PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/309
ze dne 26. února 2015,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1195/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka.
(2)
Na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii, zahájila Komise šetření prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (3). Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zmíněné oznámení předmětem opravy, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. září 2014 (dále jen „oprava“) (4).
2. Období šetření a posuzované období
(3)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní vyrovnávací clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Egejské sdružení vývozců (dále jen „sdružení AEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se uskutečnilo dne 26. listopadu 2014. Během uvedeného slyšení se projednávala údajná změna definice výrobku prostřednictvím opravy, začlenění uzeného pstruha duhového do definice výrobku a výpočet reprezentativnosti. Druhé setkání s úředníkem pro slyšení se konalo dne 8. ledna 2015. Kromě otázek projednávaných na slyšení dne 26. listopadu 2014 se diskutovalo o metodice použité pro analýzu újmy a o navrhovaném přístupu ve věci závazků.
(6)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(7)
Všem stranám Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruha duhového pocházejícího z Turecka a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(8)
Připomínky předložené stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
4. Odběr vzorků
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací se sdružení AEA vyjádřilo k opravě oznámení o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění a tvrdilo, že prostřednictvím uvedené opravy rozšířila Komise definici výrobku. Kvůli tomuto údajnému rozšíření definice výrobku nebylo možné vyloučit, že někteří turečtí vývozci se při zahájení řízení nepřihlásili a nevyplnili formulář pro výběr vzorku. Výběr vzorku vyvážejících výrobců tedy již nemusí být reprezentativní. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 18 skupin vyvážejících výrobců v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu do Unie uskutečněného těmito společnostmi v roce 2013 představoval veškerý vývoz z Turecka do Unie, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Na tento vzorek připadá 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. Vzorek je tedy reprezentativní a tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla zamítnuta.
(11)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 9. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Individuální zjišťování
(12)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
(13)
Komise tyto žádosti odmítla, jelikož počet vyvážejících výrobců je tak velký, že individuální zjišťování by představovalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Po poskytnutí prozatímních informací, jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise rozšířila v rámci šetření definici výrobku prostřednictvím opravy, což je údajně potvrzeno v čl. 1 odst. 1 prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že toto rozšíření definice výrobku bylo protiprávní. Kromě toho tato strana tvrdila, že zúčastněné strany měly být ohledně tohoto údajného rozšíření definice výrobku konzultovány. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(16)
Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato oprava neměla vliv na rozsah definice, ale byla čistě redakční. Definice výrobku tedy již od začátku zahrnovala porce pstruha duhového ve všech různých obchodních úpravách. Během šetření vyšlo najevo, že popis různých úprav v rámci definice výrobku byl nejednoznačný a že existovaly určité nesrovnalosti mezi různými jazykovými verzemi zveřejněnými v Úředním věstníku Evropské unie, které vyžadovaly objasnění. Například doslovný výklad definice výrobku měl zahrnovat skutečnost, že živé ryby byly vykuchány. Vyšlo však najevo, že všechny zúčastněné strany, které byly požádány, aby vyplnily příslušné dotazníky, uváděly všechny typy výrobku i přes tuto administrativní chybu, a proto se dospělo k závěru, že obecně všichni pochopili, že do definice výrobku byly již při zahájení současného šetření zahrnuty všechny typy. Zúčastněné strany byly informovány ihned po zveřejnění opravy e-mailem, ale žádná z nich nepředložila žádné připomínky ani netvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu. Během šetření také vyvážející výrobci uváděli Komisi výrobky ve veškerých vyráběných úpravách, na něž se vztahuje definice výrobku. Tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(17)
Dvě zúčastněné strany zopakovaly, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Zpochybnily závěr Komise v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ -, na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a znovu odkazovaly na dvě předcházející antidumpingová šetření týkající se jiných rybích produktů (velkých duhových pstruhů a lososů), jež byla dokončena v letech 2004 (5) a 2005 (6) a v nichž uzené výrobky do definice výrobku zahrnuty nebyly. Tyto strany uvedly informace o účincích uzení, které údajně mění výše uvedené vlastnosti. Kromě toho zopakovaly, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav výrobku se podstatně liší a že výrobní postup uzeného filé zahrnuje značné náklady na uzení.
(18)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA tvrdilo, že Komise neobjasnila, jaké jsou základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti uzeného a neuzeného pstruha, které byly shledány podobnými. Sdružení AEA dále tvrdilo, že poskytlo důkazy prokazující, že uzený pstruh má například odlišnou chemickou strukturu, odlišné organoleptické vlastnosti a odlišnou výživovou hodnotu než neuzený pstruh.
(19)
Bez ohledu na účinky uzení se Komise domnívá, že nejdůležitější základní vlastnosti popsané v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají podobné a že uzení neodůvodňuje vyloučení uzených výrobků z definice výrobku. V rozporu s tím, co tvrdilo sdružení AEA, si výrobek, kterým je pstruh v různých úpravách určený k lidské spotřebě, uchovává své vlastnosti a své základní chemické a výživové charakteristiky i v uzeném stavu. Informace o účincích uzení, jež strany předložily, neposkytly důkaz o tom, že by se výše uvedené základní charakteristiky v procesu uzení zásadně změnily. Tato otázka byla projednávána rovněž během slyšení u úředníka pro slyšení zmíněných v 5. bodě odůvodnění. Kromě toho jsou všechny kategorie dotčeného výrobku, včetně uzeného pstruha, zahrnuty v kapitole 3 kombinované nomenklatury (7) a jsou jasně odděleny od přípravků z ryb, na něž se vztahuje kapitola 16 téže nomenklatury. Pokud jde o odlišnou strukturu nákladů, dotčené strany své tvrzení nijak konkrétněji nedoložily. Kromě toho, jak je již uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav je ve skutečnosti podobná. U každé úpravy byly hlavní nákladovou složkou (představující více než 50 % celkových nákladů) náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Nicméně, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl proveden výpočet cenového podbízení srovnáním cen podle typu výrobku. Kromě toho, jak je již vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(20)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA a turecká vláda zopakovaly, že zahrnutí uzeného pstruha do definice výrobku ve stávajícím šetření je v rozporu s předchozí praxí a že Komise dostatečně nevysvětlila údajný odklon od své předchozí praxe.
(21)
Jak již bylo vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Jelikož uzené výrobky nebyly během uvedených předchozích šetření předmětem stížností, Komise skutečně nezjišťovala, zda mohly být zahrnuty do působnosti šetření v hypotetickém případě, že by byly uvedeny v podnětu. Proto je tvrzení, že se současné šetření odchyluje od předchozí praxe, nesprávné, a tudíž bylo zamítnuto.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se 24. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Státní podpora investic do akvakultury
(23)
Jelikož ohledně státní podpory investic do akvakultury nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 38. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Přímé a nepřímé dotace poskytované producentům pstruhů
(24)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku a turecká vláda zpochybnili metodiku Komise pro výpočet průměrné výše nepřímé subvence, jelikož byli zohledněni pouze producenti pstruhů, kteří dostávají přímé platby. Požadovali, aby Komise použila číselné údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod zveřejněné tureckým statistickým úřadem (8) v září 2014. Po poskytnutí konečných informací obě strany své tvrzení zopakovaly. Komise se domnívá, že předložené údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod v Turecku během období šetření, přestože byly předloženy až po inspekcích na místě, jsou spolehlivé, a proto toto tvrzení přijala.
(25)
V důsledku toho byla průměrná výše nepřímé subvence vypočtená s ohledem nákupy dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, změněna z 0,60 TL na 0,51 TL/kg na základě „ekvivalentu celé ryby“, a sice podle následujícího výpočtu:
-
celková celostátní subvence poskytnutá podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník,
-
minus výše přímé dotace obdržené vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
minus poplatek ve výši 0,2 % převedených na odborové svazy jakožto právní předpoklad pro obdržení přímé dotace.
Tato částka pak byla vydělena celkovou produkcí pstruha z vnitrozemských vod bez produkce pstruha vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS) podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník.
(26)
Průměrná výše subvence na kg vypočtená na základě „ekvivalentu celé ryby“ u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tedy byla založena na výši přímé subvence obdržené za činnost v oblasti chovu a na průměrné výši subvence poskytované tureckou vládou, tj. 0,51 TL na kg, vypočteno na základě „ekvivalentu celé ryby“, s ohledem na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pokud existují. Celková výhoda pak byla vyjádřena jako procentní podíl z hodnoty CIF.
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku navrhl mírně upravenou metodu výpočtu, pokud jde o výši subvence u nakoupených surovin od jiného vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise tento návrh přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže v 33. bodě odůvodnění.
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že Komise napadla částku přímé subvence, která jim byla vyplacena, ale nikoli skutečnou výhodu. Obdržené částky však údajně představovaly zdanitelný příjem. Proto by od celkové výše obdržené přímé subvence měla být odečtena použitelná daň z příjmu právnických osob, která v Turecku činí 20 %. Z čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení údajně vyplývá, že „poplatky za podání žádosti nebo jiné náklady, které byly nezbytně vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána“ by měly být odečteny z výše subvence. Vyvážející výrobci se domnívají, že platba použitelné daně z příjmu právnických osob je předpokladem pro získání finančních prostředků, které jim byly vyplaceny, a proto by měla být považována za „jiné náklady“, které byly vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána.
(29)
Toto tvrzení Komise zamítla. V základním nařízení neexistuje žádný právní základ, který by navrhovanou metodiku podporoval. Daně nelze považovat za náklady podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Platba daně z příjmu právnických osob je podle tureckého zákona o daních povinností, která se použije na všechny společnosti bez ohledu na to, zda dostávají subvence, či nikoli. V rozporu s tím, co se domnívají vyvážející výrobci, není předpokladem pro získání finančních prostředků platba daní z příjmu právnických osob, ale skutečný chov pro účely produkce dotčeného výrobku.
(30)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že jelikož museli na výplatu subvencí dlouhou dobu čekat, vznikly jim mezitím značné finanční náklady. Proto očekávají, že Komise provede úpravy u obdržené částky výhody směrem dolů, aby tyto finanční náklady zohlednila. V tomto ohledu odkazují vyvážející výrobci zařazení do vzorku na 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž Komise určila výhodu na základě osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) u nakoupených strojů a vybavení a kvantifikovala tuto výhodu jako „úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena“.
(31)
Toto tvrzení je neopodstatněné. Ve skutečnosti musí odpovědné správní subjekty zavést nezbytné postupy a mechanismy dohledu, aby mohly řídit tak rozsáhlý subvenční režim. Proto je normální, že u takového režimu, v jehož rámci je oprávněno velké množství chovatelů v odvětví akvakultury v Turecku, může trvat určitou dobu, než budou subvence poskytnuty. Činit paralelu s 42. bodem prozatímního nařízení je zavádějící. Výhoda v oblasti DPH, která je v něm popsána, představuje subvenční režim zamýšlený tureckou vládou, zatímco možné finanční náklady jsou přidruženými náklady, které obvykle vznikají a jejichž náhradu turecká vláda nezamýšlí.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se přímých a nepřímých subvencí, potvrzuje se 50. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí přímých a nepřímých subvencí tato:
Přímé a nepřímé subvence
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované půjčky
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku uvedl, že Komise považovala určitou půjčku za napadnutelnou subvenci, i když byla určena na investici, jež se netýkala dotčeného výrobku.
(35)
Toto tvrzení Komise odmítla. V průběhu šetření bylo zjištěno, že tento vyvážející producent pstruha duhového získal takovou půjčku, která je napadnutelná, jelikož je specifická pro odvětví akvakultury. Dospělo se k závěru, že je nepodstatné, že uvedený režim není specifický pro právnickou osobu produkující výrobek, který je předmětem šetření, protože tento program je specifický jako takový a jeho výhody lze spojovat s výrobou dotčeného výrobku. To je případ posledně jmenované skutečnosti, protože subvencovaná půjčka snížila celkové finanční náklady výrobce, což rovněž prospívá dotčenému výrobku. Nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je řízení finančních zdrojů dotčenými vyvážejícími výrobci uskutečňováno takovým způsobem, aby celkové finanční náklady společnosti nebyly ovlivněny poskytnutím půjčky.
(36)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedl jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku, že Komise nerozdělila správně výhodu subvencované půjčky mezi dvě různé právnické osoby v téže skupině, jelikož dotčený výrobek vyrábí pouze jedna právnická osoba.
(37)
Komise toto tvrzení přijala a rozdělila výhodu na základě obratu jednotlivých právnických osob. Výhoda připadající na dotčený výrobek je prakticky nulová, a proto by neměla být v celkové výši subvencování zohledněna.
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací, pokud jde o půjčky, jež byly napadnuty, zpochybnil jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku výpočet poměru obratu, který použila Komise při rozdělování výhody na vývoz dotčeného výrobku do Unie. Tvrdil, že pro účely výpočtu poměru obratu ke stanovení částky subvencovaných půjček by měl být prodej dotčeného výrobku na vývoz vydělen celkovým obratem společnosti, včetně prodeje pstruha a jiných produktů jak na domácím trhu, tak na vývoz do EU.
(39)
Komise toto tvrzení přijala. Nicméně navzdory této nové metodice zůstala rozpětí subvencovaných půjček stejná.
(40)
Jelikož k subvencovaným půjčkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí subvencovaných půjček tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Özpekler
0,3 %
4. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
(42)
Jelikož k zemědělskému pojišťovacímu poolu a zvýhodněným sazbám pojistného nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 82. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dotace na poradenské služby
(43)
Jelikož k dotacím na poradenské služby nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(44)
Jelikož k dotacím na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Výpočet celkového subvenčního rozpětí
(45)
Po poskytnutí prozatímních informací upozornily dvě společnosti zařazené do vzorku na administrativní chybu při zaokrouhlování ve výpočtu celkového subvenčního rozpětí. Komise toto tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže.
(46)
Jelikož k metodice výpočtu celkového subvenčního rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran jsou konečná subvenční rozpětí použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením tato:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený průměr vzorku
7,6 %
Celostátní subvenční rozpětí
9,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, z údajů o celkové výrobě v Unii. Tvrdili, že odvětví zpracování ryb v Unii bylo proto de facto z šetření vyloučeno.
(49)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a domnívá se, že Komise měla provést buď i) integrovanou analýzu na základě celkové kombinované produkce chovatelů a zpracovatelů v Unii, nebo ii) dvoustupňovou analýzu na základě počáteční segmentované analýzy újmy segmentu chovatelů na jedné straně a segmentu zpracovatelů na straně druhé s následným začleněním do analýzy celého odvětví. Tato strana tvrdila, že posledně jmenovaná možnost by byla v souladu s judikaturou WTO ve věci ES - Losos (9), jakož i s předchozí praxí Komise (10). Tato strana však neposkytla žádný odhad ohledně toho, jaké účinky by tyto případné alternativní metodiky měly na analýzu újmy. Kromě toho tatáž zúčastněná strana tvrdila, že tato metodika je v rozporu se skutečností, že dovoz určený k dalšímu zpracování je zahrnut jak do objemu dovozu, tak do výroby v Unii.
(50)
Po poskytnutí konečných informací i turecká vláda vznesla argument, že údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, by měly být zahrnuty do celkové výroby v Unii.
(51)
Kromě toho turecká vláda tvrdila, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je jiný než objem výroby použitý pro analýzu reprezentativnosti, což tedy mohlo vést k nesprávným výsledkům. Turecká vláda rovněž zopakovala své připomínky týkající se údajných nedostatků analýzy reprezentativnosti.
(52)
Stávající šetření zahrnovalo všechny výrobce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé v Unii. Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii zahrnoval různé kroky a typy výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a byl považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Výše uvedené tvrzení, že odvětví zpracování ryb bylo de facto z analýzy vyloučeno, je proto nesprávné a bylo odmítnuto.
(53)
Kromě toho nebyly k dispozici žádné údaje, které by umožnily Komisi provést segmentovanou analýzu různých kroků a typů produkce. Kromě toho, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, a proto nebylo možné, aby Komise shromáždila údaje pro jednotlivé segmenty. Navrhovaná segmentovaná analýza tedy nebyla v tomto případě možná.
(54)
Kromě toho byl dovoz určený k dalšímu zpracování zahrnut do údajů o výrobě proto, aby se získal co nejlepší odhad objemu výroby. V každém případě dovoz dotčeného výrobku (kromě uzených pstruhů) určeného k dalšímu zpracování představoval méně než 3 % celkové výroby v Unii vypočtené podle této metodiky, a alternativní metodika spočívající ve vyloučení tohoto dovozu z údajů o výrobě v Unii by proto neměla žádný významný dopad na tento ukazatel újmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočtený pro účely analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy odráží skutečnost, že během šetření byly získány přesnější informace, zatímco analýza reprezentativnosti byla založena na obezřetném posouzení důkazů prima facie dostupných v době provádění analýzy reprezentativnosti. Komise rovněž reagovala na konkrétní otázky turecké vlády ohledně analýzy reprezentativnosti prostřednictvím zveřejnění individuálníchinformací poskytnutých dne 18. prosince 2014 a během slyšení u úředníka pro slyšení dne 8. ledna 2015. Argument, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je potenciálně nesprávný z důvodu rozdílných zdrojů u analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy, byl proto zamítnut.
(56)
Jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem výroby byl založen na údajích od Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), které se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Část dovozu určená k dalšímu zpracování byla připočtena k objemu produkce živých ryb v Unii, a to na základě informací shromážděných a ověřených během tohoto šetření. Jelikož objem výroby se vypočítává na základě „ekvivalentu celé ryby“, není žádný rozdíl v tom, zda se počítá z první formy prodeje, tedy „živé ryby“, nebo z poslední možné formy prodeje, tedy „zpracované ryby“. Kdyby tedy byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení. I přes skutečnost, že celkový objem výroby byl založen zejména na údajích o produkci živých ryb, aby se zamezilo dvojímu započtení, použitá metodika nevyloučila jiné typy výroby v Unii (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a činitele, které mají vliv na újmu, odkazují na celé výrobní odvětví Unie, tj. na odvětví živých ryb i na odvětví jejich dalšího zpracování. Proto v rozporu s tím, co tvrdila tato strana, metodika použitá ke stanovení celkového objemu výroby v Unii nevyloučila odvětví zpracování pstruhů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(57)
V každém případě, i kdyby metodika navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby, byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii a dokonce i kdyby to vedlo k nadhodnocení některých ukazatelů újmy, jako je objem výroby, objem prodeje, výrobní kapacita a zaměstnanost, tyto ukazatele by za posuzované období stále vykazovaly stejné trendy, protože objem zpracovaný zpracovatelským odvětvím je spojen s objemem produkce živých ryb.
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 99. a 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celková spotřeba v Unii byla proto podhodnocena. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by poskytla dodatečné zdůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, a tvrdila, že metodika Komise pro stanovení spotřeby v Unii je vnitřně nelogická a jejím výsledkem je nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu.
(60)
Jak je vysvětleno v 52. a 56. bodě odůvodnění, odvětví zpracování ryb v Unii ve skutečnosti ze zmíněné analýzy vyloučeno nebylo. Nicméně údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Téhož výsledku by bylo bývalo dosaženo, kdyby byl celkový objem výroby stanoven na základě údajů o pstruzích, kteří byli dále zpracováni, převedených na „ekvivalent celé ryby“. Kdyby však byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné umělé navýšení celkového objemu výroby a spotřeby v Unii. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(61)
Údajný dopad na podíl tureckého dovozu na trh je objasněn v 64. bodě odůvodnění.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(63)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že tato metodika vedla k nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, tato strana neposkytla pro své tvrzení žádný důkaz.
(64)
Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Kdyby byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné podhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 106. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že dovozní ceny z Turecka by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu v rámci této skladby mají významný dopad na průměrnou cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(67)
Považuje se za vhodné, že pro účely stanovení a posouzení trendů všeobecných ukazatelů újmy v souvislosti s cenami dotčeného výrobku během posuzovaného období, jak požaduje článek 3 základního nařízení, by měla být použita vážená průměrná dovozní cena, která se týká dotčeného výrobku podle jeho definice. Ve skutečnosti se podrobné údaje shromažďují pouze za období šetření. Proto nejsou k dispozici údaje týkající se typů výrobků za celé posuzované období. V každém případě by vážená průměrná dovozní cena umožnila posoudit trend pro dotčený výrobek. Skutečnost, že jeden trend by se údajně u určitých typů výrobků lišil, nemůže vyvrátit platnost všeobecného trendu. Kromě toho je cena vážená, aby se přihlédlo zejména k hmotnosti jakéhokoli typu výrobku v jeho různých složeních.
(68)
Na druhou stranu použila Komise pro účely stanovení cenového podbízení v průběhu období šetření, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vážený průměr prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu a srovnala je s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu dotčeného výrobku od tureckých spolupracujících výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight), s odpovídajícími úpravami o cla a náklady po dovozu.
(69)
Z výše uvedených důvodů byl tento argument zamítnut.
(70)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila tatáž strana skutečnost, že Komise neprovedla žádné úpravy o náklady po dovozu. Komise v návaznosti na toto tvrzení dále zkoumala dostupné informace a použila průměrné náklady po dovozu, které vznikly dovozci ve spojení vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku.
(71)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Po zohlednění úpravy popsané výše v 70. bodě odůvodnění činil vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie mezi 2 % a 16 % (průměrné rozpětí cenového podbízení činilo 6 %).
(72)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 109. až 111. a 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecné poznámky
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací turecká vláda požádala, aby Komise poskytla informace o makroekonomických ukazatelích újmy agregovaných pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tato strana své tvrzení zopakovala i po poskytnutí konečných informací. Je praxí Komise, že makroekonomické ukazatele se stanoví a analyzují na úrovni Unie, a nikoli na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ve skutečnosti se má za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(74)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 118. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(75)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celkový objem výroby v Unii byl proto podhodnocen.
(76)
Jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise analyzovala celé výrobní odvětví Unie, včetně producentů živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé, a, jak je vysvětleno v 56. a 60. bodě odůvodnění, celkový objem výroby v Unii nebyl metodikou, kterou Komise použila, dotčen. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od svazu FEAP zahrnovaly pouze údaje o 13 členských státech a že z tohoto důvodu byl celkový objem výroby v Unii podhodnocen.
(78)
Údaje od svazu FEAP skutečně nezahrnovaly členské státy s celkovým objemem výroby nižším než 1 000 tun („ekvivalentu celé ryby“) ročně, tyto údaje by však vzhledem k malému množství neměly žádný významný dopad na stanovené trendy. Kromě toho tato strana neprokázala, že by zahrnutí zbývajících členských států mohlo mít nějaký potenciální dopad na celkové údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(79)
Po poskytnutí konečných informací turecká vláda prohlásila, že údaje o výrobě od dvou členských států, konkrétně Bulharska a Rumunska, které byly vyloučeny, ve skutečnosti ukazují, že tyto dva členské státy vyrobily v roce 2011 více než 1 000 tun. Nicméně objem výroby, na který odkazuje turecká vláda, se vztahuje v zásadě na produkci velkého pstruha, který není výrobkem, jenž je předmětem tohoto šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní kapacita popsaná ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je nesprávná, protože byla vypočtena na základě nesprávně stanoveného objemu výroby, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. Kromě toho tato zúčastněná strana tvrdila, že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jelikož vzorek zahrnoval výrobce v Unii zastupující různé fáze produkce, jako je uzení, zatímco objem výroby údajně zahrnoval pouze živé pstruhy. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na průměrné míře využití kapacity výrobců zařazených do vzorku, a nikoli na použití specifických údajů odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové výrobní kapacity v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení kapacity by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(81)
Jak je uvedeno v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění, Komise ze své analýzy odvětví zpracování v Unii nevyloučila, a argument, že objem výroby byl nesprávně vypočten, byl zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od dvou konkrétních odvětví. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení kapacity na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, míra využití kapacity stanovená Komisí byla v souladu s objemem výroby Unie. Argument, že stanovení kapacity na základě neúplných čísel o celkové výrobě a že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích o výrobcích v Unii zařazených do vzorku, byl rovněž zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj míry využití kapacity by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(83)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že z analýzy byla vyloučena tato část zpracovatelského odvětví v Unii jako taková. Tato strana proto tvrdila, že objem prodeje výrobního odvětví Unie je podhodnocen a že výpočet podílu na trhu na tomto základě je nesprávný. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a navrhla, že Komise měla vycházet z alternativních metodik popsaných ve 49. bodě odůvodnění, aniž by jejich význam pro své zjištění dále podložila.
(84)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že objem výroby byl stanoven nesprávně a že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Argument, že objem prodeje a podíl na trhu byly stanoveny nesprávně, byl proto následně také zamítnut. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, segmentovanou analýzu nebylo možné provést, a proto byla zamítnuta. Pokud by však metodika výpočtu objemu prodeje navržená touto zúčastněnou stranou byla přijata, mělo by to za následek dvojí započtení, a tudíž nadhodnocení objemu prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(85)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 129. a 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.3. Růst
(86)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(87)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a že proto byla podhodnocena zaměstnanost. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na zaměstnanosti u výrobců zařazených do vzorku a místo toho měly být použity údaje od těchto dvou konkrétních odvětví. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové zaměstnanosti v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení zaměstnanosti by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(88)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení zaměstnanosti na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaj o zaměstnanosti stanovený Komisí byl v souladu s objemem výroby Unie. Komise při stanovení údajů o zaměstnanosti ve skutečnosti zohlednila celé výrobní odvětví Unie včetně zpracovatelského odvětví. Argument, že zaměstnanost byla stanovena nesprávně, byl proto také zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj zaměstnanosti by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(89)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 135. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(90)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu dotčeného výrobku v rámci této skladby by měly významný dopad na průměrnou prodejní cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(91)
Avšak analogicky z důvodů uvedených v 67. a 68. bodě odůvodnění byl tento argument zamítnut.
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 140. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.3. Zásoby
(94)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(95)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 146. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(96)
Na základě výše uvedené celkové analýzy příslušných makro- a mikroekonomických faktorů a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry stanovené ve 152. až 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že celé výrobní odvětví Unie včetně všech různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek subvencovaného dovozu
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 157. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
2.1. Dovoz ze třetích zemí
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 166. a 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 169. a 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Konkurence jiných druhů ryb
(101)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena konkurencí jiných druhů ryb. Tyto strany citovaly studie (11), které údajně prokazují, že jiné druhy ryb konkurují porcovanému pstruhu duhovému na německém trhu. Dotčené strany dále tvrdily, že kromě údajné konkurence velkého pstruha, lososa a pangase existuje rovněž konkurence tresky, platýse, makrely a okouníka, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie.
(102)
Výše uvedené studie, na něž dotčené strany odkazovaly, neobsahují žádné přesvědčivé důkazy ani ohledně německého trhu, ani ohledně trhu Unie jakožto celku, které by podpořily daná tvrzení. Těmto tvrzením rovněž odporuje skutečnost, že během celého posuzovaného období se turecký dovoz pstruha duhového zvýšil, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak z hlediska objemu prodeje v Unii.
(103)
Údajná konkurence jiných druhů ryb by za žádných okolností nemohla vysvětlit zhoršení celkové hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ztrátu podílu na trhu ve srovnání s dovozem z Turecka, jehož objem během posuzovaného období narůstal.
(104)
Na základě toho byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(105)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 171. až 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5. Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(106)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad administrativní zátěže v členských státech.
(107)
Administrativní a regulační zátěží, včetně údajných omezených možností využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury v členských státech, jako faktorem, který mohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(108)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(109)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad tlaku na ceny a silné vyjednávací pozice maloobchodního odvětví.
(110)
Tlakem na ceny a silnou vyjednávací pozicí maloobchodního odvětví jako faktory, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(111)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(112)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad některých dalších faktorů, jako jsou údajné nadměrné investice, otázky týkající se životního prostředí a soudní spory, na jednotlivé výrobce v Unii.
(113)
Těmito faktory se však zabýval 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(114)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(115)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 187. až 189. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena subvencovaným dovozem a že žádné jiné faktory posuzované jednotlivě i společně nenarušují příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 191. až 194. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(117)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásili dva další dovozci a tvrdili, že uložení cla na pstruha z Turecka by na ně mělo negativní dopad. Tyto strany však svá tvrzení nedoložily. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
(118)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 195. a 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 199. až 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(120)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 204. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka není v zájmu Unie.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(121)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(122)
Vzhledem k úpravám popsaným výše v 70. a 71. bodě odůvodnění byla rozpětí újmy revidována, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění níže.
(123)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 206. až 217. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 15 základního nařízení by měla být uložena konečná vyrovnávací cla v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot subvenčního rozpětí a rozpětí újmy.
(125)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce tureckých vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(126)
Pro spolupracující turecké společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Jiné spolupracující společnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(129)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni použije, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
3. Závazky
(133)
Po zveřejnění prozatímního nařízení nabídlo 15 vyvážejících výrobců cenové závazky v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(134)
Komise tyto nabídky pečlivě posoudila s ohledem na specifické okolnosti vztahu s Tureckem. Komise však dospěla k závěru, že tyto závazky by při tomto řízení nebyly praktické. Důvodem je vysoký počet obchodních úprav dotčeného výrobku, významné cenové rozdíly mezi jednotlivými úpravami dotčeného výrobku a riziko křížové kompenzace v důsledku prodeje jiných výrobků týmž odběratelům.
(135)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana (AEA) tvrdila, že důvody, proč by závazky neměly být považovány za praktické, nejsou správné. Zaprvé tvrdila, že počet obchodních úprav je omezený, že jsou jasně identifikovatelné prostřednictvím kódů TARIC a v případě nutnosti lze některé úpravy seskupit, a zadruhé, že existence významných cenových rozdílů mezi jednotlivými úpravami nebude mít za následek neproveditelnost závazků, protože mohou být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro různé obchodní úpravy, a konečně, že podobné závazky byly přijaty již dříve v případě jiných produktů rybolovu (losos) (13).
(136)
Zaprvé je třeba uvést, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nabídli závazky a pro něž Komise disponovala podrobnými informacemi, vyváželi během období šetření 7 odlišných obchodních úprav dotčeného výrobku. Tyto úpravy nelze jasně identifikovat podle kódů TARIC. Navíc by jakékoliv seskupení obchodních úprav vyžadujících odlišné ceny mohlo vést ke křížové kompenzaci mezi minimálními dovozními cenami různých obchodních úprav. Zadruhé, pokud by byl vysoký počet vyvážejících výrobců a obchodních úprav spolu s významnými cenovými rozdíly mezi jednotlivými úpravami zmírněn vysokým počtem minimálních dovozních cen, jak navrhovala tato zúčastněná strana, bylo by pak sledování závazků ještě více nepraktické. Zatřetí, zmírnění rizika křížové kompenzace prostřednictvím průběžného sledování ustanovení o tom, že se stejným odběratelům již nesmí prodávat jiné výrobky, by bylo nepřiměřeně náročné na zdroje, a proto nepraktické. A konečně, pokud jde o uvedený příklad s lososem, závazky přijaté v té době se ukázaly jako nepraktické, o čemž svědčí četné případy jejich stažení během období, kdy byla opatření uplatňována. Z výše uvedených důvodů byly argumenty, že závazky by byly v tomto případě praktické, zamítnuty.
(137)
Tyto nabídky cenových závazků byly proto odmítnuty.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(138)
Vzhledem ke zjištěným subvenčním rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, by měly být uvolněny.
(139)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Společnosti uvedené v příloze
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního vyrovnávacího cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 1195/2014 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, se uvolní.
Článek 3
V případech, kdy nový vyvážející výrobce Turecku poskytne Komisi dostatečný důkaz, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Turecku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 7,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/309
z 26. februára 2015,
ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1195/2014 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uložila dočasné vyrovnávacie clo na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku.
(2)
Na základe podnetu, ktorý 3. januára 2014 podalo Dánske združenie akvakultúry (Danish Aquaculture Association) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac než 25 % celkovej výroby niektorých pstruhov dúhových v Únii, Komisia začala prešetrovanie prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) (3). Ako sa uvádza v odôvodnení 1 dočasného nariadenia, oznámenie o začatí konania bolo predmetom korigenda, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. septembra 2014 (ďalej len „korigendum“) (4).
2. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(3)
Ako sa uvádza v odôvodnení 23 dočasného nariadenia, prešetrovanie subvencovania a ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
3. Ďalší postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo uložené dočasné vyrovnávacie clo (ďalej len „predbežné zverejnenie“), niekoľko zúčastnených strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k predbežným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.
(5)
Egejské združenie vývozcov (Aegean Exporters' Association, ďalej len „AEA“) požiadalo o vypočutie úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach (ďalej len „úradník pre vypočutie“). Vypočutie sa konalo 26. novembra 2014. Počas vypočutia sa prediskutovala údajná zmena vymedzenia výrobku prostredníctvom korigenda, začlenenie údeného pstruha dúhového do vymedzenia výrobku a výpočet reprezentatívnosti. Druhé vypočutie úradníkom pre vypočutie sa konalo 8. januára 2015. Okrem záležitostí, ktoré sa riešili 26. novembra 2014, sa diskutovalo o metodike použitej pri analýze ujmy a o navrhovanom prístupe v súvislosti so záväzkami.
(6)
Posúdili sa ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zúčastnené strany, a predbežné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(7)
Komisia informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné vyrovnávacie clo na dovoz pstruha dúhového s pôvodom v Turecku a s konečnou platnosťou vybrať sumy zabezpečené dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa konečného zverejnenia.
(8)
Pripomienky, ktoré predložili zúčastnené strany, sa posúdili a prípadne zohľadnili.
4. Výber vzorky
(9)
Po predbežnom zverejnení sa AEA vyjadrilo ku korigendu k oznámeniu o začatí konania uvedenom v odôvodnení 2 a tvrdilo, že prostredníctvom daného korigenda Komisia rozšírila vymedzenie výrobku. Z dôvodu údajného rozšírenia vymedzenia výrobku sa nedalo vylúčiť, že niektorí tureckí vývozcovia sa pri začatí konania neprihlásili a nevyplnili formulár na výber vzorky. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov už teda nemusí byť reprezentatívny. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoju pripomienku bez toho, aby poskytla akékoľvek ďalšie odôvodnenie alebo vysvetlenie.
(10)
Osemnásť skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Ako sa uvádza v odôvodnení 14 dočasného nariadenia, celkový deklarovaný objem vývozu do Únie počas roka 2013, ktorý uskutočnili tieto spoločnosti, predstavoval celý vývoz z Turecka do Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 15 dočasného nariadenia, podľa článku 27 ods. 1 Komisia vybrala vzorku štyroch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie. Vzorka predstavuje 64 % vývozu príslušného výrobku do Únie. Vzorka je teda reprezentatívna a tvrdenie uvedenej strany v tejto súvislosti bolo zamietnuté.
(11)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu vzorky, odôvodnenia 9 až 17 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. Individuálne preskúmanie
(12)
Jedenásť spoločností alebo skupín spoločností požiadalo o individuálne preskúmanie podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia.
(13)
Komisia tieto žiadosti zamietla, pretože počet vyvážajúcich výrobcov je taký veľký, že by individuálne posúdenie predstavovalo neprimeranú záťaž a bránilo by včasnému ukončeniu prešetrovania.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(14)
Ako sa uvádza v odôvodnení 24 dočasného nariadenia, príslušným výrobkom sú pstruhy dúhové (Oncorhynchus mykiss):
-
živé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg alebo
-
čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené:
-
vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, tiež vypitvané alebo nevypitvané s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo
-
bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, tiež vypitvané alebo nevypitvané s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo
-
vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,
s pôvodom v Turecku, v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(15)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 9, jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia prostredníctvom korigenda rozšírila v rámci prešetrovania vymedzenie výrobku, čo bolo údajne potvrdené článkom 1 ods. 1 dočasného nariadenia. Táto strana tvrdila, že takéto rozšírenie vymedzenia výrobku je nezákonné. Okrem toho strana tvrdila, že o údajnom rozšírení vymedzenia výrobku mali prebehnúť konzultácie so zúčastnenými stranami. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoju pripomienku bez toho, aby poskytla akékoľvek ďalšie odôvodnenie alebo vysvetlenie.
(16)
Ako sa uvádza v odôvodnení 25 dočasného nariadenia, oprava bola čisto redakčná a nemala dosah na vymedzenie výrobku. Vymedzenie výrobku tak už od začiatku zahŕňalo porcie pstruha dúhového vo všetkých rôznych úpravách. Počas prešetrovania vyšlo najavo, že opis rôznych úprav v rámci vymedzenia výrobku bol nejednoznačný a že medzi rôznymi jazykovými verziami uverejnenými v Úradnom vestníku Európskej únie boli nezrovnalosti, ktoré si vyžadovali objasnenie. Napríklad podľa doslovného výkladu vymedzenia výrobku by živé ryby mali byť vypitvané. Vyšlo však najavo, že všetky zúčastnené strany, ktoré boli vyzvané, aby vyplnili príslušné dotazníky, uvádzali všetky typy výrobku aj napriek tejto administratívnej chybe, a preto sa dospelo k záveru, že sa jednotne chápalo, že do vymedzenia výrobku boli už pri začatí súčasného prešetrovania zahrnuté všetky typy. Zúčastnené strany boli prostredníctvom elektronickej pošty informované hneď po uverejnení korigenda, žiadna z nich však nepredložila pripomienky ani netvrdila, že bolo porušené jej právo na obhajobu. Počas prešetrovania vyvážajúci výrobcovia tiež oznámili Komisii všetky vyrábané obchodné úpravy, na ktoré sa vzťahuje vymedzenie výrobku. Tvrdenia dotyčnej strany v tejto súvislosti boli preto zamietnuté.
(17)
Dve zúčastnené strany zopakovali, že údený pstruh by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku. Spochybnili záver Komisie uvedený v odôvodnení 29 dočasného nariadenia, že rôzne úpravy - „živé“, „chladené“, „mrazené“ alebo „údené“ - zahrnuté do vymedzenia príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, a opäť poukázali na dve predchádzajúce antidumpingové prešetrovania týkajúce sa iných výrobkov z rýb (veľkého pstruha dúhového a lososa), ktoré boli uzatvorené v rokoch 2004 (5) a 2005 (6) a v prípade ktorých sa vymedzenie výrobku na údené výrobky nevzťahovalo. Tieto strany uviedli informácie o účinkoch procesu údenia, ktorý údajne mení vyššie uvedené vlastnosti. Okrem toho zopakovali, že štruktúra nákladov údeného filé a ďalších úprav výrobku by sa značne líšila a že výrobný postup údeného filé zahŕňa značné náklady na údenie.
(18)
Po konečnom zverejnení AEA tvrdilo, že Komisia neobjasnila, ktoré boli základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti údeného a neúdeného pstruha, v prípade ktorých sa zistilo, že sú podobné. AEA ďalej tvrdilo, že poskytlo dôkazy, podľa ktorých má údený losos napríklad inú chemickú štruktúru, iné organoleptické vlastnosti a iné výživové hodnoty ako neúdený pstruh.
(19)
Komisia posúdila, že napriek účinkom procesu údenia zostávajú hlavné základné vlastnosti vysvetlené v odôvodnení 29 dočasného nariadenia podobné a neodôvodňujú vyňatie údených výrobkov z vymedzenia výrobku. Na rozdiel od toho, čo tvrdilo AEA, výrobok, ktorým je pstruh v rôznych úpravách určený na ľudskú spotrebu, si zachováva svoje vlastnosti a základné chemické a výživové hodnoty aj v údenom stave. Informácie o účinkoch procesu údenia, ktoré strany predložili, neposkytli dôkaz, že by sa vyššie uvedené základné vlastnosti procesom údenia podstatne zmenili. O tejto otázke sa diskutovalo aj počas vypočutí úradníkom pre vypočutie uvedených v odôvodnení 5. Na všetky kategórie príslušného výrobku vrátane údeného pstruha sa navyše vzťahuje kapitola 3 kombinovanej nomenklatúry (7) a tieto kategórie sú jasne odlíšené od prípravkov z rýb, na ktoré sa vzťahuje kapitola 16 tej istej nomenklatúry. Pokiaľ ide o štruktúru nákladov, príslušné strany neposkytli ďalšie odôvodnenie pre svoje tvrdenie. Okrem toho, ako je už uvedené v odôvodnení 30 dočasného nariadenia, prešetrovanie ukázalo, že štruktúra nákladov bola v prípade údeného filé a ďalších úprav výrobku v skutočnosti podobná. Hlavným nákladovým prvkom, ktorý predstavuje viac než 50 % celkových nákladov každej úpravy, boli náklady na chov, ktoré pozostávajú hlavne z krmiva (rybej múčky a rybieho oleja) a z nákladov na energiu a nákladov na ikry alebo mladé jedince. V každom prípade cenové podhodnotenie bolo vypočítané, ako je vysvetlené v odôvodneniach 112 a 113 dočasného opatrenia, porovnaním cien podľa typu výrobku. Napokon, ako sa uvádza v odôvodnení 31 dočasného nariadenia, predchádzajúce prešetrovania nepreukázali ani neviedli ku konkrétnemu záveru, že by údené výrobky mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Tvrdenia predložené v tejto súvislosti boli preto zamietnuté.
(20)
Po konečnom zverejnení AEA a turecká vláda zopakovali, že začlenenie údeného pstruha do vymedzenia výrobku v súčasnom prešetrovaní by bolo v rozpore s predchádzajúcou praxou a že Komisia dostatočne nevysvetlila údajnú odchýlku od predchádzajúcej praxe.
(21)
Ako sa uvádza v odôvodnení 31 dočasného nariadenia, predchádzajúce prešetrovania nepreukázali ani neviedli ku konkrétnemu záveru, že by sa údené výrobky mali vyňať z vymedzenia výrobku. Keďže údené výrobky neboli predmetom sťažností z uvedených predchádzajúcich prešetrovaní, Komisia neprešetrovala, či mohli byť zahrnuté do rozsahu týchto prešetrovaní, keby sa na ne teoreticky uvedené sťažnosti vzťahovali. Tvrdenie, že súčasné prešetrovanie sa odchyľuje od predchádzajúcej praxe, je preto nesprávne, a teda sa zamieta.
(22)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku alebo podobného výrobku, odôvodnenia 24 až 32 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
C. SUBVENCIA
1. Štátna podpora pre investície do odvetvia akvakultúry
(23)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa štátnej podpory pre investície do odvetvia akvakultúry, odôvodnenia 38 až 49 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Priame a nepriame subvencie pre výrobcov pstruhov
(24)
Po dočasnom predbežnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky a turecká vláda spochybnili metodiku Komisie na výpočet priemernej výšky nepriamej subvencie, pri ktorej sa zohľadňuje len výroba pstruhov, na ktorú dostávajú výrobcovia priame platby. Žiadali, aby Komisia použila číselné údaje o celkovej výrobe pstruhov z vnútrozemských vôd, ako ich v septembri 2014 uverejnil Turecký štatistický inštitút (8). Po konečnom zverejnení obe strany zopakovali svoju požiadavku. Komisia sa nazdáva, že poskytnuté údaje o celkovej výrobe pstruhov z vnútrozemských vôd v Turecku počas obdobia prešetrovania sú napriek tomu, že boli predložené až po overovaniach na mieste, spoľahlivé, a preto túto požiadavku prijala.
(25)
V súlade s tým bola priemerná výška nepriamej subvencie vypočítanej so zreteľom na nákupy dvoch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky od neprepojených dodávateľov upravená z 0,6 TRY na cenu 0,51 TRY/kg „na základe ekvivalentu celej ryby“, a to podľa tohto výpočtu:
-
celková poskytovaná celoštátna subvencia uvedená v odpovedi tureckej vlády na dotazník,
-
mínus výška priamej subvencie, ktorú získali vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky (Özpekler, Kilic, GMS),
-
mínus poplatok vo výške 0,2 % prevedených odborovým organizáciám, ktorý je právnou podmienkou na získanie priamej subvencie.
Táto suma bola následne vydelená celkovou výrobou pstruha z vnútrozemských vôd bez výroby pstruha vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky (Özpekler, Kilic, GMS), ako sa uvádza v odpovedi tureckej vlády na dotazník.
(26)
Priemerná výška subvencie na kg, vypočítaná na základe „ekvivalentu celej ryby“, bola teda v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky založená na výške priamej subvencie získanej za činnosť v oblasti chovu a prípadne na priemernej výške subvencie poskytnutej tureckou vládou, t. j. 0,51 TRY/kg vypočítanej na „základe ekvivalentu celej ryby“ v prípade nákupov od neprepojených dodávateľov. Celková výhoda bola potom vyjadrená ako percentuálny podiel z hodnoty CIF.
(27)
Po predbežnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca zahrnutý do vzorky navrhol mierne upravenú metódu výpočtu, pokiaľ ide o výšku subvencie pri surovinách nakúpených od iného vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky. Komisia tento návrh prijala a zodpovedajúcim spôsobom aktualizovala tabuľku uvedenú nižšie v odôvodnení 33.
(28)
Po predbežnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že Komisia napadla sumu priamej subvencie, ktorá im bola vyplatená, nie však skutočnú výhodu. Prijaté sumy však údajne predstavovali zdaniteľný príjem. Od celkovej sumy získanej priamej subvencie by sa preto mala odpočítať uplatniteľná daň z príjmov právnických osôb, ktorá v Turecku predstavuje 20 %. Z článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia vyplýva, že „poplatok za žiadosť alebo iné náklady, ktoré vzniknú v súvislosti s kvalifikovaním sa žiadateľa alebo s poskytnutím subvencie“, by sa mali odpočítať zo sumy výhody. Vyvážajúci výrobcovia sa domnievali, že platba uplatniteľných daní z príjmu právnických osôb je predpokladom na získanie finančných prostriedkov, ktoré im boli vyplatené, a preto by sa mala považovať za „ostatné náklady“, ktoré sa vynaložili na to, aby vznikol nárok na subvenciu alebo aby ju získali.
(29)
Komisia toto tvrdenie zamietla. V základnom nariadení neexistuje žiadny právny základ, ktorý by navrhovanú metodiku podporoval. Dane nemožno považovať za náklady podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. Platba dane z príjmu právnických osôb je podľa tureckého daňového práva povinnosťou, ktorá sa uplatňuje na všetky spoločnosti bez ohľadu na to, či dostávajú subvencie, alebo nie. Na rozdiel od toho, čo sa domnievajú vyvážajúci výrobcovia, predpokladom na získanie finančných prostriedkov nie je platba daní z príjmu právnických osôb, ale skutočný chov v súvislosti s príslušným výrobkom.
(30)
Po predbežnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že keďže musia dlho čakať na vyplatenie subvencií, medzičasom im vznikajú značné finančné náklady. Očakávajú preto, že Komisia vykoná úpravy získanej sumy výhody smerom nadol, aby tieto finančné náklady zohľadnila. V tejto súvislosti vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky odkazujú na odôvodnenie 42 dočasného nariadenia, v ktorom Komisia konštatovala, že oslobodenie od dane z pridanej hodnoty (DPH) v prípade nakúpených strojov a vybavení predstavuje výhodu, a vyčíslila ju ako „úrok, ktorý by spoločnosti museli zaplatiť komerčnej banke za obdobie, kým im nevrátia zaplatenú DPH“.
(31)
Toto tvrdenie je neopodstatnené. V skutočnosti musia zodpovedné správne orgány zaviesť potrebné postupy a mechanizmy dohľadu, aby bolo možné riadiť takú rozsiahlu schému subvencií. Je preto normálne, že v takej rozsiahlej schéme, v rámci ktorej má nárok na subvencie veľký počet chovateľov v odvetví akvakultúry v Turecku, môže trvať istý čas, kým sa subvencie poskytnú. Robiť paralelu s odôvodnením 42 dočasného nariadenia je zavádzajúce. Výhoda v oblasti DPH, ktorá je v ňom opísaná, je subvenčnou schémou, ktorú zaviedla turecká vláda, zatiaľ čo možné finančné výdavky sú pridruženými nákladmi, ktoré zvyčajne vznikajú a ktoré turecká vláda nemá v úmysle nahrádzať.
(32)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa priamych a nepriamych subvencií výrobcom, odôvodnenia 50 až 64 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(33)
So zreteľom na pripomienky zúčastnených strán po predbežnom zverejnení sú rozpätia priamych a nepriamych subvencií takéto:
Priame a nepriame subvencie
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované úvery
(34)
Po predbežnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení tvrdil jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky, že Komisia považovala istý úver za napadnuteľnú subvenciu, hoci bol určený na investíciu, ktorá sa netýkala príslušného výrobku.
(35)
Komisia toto tvrdenie odmietla. Počas prešetrovania bolo stanovené, že vyvážajúci výrobca pstruha dúhového získal taký úver, ktorý je napadnuteľný, pretože je špecifický pre odvetvie akvakultúry. Považovalo sa za irelevantné, že daná schéma nie je špecifická pre právnickú osobu, ktorá vyrába výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, pretože tento program je sám osebe špecifický a jeho výhody možno spájať s výrobou príslušného výrobku. Tak je to v tomto prípade, pretože subvencovaným úverom sa znížili celkové náklady na financovanie výrobcu, čo zároveň zvýhodnilo príslušný výrobok. Nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že príslušní vyvážajúci výrobcovia spravovali finančné zdroje tak, aby poskytnutie úveru neovplyvnilo celkové náklady na financovanie spoločnosti.
(36)
Po predbežnom zverejnení iný vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky uviedol, že Komisia nerozdelila správne výhodu subvencovaného úveru medzi dve rôzne právnické osoby tej istej skupiny, pričom príslušný výrobok vyrába len jedna právnická osoba.
(37)
Komisia toto tvrdenie prijala a výhodu rozdelila na základe obratu príslušných právnických osôb. Výhoda pripadajúca na príslušný výrobok je prakticky nulová a v celkovej výške subvencovania by sa teda nemala zohľadniť.
(38)
Po predbežnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení v súvislosti s úvermi, ktoré boli napadnuté, jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky spochybnil výpočet ukazovateľa obratu, ktorý Komisia použila pri rozdelení výhody pripadajúcej na vývoz príslušného výrobku do Únie. Tvrdil, že s cieľom vypočítať ukazovateľ obratu na určenie výšky subvencovaných úverov by sa mal predaj príslušného výrobku na vývoz vydeliť celkovým obratom spoločnosti vrátane predaja pstruha a ostatných výrobkov tak na domácom trhu, ako aj na vývoz do EÚ.
(39)
Komisia toto tvrdenie akceptovala. Napriek tejto novej metodike však rozpätia subvencovaných úverov ostali nezmenené.
(40)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa subvencovaných úverov, odôvodnenia 65 až 81 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(41)
So zreteľom na pripomienky zúčastnených strán po predbežnom zverejnení sú rozpätia subvencovaných úverov takéto:
Preferenčné úvery
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Özpekler
0,3 %
4. Poľnohospodársky poistný pool a zvýhodnené sadzby poistného
(42)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa poľnohospodárskeho poistného poolu a zvýhodnených sadzieb poistného, odôvodnenia 82 až 90 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. Subvencovanie poradenských služieb
(43)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa subvencovania poradenských služieb, odôvodnenie 91 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
6. Subvencie na pohonné látky a vyradenie rybárskych plavidiel
(44)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa subvencií na pohonné látky a vyradenie rybárskych plavidiel, odôvodnenie 92 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
7. Výpočet celkových subvenčných rozpätí
(45)
Po predbežnom zverejnení dve spoločnosti zaradené do vzorky upozornili na administratívnu chybu pri zaokrúhľovaní vo výpočte celkových subvenčných rozpätí. Komisia tento návrh prijala a zodpovedajúcim spôsobom aktualizovala nižšie uvedenú tabuľku.
(46)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa metodiky výpočtu celkových subvenčných rozpätí, metodika uvedená v odôvodneniach 93 až 98 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(47)
So zreteľom na pripomienky zúčastnených strán sú konečné subvenčné rozpätia uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením takéto:
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený priemer vzorky
7,6 %
Subvenčné rozpätie pre celú krajinu
9,5 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(48)
Po predbežnom zverejnení jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila z údajov o celkovej výrobe v Únii údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných výrobcov z Únie. Tvrdila, že odvetvie spracovania rýb v Únii bolo teda z prešetrovania de facto vylúčené.
(49)
Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoje pripomienky a tvrdila, že Komisia mala vykonať buď: i) integrovanú analýzu založenú na celkovej kombinovanej produkcii chovateľov a spracovateľov v Únii, alebo ii) dvojfázovú analýzu založenú na počiatočnej segmentovanej analýze ujmy segmentu chovateľov na jednej strane a segmentu spracovateľov na strane druhej s následným začlenením do analýzy celého odvetvia. Strana tvrdila, že druhá možnosť by bola v súlade s judikatúrou WTO vo veci ES - Losos (9), ako aj s predchádzajúcou praxou Komisie (10). Strana však neposkytla žiadny odhad toho, aké účinky by tieto prípadné alternatívne metodiky mohli mať na analýzu ujmy. Napokon tá istá zúčastnená strana tvrdila, že metodika je v rozpore so skutočnosťou, že dovoz určený na ďalšie spracovanie je zahrnutý do objemu dovozu aj do objemu výroby v Únii.
(50)
Po konečnom zverejnení aj turecká vláda tvrdila, že údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných výrobcov z Únie, by mali byť zahrnuté do celkovej výroby v Únii.
(51)
Turecká vláda okrem toho tvrdila, že objem výroby použitý pri analýze ujmy je iný než objem výroby použitý pri analýze reprezentatívnosti, a teda je potenciálne nesprávny. Turecká vláda tiež zopakovala svoju pripomienku týkajúcu sa údajných nedostatkov analýzy reprezentatívnosti.
(52)
Do súčasného prešetrovania boli zahrnutí všetci výrobcovia živých, čerstvých, mrazených a údených pstruhov a filé zo pstruhov z Únie. Ako je vysvetlené v odôvodnení 10 dočasného nariadenia, vzorka výrobcov z Únie zahŕňala rôzne kroky a typy výroby (živé, čerstvé, mrazené a údené pstruhy a filé zo pstruhov) a považovala sa za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie ako celok. Vyššie uvedené tvrdenie, že odvetvie spracovania rýb bolo de facto z analýzy vylúčené, bolo teda nesprávne a zamietlo sa.
(53)
Okrem toho neboli k dispozícii žiadne údaje, ktoré by Komisii umožnili vykonať segmentovanú analýzu rôznych krokov a typov výroby. Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení 10 dočasného nariadenia, výrobné odvetvie Únie je veľmi roztrieštené a zahŕňa viac než 700 malých a stredných podnikov, a preto nebolo možné, aby Komisia zhromaždila údaje o jednotlivých segmentoch. Navrhovanú segmentovanú analýzu teda nebolo možné v tomto prípade vykonať.
(54)
Napokon dovoz výrobkov určených na ďalšie spracovanie bol zahrnutý do údajov o výrobe, aby sa získal čo najlepší odhad objemu výroby. V každom prípade dovoz príslušného výrobku (okrem údeného pstruha) určeného na ďalšie spracovanie predstavoval menej než 3 % celkovej výroby v Únii vypočítanej podľa tejto metodiky a alternatívna metodika, v ktorej by sa tento dovoz vylúčil z údajov o výrobe v Únii, by preto nemala žiadny významný vplyv na tento ukazovateľ ujmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočítaný na účely analýzy reprezentatívnosti a analýzy ujmy odráža skutočnosť, že počas prešetrovania boli získané presnejšie informácie, zatiaľ čo analýza reprezentatívnosti vychádzala z obozretného posúdenia prima facie dôkazov dostupných v čase, keď sa analýza reprezentatívnosti vykonávala. Komisia tiež reagovala na konkrétne otázky tureckej vlády, pokiaľ ide o analýzu reprezentatívnosti, prostredníctvom jednotlivých zverejnení zaslaných 18. decembra 2014 a počas vypočutia úradníkom pre vypočutie 8. januára 2015. Tvrdenie, že objem výroby použitý pri analýze ujmy je potenciálne nesprávny z dôvodu použitia rozdielnych zdrojov pri analýze reprezentatívnosti a pri analýze ujmy, sa teda zamieta.
(56)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 123 dočasného nariadenia, objem výroby bol založený na údajoch Federácie európskych výrobcov v oblasti akvakultúry (ďalej len „FEAP“), ktoré sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé ryby odlovené v každom členskom štáte. Podiel dovozu určený na ďalšie spracovanie sa pripočítava k objemu produkcie živých rýb v Únii, a to na základe informácií zhromaždených a overených počas tohto prešetrovania. Keďže sa objem výroby vypočítava „na základe ekvivalentu celej ryby“, nie je žiadny rozdiel, či sa počíta z prvej formy predaja, teda„živých rýb“, alebo z poslednej možnej formy predaja, teda „spracovaných rýb“. Keby sa teda objem spracovaných rýb pripočítal k objemu živých rýb, ako to táto zúčastnená strana navrhuje, viedlo by to k dvojitému započítaniu. Napriek skutočnosti, že celkový objem výroby bol založený najmä na údajoch o produkcii živých rýb, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu, použitou metodikou sa nevylúčili ostatné typy výroby v Únii (čerstvé, mrazené a údené pstruhy a filé zo pstruhov) a ukazovatele týkajúce sa ujmy odkazujú na celé výrobné odvetvie Únie, t. j. na odvetvie živých rýb aj na odvetvie ich ďalšieho spracovania. Preto v rozpore s tým, čo táto strana tvrdila, metodikou použitou na stanovenie objemu celkovej výroby v Únii sa nevylúčilo odvetvie spracovania pstruhov. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(57)
V každom prípade, aj keby metodika navrhnutá touto zúčastnenou stranou bola prijatá a údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvali živé ryby, by sa pripočítali k údajom od producentov živých rýb z Únie, a dokonca aj keby to viedlo k nadhodnoteniu niektorých ukazovateľov týkajúcich sa ujmy, ako je objem výroby, objem predaja, výrobná kapacita a zamestnanosť, tieto ukazovatele by za posudzované obdobie stále vykazovali rovnakú tendenciu, pretože objem, ktorý spracuje spracovateľské odvetvie, je spojený s objemom produkcie živých rýb.
(58)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 99 a 100 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Spotreba v Únii
(59)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 48, jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a zahrnula len objem výroby výrobcov z Únie, ktorí dovážali živé ryby na ďalšie spracovanie. Táto strana tvrdila, že celková spotreba v Únii bola preto podhodnotená. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoju pripomienku bez toho, aby poskytla dodatočné odôvodnenie, s výnimkou hypotetického príkladu týkajúceho sa podielov na trhu, a tvrdila, že metodika Komisie na určenie spotreby v Únii je inherentne nelogická a vedie k nadhodnoteniu trhového podielu dovozu z Turecka.
(60)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 52 a 56, v skutočnosti nebolo odvetvie spracovania rýb v Únii z tejto analýzy vylúčené. Údaje o výrobe sa však stanovili na základe údajov o živých rybách vypočítaných na základe „ekvivalentu celej ryby“, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu. K rovnakému výsledku by sa dospelo, keby sa bol celkový objem výroby stanovil na základe údajov o pstruhoch, ktoré boli ďalej spracované, prevedených na „ekvivalent celej ryby“. Keby sa však objem spracovaných rýb pripočítal k objemu živých rýb, ako to táto zúčastnená strana navrhuje, viedlo by to k dvojitému započítaniu a následkom toho by sa umelo navýšil celkový objem výroby a spotreby v Únii. Zároveň, ako je vysvetlené v odôvodnení 57, tieto ukazovatele by aj tak vykazovali v priebehu posudzovaného obdobia rovnakú tendenciu. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(61)
Údajný vplyv na trhový podiel dovozu z Turecka sa rieši v odôvodnení 64.
(62)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 101 až 105 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Dovoz z dotknutej krajiny
3.1. Objem dovozu z dotknutej krajiny a podiel dovozu z dotknutej krajiny na trhu
(63)
Po konečnom zverejnení jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvali živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a zahrnula len objem výroby výrobcov z Únie, ktorí dovážali živé ryby na ďalšie spracovanie. Táto strana tvrdila, že táto metodika viedla k nadhodnoteniu trhového podielu dovozu z Turecka. Ako sa uvádza v odôvodnení 59, s výnimkou hypotetického príkladu týkajúceho sa podielov na trhu táto strana neposkytla žiadne dodatočné odôvodnenie svojho tvrdenia.
(64)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 60, údaje o výrobe sa stanovili na základe údajov o živých rybách vypočítaných „na základe ekvivalentu celej ryby“, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu. Keby sa objem spracovaných rýb pripočítal k objemu živých rýb, ako to táto zúčastnená strana navrhuje, viedlo by to k dvojitému započítaniu a následkom toho k podhodnoteniu trhového podielu dovozu z Turecka. Zároveň, ako je vysvetlené v odôvodnení 57, tieto ukazovatele by aj tak vykazovali v priebehu posudzovaného obdobia rovnakú tendenciu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(65)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 106 až 108 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.2. Ceny dovozu z dotknutej krajiny a podhodnotenie ceny
(66)
Po predbežnom zverejnení jedna strana tvrdila, že dovozné ceny z Turecka by nemali byť stanovené podľa priemeru, ale na základe typu výrobku, pretože zloženie typov výrobkov a hmotnosť jedného konkrétneho typu v rámci tohto zloženia majú významný vplyv na priemernú cenu. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoju pripomienku bez toho, aby poskytla akékoľvek ďalšie odôvodnenie svojho tvrdenia.
(67)
Považuje sa za vhodné, že na účely stanovenia a preskúmania celkových tendencií ukazovateľov týkajúcich sa ujmy v súvislosti s cenami príslušného výrobku počas posudzovaného obdobia, ako sa vyžaduje v článku 3 základného nariadenia, by sa mala použiť vážená priemerná dovozná cena, ktorá sa týka príslušného výrobku podľa jeho vymedzenia. V skutočnosti sa podrobné údaje zhromažďujú len za obdobie prešetrovania. Údaje, ktoré sa týkajú typu výrobkov, preto nie sú dostupné za celé posudzované obdobie. V každom prípade vážená priemerná dovozná cena by umožnila preskúmať tendenciu platnú pre príslušný výrobok. Skutočnosť, že nejaká tendencia by sa údajne mohla v prípade určitých typov výrobkov líšiť, nemôže vyvrátiť platnosť celkovej tendencie. A napokon cena je vážená, aby sa zohľadnila práve hmotnosť akéhokoľvek typu výrobku v jeho rôznych zloženiach.
(68)
Na druhej strane Komisia použila na účely stanovenia cenového podhodnotenia počas obdobia prešetrovania, ako je vysvetlené v odôvodneniach 112 a 113 dočasného nariadenia, vážený priemer predajných cien výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré sa účtujú neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, podľa typu výrobku, upravených na úroveň ceny zo závodu, a porovnala ich podľa typu výrobku so zodpovedajúcim váženým priemerom cien dovozu príslušného výrobku od spolupracujúcich tureckých výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie stanoveným na základe CIF (náklady, poistenie, prepravné), so zodpovedajúcimi úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze.
(69)
Z vyššie uvedených dôvodov bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(70)
Po predbežnom zverejnení tá istá strana spochybnila skutočnosť, že Komisia nevykonala žiadne úpravy nákladov po dovoze. V nadväznosti na toto tvrdenie Komisia ďalej skúmala dostupné informácie a použila priemerné náklady po dovoze, ktoré vznikli prepojenému dovozcovi vyvážajúceho výrobcu zaradenému do vzorky.
(71)
Cenové porovnanie sa vykonalo podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Po zohľadnení úpravy opísanej v odôvodnení 70 vážený priemer rozpätia cenového podhodnotenia predstavoval v prípade dovozu z dotknutej krajiny na trh Únie od 2 % do 16 % (priemerné rozpätie cenového podhodnotenia predstavovalo 6 %).
(72)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 109 až 111 a 114 až 117 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.1. Všeobecné poznámky
(73)
Po konečnom zverejnení turecká vláda požiadala, aby Komisia poskytla informácie o makroekonomických ukazovateľoch ujmy zhrnutých len na úrovni výrobcov Únie zaradených do vzorky. Táto strana svoje tvrdenie po konečnom zverejnení zopakovala. Praxou Komisie je, že makroekonomické ukazovatele sa stanovujú a analyzujú na úrovni Únie, a nie na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Predpokladá sa totiž, že pokiaľ ide o makroekonomické ukazovatele, úplné údaje za celé výrobné odvetvie Únie, ktoré zahŕňajú aj údaje od spoločností zaradených do vzorky, lepšie odrážajú situáciu počas posudzovaného obdobia než údaje len za časť tohto odvetvia. Preto bola táto žiadosť zamietnutá.
(74)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 118 až 122 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.2. Makroekonomické ukazovatele
4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(75)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 9, jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a zahrnula len objem výroby výrobcov z Únie, ktorí dovážali živé ryby na ďalšie spracovanie. Táto strana tvrdila, že celkový objem výroby v Únii bol preto podhodnotený.
(76)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 52, Komisia analyzovala celé výrobné odvetvie Únie vrátane výrobcov živých, čerstvých, mrazených a údených pstruhov a filé zo pstruhov, a ako je vysvetlené v odôvodneniach 56 a 60, metodika, ktorú Komisia použila, nemala vplyv na celkový objem výroby v Únii. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od FEAP zahŕňali len údaje 13 členských štátov a že z tohto dôvodu bol celkový objem výroby v Únii podhodnotený.
(78)
Údaje od FEAP skutočne nezahŕňali členské štáty s celkovým objemom výroby nižším než 1 000 ton („ekvivalent celej ryby“) ročne, tieto údaje by však vzhľadom na malé množstvá nemali žiadny významný vplyv na stanovené tendencie. Okrem toho táto strana nepreukázala, že by zahrnutie zvyšných členských štátov mohlo mať nejaký prípadný vplyv na celkové údaje. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(79)
Po konečnom zverejnení turecká vláda tvrdila, že z údajov o výrobe dvoch členských štátov, konkrétne Bulharska a Rumunska, ktoré boli vylúčené, v skutočnosti vyplýva, že tieto dva členské štáty vyrobili v roku 2011 viac než 1 000 ton. Objem výroby, na ktorý odkazuje turecká vláda, sa však vzťahuje v zásade na výrobu pstruha veľkého, ktorý nie je výrobkom, ktorý je predmetom tohto prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(80)
Po predbežnom zverejnení jedna zúčastnená strana tvrdila, že výrobná kapacita opísaná v odôvodnení 124 dočasného nariadenia je nesprávna, pretože bola vypočítaná na základe nesprávne stanoveného objemu výroby, ako sa uvádza v odôvodnení 75. Okrem toho táto zúčastnená strana tvrdila, že miera využitia kapacity by nemala byť založená na informáciách poskytnutých výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, pretože vzorka zahŕňala výrobcov z Únie zastupujúcich rôzne etapy výroby, ako je napríklad údenie, zatiaľ čo objem výroby údajne zahŕňal len živé pstruhy. Po konečnom zverejnení táto strana tvrdila, že použitý vzorec nesprávne vychádzal z priemernej miery využitia kapacity výrobcov zaradených do vzorky namiesto použitia špecifických údajov odvetvia živých rýb na jednej strane a spracovateľského odvetvia na strane druhej. Táto strana ďalej tvrdila, že údaje od spracovateľského odvetvia, ktoré získavalo živé pstruhy v Únii, navyše neboli zahrnuté, čo malo údajne významný vplyv na stanovenie celkovej výrobnej kapacity v Únii. Táto strana nakoniec tvrdila, že stanovenie kapacity by v žiadnom prípade nemalo byť založené na vzorci, ale na skutočných údajoch od výrobcov z Únie.
(81)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 52, 56 a 60, Komisia zo svojej analýzy odvetvie spracovania v Únii nevylúčila a tvrdenie, že objem výroby bol vypočítaný nesprávne, bolo zamietnuté. Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 53, žiadne údaje, ktoré by Komisii umožnili vykonať segmentovanú analýzu s využitím údajov oboch konkrétnych odvetví, neboli k dispozícii. Z toho istého dôvodu nebolo možné založiť stanovenie kapacity na skutočných údajoch od viac než 700 malých a stredných výrobcov z Únie. Ako je vysvetlené v odôvodneniach 123 a 124 dočasného nariadenia, miera využitia kapacity stanovená Komisiou bola v súlade s objemom výroby Únie. Tvrdenie, že stanovenie kapacity na základe neúplných údajov o celkovej výrobe a miera využitia kapacity by nemali byť založené na informáciách od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, bolo preto takisto zamietnuté. V každom prípade, aj keby sa alternatívna metodika pre výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastnenou stranou prijala a údaje od spracovateľského odvetvia v Únii, ktoré získavalo živé pstruhy v Únii, by sa pripočítali k údajom od producentov živých rýb z Únie, čo by viedlo k dvojitému započítaniu, ako je vysvetlené v odôvodnení 56, vývoj miery využitia kapacity by počas posudzovaného obdobia vykazoval rovnakú tendenciu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(82)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 123 až 128 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(83)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 9, jedna zúčastnená strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvajú živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a zahrnula len objem výroby výrobcov z Únie, ktorí dovážali živé ryby na ďalšie spracovanie. Táto strana tvrdila, že uvedená časť spracovateľského odvetvia v Únii bola ako taká vylúčená z analýzy. Táto strana preto tvrdila, že objem predaja výrobného odvetvia Únie je podhodnotený a že výpočet podielu na trhu na tomto základe je nesprávny. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoje pripomienky a tvrdila, že Komisia mala vychádzať z alternatívnych metodik opísaných v odôvodnení 49 bez toho, aby ich význam pre toto zistenie ďalej odôvodnila.
(84)
Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 52, 56 a 60 bolo tvrdenie, že objem výroby bol nesprávne stanovený a že časť výrobného odvetvia Únie sa pri analýze nezohľadnila, zamietnuté. Tvrdenie, že objem predaja a podiel na trhu boli stanovené nesprávne, bolo preto následne takisto zamietnuté. Ako je vysvetlené v odôvodnení 53, nebolo možné vykonať segmentovanú analýzu a bola zamietnutá. Keby sa však metodika výpočtu objemu predaja, ktorú navrhla táto zúčastnená strana, prijala, viedlo by to k dvojitému započítaniu, a teda k nadhodnoteniu objemu predaja a podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Zároveň, ako je vysvetlené v odôvodnení 57, by tieto ukazovatele aj tak vykazovali v priebehu posudzovaného obdobia rovnaké tendencie. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(85)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 129 a 133 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.2.3. Rast
(86)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenie 134 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
4.2.4. Zamestnanosť a produktivita
(87)
Po predbežnom zverejnení, a ako už bolo uvedené v odôvodnení 9, jedna strana tvrdila, že Komisia vylúčila údaje od výrobcov z Únie, ktorí spracúvali živé ryby získané od iných producentov živých rýb z Únie, a že zamestnanosť bola teda podhodnotená. Po konečnom zverejnení táto strana tvrdila, že použitý vzorec bol nesprávne založený na zamestnanosti výrobcov zaradených do vzorky a že namiesto toho sa mali použiť údaje týchto dvoch konkrétnych odvetví. Táto strana ďalej tvrdila, že okrem toho neboli zahrnuté údaje od spracovateľského odvetvia, ktoré získavalo živé pstruhy v Únii, čo malo údajne významný vplyv na stanovenie celkovej zamestnanosti v Únii. Táto strana napokon tvrdila, že stanovenie zamestnanosti by v žiadnom prípade nemalo byť založené na vzorci, ale na skutočných údajoch od výrobcov z Únie.
(88)
Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 52, 56 a 60 bolo tvrdenie, že časť výrobného odvetvia Únie sa pri analýze nezohľadnila, zamietnuté. Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 53, žiadne údaje, ktoré by Komisii umožnili vykonať segmentovanú analýzu s využitím špecifických údajov odvetvia živých rýb na jednej strane a spracovateľského odvetvia na strane druhej, neboli k dispozícii. Z toho istého dôvodu nebolo možné vychádzať pri stanovení zamestnanosti zo skutočných údajov od viac než 700 malých a stredných výrobcov z Únie. Ako je vysvetlené v odôvodnení 136 dočasného nariadenia, údaj o zamestnanosti stanovený Komisiou bol v súlade s objemom výroby Únie. Komisia pri stanovovaní údajov o zamestnanosti totiž zohľadnila celé výrobné odvetvie Únie vrátane spracovateľského odvetvia. Tvrdenie, že zamestnanosť bola stanovená nesprávne, bolo preto následne takisto zamietnuté. V každom prípade, aj keby sa alternatívna metodika pre výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastnenou stranou prijala a údaje od spracovateľského odvetvia v Únii, ktoré získavalo živé pstruhy v Únii, by sa pripočítali k údajom od producentov živých rýb z Únie, čo by viedlo k dvojitému započítaniu, ako je vysvetlené v odôvodnení 56, vývoj zamestnanosti by počas posudzovaného obdobia vykazoval rovnakú tendenciu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(89)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 135 až 137 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(90)
Po predbežnom zverejnení jedna strana tvrdila, že predajné ceny výrobného odvetvia Únie by nemali byť stanovené podľa priemeru, ale na základe typu výrobku, pretože zloženie typov výrobkov a hmotnosť jedného konkrétneho typu príslušného výrobku v rámci tohto zloženia majú významný vplyv na priemernú predajnú cenu. Po konečnom zverejnení tá istá strana zopakovala svoje pripomienky bez toho, aby poskytla akékoľvek ďalšie odôvodnenie svojho tvrdenia.
(91)
Analogicky z dôvodov uvedených v odôvodneniach 67 a 68 bolo však toto tvrdenie zamietnuté.
(92)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 140 až 142 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 143 a 144 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4.3.3. Zásoby
(94)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenie 145 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
4.3.4. Rentabilita, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(95)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 146 až 151 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. Záver o ujme
(96)
Na základe vyššie uvedenej celkovej analýzy príslušných makroekonomických a mikroekonomických faktorov a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, sa potvrdzujú závery uvedené v odôvodneniach 152 až 155 dočasného nariadenia v tom zmysle, že celé výrobné odvetvie Únie vrátane všetkých rôznych krokov a typov výroby (živé, čerstvé, mrazené a údené pstruhy a filé zo pstruhov) utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Vplyv subvencovaného dovozu
(97)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 157 až 161 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Vplyv iných faktorov
2.1. Dovoz z tretích krajín
(98)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 162 až 165 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(99)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 166 a 168 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.3. Vývoj spotreby
(100)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 169 a 170 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.4. Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb
(101)
Po predbežnom zverejnení niektoré zúčastnené strany zopakovali svoje tvrdenie, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená konkurenciou iných druhov rýb. Tieto strany citovali štúdie (11), ktoré údajne preukazujú, že iné druhy rýb konkurujú porciovanému pstruhovi dúhovému na nemeckom trhu. Príslušné strany ďalej tvrdili, že okrem údajnej konkurencie pstruha veľkého, lososa a pangasia existuje aj konkurencia tresky, halibuta, makrely a sebastesa, ktorá spôsobila ujmu výrobnému odvetviu Únie.
(102)
Vyššie uvedené štúdie, na ktoré príslušné strany odkazovali, neobsahujú žiadne presvedčivé dôkazy, ani pokiaľ ide o nemecký trh, ani pokiaľ ide o trh Únie ako celok, ktoré by podporovali dané tvrdenia. Tieto tvrdenia sú v rozpore aj so skutočnosťou, že za celé posudzované obdobie sa turecký dovoz pstruha dúhového zvýšil, a to tak z hľadiska podielu na trhu, ako aj z hľadiska objemu predaja v Únii.
(103)
Údajnou konkurenciou iných druhov rýb by sa za žiadnych okolností nedalo vysvetliť celkové zhoršenie hospodárskej a finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, a najmä strata podielu na trhu v porovnaní s dovozom z Turecka, ktorého objem počas posudzovaného obdobia rástol.
(104)
Na základe toho boli tvrdenia predložené v tejto súvislosti zamietnuté.
(105)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 171 až 175 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.5. Administratívna a regulačná záťaž, geografické obmedzenia
(106)
Po dočasnom zverejnení niektoré zúčastnené strany zopakovali svoje tvrdenie, že v analýze nebol zohľadnený negatívny vplyv administratívnej záťaže v členských štátoch.
(107)
Administratívna a regulačná záťaž vrátane údajných obmedzení využívať niektoré zemepisné oblasti na účely akvakultúry v členských štátoch bola ako možný ďalší faktor, ktorý spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie, preskúmaná v odôvodneniach 176 až 178 dočasného nariadenia. Dotknuté strany neposkytli ďalšie odôvodnenie pre svoje tvrdenie ani žiadne ďalšie informácie v tomto ohľade. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(108)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 176 až 178 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.6. Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov
(109)
Po predbežnom zverejnení niektoré zúčastnené strany zopakovali svoje tvrdenie, že v analýze nebol zohľadnený negatívny vplyv cenového tlaku a značná vyjednávacia sila maloobchodného odvetvia.
(110)
Cenový tlak a značná vyjednávacia sila maloobchodného odvetvia ako možné ďalšie faktory, ktoré spôsobili ujmu odvetviu Únie, sa preskúmali v odôvodneniach 179 až 181 dočasného nariadenia. Dotknuté strany neposkytli ďalšie odôvodnenie pre svoje tvrdenie ani žiadne ďalšie informácie v tomto ohľade. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(111)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 179 až 181 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2.7. Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi
(112)
Po predbežnom zverejnení niektoré zúčastnené strany zopakovali svoje tvrdenie, že v analýze nebol zohľadnený negatívny vplyv niektorých ďalších faktorov, ako sú údajné nadmerné investície, otázky týkajúce sa životného prostredia a súdne spory, na jednotlivých výrobcov z Únie.
(113)
Tieto faktory však boli preskúmané v odôvodneniach 182 až 186 dočasného nariadenia. Dotknuté strany neposkytli ďalšie odôvodnenie pre svoje tvrdenie ani žiadne ďalšie informácie v tomto ohľade. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(114)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 182 až 186 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(115)
Na základe vyššie uvedených skutočností a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 187 až 189 dočasného nariadenia sa potvrdzujú v tom zmysle, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená subvencovaným dovozom a že žiadne iné faktory analyzované jednotlivo aj spoločne nenarúšajú príčinnú súvislosť.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(116)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 191 až 194 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Záujem neprepojených dovozcov
(117)
Po uložení dočasných opatrení sa prihlásili dvaja ďalší dovozcovia a tvrdili, že uloženie cla na pstruha z Turecka by na nich malo negatívny vplyv. Tieto strany však neposkytli pre svoje tvrdenia odôvodnenie. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(118)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 195 až 198 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Záujem používateľov, spotrebiteľov, dodávateľov
(119)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 199 až 203 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4. Záver o záujme Únie
(120)
Na základe vyššie uvedených skutočností a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, sa odôvodnenie 204 dočasného nariadenia potvrdzuje v tom zmysle, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, ktoré by oprávňovali domnievať sa, že uloženie opatrení na dovoz príslušného výrobku z Turecka nie je v záujme Únie.
G. VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(121)
Na základe záverov, ku ktorým Komisia dospela v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, by sa mali uložiť konečné vyrovnávacie opatrenia, aby sa predišlo tomu, že subvencovaný dovoz bude spôsobovať výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
1. Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)
(122)
Vzhľadom na úpravy opísané v odôvodneniach 70 a 71 boli rozpätia ujmy zrevidované, ako sa uvádza nižšie v odôvodnení 127.
(123)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 206 až 217 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
2. Konečné opatrenia
(124)
Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 15 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné vyrovnávacie clá v súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a subvenčné rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni toho rozpätia spomedzi subvenčného rozpätia a rozpätia ujmy, ktoré je nižšie.
(125)
Vzhľadom na vysokú mieru spolupráce tureckých vyvážajúcich výrobcov bolo clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ stanovené na úroveň najvyššieho cla, ktoré sa má uložiť spoločnostiam, ktoré boli zaradené do vzorky alebo spolupracovali pri prešetrovaní. Clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ sa bude uplatňovať na tie spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali.
(126)
V prípade tureckých spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky, ktoré sú uvedené v prílohe, sa sadzba konečného cla stanovuje vo výške váženého priemeru sadzieb spoločností zaradených do vzorky.
(127)
Na základe vyššie uvedených skutočností by sadzba konečného vyrovnávacieho cla, vyjadrená ako cena CIF na hranici Únie pred preclením, mala byť takáto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Vyrovnávacie clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Vyššie uvedené vyrovnávacie opatrenia sú stanovené vo forme valorického cla, to znamená v pomere k hodnote dovozu.
(129)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a vyrábaného konkrétne uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými subjektmi, by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(131)
Ak spoločnosť zmení následne názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb. Takáto žiadosť musí byť predložená Komisii (12). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(132)
Aby sa zaistilo riadne vymáhanie vyrovnávacieho cla, zostatkové clo pre všetky ostatné spoločnosti by sa nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
3. Záväzky
(133)
Po zverejnení dočasného nariadenia 15 vyvážajúcich výrobcov ponúklo cenové záväzky v súlade s článkom 13 základného nariadenia.
(134)
Komisia tieto ponuky starostlivo zanalyzovala s ohľadom na špecifické okolnosti vzťahu s Tureckom. Komisia však dospela k záveru, že takéto záväzky by v tomto konaní neboli praktické. Dôvodom je vysoký počet obchodných úprav príslušného výrobku, významné cenové rozdiely medzi jednotlivými úpravami príslušného výrobku a riziko krížovej kompenzácie v dôsledku predaja iných výrobkov tým istým zákazníkom.
(135)
Po konečnom zverejnení jedna zúčastnená strana (AEA) tvrdila, že dôvody, prečo by sa záväzky nemali považovať za praktické, nie sú správne. Po prvé tvrdila, že počet obchodných úprav je obmedzený, že sa dajú jasne identifikovať prostredníctvom kódov TARIC a v prípade potreby možno niektoré úpravy zoskupiť, a po druhé, že existencia významných cenových rozdielov medzi jednotlivými úpravami by neviedla k tomu, že by sa záväzky stali nevykonateľnými, pretože by sa mohli stanoviť rôzne minimálne dovozné ceny pre rôzne obchodné úpravy, a napokon že podobné záväzky boli prijaté už skôr v prípade iných výrobkov rybolovu (losos) (13).
(136)
Po prvé je potrebné uviesť, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, ktorí ponúkli záväzky a v prípade ktorých mala Komisia k dispozícii podrobné informácie, vyvážali počas obdobia prešetrovania sedem rôznych úprav príslušného výrobku. Tieto úpravy sa nedajú podľa kódov TARIC jasne identifikovať. Navyše akékoľvek zoskupenie obchodných úprav vyžadujúcich si rôzne ceny by mohlo viesť ku krížovej kompenzácii medzi minimálnymi dovoznými cenami rôznych obchodných úprav. Po druhé, keby bol vysoký počet vyvážajúcich výrobcov a obchodných úprav spolu s významnými cenovými rozdielmi medzi jednotlivými úpravami zmiernený vysokým počtom minimálnych dovozných cien, ako navrhovala táto zúčastnená strana, sledovanie záväzkov by bolo ešte väčšmi nepraktické. Po tretie zmiernenie rizika krížovej kompenzácie prostredníctvom priebežného sledovania toho, či sa dodržiava ustanovenie o tom, že rovnakým zákazníkom sa už nemôžu predávať iné výrobky, by bolo neprimerane náročné na zdroje, a teda nepraktické. Napokon, pokiaľ ide o uvedenú vec týkajúcu sa lososa, záväzky prijaté v tom čase sa ukázali ako nepraktické, o čom svedčia mnohé prípady ich stiahnutia počas obdobia, keď sa opatrenia uplatňovali. Z vyššie uvedených dôvodov sú tvrdenia, že záväzky by boli v tomto prípade praktické, zamietnuté.
(137)
Tieto ponuky cenových záväzkov boli preto zamietnuté.
4. Konečný výber dočasného cla
(138)
Vzhľadom na zistené subvenčné rozpätia a na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla, ktoré bolo uložené dočasným nariadením, mali s konečnou platnosťou vybrať. Zabezpečené sumy presahujúce konečné sadzby vyrovnávacieho cla by sa mali uvoľniť.
(139)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 15 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Ukladá sa konečné vyrovnávacie clo na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg alebo
-
čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených:
-
vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo
-
bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo
-
vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,
v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) a s pôvodom v Turecku.
2. Na výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný ďalej uvedenými spoločnosťami sa uplatňujú tieto sadzby konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením:
Spoločnosť
Vyrovnávacie clo
Doplnkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Spoločnosti uvedené v prílohe
7,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,5 %
B999
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa príslušné platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasných vyrovnávacích ciel podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1195/2014 sa vyberajú s konečnou platnosťou. Sumy zabezpečené nad rámec konečných sadzieb vyrovnávacieho cla sa uvoľňujú.
Článok 3
Ak akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Turecku poskytne Komisii dostatočný dôkaz, že:
-
počas obdobia prešetrovania (od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013) nevyvážal do Únie výrobok opísaný v článku 1 ods. 1,
-
nie je prepojený so žiadnymi vývozcami alebo výrobcami v Turecku, na ktorých sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením,
-
skutočne vyviezol do Únie príslušný výrobok po období prešetrovania, na ktorom sú založené predmetné opatrenia, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku vyvážať značné množstvo do Únie,
článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť doplnením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam nezahrnutým do vzorky, na ktoré sa teda vzťahuje vážená priemerná colná sadzba 7,6 %.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 26. februára 2015