NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 149/2013
ze dne 19. prosince 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 s ohledem na regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu, povinnosti clearingu, veřejného rejstříku, přístupu k obchodnímu systému, nefinančních smluvních stran a technik zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, u nichž ústřední protistrana neprovádí clearing
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), a zejména na čl. 4 odst. 4, čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 4, čl. 8 odst. 5, čl. 10 odst. 4 a čl. 11 odst. 14 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Je třeba stanovit rámec zahrnující pravidla týkající se povinnosti clearingu, jejího uplatňování, možného osvobození a technik zmírňování rizika, které mají být stanoveny, nelze-li provést clearing s ústřední protistranou. Za účelem zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a účinného přístupu pro zúčastněné strany a zejména pro subjekty, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit většinu regulačních technických norem požadovaných podle hlavy II nařízení (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(2)
S ohledem na globální povahu trhu s OTC deriváty by toto nařízení mělo vzít v úvahu relevantní mezinárodně dohodnuté pokyny a doporučení pro reformy trhu s OTC deriváty a povinný clearing, jakož i související pravidla vypracovaná v jiných jurisdikcích. Konkrétně rámec pro určení povinnosti clearingu zohledňuje požadavky na povinný clearing zveřejněné Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry. V maximální možné míře tak bude podpořeno sbližování s přístupem jiných jurisdikcí.
(3)
Za účelem jasné identifikace omezeného počtu konceptů pocházejících z nařízení (EU) č. 648/2012, jakož i specifikace technických pojmů nezbytných k vypracování této technické normy, by mělo být definováno několik pojmů.
(4)
Ujednání o nepřímém clearingu by nemělo ústřední protistranu, člena clearingového systému, klienta nebo nepřímého klienta vystavit dalšímu riziku protistrany a aktivům a pozicím nepřímého klienta by měla být poskytnuta odpovídající ochrana. Je proto důležité, aby jakýkoli druh ujednání o nepřímém clearingu splňoval minimální podmínky pro zajištění jejich bezpečnosti. Strany ujednání o nepřímém clearingu by proto měly podléhat specifickým povinnostem. Tato ujednání přesahují smluvní vztah mezi nepřímými klienty a klienty člena clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu.
(5)
Nařízení (EU) č. 648/2012 požaduje, aby ústřední protistrana byla systémem určeným podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (3). To znamená, že by se členové clearingového systému ústředních protistran měli kvalifikovat jako účastníci podle uvedené směrnice. Pro zajištění ochrany nepřímým klientům, která bude rovnocenná ochraně klientů podle nařízení (EU) č. 648/2012, je proto nutné zajistit, aby klienti poskytující služby nepřímého clearingu byli úvěrovými institucemi, investičními podniky nebo rovnocennými úvěrovými institucemi nebo investičními podniky třetí země.
(6)
Měla by být vytvořena ujednání o nepřímém clearingu s cílem zajistit, aby nepřímí klienti mohli v případě selhání získat rovnocennou úroveň ochrany jako přímí klienti. V případě selhání člena clearingového systému, který zajišťuje ujednání o nepřímém clearingu, by nepřímí klienti měli být na základě požadavků na přenositelnost stanovených v článcích 39 a 48 nařízení (EU) č. 648/2012 zahrnuti do převodu klientských pozic na alternativního člena clearingového systému. V rámci ujednání o nepřímém clearingu by měly rovněž existovat odpovídající záruky proti selhání klienta a tato ujednání by měla podporovat převod pozic nepřímých klientů na alternativního poskytovatele clearingových služeb.
(7)
Jelikož mohou ujednání o nepřímém clearingu způsobovat určitá rizika, měly by všechny strany nepřímého ujednání o clearingu, včetně členů clearingového systému a ústředních protistran, běžně identifikovat, sledovat a řídit veškerá podstatná rizika vyplývající z ujednání. V této souvislosti je obzvláště důležité vhodné sdílení informací mezi klienty, kteří poskytují služby nepřímého clearingu, a členy clearingového systému, kteří uvedené služby zajišťují. Členové clearingového systému by měli informace poskytované klienty využívat výhradně pro účely řízení rizik a měli by předcházet zneužívání obchodně citlivých informací, a to včetně využití účinných bariér mezi různými divizemi finanční instituce, aby se zamezilo střetům zájmů.
(8)
Příslušný orgán, který ústřední protistraně povolí provádět clearing určité kategorie OTC derivátů, je povinen informovat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy. Toto oznámení by mělo zahrnovat podrobné informace nezbytné k tomu, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy provedl svůj postup posouzení, včetně informací o likviditě a objemu příslušné kategorie OTC derivátů. Přestože tok informací směřuje od příslušného orgánu k Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, měla by nejprve ústřední protistrana, která požádala o povolení, poskytnout požadované informace příslušným orgánům, které je následně mohou doplnit.
(9)
Přestože zejména u nových produktů nemusí být vždy k dispozici všechny informace, které mají být obsaženy v oznámení příslušného orgánu pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy pro účely povinnosti clearingu, měly by být poskytnuty dostupné odhady, včetně jasného uvedení použitých předpokladů. Oznámení by mělo rovněž obsahovat informace týkající se protistran, jako je druh a počet protistran, kroky nutné k zahájení clearingu s ústřední protistranou, jejich právní a provozní kapacita nebo jejich rámec pro řízení rizik, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy mohl posoudit schopnost aktivních protistran splnit povinnost clearingu bez narušení trhu.
(10)
Oznámení příslušného orgánu pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by mělo obsahovat informace o míře standardizace, likvidity a cenové dostupnosti, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy mohl posoudit, zda by měla určitá kategorie OTC derivátů podléhat povinnosti clearingu. Kritéria týkající se standardizace smluvních podmínek a provozních procesů příslušné kategorie OTC derivátů jsou ukazatelem standardizace ekonomických podmínek určité kategorie OTC derivátů, jelikož smluvní podmínky a provozní procesy mohou být standardizovány, pouze pokud jsou standardizovány tyto ekonomické podmínky. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy posuzuje kritéria týkající se likvidity a cenové dostupnosti podle jiných východisek, než jaká používá příslušný orgán při povolování ústřední protistrany. Likvidita je v této souvislosti posuzována z širší perspektivy a odlišuje se od likvidity poté, co by se uplatnila povinnost clearingu. Zvláště skutečnost, že je smlouva dostatečně likvidní, aby její clearing mohla provádět jedna ústřední protistrana, nutně neznamená, že by měla podléhat povinnosti clearingu. Posouzení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy by nemělo opakovat nebo zdvojovat přezkum, který již provedl příslušný orgán.
(11)
Informace, které má příslušný orgán poskytnout pro účely povinnosti clearingu, by měly Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy umožnit posouzení dostupnosti cenových informací. V této souvislosti přístup ústřední protistrany k cenovým informacím v určitém okamžiku neznamená, že účastníci trhu budou mít přístup k cenovým informacím v budoucnosti. V důsledku toho skutečnost, že ústřední protistrana má přístup k nezbytným cenovým informacím pro řízení rizik plynoucích z clearingu derivátových smluv v rámci určité kategorie OTC derivátů, automaticky neznamená, že by tato kategorie OTC derivátů měla podléhat povinnosti clearingu.
(12)
Míra podrobností dostupných v rejstříku kategorií OTC derivátových smluv podléhajících povinnosti clearingu závisí na relevanci těchto údajů pro identifikaci každé kategorie OTC derivátových smluv. Míra podrobností v rejstříku se proto pro různé kategorie OTC derivátových smluv může lišit.
(13)
Umožnění přístupu více ústředních protistran k obchodnímu systému by mohlo rozšířit přístup účastníků k tomuto systému, a zvýšit tak celkovou likviditu. Za takových okolností je nicméně nezbytné specifikovat pojem roztříštění likvidity v rámci obchodního systému v případě, kdy může ohrozit hladké a řádné fungování trhů pro kategorii finančních nástrojů, pro které je podána žádost.
(14)
Posouzení obchodního systému, k němuž ústřední protistrana požádala o přístup, i samotné ústřední protistrany ze strany příslušného orgánu by mělo vycházet z dostupných mechanismů bránících roztříštění likvidity v rámci obchodního systému.
(15)
Aby se předešlo roztříštění likvidity, měli by být všichni účastníci v obchodním systému schopni provést clearing všech obchodů, které vzájemně provedou. Nebylo by však přiměřené požadovat, aby se všichni členové clearingového systému stávající ústřední protistrany stali rovněž členy clearingového systému jakékoli nové ústřední protistrany obsluhující tento obchodní systém. Pokud existují subjekty, které jsou členy clearingového systému obou ústředních protistran, mohou zajišťovat převod a clearing obchodů prováděných účastníky trhu, jimž poskytují služby uvedené dvě ústřední protistrany zvlášť, aby se tak omezilo riziko roztříštění likvidity. Je nicméně důležité, aby žádost ústřední protistrany o přístup k obchodnímu systému nezpůsobovala roztříštění likvidity způsobem, který by zvyšoval rizika, kterým je stávající ústřední protistrana vystavena.
(16)
V souladu s čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012 by žádost ústřední protistrany o přístup k obchodnímu systému neměla vyžadovat interoperabilitu, a toto nařízení by proto nemělo předepisovat interoperabilitu jako jediný způsob řešení roztříštění likvidity. Toto nařízení by však ústředním protistranám nemělo bránit v dobrovolném uzavření takového ujednání, pokud jsou splněny nutné podmínky k jeho vytvoření.
(17)
Za účelem stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy jsou objektivně měřitelné jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním, mohou nefinanční smluvní strany použít jedno z kritérií stanovených v tomto nařízení, včetně účetní definice vycházející z pravidel Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS). Protistrany mohou účetní definici použít i v případě, že nepoužívají předpisy IFRS. U nefinančních smluvních stran, které mohou používat místní účetní předpisy, se očekává, že většina smluv, které by podle takových místních účetních pravidel byly klasifikovány jako zajišťovací, by spadala do obecné definice smluv snižujících rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním podle tohoto nařízení.
(18)
Za určitých okolností nemusí být možné zajistit se proti riziku použitím přímo související derivátové smlouvy, tj. smlouvy s totožným podkladovým nástrojem a datem vypořádání, jako riziko, jež je předmětem krytí. V takovém případě může nefinanční smluvní strana ke krytí své expozice využít zástupné zajištění prostřednictvím úzce korelovaného nástroje, například nástroje s odlišným, ale velmi blízkým podkladovým nástrojem z hlediska ekonomického chování. Kromě toho určité skupiny nefinančních smluvních stran, které uzavírají OTC derivátové smlouvy prostřednictvím jediného subjektu, aby se zajistily proti celkovým rizikům skupiny, mohou použít makro zajištění nebo portfoliové zajištění. Tyto OTC derivátové smlouvy poskytující makro zajištění, portfoliové zajištění nebo zástupné zajištění mohou pro účely tohoto nařízení představovat zajištění a měly by být posuzovány podle kritérií pro stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy objektivně snižují rizika.
(19)
Riziko se může v průběhu času vyvíjet a aby bylo možné se vývoji rizika přizpůsobit, může být nutné OTC derivátové smlouvy původně provedené s cílem snížit riziko související s obchodní činností nebo korporátním financováním kompenzovat použitím dalších OTC derivátových smluv. V důsledku toho lze zajištění rizika dosáhnout prostřednictvím kombinace OTC derivátových smluv, včetně započtení OTC derivátových smluv, které zajišťují konečné uzavření těch OTC derivátových smluv, které ztratily souvislost s obchodní činností nebo korporátním financováním.
(20)
Rozsah rizik přímo souvisejících s obchodní činností a korporátním financováním je velmi široký a liší se podle různých hospodářských odvětví. Rizika související s obchodní činností jsou obvykle spojena se vstupy do produkční funkce společnosti nebo s produkty a službami, které prodává nebo poskytuje. Korporátní financování se obvykle týká řízení krátkodobého a dlouhodobého financování subjektu včetně jeho dluhu, a způsobů, jak investuje finanční prostředky, které vytváří nebo které má v držení, včetně řízení hotovosti. Korporátní financování a obchodní činnost mohou být ovlivněny stejnými zdroji rizik, například měnovým rizikem, rizikem plynoucím z cen komodit, inflačním nebo úvěrovým rizikem. Vzhledem k tomu, že se OTC derivátové smlouvy uzavírají k zajištění konkrétního rizika, měla by být při analýze rizik přímo souvisejících s obchodní činností nebo korporátním financováním uvedená rizika definována jednotným způsobem, který by zahrnoval oba typy činností. Oddělení těchto dvou kategorií by navíc mohlo mít nezamýšlené důsledky, protože by v závislosti na odvětví, v němž nefinanční smluvní strany působí, bylo konkrétní riziko zajištěno buď v rámci korporátního financování, nebo obchodní činnosti.
(21)
S ohledem na systémový význam souvisejících rizik by měly být stanoveny clearingové prahy; je nicméně nutné vzít v úvahu, že OTC deriváty, které snižují rizika, jsou z výpočtu clearingových prahů vyloučeny a že clearingové prahy umožňují výjimku ze zásady clearingové povinnosti pro ty OTC derivátové smlouvy, u nichž lze mít za to, že nebyly uzavřeny pro účely zajištění. Konkrétněji řečeno by hodnota clearingového prahu měla být pravidelně přezkoumávána a měla by být stanovena podle kategorie OTC derivátových smluv. Kategorie OTC derivátů stanovené pro účely clearingových prahů se mohou lišit od kategorií OTC derivátů pro účely povinnosti clearingu. Při stanovení hodnoty clearingových prahů by měla být věnována patřičná pozornost potřebě definovat jediný ukazatel zachycující systémový význam součtu čistých pozic a expozic protistrany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů. Clearingové prahy používané nefinančními smluvními stranami by dále měly být snadno použitelné.
(22)
Hodnota clearingových prahů by měla být určena s ohledem na systémový význam součtu čistých pozic a expozic protistrany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012. Je však třeba vzít v úvahu, že tyto čisté pozice a expozice jsou odlišné od čisté expozice v rámci protistran a v rámci kategorie aktiv. Kromě toho by podle nařízení (EU) č. 648/2012 tyto čisté pozice měly být sečteny za účelem určení údajů, které mají být zohledněny pro stanovení clearingových prahů. Při stanovení clearingových prahů by měl být vzat v úvahu celkový hrubý součet těchto čistých pozic. Referenční hodnotou pro stanovení clearingových prahů by měla být hrubá nominální hodnota vzniklá uvedeným součtem.
(23)
Struktura činnosti OTC derivátů nefinančních smluvních stran navíc obvykle vede k nízké míře nettingu, protože se OTC derivátové smlouvy uzavírají ve stejném směru. V důsledku toho by se rozdíl mezi součtem čistých pozic a expozic protistrany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů velmi blížil hrubé hodnotě smluv. Z tohoto důvodu a pro dosažení cíle jednoduchosti by jako platný zástupce hodnoty, kterou je třeba vzít v úvahu při stanovení clearingového prahu, měla být použita hrubá hodnota OTC derivátových smluv.
(24)
Vzhledem k tomu, že nefinanční smluvní strany, které nepřekračují clearingový práh, nemají povinnost oceňovat své OTC derivátové smlouvy podle tržní hodnoty, nebylo by přiměřené využívat tuto metodu k určení clearingových prahů, neboť by pro nefinanční smluvní strany znamenala výraznou zátěž, která by nebyla přiměřená řešenému riziku. Oproti tomu použitím jmenovité hodnoty OTC derivátových smluv by byl umožněn jednoduchý přístup, který pro nefinanční smluvní strany není vystaven vnějším událostem.
(25)
Překročení jedné z hodnot stanovených pro určitou kategorii OTC derivátů by mělo znamenat překročení clearingového prahu pro všechny kategorie vzhledem k tomu, že OTC derivátové smlouvy, které snižují rizika, jsou z výpočtu clearingového prahu vyloučeny, důsledky překročení clearingového prahu nesouvisejí jen s povinností clearingu, ale vztahují se i na techniky zmírňování rizika, a přístup v souvislosti s příslušnými povinnostmi platnými podle nařízení (EU) č. 648/2012 pro nefinanční smluvní strany by měl být vzhledem k nekomplikované povaze většiny z nich jednoduchý.
(26)
U těch OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí clearing, by se měly používat techniky zmírňování rizika, jako je včasné potvrzení. Potvrzení OTC derivátových smluv se může týkat jedné nebo více rámcových smluv, rámcových potvrzovacích smluv nebo jiných standardních obchodních podmínek. Může mít podobu elektronicky provedené smlouvy nebo dokumentu podepsaného oběma protistranami.
(27)
Je nezbytné, aby protistrany potvrdily podmínky svých obchodů co nejdříve po provedení obchodu, zejména pokud je obchod prováděn nebo zpracován elektronicky, aby bylo zajištěno vzájemné porozumění a právní jistota podmínek obchodu. Zejména v případě protistran, které uzavírají nestandardní či složité OTC derivátové smlouvy, může být nutné, aby zavedly nástroje, jež jim umožní splnit požadavek, aby své OTC derivátové smlouvy včas potvrdily. Včasné potvrzení by rovněž předpokládalo, že se v této oblasti vytvoří příslušné tržní postupy.
(28)
Za účelem dalšího zmírnění rizik umožňuje sesouhlasení portfolií každé protistraně provést komplexní přezkum portfolia obchodů, jak jej vidí její protistrana, a okamžitě identifikovat jakákoli nedorozumění ohledně klíčových podmínek obchodu. Mezi tyto podmínky by mělo patřit ocenění každého obchodu a mohou mezi ně rovněž patřit ostatní relevantní údaje, jako je datum účinnosti, plánované datum splatnosti, jakákoli data plateb či vypořádání, jmenovitá hodnota smlouvy a měna obchodu, podkladový nástroj, pozice protistran, konvence obchodního dne a jakékoli příslušné pevné nebo pohyblivé úrokové sazby OTC derivátové smlouvy.
(29)
S ohledem na různé rizikové profily a v zájmu toho, aby sesouhlasení portfolií představovalo přiměřenou techniku zmírňování rizik, by se četnost sesouhlasení a velikost zvažovaného portfolia měly lišit v závislosti na povaze protistran. Náročnější požadavky by se měly vztahovat na finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které překročí clearingový práh, zatímco na nefinanční smluvní stranu, která clearingový práh nepřekročí, by se měla uplatnit nižší četnost sesouhlasení, a to bez ohledu na kategorii její protistrany, která by na uvedenou část svého portfolia mohla rovněž uplatnit toto méně časté sesouhlasení.
(30)
Komprese portfolií může být také účinným nástrojem pro účely zmírňování rizika v závislosti na okolnostech, jako je velikost portfolia s určitou protistranou, splatnost, účel a míra standardizace OTC derivátových smluv. Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které mají portfolio OTC derivátových smluv, u nichž ústřední protistrana neprovedla clearing, nad úrovní stanovenou v tomto nařízení, by měly mít zavedené postupy pro analýzu možnosti využít kompresi portfolií, která by jim umožnila snížit jejich úvěrové riziko protistrany.
(31)
Cílem řešení sporů je zmírnění rizik plynoucích ze smluv, u nichž není clearing prováděn centrálně. Při uzavírání vzájemných obchodů s OTC deriváty by protistrany měly mít dohodnutý rámec pro řešení jakéhokoli souvisejícího sporu, k němuž může dojít. Tento rámec by měl odkazovat na mechanismy řešení sporů, jako je rozhodčí řízení vedené třetí stranou nebo mechanismus poptávání trhu. Jeho cílem je zamezit tomu, aby nevyřešené spory eskalovaly a vystavily protistrany dalším rizikům. Spory by měly být identifikovány, řízeny a odpovídajícím způsobem oznámeny.
(32)
Pro účely určení tržních podmínek, které brání oceňování podle tržní hodnoty, je nezbytné specifikovat neaktivní trh. Trh může být neaktivní z několika důvodů, včetně případů, kdy se neuskutečňují pravidelné obchody za obvyklých tržních podmínek, přičemž obvyklé tržní podmínky by měly mít stejný význam jako pro účely účetnictví.
(33)
Toto nařízení se vztahuje na finanční smluvní strany a na nefinanční smluvní strany, které překročí clearingový práh, a zohledňuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (4), která rovněž stanoví požadavky, které musí být splněny pro oceňování podle modelu.
(34)
Struktura modelu použitého pro oceňování podle modelu může být navržena interně nebo externě, avšak v zájmu zajištění řádné odpovědnosti je za schválení modelu odpovědná správní rada nebo její pověřený výbor.
(35)
Pokud mohou protistrany uplatnit osvobození v rámci skupiny poté, co podají oznámení příslušným orgánům, avšak aniž by čekaly na konec lhůty pro vyjádření případných námitek těmito příslušnými orgány, je důležité zajistit, aby příslušné orgány včas získaly vhodné a dostatečné informace, aby mohly posoudit, zda mají vůči osvobození vznést námitku.
(36)
Předpokládanou velikost, objemy a četnost vnitroskupinových OTC derivátových smluv lze určit na základě minulých vnitroskupinových obchodů protistran, jakož i předpokládaného modelu a činnosti očekávané v budoucnosti.
(37)
Pokud protistrany uplatní osvobození v rámci skupiny, měly by zveřejnit informace v zájmu zajištění transparentnosti vůči účastníkům trhu a potenciálním věřitelům. Z hlediska posuzování rizik je to obzvláště důležité pro potenciální věřitele protistran. Cílem tohoto zveřejnění je zabránit nesprávnému dojmu, že u OTC derivátových smluv probíhá centrální clearing nebo že se jich týkají techniky zmírňování rizika, zatímco tomu tak není.
(38)
Časový rámec pro dosažení včasného potvrzení vyžaduje adaptační úsilí, včetně změn tržních postupů a zdokonalení systémů informačních technologií. Vzhledem k tomu, že tempo přizpůsobení s cílem dosáhnout souladu se může lišit podle kategorie protistran a podle kategorie aktiv OTC derivátů, umožnilo by stanovení postupných lhůt pro uplatňování, které tyto rozdíly zohlední, posílení časového rámce pro potvrzení pro ty protistrany a produkty, které mohou být připraveny rychleji.
(39)
Standardy stanovené pro sesouhlasení portfolií, kompresi portfolií nebo pro řešení sporů by od protistran vyžadovaly, aby zavedly postupy, strategie a procesy a aby změnily dokumentaci, což by vyžadovalo čas. Vstup příslušných požadavků v platnost by měl být odložen, aby se protistranám poskytl čas provést nezbytné kroky pro dosažení souladu.
(40)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.
(41)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (5) uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, analyzoval možné související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou podle článku 37 nařízení (EU) č. 1095/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„nepřímým klientem“ se rozumí klient klienta člena clearingového systému;
b)
„ujednáním o nepřímém clearingu“ se rozumí soubor smluvních vztahů mezi ústřední protistranou, členem clearingového systému, klientem člena clearingového systému a nepřímým klientem, který klientovi člena clearingového systému umožňuje poskytovat nepřímému klientovi clearingové služby;
c)
„potvrzením“ se rozumí dokumentace souhlasu protistran se všemi podmínkami OTC derivátové smlouvy.
KAPITOLA II
UJEDNÁNÍ O NEPŘÍMÉM CLEARINGU
(čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 2
Struktura ujednání o nepřímém clearingu
1. Je-li člen clearingového systému připraven zajišťovat nepřímý clearing, smí jakýkoli klient tohoto člena clearingového systému poskytovat služby nepřímého clearingu jednomu nebo více svých vlastních klientů, pokud je klient člena clearingového systému povolenou úvěrovou institucí, investičním podnikem nebo rovnocennou úvěrovou institucí nebo investičním podnikem třetí země.
2. Klient člena clearingového systému a nepřímý klient mezi sebou dohodnou smluvní podmínky ujednání o nepřímém clearingu poté, co s členem clearingového systému konzultují aspekty, které mohou mít dopad na operace člena clearingového systému. Tyto podmínky zahrnují smluvní požadavky na klienta, aby dodržel veškeré závazky nepřímého klienta vůči členovi clearingového systému. Tyto požadavky se vztahují pouze na obchody, k nimž dochází v rámci ujednání o nepřímém clearingu, jehož působnost musí být jasně zdokumentována ve schválených smlouvách.
Článek 3
Povinnosti ústředních protistran
1. Na ujednání o nepřímém clearingu se nevztahují ty obchodní postupy ústřední protistrany, které brání jejich uzavření za přiměřených obchodních podmínek. Na žádost člena clearingového systému vede ústřední protistrana oddělené záznamy a účetnictví, které každému klientovi umožní rozlišit v účtech, které ústřední protistrana vede, aktiva a pozice klienta od aktiv a pozic držených na účet nepřímých klientů klienta.
2. Ústřední protistrana identifikuje, sleduje a řídí veškerá podstatná rizika vyplývající z ujednání o nepřímém clearingu, která by mohla mít vliv na odolnost ústřední protistrany.
Článek 4
Povinnosti členů clearingového systému
1. Člen clearingového systému, který nabízí zajišťování služeb nepřímého clearingu, tak činí za přiměřených obchodních podmínek. Aniž je dotčena důvěrnost smluvních ujednání s jednotlivými klienty člena clearingového systému, zveřejní tento člen obecné podmínky, za nichž je připraven zajišťovat služby nepřímého clearingu. Tyto podmínky mohou zahrnovat minimální provozní požadavky na klienty, kteří poskytují služby nepřímého clearingu.
2. Při zajišťování ujednání o nepřímém clearingu musí člen clearingového systému podle volby klienta realizovat kterýkoli z následujících způsobů oddělení:
a)
vést oddělené záznamy a účetnictví, které každému klientovi umožní rozlišit v účtech se členem clearingového systému aktiva a pozice klienta od aktiv a pozic držených na účet svých nepřímých klientů;
b)
vést oddělené záznamy a účetnictví, které každému klientovi umožní rozlišit v účtech se členem clearingového systému aktiva a pozice držené na účet nepřímého klienta od aktiv a pozic držených na účet ostatních nepřímých klientů.
3. Požadavek na rozlišení aktiv a pozic se členem clearingového systému se považuje za splněný, jsou-li splněny podmínky uvedené v čl. 39 odst. 9 nařízení (EU) č. 648/2012.
4. Člen clearingového systému zavede spolehlivé postupy umožňující řídit selhání klienta, který poskytuje služby nepřímého clearingu. Tyto postupy zahrnují věrohodný mechanismus pro převod pozic a aktiv na alternativního klienta nebo člena clearingového systému se souhlasem dotčených nepřímých klientů. Klient nebo člen clearingového systému není povinen tyto pozice přijmout, pokud se k tomu nezavázal v dříve uzavřeném smluvním ujednání.
5. Člen clearingového systému rovněž zajistí, aby jeho postupy umožňovaly okamžitou likvidaci aktiv a pozic nepřímých klientů a člena clearingového systému úhradou veškerých finančních prostředků splatných nepřímým klientům po selhání klienta.
6. Člen clearingového systému identifikuje, sleduje a řídí veškerá rizika vyplývající ze zajišťování ujednání o nepřímém clearingu, včetně využívání informací poskytnutých klienty podle čl. 4 odst. 3. Člen clearingového systému zavede spolehlivé vnitřní postupy s cílem zajistit, aby tyto informace nemohly být použity pro obchodní účely.
Článek 5
Povinnosti klientů
1. Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, vede oddělené záznamy a účetnictví, které mu umožní rozlišovat mezi svými vlastními aktivy a pozicemi a aktivy a pozicemi drženými na účet jeho nepřímých klientů. Nabídne nepřímým klientům možnost výběru mezi alternativními způsoby oddělení účtů stanovenými v čl. 4 odst. 2 a zajistí, aby byli nepřímí klienti plně informováni o rizicích spojených s každým ze způsobů oddělení. Informace poskytnuté klientem nepřímým klientům musí obsahovat podrobnosti o opatřeních pro převod pozic a účtů na alternativního klienta.
2. Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, požádá člena clearingového systému, aby otevřel oddělený účet u ústřední protistrany. Výhradním účelem tohoto účtu je držení aktiv a pozic jeho nepřímých klientů.
3. Klient poskytne členovi clearingového systému dostatečné informace k identifikaci, sledování a řízení veškerých rizik vyplývajících ze zajišťování ujednání o nepřímém clearingu. V případě selhání klienta se veškeré informace, které klient drží ve vztahu ke svým nepřímým klientům, okamžitě poskytnou členovi clearingového systému.
KAPITOLA III
OZNÁMENÍ EVROPSKÉMU ORGÁNU PRO CENNÉ PAPÍRY A TRHY PRO ÚČELY POVINNOSTI CLEARINGU
(čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 6
Údaje, které mají být obsaženy v oznámení
1. Oznámení pro účely povinnosti clearingu musí obsahovat tyto informace:
a)
identifikaci kategorie OTC derivátových smluv;
b)
identifikaci OTC derivátových smluv v rámci dané kategorie OTC derivátových smluv;
c)
ostatní informace, které mají být uvedeny ve veřejném rejstříku v souladu s článkem 8;
d)
jakékoli další charakteristiky nezbytné k rozlišení OTC derivátových smluv v rámci dané kategorie OTC derivátových smluv od OTC derivátových smluv mimo danou kategorii;
e)
důkazy o míře standardizace smluvních podmínek a provozních postupů u příslušné kategorie OTC derivátových smluv;
f)
údaje o objemu kategorie OTC derivátových smluv;
g)
údaje o likviditě kategorie OTC derivátových smluv;
h)
důkazy o tom, že jsou účastníkům trhu dostupné spravedlivé, spolehlivé a všeobecně přijímané cenové informace o smlouvách v dané kategorii OTC derivátových smluv;
i)
důkazy o tom, jaký dopad má pro účastníky trhu povinnost clearingu na dostupnost cenových informací.
2. Pro účely posouzení data nebo dat, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění a kategorií protistran, na které se tato povinnost vztahuje, musí oznámení pro účely povinnosti clearingu obsahovat:
a)
údaje důležité pro posouzení očekávaného objemu kategorie OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu;
b)
důkazy o schopnosti ústřední protistrany zvládnout očekávaný objem kategorie OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu, a řídit riziko vyplývající z clearingu příslušné kategorie OTC derivátových smluv, a to i prostřednictvím clearingových ujednání zahrnujících klienta nebo nepřímého klienta;
c)
druh a počet protistran, jež jsou aktivní a u nichž se očekává, že budou aktivní na trhu pro kategorii OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu;
d)
nástin různých úkolů, které mají být provedeny s cílem zahájit clearing s ústřední protistranou, spolu s určením doby nutné ke splnění každého úkolu;
e)
informace o řízení rizik, právní a provozní kapacitě škály protistran, jež jsou aktivní na trhu pro kategorii OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu.
3. Údaje týkající se objemu a likvidity musí pro kategorii OTC derivátových smluv a pro každou derivátovou smlouvu v rámci dané kategorie obsahovat příslušné informace o trhu, včetně údajů z minulosti a současných údajů, jakož i o veškerých změnách, které se očekávají, pokud se na kategorii OTC derivátových smluv začne vztahovat povinnost clearingu, včetně:
a)
počtu obchodů;
b)
celkového objemu;
c)
celkových otevřených úrokových pozic;
d)
množství otevřených pokynů včetně průměrného počtu pokynů a žádostí o kotaci;
e)
velikosti rozpětí;
f)
likviditních opatření za krizových podmínek na trhu;
g)
likviditních opatření pro provádění postupů v případě selhání.
4. Informace týkající se míry standardizace smluvních podmínek a provozních postupů u příslušné kategorie OTC derivátových smluv uvedené v odst. 1 písm. e) musí pro danou kategorii OTC derivátových smluv a pro každou derivátovou smlouvu v rámci dané kategorie obsahovat údaje o denní referenční ceně, jakož i počet dnů za rok s referenční cenou, kterou považuje za spolehlivou, a to alespoň během posledních dvanácti měsíců.
KAPITOLA IV
KRITÉRIA PRO URČENÍ KATEGORIÍ OTC DERIVÁTOVÝCH SMLUV, NA NĚŽ SE VZTAHUJE POVINNOST CLEARINGU
(čl. 5 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 7
Kritéria, která má posuzovat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
1. V souvislosti s mírou standardizace smluvních podmínek a provozních postupů příslušné kategorie OTC derivátových smluv Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední:
a)
zda smluvní podmínky příslušné kategorie OTC derivátových smluv zahrnují společnou právní dokumentaci, včetně rámcových nettingových dohod, definic, standardních podmínek a potvrzení, které stanoví smluvní specifikace běžně užívané protistranami;
b)
zda provozní postupy uvedené příslušné kategorie OTC derivátových smluv podléhají automatizovanému poobchodnímu zpracování a událostem v životním cyklu, které jsou řízeny stejným způsobem podle harmonogramu, o němž mezi protistranami existuje široká shoda.
2. V souvislosti s objemem a likviditou příslušné kategorie OTC derivátových smluv Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední:
a)
zda by marže nebo finanční požadavky ústřední protistrany byly přiměřené riziku, které má povinnost clearingu zmírnit;
b)
stabilitu velikosti a hloubky trhu v souvislosti s produktem v průběhu času;
c)
pravděpodobnost, že by rozptýlení trhu zůstalo dostatečné v případě selhání člena clearingového systému;
d)
počet a hodnotu obchodů.
3. V souvislosti s dostupností spravedlivých, spolehlivých a všeobecně přijímaných cenových informací v příslušné kategorii OTC derivátových smluv Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední, zda jsou informace potřebné k přesnému ocenění smluv v rámci příslušné kategorie OTC derivátových smluv pro účastníky trhu snadno přístupné za přiměřených obchodních podmínek a zda by i nadále byly snadno přístupné, pokud by se na příslušnou kategorii OTC derivátových smluv začala vztahovat povinnost clearingu.
KAPITOLA V
VEŘEJNÝ REJSTŘÍK
(čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 8
Údaje, které mají být uvedeny v rejstříku Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy
1. Veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy pro každou kategorii OTC derivátových smluv, která podléhá povinnosti clearingu, uvádí:
a)
kategorii aktiv OTC derivátových smluv;
b)
druh OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
c)
podkladové nástroje OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
d)
u podkladových nástrojů, které jsou finančními nástroji, informaci o tom, zda je podkladový nástroj jediným finančním nástrojem nebo emitentem nebo indexem nebo portfoliem;
e)
u ostatních podkladových nástrojů informaci o kategorii podkladového nástroje;
f)
jmenovité a vypořádací měny OTC derivátových smluv v rámci dané kategorie;
g)
rozsah splatností OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
h)
podmínky vypořádání OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
i)
rozsah četnosti plateb OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
j)
identifikační kód produktu příslušné kategorie OTC derivátových smluv;
k)
jakoukoli jinou charakteristiku nutnou k rozlišení jedné smlouvy v příslušné kategorii OTC derivátových smluv od jiné.
2. Ve vztahu k ústředním protistranám, které mají povolení nebo jsou uznány pro účely povinnosti clearingu, veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy pro každou ústřední protistranu uvádí:
a)
identifikační kód v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1247/2012 (6);
b)
úplný název;
c)
zemi usazení;
d)
příslušný orgán určený v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Ve vztahu k datům, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění, veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvádí:
a)
identifikaci kategorií protistran, na něž se vztahuje každé období postupného zavádění;
b)
jakékoli jiné podmínky pro uplatnění období postupného zavádění požadované na základě regulačních technických norem přijatých podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
4. Veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvede odkaz na regulační technické normy přijaté podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, v souladu s nimiž byla stanovena každá povinnost clearingu.
5. Ve vztahu k ústřední protistraně, kterou příslušný orgán oznámil Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvádí alespoň:
a)
identifikaci ústřední protistrany;
b)
kategorii aktiv OTC derivátových smluv, které jsou předmětem oznámení;
c)
druh OTC derivátových smluv;
d)
datum oznámení;
e)
identifikaci příslušného orgánu, který provádí oznámení.
KAPITOLA VI
ROZTŘÍŠTĚNÍ LIKVIDITY
(čl. 8 odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 9
Specifikace pojmu roztříštění likvidity
1. Má se za to, že k roztříštění likvidity dochází v situaci, v níž účastníci obchodního systému nejsou schopni uzavřít obchod s jedním nebo více jinými účastníky tohoto systému, protože neexistují clearingová ujednání, k nimž by všichni účastníci měli přístup.
2. Má se za to, že přístup určité ústřední protistrany k obchodnímu systému, který již obsluhuje jiná ústřední protistrana, nezpůsobuje v rámci daného obchodního systému roztříštění likvidity, pokud - aniž by bylo nutné ukládat členům clearingového systému zavedené ústřední protistrany povinnost stát se členy clearingového systému dožadující ústřední protistrany - mohou všichni účastníci daného obchodního systému provádět clearing přímo nebo nepřímo jedním z těchto způsobů:
a)
prostřednictvím alespoň jedné společné ústřední protistrany;
b)
prostřednictvím clearingových ujednání vytvořených ústředními protistranami.
3. Ujednání nutná ke splnění podmínek uvedených v odst. 2 písm. a) nebo b) musí být vytvořena předtím, než dožadující ústřední protistrana začne příslušnému obchodnímu systému poskytovat clearingové služby.
4. Přístup ke společné ústřední protistraně podle odst. 2 písm. a) může být zřízen prostřednictvím dvou či více členů clearingového systému nebo dvou či více klientů nebo prostřednictvím ujednání o nepřímém clearingu.
5. Clearingová ujednání podle odst. 2 písm. b) mohou stanovit převod obchodů provedených uvedenými účastníky trhu na členy clearingového systému jiných ústředních protistran. Přestože by přístup ústřední protistrany k obchodnímu systému neměl vyžadovat interoperabilitu, lze ke splnění požadavku na přístup ke společným clearingovým ujednáním využít dohodu o interoperabilitě, kterou sjednaly příslušné ústřední protistrany a schválily relevantní příslušné orgány.
KAPITOLA VII
NEFINANČNÍ SMLUVNÍ STRANY
Článek 10
(čl. 10 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Kritéria pro stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy objektivně snižují rizika
1. OTC derivátová smlouva je objektivně měřitelná jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním nefinanční smluvní strany nebo skupiny, pokud splňuje, sama o sobě nebo v kombinaci s jinými derivátovými smlouvami a přímo nebo prostřednictvím úzce korelovaných nástrojů, jedno z těchto kritérií:
a)
kryje rizika vyplývající z možné změny hodnoty aktiv, služeb, vstupů, produktů, komodit nebo závazků, které nefinanční smluvní strana nebo její skupina vlastní, produkuje, vyrábí, zpracovává, poskytuje, nakupuje, uvádí na trh, pronajímá, prodává nebo které jí vznikají nebo o nichž důvodně předpokládá, že je v rámci své běžné obchodní činnosti bude vlastnit, produkovat, vyrábět, zpracovávat, poskytovat, nakupovat, uvádět na trh, pronajímat, prodávat nebo že jí vzniknou;
b)
kryje rizika vyplývající z možného nepřímého vlivu na hodnotu aktiv, služeb, vstupů, produktů, komodit nebo závazků uvedených v písmeni a), jež jsou způsobena kolísáním úrokových sazeb, míry inflace, směnných kurzů nebo úvěrového rizika;
c)
splňuje parametry zajišťovací smlouvy podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) přijatých v souladu s článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (7).
Článek 11
(čl. 10 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012)
Clearingové prahy
Hodnoty clearingových prahů pro účely povinnosti clearingu jsou:
a)
1 miliarda EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC úvěrových derivátových smluv;
b)
1 miliarda EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC akciových derivátových smluv;
c)
3 miliardy EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC úrokových derivátových smluv;
d)
3 miliardy EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC měnových derivátových smluv;
e)
3 miliardy EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC komoditních derivátových smluv a ostatních OTC derivátových smluv, které nejsou stanoveny v písmenech a) až d).
KAPITOLA VIII
TECHNIKY ZMÍRŇOVÁNÍ RIZIKA PRO OTC DERIVÁTOVÉ SMLOUVY, JEJICHŽ CLEARING NEPROVÁDÍ ÚSTŘEDNÍ PROTISTRANA
Článek 12
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Včasné potvrzení
1. OTC derivátová smlouva uzavřená mezi finančními smluvními stranami nebo nefinančními smluvními stranami uvedenými v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012, jejíž clearing neprovádí ústřední protistrana, musí být potvrzena (elektronickými prostředky, jsou-li k dispozici) co nejdříve a nejpozději:
a)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených do 28. února 2014 do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
b)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených po 28. únoru 2014 do konce pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
c)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny do 31. srpna 2013, do konce třetího pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
d)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2013 a do 31. srpna 2014, do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
e)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2014, do konce pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy.
2. OTC derivátová smlouva uzavřená s nefinanční smluvní stranou neuvedenou v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012 musí být potvrzena co nejdříve (elektronickými prostředky, jsou-li k dispozici) a nejpozději:
a)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených do 31. srpna 2013 do konce pátého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
b)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených po 31. srpnu 2013 a do 31. srpna 2014 do konce třetího pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
c)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených po 31. srpnu 2014 do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
d)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny do 31. srpna 2013, do konce sedmého pracovního dne následujícího po dni provedení derivátové smlouvy;
e)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2013 a do 31. srpna 2014, do konce čtvrtého pracovního dne následujícího po dni provedení derivátové smlouvy;
f)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2014, do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení.
3. Pokud je obchod uvedený v odstavci 1 nebo 2 uzavřen po 16:00 místního času nebo pokud je uzavřen s protistranou, jež se nachází v jiném časovém pásmu, což znemožňuje potvrzení ve stanovené lhůtě, musí k potvrzení dojít co nejdříve a nejpozději jeden pracovní den po uplynutí lhůty stanovené v odstavci 1 nebo 2.
4. Finanční smluvní strany musí mít nezbytné postupy k tomu, aby příslušnému orgánu určenému v souladu s článkem 48 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (8) jednou měsíčně podávaly zprávy o počtu nepotvrzených obchodů s OTC deriváty uvedenými v odstavcích 1 a 2, které zůstaly nevypořádány déle než pět pracovních dnů.
Článek 13
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Sesouhlasení portfolií
1. Finanční a nefinanční smluvní strany OTC derivátové smlouvy se s každou ze svých protistran dohodnou, písemně nebo jinými rovnocennými elektronickými prostředky, na ujednáních, na jejichž základě dochází k sesouhlasení portfolií. Této dohody musí být dosaženo před uzavřením OTC derivátové smlouvy.
2. Sesouhlasení portfolií provádějí protistrany OTC derivátových smluv vzájemně, nebo je provádí kvalifikovaná třetí osoba, jež je k tomu některou z protistran řádně zmocněna. Sesouhlasení portfolií zahrnuje klíčové obchodní podmínky, které identifikují každou konkrétní OTC derivátovou smlouvu, a obsahuje alespoň ocenění každé smlouvy v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Aby byla v rané fázi identifikována jakákoli nesrovnalost týkající se podstatné podmínky OTC derivátové smlouvy, včetně jejího ocenění, provádí se sesouhlasení portfolia:
a)
u finanční smluvní strany nebo nefinanční smluvní strany uvedené v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012:
i)
každý pracovní den, mají-li protistrany mezi sebou 500 nebo více nevypořádaných OTC derivátových smluv,
ii)
jednou týdně, mají-li protistrany mezi sebou kdykoli v průběhu týdne mezi 51 a 499 nevypořádanými OTC derivátovými smlouvami,
iii)
jednou za čtvrtletí, mají-li protistrany mezi sebou kdykoli v průběhu čtvrtletí 50 nebo méně nevypořádaných OTC derivátových smluv;
b)
u nefinanční smluvní strany neuvedené v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012:
i)
jednou za čtvrtletí, mají-li protistrany mezi sebou kdykoli v průběhu čtvrtletí více než 100 nevypořádaných OTC derivátových smluv,
ii)
jednou ročně, mají-li protistrany mezi sebou 100 nebo méně nevypořádaných OTC derivátových smluv.
Článek 14
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Komprese portfolií
Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které mají s určitou protistranou 500 nebo více nevypořádaných OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, musí mít zavedené postupy, které jim umožní pravidelně a nejméně dvakrát ročně analyzovat možnost provedení komprese portfolií v zájmu snížení jejich úvěrového rizika protistrany a tuto kompresi portfolií uskutečnit.
Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany zajistí, aby byly schopny relevantnímu příslušnému orgánu poskytnout přiměřené a důvodné vysvětlení závěru, že komprese portfolií není vhodná.
Článek 15
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Řešení sporů
1. Při vzájemném uzavírání OTC derivátových smluv musí mít finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany dohodnuté podrobné postupy a procesy ve vztahu k(e):
a)
identifikaci, zaznamenávání a sledování sporů týkajících se uznání nebo ocenění smlouvy a výměny zajištění mezi protistranami. Tyto postupy musí zaznamenat alespoň dobu, po kterou zůstává spor nevyřešený, protistranu a spornou částku;
b)
včasnému řešení sporů, se specifickým procesem pro ty spory, jež nejsou vyřešeny do pěti pracovních dnů.
2. Finanční smluvní strany oznámí příslušnému orgánu určenému v souladu s článkem 48 směrnice 2004/39/ES veškeré spory mezi protistranami, které se týkají OTC derivátové smlouvy, jejího ocenění nebo výměny zajištění ve výši nebo v hodnotě vyšší než 15 milionů EUR, jež zůstávají nevyřešeny po dobu nejméně 15 pracovních dnů.
Článek 16
(čl. 11 odst. 14 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012)
Tržní podmínky, které brání ocenění podle tržní hodnoty
1. V kterékoli z těchto situací se má za to, že tržní podmínky brání ocenění OTC derivátové smlouvy podle tržní hodnoty:
a)
pokud je trh neaktivní;
b)
pokud mají odhady přiměřené spravedlivé hodnoty velké rozpětí a pravděpodobnost různých odhadů nelze přiměřeně posoudit.
2. Trh pro OTC derivátovou smlouvu se považuje za neaktivní, pokud nejsou kotované ceny snadno a pravidelně dostupné a uvedené dostupné ceny nepředstavují skutečné a pravidelně se vyskytující tržní obchody za obvyklých tržních podmínek.
Článek 17
(čl. 11 odst. 14 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012)
Kritéria pro používání ocenění podle modelu
V případě použití oceňování podle modelu musí mít finanční a nefinanční smluvní strany model, který:
a)
zahrnuje veškeré faktory, které by protistrany zohlednily při stanovení ceny, včetně využití co největšího množství informací pro oceňování podle tržní hodnoty;
b)
je v souladu s přijímanými ekonomickými metodikami pro oceňování finančních nástrojů;
c)
je nastaven a jeho platnost je odzkoušena za použití cen ze zjistitelných obchodů se stejným finančním nástrojem na aktuálním trhu nebo na základě dostupných zjistitelných tržních údajů;
d)
je potvrzen a monitorován nezávisle jinou divizí než je divize, která přijímá riziko;
e)
je řádně zdokumentován a schvalován správní radou tak často, jak je třeba, po každé podstatné změně, nejméně však jednou ročně. Tímto schválením lze pověřit výbor.
Článek 18
(čl. 11 odst. 14 písm. c) nařízení (EU) č. 648/2012)
Podrobnosti týkající se oznámení o obchodech uvnitř skupiny příslušnému orgánu
1. Žádost nebo oznámení týkající se obchodů uvnitř skupiny, určené příslušnému orgánu, musí být písemné a musí obsahovat:
a)
právní protistrany obchodů, včetně jejich identifikačních kódů v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1247/2012;
b)
vztah mezi protistranami v rámci společnosti;
c)
podrobnosti o podpůrných smluvních vztazích mezi stranami;
d)
kategorii obchodu uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 1 a odst. 2 písm. a) až d) nařízení (EU) č. 648/2012;
e)
údaje o obchodech, u nichž protistrana žádá o osvobození, včetně:
i)
kategorie aktiv OTC derivátových smluv,
ii)
druhu OTC derivátových smluv,
iii)
druhu podkladových nástrojů,
iv)
jmenovité a vypořádací měny,
v)
rozsahu trvání smluv,
vi)
druhu vypořádání,
vii)
předpokládané velikosti, objemů a četnosti OTC derivátových smluv za rok.
2. Protistrana v rámci své žádosti nebo oznámení relevantnímu příslušnému orgánu rovněž předloží podpůrné informace dokládající, že jsou splněny podmínky čl. 11 odst. 6 až 10 nařízení (EU) č. 648/2012. Podklady musí zahrnovat kopie zdokumentovaných postupů řízení rizik, informace o minulých obchodech a kopie příslušných smluv mezi stranami a na žádost příslušného orgánu mohou zahrnovat právní stanovisko.
Článek 19
(čl. 11 odst. 14 písm. d) nařízení (EU) č. 648/2012)
Podrobnosti týkající se oznámení o obchodu uvnitř skupiny pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
1. Oznámení příslušného orgánu týkající se obchodu uvnitř skupiny se Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy předloží písemně:
a)
do jednoho měsíce od obdržení oznámení, pokud jde o oznámení podle čl. 11 odst. 7 nebo 9 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
do jednoho měsíce od předání rozhodnutí protistraně, pokud jde o rozhodnutí příslušného orgánu podle čl. 11 odst. 6, 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Oznámení Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy obsahuje:
a)
informace uvedené v článku 18;
b)
informaci o tom, zda došlo ke kladnému nebo zápornému rozhodnutí;
c)
v případě kladného rozhodnutí:
i)
souhrn důvodů pro závěr, že jsou splněny podmínky uvedené v čl. 11 odst. 6, 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012,
ii)
zda se jedná o úplné osvobození nebo částečné osvobození, pokud jde o oznámení týkající se čl. 11 odst. 6, 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012;
d)
v případě záporného rozhodnutí:
i)
uvedení podmínek čl. 11 odst. 6, 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012, které nejsou splněny,
ii)
souhrn důvodů pro závěr, že tyto podmínky nejsou splněny.
Článek 20
(čl. 11 odst. 14 písm. d) nařízení (EU) č. 648/2012)
Podrobnosti o osvobození v rámci skupiny, které mají být zveřejněny
Informace o osvobození v rámci skupiny, které mají být zveřejněny, obsahují:
a)
právní protistrany obchodů, včetně jejich identifikačních kódů v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1247/2012;
b)
vztah mezi protistranami;
c)
informaci o tom, zda se jedná o úplné osvobození nebo částečné osvobození;
d)
jmenovitou celkovou výši OTC derivátových smluv, na něž se osvobození v rámci skupiny vztahuje.
Článek 21
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Články 13, 14 a 15 se použijí po uplynutí 6 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2012.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 149/2013
z 19. decembra 2012,
ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), a najmä na jeho článok 4 ods. 4, článok 5 ods. 1, článok 6 ods. 4, článok 8 ods. 5, článok 10 ods. 4 a článok 11 ods. 14,
keďže:
(1)
Mal by sa stanoviť rámec zahŕňajúci pravidlá týkajúce sa zúčtovacej povinnosti, jej uplatňovania, prípadných výnimiek a postupov zmierňovania rizika, ktoré sa majú stanoviť v prípade, že nie je možné vykonať zúčtovanie prostredníctvom centrálnej protistrany. Na zabezpečenie konzistentnosti medzi uvedenými ustanoveniami, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v rovnakom čase, a s cieľom zjednodušiť komplexný prehľad a efektívny prístup pre zúčastnené strany, a najmä tie, na ktoré sa vzťahujú tieto povinnosti, je žiaduce zahrnúť väčšinu regulačných technických noriem vyžadovaných v hlave II nariadenia (EÚ) č. 648/2012 do jedného nariadenia.
(2)
So zreteľom na globálny charakter trhu s mimoburzovými derivátmi by sa v tomto nariadení mali zohľadňovať príslušné medzinárodne dohodnuté usmernenia a odporúčania o reformách trhu s mimoburzovými derivátmi a povinnom zúčtovaní, ako aj súvisiace pravidlá vypracované v rámci iných jurisdikcií. Konkrétne rámec pre určenie zúčtovacej povinnosti zohľadňuje požiadavky povinného zúčtovania zverejnené Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere. Takto sa v maximálnej možnej miere podporí zbližovanie s prístupom v iných jurisdikciách.
(3)
S cieľom jasne identifikovať obmedzený počet koncepcií pochádzajúcich z nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ako aj špecifikovať technické pojmy potrebné na vypracovanie tejto technickej normy, malo by sa vymedziť niekoľko pojmov.
(4)
Nepriamy zúčtovací mechanizmus by nemal vystaviť centrálnu protistranu, zúčtovacieho člena, klienta ani nepriameho klienta ďalšiemu riziku protistrany a aktíva a pozície nepriameho klienta by mali využívať primeranú úroveň ochrany. Je preto dôležité, aby akýkoľvek druh nepriamych zúčtovacích mechanizmov spĺňal minimálne podmienky na zabezpečenie ich bezpečnosti. Strany zapojené do nepriamych zúčtovacích mechanizmov by na tento účel mali podliehať špecifickým povinnostiam. Tieto mechanizmy presahujú rámec zmluvného vzťahu medzi nepriamymi klientmi a klientom zúčtovacieho člena, ktorý poskytuje nepriame zúčtovacie služby.
(5)
Nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa vyžaduje, aby centrálna protistrana bola stanoveným systémom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (3). To znamená, že zúčtovací členovia centrálnych protistrán by sa mali kvalifikovať ako účastníci v zmysle uvedenej smernice. Na zabezpečenie rovnocennej úrovne ochrany pre nepriamych klientov, ktorá sa poskytuje klientom podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, je preto potrebné zabezpečiť, aby klientmi poskytujúcimi nepriame zúčtovacie služby boli úverové inštitúcie, investičné spoločnosti alebo rovnocenné úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti tretej krajiny.
(6)
Mali by sa zriadiť nepriame zúčtovacie mechanizmy, aby sa zabezpečilo, že nepriami klienti budú môcť v scenári zlyhania získať rovnocennú úroveň ochrany ako priami klienti. Po zlyhaní zúčtovacieho člena, ktorý uľahčuje nepriamy zúčtovací mechanizmus, by nepriami klienti mali byť zahrnutí do prevodu pozícií klienta na alternatívneho zúčtovacieho člena v rámci požiadaviek súvisiacich s prenosnosťou stanovených v článkoch 39 a 48 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. V rámci nepriamych zúčtovacích mechanizmov by mali existovať aj primerané ochranné opatrenia proti zlyhaniu klienta a mali by podporovať prevod pozícií nepriameho klienta na alternatívneho poskytovateľa zúčtovacích služieb.
(7)
Keďže nepriame zúčtovacie mechanizmy môžu spôsobiť špecifické riziká, mali by všetky strany nepriameho zúčtovacieho mechanizmu vrátane zúčtovacích členov a centrálnych protistrán bežne identifikovať, monitorovať a riadiť akékoľvek závažné riziká vyplývajúce z mechanizmu. V tejto súvislosti je osobitne dôležitá primeraná vzájomná výmena informácií medzi klientmi, ktorí poskytujú nepriame zúčtovacie služby, a zúčtovacími členmi, ktorí uvedené služby uľahčujú. Zúčtovací členovia by mali využívať informácie od klientov len na účely riadenia rizík a mali by predchádzať zneužívaniu obchodne citlivých informácií vrátane využitia účinných bariér medzi rôznymi divíziami finančnej inštitúcie, aby sa zamedzilo konfliktom záujmov.
(8)
Príslušný orgán, ktorý centrálnej protistrane povolí zúčtovať určitú triedu mimoburzových derivátov, je povinný informovať Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA). Toto oznámenie by malo obsahovať podrobné informácie, ktoré ESMA potrebuje na svoj proces hodnotenia, vrátane informácií o likvidite a objeme príslušnej triedy mimoburzových derivátov. Aj keď tieto informácie prúdia do orgánu ESMA od príslušného orgánu, o povolenie požiadala centrálna protistrana, ktorá by spočiatku mala poskytnúť požadované informácie príslušným orgánom, ktoré ich potom môžu doplniť.
(9)
Aj keď všetky informácie, ktoré sa majú zahrnúť do oznámenia príslušného orgánu pre ESMA na účely zúčtovacej povinnosti, nemusia byť vždy dostupné, najmä v prípade nových produktov, mali by sa poskytnúť dostupné odhady vrátane zreteľného uvedenia použitých predpokladov. Oznámenie by malo obsahovať aj informácie týkajúce sa protistrán, ako je typ a počet protistrán, opatrenia potrebné na začatie zúčtovania s centrálnou protistranou, ich právnu a prevádzkovú kapacitu alebo ich rámec riadenia rizík, aby ESMA mohol posúdiť, či je aktívna protistrana schopná splniť si zúčtovaciu povinnosť bez narušenia trhu.
(10)
Oznámenie príslušného orgánu pre ESMA by malo obsahovať informácie o miere štandardizácie, likvidite a cenovej dostupnosti, aby ESMA posúdil, či by sa na určitú triedu mimoburzových derivátov mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť. Kritériá súvisiace so štandardizáciou zmluvných podmienok a prevádzkových postupov príslušnej triedy mimoburzových derivátov sú ukazovateľom štandardizácie ekonomických podmienok určitej triedy mimoburzových derivátov, pretože len v prípade štandardizácie týchto ekonomických podmienok možno štandardizovať zmluvné podmienky a prevádzkové postupy. ESMA posudzuje kritériá týkajúce sa likvidity a cenovej dostupnosti z odlišných hľadísk, než je to v prípade posudzovania príslušným orgánom pri udeľovaní povolenia centrálnej protistrane. Likvidita sa v tomto kontexte posudzuje zo širšej perspektívy a odlišuje sa od likvidity po tom, čo by sa uplatnila zúčtovacia povinnosť. Skutočnosť, že zmluva je dostatočne likvidná na to, aby ju jedna centrálna protistrana mohla zúčtovať, predovšetkým nevyhnutne neznamená, že by sa na ňu mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť. Posúdenie orgánom ESMA by nemalo znamenať opakovanie alebo zdvojenie preskúmania, ktoré už vykonal príslušný orgán.
(11)
Informácie, ktoré má poskytnúť príslušný orgán na účely zúčtovacej povinnosti, by ESMA mali umožniť posúdiť dostupnosť informácií o tvorbe cien. V tomto smere prístup centrálnej protistrany k informáciám o tvorbe cien v konkrétnom čase neznamená, že účastníci trhu by mohli mať prístup k informáciám o tvorbe cien v budúcnosti. Skutočnosť, že centrálna protistrana má prístup k cenovým informáciám potrebným na riadenie rizík súvisiacich so zúčtovaním zmlúv o derivátoch v rámci určitej triedy mimoburzových derivátov, v dôsledku toho automaticky neznamená, že by sa na túto triedu mimoburzových derivátov mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť.
(12)
Miera podrobnosti údajov dostupných v archíve tried zmlúv o mimoburzových derivátoch podliehajúcich zúčtovacej povinnosti závisí od relevantnosti týchto údajov pre identifikáciu každej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch. Miera podrobnosti údajov v archíve sa preto v prípade rôznych tried zmlúv o mimoburzových derivátoch môže líšiť.
(13)
Umožnenie prístupu viacerých centrálnych protistrán k miestu obchodovania by mohlo rozšíriť prístup účastníkov k uvedenému miestu, čím by sa zvýšila celková likvidita. Za týchto okolností je však potrebné spresniť pojem fragmentácie likvidity na mieste obchodovania v prípade, že môže ohroziť bezproblémové a riadne fungovanie trhov pre triedu finančných nástrojov, pre ktoré bola táto žiadosť predložená.
(14)
Posúdenie obchodného miesta, ku ktorému centrálna protistrana požiadala o prístup, zo strany príslušného orgánu, ako strany príslušného orgánu centrálnej protistrany, by malo byť založené na dostupných mechanizmoch určených na predchádzanie fragmentácii likvidity na mieste obchodovania.
(15)
V záujme predchádzania fragmentácii likvidity by všetci účastníci na mieste obchodovania mali byť schopní zúčtovať všetky transakcie, ktoré medzi sebou vykonali. Nebolo by však primerané žiadať, aby sa všetci zúčtovací členovia existujúcej centrálnej protistrany zároveň stali aj zúčtovacími členmi akejkoľvek novej centrálnej protistrany, ktorá toto miesto obchodovania obsluhuje. Ak existujú subjekty, ktoré sú zúčtovacími členmi oboch centrálnych protistrán, môžu uľahčovať prevod a zúčtovanie transakcií vykonávaných účastníkmi trhu, ktoré samostatne poskytujú obe centrálne protistrany, s cieľom obmedziť riziko fragmentácie likvidity. Napriek tomu je dôležité, aby žiadosť o prístup k miestu obchodovania zo strany centrálnej protistrany neviedla k fragmentácii likvidity spôsobom, ktorý by zvýšil riziká, ktorým je existujúca centrálna protistrana vystavená.
(16)
Podľa článku 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by si žiadosť centrálnej protistrany o prístup k miestu obchodovania nemala vyžadovať interoperabilitu, a týmto nariadením by sa preto nemala stanoviť interoperabilita ako jediný spôsob riešenia fragmentácie likvidity. Týmto nariadením by sa však centrálnym protistranám nemalo brániť v dobrovoľnom uzatvorení takéhoto mechanizmu, ak sú splnené potrebné podmienky na jeho zavedenie.
(17)
S cieľom stanoviť, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch sú objektívne merateľné ako zmierňujúce riziká priamo súvisiace s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním, by mali nefinančné protistrany uplatniť jedno z kritérií stanovených v tomto nariadení vrátane účtovnej definície založenej na pravidlách medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS). Účtovnú definíciu môžu protistrany použiť aj v prípade, že pravidlá IFRS neuplatňujú. V prípade nefinančných protistrán, ktoré môžu používať miestne pravidlá účtovania, sa očakáva, že na väčšinu zmlúv, ktoré boli podľa týchto miestnych pravidiel účtovania klasifikované ako zaisťovacie, by sa vzťahovalo všeobecné vymedzenie zmlúv zameraných na zníženie rizík, ktoré priamo súvisia s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním stanoveným v tomto nariadení.
(18)
Za určitých okolností nemusí byť možné zabezpečiť riziko pomocou priamo súvisiacej zmluvy o derivátoch, t. j. zmluvy s úplne rovnakými podkladovými aktívami a dátumom vyrovnania, ako je riziko, ktoré je predmetom krytia. V takomto prípade môže nefinančná protistrana na pokrytie svojej expozície použiť proxy hedging prostredníctvom úzko korelovaného nástroja, napríklad nástroja s odlišným, ale veľmi podobným podkladovým aktívom z hľadiska ekonomického správania. Okrem toho určité skupiny nefinančných protistrán, ktoré uzatvárajú zmluvy o mimoburzových derivátoch prostredníctvom jedného subjektu v snahe zabezpečiť svoje riziko voči celkovým rizikám skupiny, môžu použiť makrozabezpečenie alebo portfóliové zabezpečenie. Tieto zmluvy o mimoburzových derivátoch poskytujúce makrozabezpečenie, portfóliové zabezpečenie alebo proxy hedging môžu predstavovať zabezpečenie na účely tohto nariadenia a mali by sa posudzovať z hľadiska kritérií na stanovenie toho, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch objektívne znižujú riziká.
(19)
Riziko sa môže priebežne vyvíjať a z hľadiska prispôsobenia sa vývoju rizika sa zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sa pôvodne vykonali na znižovanie rizika súvisiaceho s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním, možno budú musieť kompenzovať využívaním ďalších zmlúv o mimoburzových derivátoch. Zabezpečenie rizika tak možno dosiahnuť kombináciou zmlúv o mimoburzových derivátoch vrátane vzájomným započítaním zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré vylučujú tie zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré už nesúvisia s rizikom obchodnej činnosti alebo rizikom podnikového financovania.
(20)
Rozsah rizík priamo súvisiacich s obchodnou činnosťou a podnikovým financovaním je veľmi široký a líši sa v závislosti od rôznych hospodárskych odvetví. Riziká súvisiace s obchodnou činnosťou sa zvyčajne viažu k vstupom výrobnej funkcie spoločnosti, ako aj k výrobkom a službám, ktoré spoločnosť predáva alebo poskytuje. Podnikové financovanie zvyčajne súvisí s riadením krátkodobého a dlhodobého financovania subjektu vrátane jeho dlhu a so spôsobmi, akými investuje svoje finančné zdroje, ktoré vytvára alebo vlastní, vrátane riadenia hotovosti. Podnikové financovanie a obchodnú činnosť môžu ovplyvniť spoločné zdroje rizík, ako napríklad devízy, ceny komodít, inflácia alebo úverové riziko. Vzhľadom na to, že mimoburzové deriváty sú v rámci analýzy rizík priamo súvisiacich s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním uzatvorené na zabezpečenie voči konkrétnemu riziku, uvedené riziká by sa mali vymedziť konzistentným spôsobom vzťahujúcim sa na obe činnosti. Okrem toho oddelenie týchto dvoch koncepcií by mohlo mať neželané dôsledky vzhľadom na to, že v závislosti od odvetvia, v ktorom nefinančné protistrany pôsobia, by sa konkrétne riziko zabezpečilo v rámci podnikového financovania alebo obchodnej činnosti.
(21)
Zúčtovacie prahové hodnoty by sa mali stanoviť so zreteľom na systémovú významnosť súvisiacich rizík, pričom je dôležité vziať do úvahy, že mimoburzové deriváty, ktoré znižujú riziká, sú vyňaté z výpočtu zúčtovacích prahových hodnôt a že zúčtovacie prahové hodnoty umožňujú výnimku zo zásady zúčtovacej povinnosti v prípade tých zmlúv o mimoburzových derivátoch, pri ktorých sa možno domnievať, že neboli uzatvorené na účely zabezpečenia. Presnejšie, zúčtovacie prahové hodnoty by sa mali pravidelne preskúmať a mali by sa vymedziť podľa triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch. Triedy mimoburzových derivátov stanovené na účely zúčtovacích prahových hodnôt sa môžu odlišovať od tried mimoburzových derivátov na účely zúčtovacej povinnosti. Pri stanovovaní zúčtovacej prahovej hodnoty by bola náležite zohľadnená potreba vymedzenia jedného identifikátora, ktorý by odrážal systémovú významnosť súčtu čistých pozícií a expozícií podľa protistrán a za jednotlivé triedy aktív mimoburzových derivátov. Zúčtovacie prahové hodnoty používané nefinančnými protistranami by sa mali uplatňovať jednoduchým spôsobom.
(22)
Určenie zúčtovacej prahovej hodnoty by malo zohľadňovať systémovú významnosť súčtu čistých pozícií a expozícií podľa protistrán a kategórií mimoburzových derivátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. Malo by sa však vziať do úvahy, že tieto čisté pozície a expozície sú odlišné od čistej expozície medzi protistranami a v rámci triedy aktív. Okrem toho by v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 mali byť tieto čisté pozície sčítané s cieľom určiť údaje, ktoré sa majú zohľadniť pre stanovenie zúčtovacích prahových hodnôt. Pri stanovení zúčtovacích prahových hodnôt by sa mal vziať do úvahy celkový hrubý súčet vzniknutý zo sčítania týchto čistých pozícií. Ako referenčná hodnota pre stanovenie zúčtovacích prahových hodnôt by sa mala použiť hrubá nominálna hodnota vzniknutá z uvedeného sčítania.
(23)
Okrem toho štruktúra činnosti mimoburzových derivátov nefinančných protistrán zvyčajne vedie k nízkej úrovni vzájomného započítavania, keďže zmluvy o mimoburzových derivátoch sa uzatvárajú v tom istom smere. V dôsledku toho by bol rozdiel medzi súčtom čistých pozícií a expozícií podľa protistrany a v jednotlivých triedach mimoburzových derivátov veľmi blízky hrubej hodnote zmlúv. Práve preto a s cieľom dosiahnuť cieľ zjednodušenia by sa hrubá hodnota zmlúv o mimoburzových derivátoch mala využívať ako platná náhrada opatrenia, ktoré je potrebné zohľadniť pri určovaní zúčtovacej prahovej hodnoty.
(24)
Vzhľadom na to, že nefinančné protistrany, ktoré nepresiahnu zúčtovaciu prahovú hodnotu, nie sú povinné oceňovať svoje zmluvy o mimoburzových derivátoch trhovými cenami, by nebolo primerané použiť toto opatrenie na stanovenie zúčtovacích prahových hodnôt, keďže by to pre nefinančné protistrany predstavovalo veľkú záťaž, ktorá by nezodpovedala riešenému riziku. Využívanie nominálnej hodnoty zmlúv o mimoburzových derivátoch by na druhej strane umožnilo jednoduchý prístup, ktorý nie je vystavený externým udalostiam nefinančných protistrán.
(25)
Prekročenie jednej z hodnôt stanovených pre triedu mimoburzových derivátov by malo viesť k prekročeniu zúčtovacej prahovej hodnoty pre všetky triedy vzhľadom na to, že zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré znižujú riziká, sú vyňaté z výpočtu zúčtovacej prahovej hodnoty, dôsledky prekročenia zúčtovacej prahovej hodnoty nesúvisia len so zúčtovacou povinnosťou, ale týkajú sa aj postupov zmierňovania rizika, a prístup pre relevantné povinnosti podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vzťahujúce sa na nefinančné protistrany by mal byť jednoduchý vzhľadom na nesofistikovaný charakter väčšiny z nich.
(26)
V prípade nezúčtovaných zmlúv o mimoburzových derivátoch by sa mali uplatňovať postupy zmierňovania rizika, napríklad včasné potvrdenie. Potvrdenie zmlúv o mimoburzových derivátoch sa môže týkať jednej alebo viacerých rámcových dohôd, potvrdzujúcich rámcových dohôd alebo iných štandardných podmienok. Môže mať formu elektronicky uzavretej zmluvy alebo dokumentu podpísaného oboma protistranami.
(27)
Je nevyhnutné, aby protistrany potvrdili podmienky svojich transakcií čo najskôr vykonaním transakcie, najmä keď sa transakcia vykonáva alebo spracúva elektronicky, aby sa zabezpečilo spoločné porozumenie a právna istota týkajúca sa podmienok transakcie. Najmä protistrany uzatvárajúce neštandardné alebo komplexné zmluvy o mimoburzových derivátoch môžu potrebovať zaviesť nástroje s cieľom splniť požiadavku na včasné potvrdenie svojich zmlúv o mimoburzových derivátoch. Včasným potvrdením sa tiež predpokladá, že sa v tejto oblasti rozvinie relevantná trhová prax.
(28)
Z hľadiska ďalšieho zmierňovania rizík umožňuje zosúladenie portfólia každej protistrane úplne preskúmať portfólio transakcií z pohľadu jej protistrany s cieľom okamžite identifikovať akékoľvek nedorozumenia týkajúce sa kľúčových podmienok transakcií. Tieto podmienky by mali obsahovať ocenenie každej transakcie a môžu obsahovať aj iné príslušné údaje, napríklad dátum účinnosti, plánovaný dátum splatnosti, akýkoľvek dátum platby alebo vyrovnania, nominálnu hodnotu zmluvy a menu transakcie, podkladový nástroj, pozíciu protistrán, dohovor o pracovných dňoch a všetky príslušné pevné alebo pohyblivé úrokové sadzby týkajúce sa zmluvy o mimoburzových derivátoch.
(29)
Vzhľadom na rozdielne rizikové profily a v záujme toho, aby bolo zosúladenie portfólia primeraným postupom zmierňovania rizika, by frekvencia zosúladenia a veľkosť portfólia, ktoré je potrebné zvážiť, mali byť odlišné v závislosti od charakteru protistrán. Na finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré prekročili zúčtovaciu prahovú hodnotu, by sa mali vzťahovať náročnejšie požiadavky, pričom nižšia frekvencia zosúlaďovania by sa mala vzťahovať na nefinančné protistrany, ktoré by neprekročili zúčtovaciu prahovú hodnotu, bez ohľadu na kategóriu ich protistrany, ktorá by takisto využívala toto menej časté zosúladenie pre danú časť svojho portfólia.
(30)
Kompresia portfólia môže byť takisto účinným nástrojom na účely zmierňovanie rizika v závislosti od okolností, ako je veľkosť portfólia s protistranou, splatnosť, účel a stupeň štandardizácie zmlúv o mimoburzových derivátoch. Finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré majú portfólio zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou nad úrovňou stanovenou v tomto nariadení, by mali mať zavedené postupy na analýzu svojej možnosti využívania kompresie portfólia, ktorá by im umožnila znížiť ich kreditné riziko protistrany.
(31)
Cieľom riešenia sporov je zmierniť riziká vyplývajúce zo zmlúv, ktoré neboli centrálne zúčtované. Pri vykonávaní vzájomných transakcií s mimoburzovými derivátmi by protistrany mali mať dohodnutý rámec na riešenie akýchkoľvek súvisiacich sporov, ktoré sa môžu vyskytnúť. Rámec by mal obsahovať mechanizmy riešenia sporov, napríklad arbitráž treťou stranou alebo mechanizmus prieskumu trhu. Cieľom rámca je predísť eskalovaniu počtu nevyriešených sporov a vystaveniu protistrán ďalším rizikám. Spory by sa mali identifikovať, riešiť a náležite zverejniť.
(32)
Na účely špecifikovania trhových podmienok, ktoré neumožňujú oceňovanie trhovými cenami, je potrebné špecifikovať neaktívne trhy. Trh môže byť neaktívny z niekoľkých dôvodov vrátane toho, keď sa pravidelne nevykonávajú nezávislé trhové transakcie, pričom pojem nezávislé by mal mať rovnaký význam ako na účely účtovníctva.
(33)
Toto nariadenie sa vzťahuje na finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré prekročia zúčtovaciu prahovú hodnotu, a zohľadňuje smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (4), v ktorej sa taktiež stanovujú požiadavky, ktoré sa musia splniť na oceňovanie na základe modelu.
(34)
Napriek tomu, že návrh modelu používaného na oceňovanie na základe modelu možno vypracovať interne alebo externe, v záujme zabezpečenia primeranej zodpovednosti je za schválenie tohto modelu zodpovedné predstavenstvo alebo delegovaný výbor tohto predstavenstva.
(35)
Ak môžu protistrany na základe oznámenia príslušným orgánom uplatniť v rámci skupiny výnimku bez toho, aby počkali na koniec lehoty na predkladanie námietok týmito príslušnými orgánmi, je dôležité zabezpečiť, aby príslušné orgány včas získali primerané a dostatočné informácie s cieľom posúdiť, či by mali namietať voči použitiu tejto výnimky.
(36)
Predpokladaná veľkosť, objem a frekvencia zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci skupiny sa môžu stanoviť na základe predchádzajúcich transakcií protistrán v rámci skupiny, ako aj predpokladaného modelu a činností očakávaných v budúcnosti.
(37)
Ak protistrany uplatnia výnimku v rámci skupiny, mali by túto informáciu uverejniť v záujme zabezpečenia transparentnosti voči účastníkom trhu a potenciálnym veriteľom. Pre potenciálnych veriteľov protistrán je to mimoriadne dôležité z hľadiska posudzovania rizík. Cieľom zverejnenia je zabrániť nesprávnemu pochopeniu toho, že zmluvy o mimoburzových derivátoch sa zúčtovávajú centrálne alebo podliehajú postupom zmierňovania rizika, keď to tak nie je.
(38)
Časový rámec dosiahnutia včasného potvrdenia si vyžaduje adaptačné úsilie vrátane zmien trhových postupov a zlepšenia systémov IT. Vzhľadom na to, že tempo adaptácie potrebnej na dosiahnutie súladu sa môže líšiť podľa kategórie protistrán a triedy aktív mimoburzových derivátov, stanovenie progresívnych dátumov uplatňovania, ktoré budú zodpovedať týmto rozdielom, by umožnilo zlepšiť časový rámec na potvrdenie pre tie protistrany a produkty, ktoré by mohli byť pripravené rýchlejšie.
(39)
Normy stanovené na zosúladenie portfólia, kompresiu portfólia alebo riešenie sporov by od protistrán vyžadovali, aby vytvorili postupy, politiky, procesy a zmenili a doplnili dokumentáciu, čo by vyžadovalo čas. Nadobudnutie účinnosti súvisiacich požiadaviek by sa malo odložiť s cieľom poskytnúť protistranám čas na prijatie nevyhnutných opatrení na účely dosiahnutia súladu s predpismi.
(40)
Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy predložil Komisii.
(41)
V súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (5) vykonal ESMA otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov zriadenú v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a)
„nepriamy klient“ je klient klienta zúčtovacieho člena;
b)
„nepriamy zúčtovací mechanizmus“ je súbor zmluvných vzťahov medzi centrálnou protistranou, zúčtovacím členom, klientom zúčtovacieho člena a nepriamym klientom, ktorý klientovi zúčtovacieho člena umožňuje poskytovať zúčtovacie služby nepriamemu klientovi;
c)
„potvrdenie“ je dokumentácia o súhlase protistrán so všetkými podmienkami zmluvy o mimoburzových derivátoch.
KAPITOLA II
NEPRIAME ZÚČTOVACIE MECHANIZMY
[článok 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Článok 2
Štruktúra nepriamych zúčtovacích mechanizmov
1. Ak je zúčtovací člen pripravený uľahčiť nepriame zúčtovanie, každý klient takéhoto zúčtovacieho člena smie poskytovať nepriame zúčtovacie služby jednému alebo viacerým vlastným klientom za predpokladu, že klient zúčtovacieho člena je oprávnená úverová inštitúcia, investičná spoločnosť alebo rovnocenná úverová inštitúcia alebo investičná spoločnosť z tretej krajiny.
2. Zmluvné podmienky nepriameho zúčtovacieho mechanizmu sa schvaľujú medzi klientom zúčtovacieho člena a nepriamym klientom po konzultácii so zúčtovacím členom o aspektoch, ktoré môžu mať vplyv na operácie zúčtovacieho člena. Zahŕňajú zmluvné požiadavky na klienta s cieľom dodržať všetky povinnosti nepriameho klienta voči zúčtovaciemu členovi. Tieto požiadavky sa vzťahujú len na transakcie, ktoré vznikajú ako súčasť nepriameho zúčtovacieho mechanizmu, ktorého rozsah sa zreteľne zaznamená v dohodnutých zmluvách.
Článok 3
Povinnosti centrálnych protistrán
1. Nepriame zúčtovacie mechanizmy nepodliehajú obchodným praktikám centrálnej protistrany, ktoré pôsobia ako prekážka v ich zavádzaní za primeraných obchodných podmienok. Na žiadosť zúčtovacieho člena vedie centrálna protistrana oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré každému klientovi umožňujú v účtoch vedených u centrálnej protistrany rozlišovať aktíva a pozície klienta od tých, ktoré sú vedené na účty nepriamych klientov klienta.
2. Centrálna protistrana identifikuje, monitoruje a riadi všetky závažné riziká vyplývajúce z nepriamych zúčtovacích mechanizmov, ktoré by mohli mať vplyv na odolnosť centrálnej protistrany.
Článok 4
Povinnosti zúčtovacích členov
1. Zúčtovací člen, ktorý ponúka uľahčovanie nepriamych zúčtovacích služieb, tak robí za primeraných obchodných podmienok. Bez toho, aby bola dotknutá dôvernosť zmluvných dohôd s jednotlivými klientmi, zúčtovací člen zverejní všeobecné podmienky, za akých je pripravený uľahčiť nepriame zúčtovacie služby. Tieto podmienky môžu zahŕňať minimálne prevádzkové požiadavky na klientov, ktorí poskytujú nepriame zúčtovacie služby.
2. Pri uľahčovaní nepriamych zúčtovacích mechanizmov uskutoční zúčtovací člen podľa pokynov klienta ktorékoľvek z týchto spôsobov oddelenia:
a)
vedie oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré každému klientovi umožňujú rozlišovať v účtoch so zúčtovacím členom aktíva a pozície klienta od aktív a pozícií držaných na účty svojich nepriamych klientov;
b)
uchováva oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré každému klientovi umožňujú rozlišovať v účtoch so zúčtovacím členom aktíva a pozície držané na účet nepriameho klienta od aktív a pozícií držaných na účet ostatných nepriamych klientov.
3. Požiadavka na rozlišovanie aktív a pozícií zúčtovacieho člena sa považuje za splnenú, ak sú splnené podmienky vymedzené v článku 39 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
4. Zúčtovací člen zavedie spoľahlivé postupy zamerané na riadenie zlyhania klienta, ktorý poskytuje nepriame zúčtovacie služby. Tieto postupy zahŕňajú dôveryhodný mechanizmus na prevod pozícií a aktív na alternatívneho klienta alebo zúčtovacieho člena a sú predmetom dohody dotknutých nepriamych klientov. Klient alebo zúčtovací člen nie je povinný prijať tieto pozície, ak sa na to nezaviazal v skôr uzavretej zmluvnej dohode.
5. Zúčtovací člen takisto zabezpečí, aby jeho postupy umožňovali rýchlu likvidáciu aktív a pozícií nepriamych klientov a aby zúčtovací člen uhradil všetky peňažné sumy splatné nepriamym klientom v dôsledku zlyhania klienta.
6. Zúčtovací člen identifikuje, monitoruje a riadi všetky riziká vyplývajúce z uľahčenia nepriamych zúčtovacích mechanizmov vrátane využívania informácií od klientov podľa článku 4 ods. 3. Zúčtovací člen zavedie spoľahlivé vnútorné postupy na zabezpečenie toho, aby tieto informácie nebolo možné využívať na obchodné účely.
Článok 5
Povinnosti klientov
1. Klient, ktorý poskytuje nepriame zúčtovacie služby, vedie oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré mu umožňujú rozlišovať medzi jeho vlastnými aktívami a pozíciami a aktívami a pozíciami držanými na účet jeho nepriamych klientov. Nepriamym klientom ponúka možnosť výberu medzi alternatívnymi možnosťami oddelenia účtov stanovenými v článku 4 ods. 2 a zabezpečí, aby boli nepriami klienti plne informovaní o rizikách súvisiacich s jednotlivými možnosťami oddelenia. Informácie, ktoré klient poskytuje nepriamym klientom, obsahujú údaje o ustanoveniach týkajúcich sa prevodu pozícií a účtov na alternatívneho klienta.
2. Klient, ktorý poskytuje nepriame zúčtovacie služby, požiada zúčtovacieho člena o otvorenie oddeleného účtu u centrálnej protistrany. Tento účet slúži výhradne na držbu aktív a pozícií jeho nepriamych klientov.
3. Klient poskytne zúčtovaciemu členovi dostatočné informácie na identifikáciu, monitorovanie a riadenie akýchkoľvek rizík vyplývajúcich z uľahčenia nepriamych zúčtovacích mechanizmov. V prípade zlyhania klienta sa všetky informácie v držbe klienta, ktoré sa týkajú jeho nepriamych klientov, okamžite sprístupnia zúčtovaciemu členovi.
KAPITOLA III
OZNÁMENIE ORGÁNU ESMA NA ÚČELY ZÚČTOVACEJ POVINNOSTI
[článok 5 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Článok 6
Informácie, ktoré sa majú uviesť v oznámení
1. Oznámenie na účely zúčtovacej povinnosti zahŕňa tieto informácie:
a)
identifikáciu triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;
b)
identifikáciu zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;
c)
ostatné informácie, ktoré majú byť uvedené vo verejnom archíve v súlade s článkom 8;
d)
akékoľvek ďalšie charakteristiky potrebné na rozlíšenie zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch od zmlúv o mimoburzových derivátoch mimo uvedenej triedy;
e)
dôkaz o stupni štandardizácie zmluvných podmienok a prevádzkových postupov pre príslušnú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch;
f)
údaje o objeme triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;
g)
údaje o likvidite triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;
h)
dôkaz o dostupnosti primeraných, spoľahlivých a všeobecne akceptovaných informácií o tvorbe cien pre účastníkov trhu v rámci triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;
i)
dôkaz o vplyve zúčtovacej povinnosti na dostupnosť informácií o tvorbe cien účastníkom trhu.
2. Na účely posúdenia dátumu alebo dátumov, odkedy zúčtovacia povinnosť nadobúda účinnosť, vrátane prípadného postupného zavádzania a kategórií protistrán, na ktoré sa zúčtovacia povinnosť vzťahuje, obsahuje oznámenie na účely zúčtovacej povinnosti:
a)
údaje relevantné na posúdenie očakávaného objemu triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť;
b)
dôkaz o schopnosti centrálnej protistrany zvládnuť očakávaný objem triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť, a riadiť riziko vyplývajúce zo zúčtovania príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ako aj prostredníctvom zúčtovacích mechanizmov zahŕňajúcich klienta alebo nepriameho klienta;
c)
druh a počet protistrán, ktoré sú aktívne a od ktorých sa očakáva, že budú aktívne na trhu pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť;
d)
prehľad rôznych úloh, ktoré sa majú dokončiť s cieľom začať zúčtovanie s centrálnou protistranou, spolu s určením času potrebného na splnenie každej úlohy;
e)
informácie o riadení rizík, právnej a prevádzkovej kapacite protistrán, ktoré sú aktívne na trhu pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť.
3. Údaje týkajúce sa objemu a likvidity musia pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch a pre každú zmluvu o derivátoch v rámci triedy obsahovať príslušné informácie o trhu vrátane historických údajov, súčasných údajov, ako aj o akejkoľvek zmene, ktorá sa očakáva, ak sa na triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť, vrátane:
a)
počtu transakcií;
b)
celkového objemu;
c)
celkových otvorených pozícií;
d)
hĺbky príkazov vrátane priemerného počtu príkazov a žiadostí o kotáciu;
e)
tesnosti rozpätí;
f)
opatrení v oblasti likvidity za stresových trhových podmienok;
g)
opatrení v oblasti likvidity zameraných na vykonávanie postupov pri zlyhaní.
4. Informácie týkajúce sa stupňa štandardizácie zmluvných podmienok a prevádzkových procesov pre príslušnú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch uvedené v odseku 1 písm. e) zahŕňajú pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch a pre každú zmluvu o derivátoch v rámci triedy údaje o dennej referenčnej cene, ako aj o počte dní v roku s referenčnou cenou, ktorú považuje za spoľahlivú, a to minimálne počas predchádzajúcich dvanástich mesiacov.
KAPITOLA IV
KRITÉRIÁ NA URČENIE TRIED ZMLÚV O MIMOBURZOVÝCH DERIVÁTOCH, KTORÉ PODLIEHAJÚ ZÚČTOVACEJ POVINNOSTI
[článok 5 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Článok 7
Kritériá, ktoré má posudzovať ESMA
1. V súvislosti so stupňom štandardizácie zmluvných podmienok a prevádzkových procesov príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) zohľadní:
a)
či zmluvné podmienky príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch zahŕňajú spoločnú právnu dokumentáciu vrátane rámcovej dohody o vzájomnom započítavaní, vymedzení pojmov, štandardných podmienok a potvrdení, ktorými sa stanovujú zmluvné špecifikácie, ktoré protistrany bežne používajú;
b)
či sa na prevádzkové procesy uvedenej príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch vzťahuje automatizované spracovanie, ktoré prebieha po obchodovaní, a udalosti v rámci životného cyklu, ktoré sa riadia bežným spôsobom podľa časového harmonogramu, ktorý je medzi protistranami všeobecne dohodnutý.
2. V súvislosti s objemom a likviditou príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch ESMA zohľadní:
a)
či by marže alebo finančné požiadavky centrálnej protistrany zodpovedali riziku, ktoré má zúčtovacia povinnosť zmierniť;
b)
stabilitu veľkosti a hĺbky trhu v súvislosti s produktom v priebehu času;
c)
pravdepodobnosť, že by rozptyl trhu zostal v prípade zlyhania zúčtovacieho člena dostatočný;
d)
počet a hodnotu transakcií.
3. V súvislosti s dostupnosťou primeraných, spoľahlivých a všeobecne akceptovaných informácií o tvorbe cien v príslušnej triede zmlúv o mimoburzových derivátoch ESMA zohľadní, či sú informácie potrebné na presné ocenenie zmlúv v rámci príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch jednoducho dostupné účastníkom trhu za primeraných obchodných podmienok a či by aj naďalej boli jednoducho dostupné, ak by sa na príslušnú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch začala vzťahovať zúčtovacia povinnosť.
KAPITOLA V
VEREJNÝ ARCHÍV
[článok 6 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Článok 8
Informácie, ktoré má obsahovať archív orgánu ESMA
1. Verejný archív orgánu ESMA obsahuje pre každú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch, na ktoré sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť:
a)
triedu aktív zmlúv o mimoburzových derivátoch;
b)
typ zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;
c)
podkladové aktíva mimoburzových derivátoch v rámci triedy;
d)
v prípade podkladových aktív, ktoré sú finančnými nástrojmi, informáciu o tom, či je podkladové aktívum jeden finančný nástroj alebo emitent, alebo index, alebo portfólio;
e)
v prípade ostatných podkladových aktív informáciu o kategórii podkladového aktíva;
f)
nominálne meny a meny vyrovnania zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;
g)
rozsah splatnosti zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;
h)
podmienky vyrovnania zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;
i)
rozsah frekvencie platieb zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;
j)
identifikátor produktu príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;
k)
akékoľvek iné charakteristiky potrebné na rozlíšenie jednej zmluvy v príslušnej triede zmlúv o mimoburzových derivátoch od inej.
2. Vo vzťahu k centrálnym protistranám, ktoré majú povolenie alebo sú uznané na účely zúčtovacej povinnosti, verejný archív orgánu ESMA pre každú centrálnu protistranu obsahuje:
a)
identifikačný kód v súlade s článkom 3 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 1247/2012 (6);
b)
celý názov;
c)
krajinu sídla;
d)
príslušný orgán menovaný v súlade s článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
3. Vo vzťahu k dátumom, od ktorých nadobúda účinnosť zúčtovacia povinnosť, vrátane prípadného postupného zavádzania, verejný archív orgánu ESMA obsahuje:
a)
identifikáciu kategórií protistrán, na ktoré sa vzťahuje každé obdobie postupného zavádzania;
b)
akúkoľvek inú podmienku potrebnú podľa regulačných technických noriem prijatých podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na uplatnenie obdobia postupného zavádzania.
4. Verejný archív orgánu ESMA obsahuje odkaz na regulačné technické normy, ktoré boli prijaté podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, podľa ktorých bola stanovená každá zúčtovacia povinnosť.
5. Vo vzťahu k centrálnej protistrane, ktorú príslušný orgán oznámil ESMA, verejný archív orgánu ESMA obsahuje aspoň:
a)
identifikáciu centrálnej protistrany;
b)
triedu aktív zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré sa oznamujú;
c)
typ zmlúv o mimoburzových derivátoch;
d)
dátum oznámenia;
e)
identifikáciu oznamujúceho príslušného orgánu.
KAPITOLA VI
FRAGMENTÁCIA LIKVIDITY
[článok 8 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Článok 9
Špecifikácia pojmu fragmentácia likvidity
1. K fragmentácii likvidity dochádza v situácii, v ktorej účastníci na mieste obchodovania nie sú schopní uskutočniť transakciu s jedným alebo viacerými inými účastníkmi na uvedenom mieste z dôvodu neexistencie zúčtovacích mechanizmov, ku ktorým majú prístup všetci účastníci.
2. Prístup centrálnej protistrany k miestu obchodovania, ktoré už obsluhuje iná centrálna protistrana, nevedie k fragmentácii likvidity v rámci tohto miesta obchodovania, ak bez toho, aby sa na zúčtovacích členov zavedenej centrálnej protistrany musela uložiť požiadavka, aby sa stali zúčtovacími členmi žiadajúcej centrálnej protistrany, môžu všetci účastníci na mieste obchodovania vykonať, či už priamo, alebo nepriamo, zúčtovanie prostredníctvom jedného z týchto spôsobov:
a)
prostredníctvom aspoň jednej spoločnej centrálnej protistrany;
b)
prostredníctvom zúčtovacích mechanizmov zriadených centrálnymi protistranami.
3. Opatrenia týkajúce sa splnenia podmienok uvedených v odseku 2 písm. a) alebo b) sa stanovia predtým, ako žiadajúca centrálna protistrana začne poskytovať zúčtovacie služby príslušnému miestu obchodovania.
4. Prístup k spoločnej centrálnej protistrane podľa odseku 2 písm. a) sa môže vytvoriť prostredníctvom dvoch alebo viacerých zúčtovacích členov alebo dvoch alebo viacerých klientov alebo prostredníctvom nepriamych zúčtovacích mechanizmov.
5. Zúčtovacie mechanizmy uvedené v odseku 2 písm. b) môžu stanoviť prevod transakcií vykonávaných takýmito účastníkmi trhu na zúčtovacích členov iných centrálnych protistrán. Hoci by prístup centrálnej protistrany na obchodné miesto nemal vyžadovať interoperabilitu, dohoda o interoperabilite, na ktorej sa dohodli príslušné centrálne protistrany a ktorú schválili relevantné príslušné orgány, sa môže použiť na splnenie požiadavky na prístup k spoločným zúčtovacím mechanizmom.
KAPITOLA VII
NEFINANČNÉ PROTISTRANY
Článok 10
[článok 10 ods. 4 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Kritériá na stanovenie toho, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch objektívne znižujú riziká
1. Zmluva o mimoburzových derivátoch je objektívne merateľná ako zmierňujúca riziká priamo súvisiace s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním nefinančnej protistrany alebo danej skupiny, keď sama osebe alebo v kombinácii s inými zmluvami o derivátoch, priamo alebo prostredníctvom úzko korelovaných nástrojov, spĺňa jedno z týchto kritérií:
a)
kryje riziká vyplývajúce z potenciálnej zmeny hodnoty aktív, služieb, vstupov, produktov, komodít alebo záväzkov, ktoré nefinančná protistrana alebo jej skupina vlastní, produkuje, vyrába, spracúva, poskytuje, nakupuje, uvádza na trh, prenajíma, predáva alebo znáša, alebo odôvodnene predpokladá, že ich bude vlastniť, produkovať, vyrábať, spracúvať, poskytovať, nakupovať, uvádzať na trh, prenajímať, predávať alebo znášať v rámci svojej bežnej obchodnej činnosti;
b)
kryje riziká vyplývajúce z potenciálneho nepriameho vplyvu na hodnotu aktív, služieb, vstupov, produktov, komodít alebo záväzkov uvedených v písmene a), ktoré vyplývajú z fluktuácie úrokových sadzieb, mier inflácie, devízových kurzov alebo kreditného rizika;
c)
je klasifikovaná ako zaisťovacia zmluva podľa medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS) prijatých v súlade s článkom 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (7).
Článok 11
[článok 10 ods. 4 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Zúčtovacie prahové hodnoty
Zúčtovacie prahové hodnoty na účely zúčtovacej povinnosti sú:
a)
1 miliarda EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových úverových derivátoch;
b)
1 miliarda EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových akciových derivátoch;
c)
3 miliardy EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových úrokových derivátoch;
d)
3 miliardy EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových devízových derivátoch;
e)
3 miliardy EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových komoditných derivátoch a ostatných zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré nie sú stanovené v písmenách a) až d).
KAPITOLA VIII
POSTUPY ZMIERŇOVANIA RIZIKA PRE ZMLUVY O MIMOBURZOVÝCH DERIVÁTOCH NEZÚČTOVÁVANÝCH CENTRÁLNOU PROTISTRANOU
Článok 12
[článok 11 ods. 14 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Včasné potvrdenie
1. Zmluva o mimoburzových derivátoch uzatvorená medzi finančnými protistranami alebo nefinančnými protistranami uvedenými v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorá nebola zúčtovaná centrálnou protistranou, sa musí, ak je to možné prostredníctvom elektronických prostriedkov, potvrdiť čo najskôr a najneskôr:
a)
v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených do 28. februára 2014 vrátane do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;
b)
v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených po 28. februári 2014 do konca pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;
c)
v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených do 31. augusta 2013 vrátane do konca tretieho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;
d)
v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2013 do 31. augusta 2014 vrátane do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch;
e)
v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2014 do konca pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch.
2. Zmluva o mimoburzových derivátoch uzatvorená s nefinančnou protistranou neuvedenou v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa musí potvrdiť čo najskôr, ak je to možné prostredníctvom elektronických prostriedkov, a najneskôr:
a)
v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených do 31. augusta 2013 vrátane do konca piateho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;
b)
v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených po 31. auguste 2013 do 31. augusta 2014 vrátane do konca tretieho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;
c)
v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených po 31. auguste 2014 do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;
d)
v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených do 31. augusta 2013 do konca siedmeho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch;
e)
v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2013 do 31. augusta 2014 vrátane do konca štvrtého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch;
f)
v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2014 do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch.
3. Ak sa transakcie uvedené v odsekoch 1 alebo 2 uskutočnia po 16.00 hod. miestneho času alebo s protistranou so sídlom v inom časovom pásme, ktoré neumožňuje potvrdenie v stanovenej lehote, toto potvrdenie sa vykoná čo najskôr a najneskôr jeden pracovný deň nasledujúci po lehote stanovenej v odseku 1 alebo 2.
4. Finančné protistrany musia disponovať potrebným postupom, aby mohli príslušnému orgánu menovanému v súlade s článkom 48 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES (8) každý mesiac ohlasovať počet nepotvrdených mimoburzových transakcií s derivátmi, na ktoré sa odkazuje v odseku 1 a 2, ktoré sú nezúčtované viac ako päť pracovných dní.
Článok 13
[článok 11 ods. 14 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Zosúladenie portfólia
1. Finančné a nefinančné protistrany zmluvy o mimoburzových derivátoch sa písomne alebo inými rovnocennými elektronickými prostriedkami dohodnú s každou svojou protistranou na dohodách, za ktorých sa zosúladia portfóliá. Táto dohoda sa musí dosiahnuť pred uzatvorením zmluvy o mimoburzových derivátoch.
2. Zosúladenie portfólia vzájomne vykonávajú protistrany zmluvy o mimoburzových derivátoch, prípadne kvalifikovaná tretia strana, ktorú tým náležite poverila protistrana. Zosúladenie portfólia sa vzťahuje na kľúčové obchodné podmienky, ktoré identifikujú každú konkrétnu zmluvu o mimoburzových derivátoch, a zahŕňa aspoň ocenenie každej zmluvy v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
3. S cieľom identifikovať v ranej fáze akékoľvek nezrovnalosti v podstatnej podmienke zmluvy o mimoburzových derivátoch vrátane jej ocenenia sa zosúladenie portfólia vykonáva:
a)
v prípade finančnej protistrany alebo nefinančnej protistrany uvedenej v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:
i)
každý pracovný deň v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných 500 alebo viac zmlúv o mimoburzových derivátoch;
ii)
raz týždenne v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných od 51 do 499 zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to kedykoľvek v priebehu týždňa;
iii)
raz za štvrťrok v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných 50 alebo menej zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to kedykoľvek počas štvrťroka;
b)
v prípade nefinančnej protistrany neuvedenej v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:
i)
raz za štvrťrok v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných viac ako 100 zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to kedykoľvek počas štvrťroka;
ii)
raz ročne v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných 100 alebo menej zmlúv o mimoburzových derivátoch.
Článok 14
[článok 11 ods. 14 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Kompresia portfólia
Finančné protistrany a nefinančné protistrany s 500 alebo viac zmluvami o mimoburzových derivátoch nezúčtovanými s protistranou, ktoré nie sú centrálne zúčtované, musia mať zavedené postupy s cieľom pravidelne a aspoň dvakrát ročne analyzovať možnosť vykonať kompresiu portfólia s cieľom znížiť svoje kreditné riziko protistrany a zapojiť sa do vykonávania takejto kompresie portfólia.
Finančné protistrany a nefinančné protistrany zabezpečia, aby boli schopné poskytnúť primerané a odôvodnené vysvetlenie relevantnému príslušnému orgánu na vyvodenie záveru, že kompresia portfólia nie je vhodné.
Článok 15
[článok 11 ods. 14 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Riešenie sporov
1. Pri vzájomnom uzatváraní zmlúv o mimoburzových derivátoch musia mať finančné protistrany a nefinančné protistrany dohodnuté podrobné postupy a procesy týkajúce sa:
a)
identifikácie, zaznamenávania a monitorovania sporov súvisiacich s uznávaním alebo oceňovaním zmluvy a s výmenou kolaterálu medzi protistranami. V uvedených postupoch sa musí zaznamenať aspoň dĺžka obdobia, počas ktorého je spor nevyriešený, protistrana a sporná suma;
b)
včasného urovnania sporov prostredníctvom osobitného procesu v prípade tých sporov, ktoré nie sú vyriešené do piatich pracovných dní.
2. Finančné protistrany oznamujú príslušnému orgánu poverenému v súlade s článkom 48 smernice 2004/39/ES akékoľvek spory medzi protistranami, ktoré sa týkajú zmluvy o mimoburzových derivátoch, jej ocenenia alebo výmeny kolaterálu v sume alebo hodnote vyššej ako 15 miliónov EUR a ktorá nie je zúčtovaná najmenej 15 pracovných dní.
Článok 16
[článok 11 ods. 14 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Trhové podmienky, ktoré neumožňujú oceňovanie trhovými cenami
1. Trhovými podmienkami, ktoré neumožňujú oceňovanie zmluvy o mimoburzových derivátoch trhovými cenami, sa rozumejú ktorékoľvek z nasledujúcich situácií:
a)
ak je trh neaktívny;
b)
ak rozsah odhadov primeraných spravodlivých hodnôt je významný a pravdepodobnosť rôznych odhadov nie je možné primerane posúdiť.
2. Trh pre zmluvy o mimoburzových derivátoch sa považuje za neaktívny, keď kótované ceny nie sú jednoducho a pravidelne dostupné, a ceny, ktoré sú dostupné, nepredstavujú skutočné a pravidelne sa vyskytujúce nezávislé trhové transakcie.
Článok 17
[článok 11 ods. 14 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Kritériá na používanie oceňovania na základe modelu
Na používanie oceňovania na základe modelu musia mať finančné a nefinančné protistrany model, ktorý:
a)
zahŕňa všetky faktory, ktoré by protistrany zohľadnili pri stanovení ceny, vrátane využívania informácií o oceňovaní na základe modelu v čo najväčšom rozsahu;
b)
je v súlade s akceptovanými ekonomickými metodikami na oceňovanie finančných nástrojov;
c)
je nastavený a testovaný z hľadiska platnosti pomocou cien získaných zo súčasných pozorovateľných trhových transakcií toho istého finančného nástroja alebo na základe akýchkoľvek dostupných pozorovateľných trhových údajov;
d)
je nezávisle potvrdený a monitorovaný inou divíziou, ako je divízia, ktorá nesie riziko;
e)
riadne zaznamenáva a schvaľuje predstavenstvo s frekvenciou podľa potreby na základe akejkoľvek závažnej zmeny a aspoň každoročne. Týmto schvaľovaním môže byť poverený výbor.
Článok 18
[článok 11 ods. 14 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Podrobnosti týkajúce sa oznámenia o transakciách v rámci skupiny príslušnému orgánu
1. Žiadosť alebo oznámenie týkajúce sa podrobností transakcie v rámci skupiny určené príslušnému orgánu musia byť písomné a musia obsahovať:
a)
právne protistrany transakcií vrátane ich identifikačných kódov v súlade s článkom 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1247/2012;
b)
korporátny vzťah medzi protistranami;
c)
údaje o podporných zmluvných vzťahoch medzi stranami;
d)
kategóriu transakcie v rámci skupiny stanovenú v článku 3 ods. 1 a ods. 2 písm. a) až d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;
e)
údaje o transakciách, v prípade ktorých sa protistrana snaží o výnimku, vrátane:
i)
triedy aktív zmlúv o mimoburzových derivátoch;
ii)
typu zmlúv o mimoburzových derivátoch;
iii)
typu podkladových aktív;
iv)
nominálnych mien a mien vyrovnania;
v)
rozsahu trvania zmlúv;
vi)
typu vyrovnania;
vii)
predpokladanej veľkosti, objemov a frekvencie zmlúv o mimoburzových derivátoch za rok.
2. Protistrana v rámci žiadosti alebo oznámenia relevantnému príslušnému orgánu predloží aj podporné informácie, ktorými sa preukazuje splnenie podmienok článku 11 ods. 6 až 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Tieto podporné dokumenty zahŕňajú kópie zaznamenaných postupov riadenia rizík, informácie o predchádzajúcich transakciách, kópie príslušných zmlúv uzatvorených medzi stranami a na požiadanie príslušného orgánu môžu zahŕňať aj právne stanovisko.
Článok 19
[článok 11 ods. 14 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Podrobnosti oznámenia o transakciách v rámci skupiny pre orgán ESMA
1. Oznámenie príslušného orgánu týkajúce sa podrobností transakcie v rámci skupiny sa ESMA predkladá písomne:
a)
v lehote jedného mesiaca od doručenia oznámenia so zreteľom na oznámenie podľa článku 11 ods. 7 alebo článku 11 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;
b)
v lehote jedného mesiaca od predloženia rozhodnutia protistrane so zreteľom na rozhodnutie príslušného orgánu podľa článkov 11 ods. 6, 11 ods. 8 alebo 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
2. Oznámenie orgánu ESMA obsahuje:
a)
informácie uvedené v článku 18;
b)
skutočnosť, či ide o kladné, alebo zamietavé rozhodnutie;
c)
v prípade kladného rozhodnutia:
i)
zhrnutie dôvodov domnievať sa, že podmienky stanovené v článku 11 ods. 6, článku 11 ods. 7, článku 11 ods. 8, článku 11 ods. 9 alebo článku 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 boli splnené;
ii)
či v tomto prípade ide o úplnú alebo čiastočnú výnimku so zreteľom na oznámenie súvisiace s článkom 11 ods. 6, článkom 11 ods. 8 alebo článkom 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;
d)
v prípade zamietavého rozhodnutia:
i)
uvedenie podmienok článku 11 ods. 6, článku 11 ods. 7, článku 11 ods. 8, článku 11 ods. 9 alebo článku 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré nie sú splnené;
ii)
zhrnutie dôvodov domnievať sa, že tieto podmienky nie sú splnené.
Článok 20
[článok 11 ods. 14 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]
Informácie o výnimke v rámci skupiny, ktoré sa majú zverejniť
Informácie o výnimke v rámci skupiny, ktoré sa majú zverejniť, obsahujú:
a)
právne protistrany transakcií vrátane ich identifikačných kódov v súlade s článkom 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1247/2012;
b)
vzťah medzi protistranami;
c)
skutočnosť, či ide o úplnú, alebo čiastočnú výnimku;
d)
nominálnu celkovú výšku zmlúv o mimoburzových derivátoch, v prípade ktorých sa uplatňuje výnimka v rámci skupiny.
Článok 21
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Články 13, 14 a 15 sa uplatňujú po uplynutí šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 19. decembra 2012