Na rok 2013 sa týmto nariadením stanovuje pre viacročný program finančné krytie, ktoré má v rámci ročného rozpočtového postupu predstavovať pre rozpočtový orgán základný referenčný odkaz v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (6).
(31)
Popri finančnom krytí ustanovenom týmto nariadením by jednotlivé štatistické opatrenia zamerané na vykonávanie viacročného programu vrátane opatrení prijatých vo forme dohody medzi národnými štatistickými úradmi a Komisiou (Eurostatom) mali dostať v najvyššom možnom rozsahu primerané finančné prostriedky na vnútroštátnej úrovni.
(32)
Hodnotenie vplyvu tohto nariadenia s uvedením úspory nákladov pre Úniu a členské štáty je základom pre prideľovanie finančných prostriedkov na viacročný program. Úspory nákladov budú výsledkom najmä nových metód tvorby európskej štatistiky v dôsledku vývoja v oblastiach informačných a komunikačných technológií.
(33)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť pomocou proporčných opatrení počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, spätného získavania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov, a tam, kde je to vhodné, udeľovania sankcií.
(34)
S cieľom zabezpečiť pokračovanie štatistických činností v rámci EŠS počas celého kalendárneho roka 2013 a kvôli právnej istote by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia a malo by sa uplatňovať od 1. januára 2013. Dátum uplatňovania tohto nariadenia by mal najmä slúžiť na odôvodnenie platieb zmluvným zamestnancom a všetkých činností vykonávaných podľa programu.
(35)
V súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 bol návrh viacročného programu predložený na predbežné preskúmanie Výboru pre Európsky štatistický systém, Európskemu poradnému výboru pre štatistiku zriadenému rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie zriadenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Ustanovenie európskeho štatistického programu
Týmto sa ustanovuje európsky štatistický program na obdobie rokov 2013 až 2017 (ďalej len „program“).
Článok 2
Pridaná hodnota
Program predstavuje pridanú hodnotu spočívajúcu v zabezpečení toho, že európska štatistika sa zameriava na informácie potrebné na tvorbu, realizáciu, monitorovanie a hodnotenie politík Únie. Okrem toho prispieva k účinnému využívaniu zdrojov, keďže sa podporujú opatrenia, ktoré významne prispievajú k rozvoju, tvorbe a šíreniu harmonizovaných, porovnateľných, spoľahlivých, užívateľsky ústretových a prístupných štatistických informácií na základe jednotných štandardov a spoločných zásad stanovených v Kódexe postupov pre európsku štatistiku (ďalej len „Kódex postupov“) v znení prijatom Výborom pre Európsky štatistický systém (ďalej len „ESSC“), najmä kritérií kvality týkajúcich sa relevantnosti, presnosti a spoľahlivosti, včasnosti a časovej presnosti, prístupnosti a zrozumiteľnosti a koherentnosti a porovnateľnosti.
Článok 3
Rozsah pôsobnosti
1. Toto nariadenie stanovuje programový rámec pre rozvoj, tvorbu a šírenie európskej štatistiky, hlavné oblasti a ciele opatrení plánovaných na obdobie rokov 2013 až 2017 v súlade s článkami 13 a 14 nariadenia (ES) č. 223/2009.
2. Program nezahŕňa opatrenia stanovené Programom modernizácie európskej podnikovej a obchodnej štatistiky (ďalej len „program MEETS“) zriadeným rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9) do ukončenia programu MEETS 31. decembra 2013, ale zahŕňa ciele v oblasti podnikovej a obchodnej štatistiky, ktorých realizácia sa plánuje v rokoch 2014 až 2017.
Článok 4
Ciele
1. Všeobecným cieľom programu je, aby bol Európsky štatistický systém (ďalej len „EŠS“) aj naďalej vedúcim poskytovateľom vysokokvalitnej štatistiky o Európe.
2. S ohľadom na dostupné zdroje na vnútroštátnej úrovni a úrovni Únie, ako aj na zaťaženie respondentov, sa v štatistických opatreniach prijatých na účely vykonávania programu sledujú tieto osobitné ciele:
- cieľ 1: poskytovať včasné štatistické informácie na podporu rozvoja, monitorovania a hodnotenia politík Únie, ktoré náležite odrážajú priority a zároveň zachovávajú rovnováhu medzi hospodárskou, sociálnou a environmentálnou oblasťou a slúžia potrebám širokého spektra používateľov európskej štatistiky vrátane ďalších rozhodovacích orgánov, výskumných pracovníkov, podnikov a európskych občanov vo všeobecnosti nákladovo efektívnym spôsobom bez zbytočnej duplicity úsilia,
- cieľ 2: zaviesť nové metódy tvorby európskej štatistiky zamerané na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie kvality,
- cieľ 3: posilniť partnerstvo v rámci EŠS aj mimo neho s cieľom ešte viac zvýšiť jeho produktivitu a posilniť jeho vedúce postavenie vo svete pri poskytovaní oficiálnej štatistiky, a
- cieľ 4: zabezpečiť, aby sa takéto štatistiky poskytovali jednotne počas celého trvania programu, pokiaľ to nezasahuje do mechanizmov stanovovania priorít EŠS.
3. Všeobecné a osobitné ciele uvedené v odsekoch 1 a 2 sú spolu s ukazovateľmi používanými na monitorovanie vykonávania programu podrobnejšie vysvetlené v prílohe. V súlade s článkami 13 a 14 nariadenia (ES) č. 223/2009 podlieha program podrobnému ročnému plánovaniu, ktoré bude ako neoddeliteľnú súčasť postupu zahŕňať mechanizmus stanovenia priorít. Ciele programu sa dosiahnu formou úzkej a koordinovanej spolupráce v EŠS. Program zahŕňa vytvorenie vhodných nástrojov vedúcich k vyššej kvalite, väčšej flexibilite EŠS a lepšej schopnosti včas uspokojovať potreby používateľov. Iniciuje tiež tvorbu spoľahlivých ukazovateľov, ktoré dokážu plniť výzvy 21. storočia, konkrétne meranie environmentálnej udržateľnosti, kvality života a sociálnej súdržnosti, a zaznamenávať hospodársku aktivitu v treťom sektore a v sociálnom hospodárstve.
Článok 5
Riadenie, nezávislosť, transparentnosť a kvalita štatistiky
1. Európske štatistiky sa vypracúvajú profesionálne nezávislým a transparentným spôsobom.
2. Program sa vykonáva v súlade so zásadami Kódexu postupov s cieľom tvoriť a šíriť vysokokvalitné, harmonizované a porovnateľné európske štatistiky v súlade s článkom 12 nariadenia (ES) č. 223/2009 a zabezpečiť riadne fungovanie EŠS ako celku. Národné štatistické úrady a štatistický úrad Únie [Komisia (Eurostat)] prostredníctvom svojej profesionálnej nezávislosti zabezpečia, aby bola európska štatistika v súlade s Kódexom postupov.
3. Národné štatistické úrady a iné vnútroštátne orgány určené členskými štátmi (ďalej spolu len „národné štatistické úrady“) a Komisia (Eurostat), ktoré sú zodpovedné za rozvoj, tvorbu a šírenie európskej štatistiky:
-
sa usilujú o posilnenie inštitucionálneho a organizačného prostredia, ktoré podporuje koordináciu, účinnosť a dôveryhodnosť národných štatistických úradov a Komisie (Eurostatu) pri tvorbe a šírení európskej štatistiky,
-
kladú dôraz na štatistické zásady stanovené v článku 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 223/2009 a potreby používateľov,
-
slúžia potrebám inštitucionálnych používateľov Únie v súlade s nariadením (ES) č. 223/2009 a usilujú sa o rozvoj štatistiky, ktorá slúži širokému spektru používateľov európskej štatistiky vrátane iných rozhodovacích orgánov, výskumných pracovníkov, podnikov a európskych občanov vo všeobecnosti, a
-
spolupracujú so štatistickými úradmi na medzinárodnej úrovni s cieľom podporovať používanie medzinárodných pojmov, klasifikácií, metód a ďalších štandardov, najmä s cieľom zabezpečiť väčšiu koherentnosť a lepšiu porovnateľnosť na globálnej úrovni.
4. Každý členský štát sa snaží zaistiť, aby jeho postupy tvorby štatistiky boli nastavené štandardizovaným spôsobom a zlepšované v najvyššej možnej miere audítorskými mechanizmami.
5. V záujme transparentnosti Komisia (Eurostat) v prípade potreby zverejní svoje hodnotenie kvality vnútroštátnych príspevkov do európskej štatistiky v rámci podávania správ o kvalite a monitorovania dodržiavania predpisov.
6. Komisia (Eurostat) preskúma spôsoby, ako zabezpečiť, aby jej publikácie, najmä tie, ktoré sú prístupné na jej internetovej stránke, boli pre laických používateľov prístupnejšie, a umožní jednoduchý prístup k úplným časovým radom údajov a začlení do nich intuitívne porovnávajúce grafy s cieľom poskytnúť občanom väčšiu pridanú hodnotu. Pravidelné aktualizácie Komisie (Eurostatu) poskytujú v prípade možnosti informácie o každom členskom štáte a v prípade potreby ročné, mesačné a dlhodobé časové rady, ak je prínos väčší než náklady vynaložené na zber údajov.
Článok 6
Stanovenie priorít štatistiky
1. Program zabezpečí štatistické iniciatívy podporujúce vývoj, vykonávanie a monitorovanie existujúcich politík Únie a poskytuje štatistickú podporu významných požiadaviek vyplývajúcich z nových iniciatív politík Únie.
2. Komisia pri príprave ročných pracovných programov uvedených v článku 9 zabezpečí účinné stanovenie priorít a každoročnú revíziu štatistických priorít a podávanie správ o nich. Ročné pracovné programy tak budú usilovať o zabezpečenie toho, aby európske štatistiky mohli byť vypracúvané v rámci dostupných zdrojov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. Stanovenie priorít prispeje k zníženiu nákladov a zaťaženia pre nové štatistické požiadavky znižovaním štatistických požiadaviek v existujúcich oblastiach európskych štatistík a vykonáva sa v úzkej spolupráci s členskými štátmi.
3. Komisia zabezpečí vytvorenie a uplatnenie nástrojov na každoročné preskúmanie priorít štatistických činností s cieľom prispieť k zníženiu nákladov a zaťaženia poskytovateľov údajov a tvorcov štatistík.
4. Pri predkladaní nových opatrení alebo zavádzaní zásadných revízií existujúcich štatistík Komisia náležite odôvodní takéto opatrenia alebo revízie a poskytne informácie s vstupmi členských štátov o zaťažení respondentov a nákladoch na tvorbu v súlade s článkom 14 ods. 3 nariadenia (ES) č. 223/2009.
Článok 7
Financovanie
1. Finančné krytie Únie na vykonávanie programu na rok 2013 sa stanovuje na 57,3 milióna EUR, ktoré pokrýva programové obdobie 2007 až 2013.
2. Komisia sa vyzýva, aby najneskôr do troch mesiacov po prijatí viacročného finančného rámca na roky 2014 - 2020 (ďalej len „VFR na roky 2014 až 2020“) predložila Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh zavádzajúci pridelenie finančných prostriedkov na obdobie rokov 2014 až 2017.
3. Komisia poskytuje finančnú podporu Únie v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
4. Komisia prijme svoje rozhodnutie o ročných rozpočtových prostriedkoch v súlade s výhradnými právomocami rozpočtového orgánu.
Článok 8
Administratívna a technická pomoc
Finančné prostriedky pridelené na program môžu pokrývať výdavky vzťahujúce sa na prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti potrebné na riadenie programu a dosiahnutie jeho cieľov; a to predovšetkým na štúdie, stretnutia odborníkov, náklady súvisiace s uhradením odmien pre štatistických odborníkov, informačné a propagačné akcie, výdavky spojené s informačno-technologickými sieťami určenými na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ostatnými výdavkami Komisie na technickú a administratívnu pomoc pri riadení programu. Z pridelených prostriedkov sa môže hradiť aj technická pomoc a odborné poradenstvo poskytnuté členským štátom, ktoré nie sú z dôvodu osobitných okolností schopné vytvárať určitú európsku štatistiku alebo štatistiku v požadovanej kvalite.
Článok 9
Ročné pracovné programy
V záujme vykonávania programu Komisia prijme ročné pracovné programy, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 17 nariadenia (ES) č. 223/2009 a v ktorých sa stanovujú nimi sledované ciele a ich očakávané výsledky, v súlade so všeobecnými a osobitnými cieľmi uvedenými v článku 4 ods. 1 a 2 tohto nariadenia. Každý ročný pracovný program sa oznámi na informačné účely Európskemu parlamentu.
Článok 10
Druhy zásahov
Finančné príspevky Únie môžu mať formu grantov, zmlúv o verejnom obstarávaní alebo iné formy zásahov, ktoré sú potrebné na dosiahnutie všeobecných a osobitných cieľov uvedených v článku 4 ods. 1 a 2.
Článok 11
Opatrenia oprávnené na podporu
1. Finančný príspevok Únie podporuje opatrenia na rozvoj, tvorbu a šírenie európskej štatistiky potrebné na účely dosiahnutia všeobecných a osobitných cieľov uvedených v článku 4 ods. 1 a 2. Uprednostňujú sa opatrenia s vysokou pridanou hodnotou pre Úniu v súlade s článkom 2.
2. Finančný príspevok na podporu sietí kolektívnej spolupráce, ako sa uvádza v článku 15 nariadenia (ES) č. 223/2009, môže mať formu grantov vyčlenených na opatrenie a môže pokrývať až 95 % oprávnených nákladov.
3. Ak je to vhodné, môžu sa udeliť prevádzkové granty na fungovanie organizácií uvedených v článku 12 ods. 3, ak neprekračujú 50 % oprávnených nákladov.
4. Ako príspevok k výdavkom členských štátov na realizáciu opatrení vychádzajúcich zo zberu údajov je možné vyplatiť jednorazovú sumu za súbor údajov, ktorého úplné výsledky sa odošlú Komisii, a to až v maximálnej výške stanovenej pre každý zber údajov. Výšku jednorazovej sumy stanovuje Komisia, pričom zohľadňuje zložitosť zberu údajov.
Článok 12
Príjemcovia oprávnení na udelenie grantu
1. V súlade s článkom 128 ods. 1 druhým pododsekom nariadenia o rozpočtových pravidlách sa môžu národným štatistickým úradom uvedeným v článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 223/2009 udeliť granty bez výzvy na predkladanie návrhov.
2. Siete kolektívnej spolupráce môžu zahŕňať príjemcov uvedených v odseku 1 a ďalšie orgány bez výzvy na predkladanie návrhov v súlade s článkom 128 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
3. Prevádzkové granty uvedené v článku 11 ods. 3 sa môžu udeliť organizáciám, ktoré spĺňajú obe tieto kritériá:
a)
sú neziskové, nezávislé od priemyselných, obchodných a podnikateľských záujmov alebo iných konfliktných záujmov a medzi ich primárne ciele a činnosti patrí propagácia a podpora realizácie Kódexu postupov a používanie nových metód tvorby európskych štatistík v záujme zvýšenia efektívnosti a zlepšenia kvality na úrovni Únie, a
b)
poskytli Komisii uspokojivé informácie o svojom členstve, vnútornom poriadku a zdrojoch financovania.
Článok 13
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných podľa tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam prostredníctvom konzistentných a účinných kontrol, a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a podľa potreby aj prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
2. Komisia alebo jej predstavitelia a Dvor audítorov sú oprávnení vykonávať audit na základe dokumentov a kontrol na mieste u všetkých príjemcov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí prijali finančné prostriedky v rámci tohto nariadenia.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) uskutočňuje v prípade potreby kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, v súlade s postupmi ustanovenými v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (10), s cieľom zistiť, či došlo k podvodu, korupcii alebo inej nezákonnej činnosti ovplyvňujúcej finančné záujmy Únie v súvislosti s dohodou o grante, rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou podľa tohto nariadenia.
Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a dohody o grantoch, rozhodnutia o grantoch a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia výslovne splnomocňujú Komisiu, Dvor audítorov a OLAF, aby vykonávali takéto audity, kontroly na mieste a inšpekcie.
Článok 14
Účasť tretích krajín na programe
Na programe sa môžu zúčastniť:
a)
krajiny EHP/EZVO v súlade s podmienkami ustanovenými v Dohode o Európskom hospodárskom priestore;
b)
Švajčiarsko v súlade s podmienkami ustanovenými v Dohode z 26. októbra 2004 medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o spolupráci v oblasti štatistiky (11) a
c)
krajiny, na ktoré sa uplatňuje Európska susedská politika, krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Únii, kandidátske a pristupujúce krajiny a krajiny západného Balkánu, ktoré sú súčasťou procesu stabilizácie a pridruženia, v súlade s podmienkami ustanovenými v príslušných dvojstranných alebo viacstranných dohodách s týmito krajinami, ktorými sa stanovujú všeobecné zásady ich účasti na programoch Únie.
Článok 15
Hodnotenie a preskúmanie programu
1. Komisia po porade s ESSC predloží Európskemu parlamentu a Rade do 30. júna 2015 priebežnú správu o pokroku pri vykonávaní programu.
2. Najneskôr 31. decembra 2016 môže Komisia na základe priebežnej správy o pokroku uvedenej v odseku 1 a po porade s ESSC predložiť Európskemu parlamentu a Rade návrh na predĺženie trvania programu na obdobie rokov 2018 až 2020, pričom dodrží VFR na roky 2014 až 2020.
3. Komisia po porade s ESSC a Európskym poradným výborom pre štatistiku do 31. decembra 2018 predloží Európskemu parlamentu a Rade záverečnú hodnotiacu správu o vykonávaní programu.
Článok 16
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2013.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 15. januára 2013