NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1072/2012
ze dne 14. listopadu 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 16. února 2012 informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“, „Čína“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který byl dne 3. ledna 2012 podán jménem výrobců v EU (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Komise vyrozuměla rovněž výrobce v Ruské federaci, která byla v oznámení o zahájení řízení navržena jako možná srovnatelná země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli v oznámení o zahájení řízení vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Tyto informace Komisi umožňují v souladu s článkem 17 základního nařízení rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorky vybrat.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se týká toto řízení, bylo v oznámení o zahájení řízení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala předběžně vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, velikosti, zeměpisné poloze v Unii a segmentu výrobků dotyčných výrobců. Vzorek zahrnoval šest výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v pěti členských státech, přičemž dva výrobci patřili k malým a středním podnikům. Na tento předběžný vzorek připadalo více než 15 % odhadované celkové výroby v Unii. Jeden z výrobců zařazených do předběžného vzorku si však nepřál být součástí vzorku a několik zúčastněných stran uvedlo, že byl opomenut členský stát s velkými objemy výroby, který by měl být zařazen do reprezentativního vzorku. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise předběžný vzorek změnila a výsledný konečný vzorek zahrnoval sedm výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v šesti členských státech, z toho dva výrobci byli malými a středními podniky. Tento vzorek představoval více než 20 % odhadované celkové výroby v Unii.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo přibližně 400 vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin, na něž připadá přes 60 % celkového vývozu. Na základě obdržených informací vybrala Komise předběžně vzorek pěti vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a vyzvala všechny vyvážející výrobce, kteří byli Komisi známi, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do předběžného vzorku, poté své informace pro výběr vzorku opravili, takže jejich objem vývozu nepostačoval pro zařazení do vzorku. Komise posléze vybrala konečný vzorek s aktualizovanými pěti největšími společnostmi, pokud jde o objem vývozu. Na společnosti zařazené do vzorku připadá téměř 20 % vývozu všech spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie.
(7)
Do konečného vzorku byly zařazeny tyto společnosti nebo jejich skupiny:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
c)
CHL International Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a společnosti, které jsou s ní ve spojení („Niceton“), a
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že měla být zahrnuta do vzorku. Tato společnost tvrdila, že její zařazení nepovede k nepřiměřenému počtu společností zařazených do vzorku, ani nezpůsobí průtahy při šetření, zejména vzhledem k tomu, že tato společnost je poměrně malým vývozcem. Společnost dále uvedla, že je v zahraničním vlastnictví a že v případě, že nebude do vzorku zařazena, nebude tento reprezentativní.
(9)
Komise připomíná, že se v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost je poměrně malým vývozcem, nemělo by její zařazení do vzorku žádný přínos pro jeho reprezentativnost, pokud jde o vyvážený objem. Podotýká se rovněž, že se společnost přihlásila velmi pozdě - čtyři měsíce poté, co byli všichni vyvážející výrobci informováni o výběru konečného vzorku, a rovněž po provedení inspekcí na místě v prostorách vybraných společností. Žádost o zařazení do vzorku byla proto zamítnuta.
(10)
Ve lhůtě pro zaslání odpovědí pro výběr vzorku odpovědělo a spolupráci při řízení nabídlo více než šedesát dovozců, kteří nejsou ve spojení. Z těchto společností bylo pět zařazeno do vzorku. Těchto pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo vybráno na základě objemu a hodnoty dovozu a dalšího prodeje v Unii, zeměpisné polohy, obchodního modelu a segmentu výrobků. Společnosti zařazené do vzorku odpovídaly největším reprezentativním objemům a nejvyšší hodnotě dovozu a dalšího prodeje v Unii, jež mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Podle údajů nahlášených ve fázi výběru vzorku na ně připadalo přibližně 6 % dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(11)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(12)
O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádalo jedenáct čínských vyvážejících výrobců nebo jejich skupin. Do vzorku byli zařazeni tři z těchto žadatelů, zatímco zbylých osm nikoli. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl, přičemž ponechal žádost o individuální zacházení. Zbývající dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři další společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, požádali pouze o individuální zacházení.
(13)
Komise zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a téměř 300 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali. Dotazníky byly mimoto zaslány sedmi výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, pěti dovozcům zařazeným do vzorku, čtyřem sdružením maloobchodníků a distributorů a rovněž jednotlivým maloobchodníkům a distributorům, kteří o to požádali. Dotazníky byly zaslány taktéž vyvážejícím výrobcům v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, které byly zvažovány jako možné vhodné srovnatelné země.
(14)
Odpověď zaslalo třináct vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin a tři výrobci z možných srovnatelných zemí (Brazílie, Thajsko a Rusko). Odpovědi na dotazník zaslalo rovněž sedm výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a pět dovozců zařazených do vzorku. Odpověď na dotazník zaslal i jeden maloobchodník, jeden distributor a dvě sdružení maloobchodníků a distributorů.
(15)
Komise mimoto obdržela podání od více než 20 dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem, několika maloobchodníků, poskytovatele marketingových programů a čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz lehkých průmyslových výrobků a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“).
(16)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) Výrobci v Unii
(17)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách sedmi výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(18)
Výrobci v Unii zařazeni do vzorku a rovněž ostatní spolupracující výrobci v Unii na základě ustanovení článku 19 základního nařízení požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné. Tvrdili, že by zveřejnění jejich totožnosti mohlo vést k riziku značných nepříznivých dopadů.
(19)
Někteří žádající výrobci v Unii zásobují odběratele v Unii, kteří pořizují výrobky rovněž z Číny, takže mají z tohoto dovozu přímý prospěch. Žadatelé proto měli za to, že se nacházejí v citlivém postavení, jelikož někteří jejich zákazníci by nemuseli s podáním podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu či s jeho podporou souhlasit. Z tohoto důvodu se domnívali, že hrozí odvetná opatření ze strany některých jejich zákazníků. Někteří žádající výrobci v Unii mimoto vyváželi rovněž do Číny. Tyto společnosti usuzovaly, že by podání podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu nebo jeho podpora mohly představovat hrozbu pro jejich obchodování v Číně. Žádosti bylo vyhověno, jelikož se považovala za dostatečně odůvodněnou.
(20)
Zástupci některých vyvážejících výrobců, CCCLA a někteří dovozci, kteří nejsou ve spojení, uvedli, že nemohli náležitě uplatnit své právo na obhajobu, jelikož nebyla zveřejněna totožnost žadatelů a subjektů, které podnět podpořily. Tvrdili, že za těchto okolností se strany nemohly vyjádřit k situaci, podstatné újmě, tomu, zda mohli být výrobci vyloučeni z výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, a/nebo reprezentativnosti vzorku. Podotýká se však, že Komise zajistila, aby bylo možné tyto otázky ověřit a zabývat se jimi ve spisech, do nichž mohly zúčastněné strany nahlížet, jako je korespondence se zúčastněnými stranami, prostřednictvím připomínek k situaci a výběru vzorku a vyžádáním si náležitě zdokumentovaných podání ostatních stran. Žádost byla proto zamítnuta.
b) Vyvážející výrobci v ČLR
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (dále jen „Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (dále jen „Guangxi Sanhuan“)
-
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd (dále jen „CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a obchodník, který je ve spojení s těmito společnostmi a který má sídlo v Hongkongu, Niceton International Limited (dále jen „Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (dále jen „Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Dovozci v Unii
-
Symbol srl, Treviso, Itálie
-
Metro AG, Düsseldorf, Německo
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Německo
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakousko
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švýcarsko
d) Vyvážející výrobce ve srovnatelné zemi
(21)
Spolupracující brazilský výrobce požádal, aby byly údaje o jeho totožnosti považovány za důvěrné, jelikož by jejich zveřejnění mohlo mít značné nepříznivé dopady na jeho podnikání. Žádost se považovala za odůvodněnou, a bylo jí tudíž vyhověno.
3. Období šetření
(22)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(23)
Žadatelé uvedli, že by se období pro posouzení újmy mělo o rok prodloužit a mělo by začínat v roce 2007, zatímco CCCLA tvrdila, že by se mělo o rok zkrátit a začínat až v roce 2009. První žádosti nebylo vyhověno, jelikož nic ve spisu nedokládalo, že by posuzované období v délce pěti let lépe zohledňovalo trendy, jak uváděli žadatelé. Co se týká druhé žádosti, CCCLA odkázala obecně na judikaturu WTO, podle níž nemohou členové WTO zvolit základ, který vede k pouhému srovnání koncových stavů, a může-li změna základního roku snadno zvrátit zjištění týkající se újmy, může být pro člena WTO problematické zjistit existenci podstatné újmy. Šetřením však bylo prokázáno, že by zkrácení posuzovaného období v tomto případě vedlo k zbytečně krátkému období analýzy, jež by navíc vzhledem k dopadům hospodářské krize na některé ukazatele mohlo poskytnout zkreslenou představu o trendech významných pro posouzení újmy. Obě žádosti byly proto předběžně zamítnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Může být vyrobeno z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů. K hlavním surovinám patří nerosty jako kaolín, živec a křemen a složení použitých surovin určuje typ konečného keramického výrobku.
(25)
Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní se prodává ve velké řadě forem, jež se v průběhu času vyvíjejí. Používá se na řadě míst, například v domácnostech, hotelech, restauracích nebo pečovatelských zařízeních.
1.1. Žádosti o vyloučení
(26)
Během šetření bylo předloženo a analyzováno několik žádostí o vyloučení konkrétních výrobků z definice výrobku. Analýza těchto žádostí je shrnuta níže.
1.1.1. (Jemný) kostní porcelán
(27)
Ve svých podáních CCCLA uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán. Tento (jemný) kostní porcelán se údajně zásadně liší od ostatních druhů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech, konečném užití a vnímání spotřebitelů. Tento porcelán je vyroben z kostní moučky z kostí skotu a nápadná je jeho vysoká bělost a průsvitnost. Má velmi vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům, je mnohem tenčí a jeho výroba je důmyslnější a nákladnější, než je tomu obvykle u výrobců v Unii. Tento (jemný) kostní porcelán vyrábí jen několik málo výrobců v Unii.
(28)
Co se týká těchto tvrzení, při šetření bylo za prvé zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná definice kostního porcelánu. Jedná se pouze o jednu z forem měkkého porcelánu, přičemž velký podíl surovin je stejný jako u ostatních keramických výrobků. Ve svých podáních si CCCLA sama protiřečí, pokud jde o kombinaci a podíl jednotlivých složek. Za druhé, při šetření nebylo možno potvrdit, že (jemný) kostní porcelán vyžaduje mnohem důmyslnější výrobní proces. Za třetí, použití (jemného) kostního porcelánu jako stolního nádobí je v Číně i v Unii totožné. Rovněž pevnost a odolnost nejsou specifické pro (jemný) kostní porcelán. Obzvláště pevné a odolné je například i keramické stolní nádobí a náčiní pro restaurace nebo služby společného stravování. V neposlední řadě vyrábí (jemný) kostní porcelán řada výrobců v Unii a tento porcelán soutěží s dovozem (jemného) kostního porcelánu pocházejícího z Číny. Žádosti o vyloučení (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, se proto předběžně zamítají.
1.1.2. Keramické (kuchyňské) nože
(29)
Dva vyvážející výrobci, CCCLA a různí dovozci tvrdili, že by z definice výrobku měly být vyloučeny keramické (kuchyňské) nože. Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Keramické (kuchyňské) nože mají obvykle keramickou čepel vyrobenou z oxidu zirkoničitého, který se u „běžného“ stolního nádobí a náčiní, jako jsou šálky a talíře, nepoužívá. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, jehož se týká toto šetření, je velmi omezená.
(30)
Šetřením bylo zjištěno, že keramické (kuchyňské) nože mají stejné fyzické vlastnosti (tvar a pevnost), průmyslový design a konečné užití (krájení) jako kovové (kuchyňské) nože. Liší se proto od ostatních výrobků, jichž se řízení týká, jelikož těmi jsou vzhledem k zvláštnímu designu a fyzickým vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin.
(31)
Dále se uvádělo, že v Unii neexistuje technologie pro výrobu těchto keramických (kuchyňských) nožů, takže další šetření týkající se keramických (kuchyňských) nožů by porušilo právo Unie a WTO. Žadatelé potvrdili, že pokud jim je známo, v Unii takováto výroba neexistuje.
(32)
Bylo rovněž uvedeno, že se keramické (kuchyňské) nože prodávají pouze u výhradních prodejců, přičemž se liší rovněž distribuční kanály (distributoři kuchyňského náčiní) a reprezentativní sdružení (sdružení nožířů). Při šetření však nebylo možno potvrdit, že se tyto záležitosti rovnají odlišnému vnímání spotřebitelů v porovnání s ostatními typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(33)
Dále se uvádělo, že opatření týkající se keramických nožů neobnoví spravedlivé podmínky na trhu pro stolní nádobí a náčiní, nýbrž spíše poškodí konečné spotřebitele (uživatele keramických (kuchyňských) nožů). Některé strany tvrdily, že jelikož se keramické (kuchyňské) nože v Unii nevyrábějí, není možné, aby byla v tomto ohledu výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise podřídila analýzu těchto tvrzení závěru ohledně toho, zda se má za to, že keramické (kuchyňské) nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvoří jediný výrobek.
(34)
Na základě úvah uvedených v (30) bodě odůvodnění dospělo šetření k předběžnému závěru, že se keramické (kuchyňské) nože zásadně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech a konečném užití. Žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně vyhovuje.
1.1.3. Výrobky čínského/orientálního vzhledu
(35)
Dva dovozci uvedli, že by z definice výrobku mělo být vyloučeno stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu. Hlavním uváděným důvodem bylo to, že se tento druh výrobků v Unii nevyrábí, že v Unii byla poptávka po tomto zboží vždy uspokojována dovozem a že dovoz tohoto typu nemá negativní dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice této kategorie ani zvláštní znaky pro její identifikaci. Tento druh výrobku mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii. Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. V neposlední řadě šetření ukázalo, že se v mnoha asijských restauracích používá stolní nádobí a náčiní západního stylu a že dotyčné výrobky lze snadno zaměnit. Žádosti o vyloučení výrobků čínského/orientálního vzhledu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.4. Odolný porcelán
(37)
Na jedné straně se uvádělo, že by z definice výrobku měl být vyloučen odolný porcelán vzhledem ke svým jedinečným fyzickým vlastnostem a výrobnímu procesu. Suroviny pro výrobu odolného porcelánu, který má vyšší odolnost a pevnost, zahrnují 6-10 % hliníkového prášku, přičemž proces přípravy surovin (kaolinu) je jedinečný. Odolný porcelán vyžaduje zručné pracovníky a v porovnání s tradičním stolním nádobím a náčiním má vyšší jakost a cenu. V Unii mimoto neexistují žádní výrobci tohoto porcelánu.
(38)
Na druhou stranu jeden dovozce uvedl, že odolné stolní nádobí a náčiní, které se používá obvykle v hotelech, tvoří značný podíl celkové čínské výroby keramiky, takže jeho nezahrnutí by vedlo k zavádějícím výsledkům při šetření.
(39)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice odolného porcelánu ani nesporné znaky pro jeho identifikaci. Tento typ stolního nádobí a náčiní mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii a výrobky zhotovené v Unii a čínské výrobky spolu přímo soutěží. Odolný porcelán navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. Žádosti o vyloučení odolného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.5. Ručně vyráběný porcelán
(40)
Švédské sdružení zastupující příslušné švédské dovozce poskytlo informace podporující vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření. Dovolávalo se dlouhé historie této rukodělné výroby v Číně, cenové dostupnosti těchto výrobků a rozdílného vnímání spotřebitelů, pokud jde o ručně vyráběný čínský porcelán a zboží vyráběné sériově v Unii.
(41)
Při šetření však bylo prokázáno, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé zhotovuje ručně vyráběný porcelán řada výrobců v Unii. Šetření neprokázalo zásadně odlišné fyzické vlastnosti oproti ostatním druhům keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní ani odlišné vnímání spotřebitelů v porovnání s ručně vyráběným porcelánem pocházejícím z Unie. Žádost o vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
1.1.6. Ručně malované stolní nádobí a náčiní
(42)
Různí dovozci požádali o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že ručně malované stolní nádobí a náčiní je určeno určitému druhu zákazníků, že se může používat pro jiné účely než tradiční stolní nádobí a náčiní (např. jako dekorace), že se v Unii nevyrábí v komerčním množství, že přímo nesoutěží ani není zaměnitelné s ostatním kuchyňským/stolním nádobím a náčiním, rozdílného vnímání ze strany spotřebitelů, jeho luxusní povahy a větší křehkosti spolu se zvláštním výrobním procesem, který je náročnější na práci a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovníky.
(43)
Šetření prokázalo, že až do fáze ručního malování je výrobek naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje více ruční práce, neznamená, že se jedná o jiný výrobek; pro většinu konečných uživatelů je ve skutečnosti obtížné (pokud vůbec možné) rozpoznat ručně malovaný porcelán od porcelánu, který není ručně malovaný. Šetřením bylo dále prokázáno, že ručně malované stolní nádobí a náčiní má obvykle stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní a že není nutně křehčí. Bylo rovněž zjištěno, že ručně malovaný porcelán vyrábí řada výrobců v Unii a že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Žádosti o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.7. Stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou
(44)
Jeden dovozce požádal o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou znamená jiný výrobní proces, jiné užití (pro jídlo a nápoje, zatímco výrobky s malbou na glazuře k tomu obvykle nejde použít) a jinou jakost a fyzické vlastnosti, a to pokud jde o bezpečnost potravin a 100 % vhodnost pro myčky a mikrovlnné trouby. Tato strana rovněž uvedla, že v Unii není žádný výrobce schopen a ochoten vyrábět komerční objemy stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, a předpokládala, že v případě vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, neexistuje riziko obcházení. Tato strana taktéž tvrdila, že spotřebitel vnímá tyto výrobky jinak, jelikož se nepovažují za součást značky, ale považují se spíše za sběratelský předmět/stylový výrobek a neprodávají se v úplných sadách.
(45)
Šetření však prokázalo, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé ji může vyrábět řada výrobců v Unii. Mimoto bylo zaznamenáno, že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Při šetření bylo zjištěno, že výrobek je fyzicky naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované, a že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy zdobeného stolního nádobí a náčiní. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje kvalifikovanější pracovníky, neznamená, že se jedná o jiný výrobek, a že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou má v zásadě stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní. Žádosti o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.8. Stolní nádobí a náčiní, které se v EU nevyrábí
(46)
V podání některých dovozců se uvádělo, že by šetření mělo být omezeno na trhy, které v současnosti zásobují žádající výrobci v Unii. V opačném případě by cla poškodila určité „specializované“ dovozce, aniž by tito mohli pořizovat výrobky od výrobců v Unii. Rovněž se uvádělo, že výrobci v Unii se značkami nevyrábějí pro ostatní společnosti a že výrobci v Unii nezajišťují malé objednávky ani nepracují s licími formami, jak vyžadují některé tvary. Výrobci v Unii nejsou rovněž pružní a nenabízejí výrobky určené jako dárek.
(47)
Tato žádost se předběžně zamítá, jelikož je příliš obecná a není přesně vymezená a neexistuje objektivní základ pro toto vyloučení. Výrobci v Unii mají mimoto širokou škálu výrobků a pravidelně nabízejí nové výrobky, takže se kolekce a sortiment výrobků neustále mění. Typy výrobků a jakosti vyráběné výrobním odvětvím Unie se pravidelně nacházejí rovněž u vývozců. Šetření mimoto prokázalo, že v Unii existují výrobci, kteří vyrábějí zboží se značkami jiných stran. Bylo rovněž zjištěno, že výrobky zhotovené v Unii a výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, jsou snadno zaměnitelné a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání ze strany spotřebitelů. Otázkou pružnosti se zabývá oddíl o zájmu Unie.
1.1.9. Kameninové výrobky
(48)
Jeden dovozce s výrobou v Číně požádal, aby byl z definice výrobku vyloučen dovoz kameninových výrobků, sestávající převážně z kuchyňského nádobí a náčiní. Podle této strany existuje v Unii pouze okrajová výroba kameninových výrobků a je velmi pravděpodobné, že žadatelé zahrnuli kameninové výrobky s cílem zamezit obcházení opatření. Dovozce rovněž tvrdil, že ceny účtované za dovážené výrobky jsou mnohem vyšší než ceny jakéhokoli jiného výrobce v Unii a že tento dovoz nezpůsobuje stlačování cen ani újmu.
(49)
Šetření však ukázalo, že výroba kameninových výrobků v Unii je značná. Dospělo rovněž k závěru, že kameninové výrobky zhotovené v Unii a kameninové výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, lze je snadno zaměnit a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání spotřebitelů a fyzické vlastnosti. Tvrzeními týkajícími se cen se zabývá (240). bod odůvodnění. Žádost o vyloučení kameninových výrobků z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
(50)
Strana alternativně tvrdila, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky či jiné než bílé a/nebo tříděné glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky. V této fázi řízení však nebylo možné dospět v tomto ohledu k žádnému závěru.
1.1.10. Ostatní tvrzení
(51)
Jeden dovozce tvrdil, že definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je příliš široká, než aby umožňovala smysluplné srovnání jednotlivých typů výrobku. Podobný názor vyslovil dovozce s výrobními zájmy v Číně. V tomto ohledu odkazovaly některé strany rovněž na čistě dekorativní předměty.
(52)
V této souvislosti se podotýká, že příslušná kritéria, která se používají k určení, zda lze výrobek, který je předmětem šetření, považovat za jediný výrobek, tj. jeho základní fyzické a technické vlastnosti, jsou podrobně objasněna níže. Čistě dekorativní předměty tudíž nejsou zahrnuty. Ačkoli různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní skutečně mohou mít určité odlišné specifické vlastnosti, šetření prokázalo, že s výjimkou keramických nožů jsou jejich základní vlastnosti totožné. Skutečnost, že dotčený výrobek lze vyrábět s určitými odchylkami ve výrobním procesu, nepředstavuje sama o sobě kritérium, které by mohlo vést k zjištění, že se jedná o dva či více odlišných výrobků. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že se různé typy dotčeného výrobku prodávají obvykle prostřednictvím stejných prodejních kanálů. Ačkoli se některé specializované obchody mohou zaměřovat na určité konkrétní typy, velká část distributorů (maloobchodníci, obchodní domy, supermarkety) prodává různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, aby svým zákazníkům nabídla široký sortiment. Tvrzení, že definice výrobku v rámci tohoto šetření je příliš široká, se proto předběžně zamítají.
(53)
Jedna strana tvrdila, že by z definice výrobku měly být vyloučeny některé keramické mlýnky na koření. Při šetření však nebylo možno dospět k závěru ohledně jejich zvláštností, takže toto tvrzení bylo předběžně zamítnuto.
1.2. Závěr ohledně dotčeného výrobku
(54)
Šetření prokázalo, že všechny typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní mají navzdory rozdílům z hlediska charakteristiky a stylu stejné základní fyzické a technické vlastnosti, tj. jedná se o keramické zboží, které je určeno především pro styk s potravinami, používá se v zásadě pro stejné účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.
(55)
Kromě skutečnosti, že mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, všechny tyto různé styly a typy spolu přímo soutěží a jsou do značné míry zaměnitelné. To jednoznačně dokládá skutečnost, že mezi nimi neexistují jasné dělicí čáry, tj. mezi jednotlivými typy výrobku dochází k značnému překrývání a hospodářské soutěži a běžní kupující často nerozlišují například mezi porcelánem a ostatním zbožím.
(56)
Jak však bylo objasněno v (29).-(34). bodě odůvodnění, považovalo se za vhodné zúžit definici výrobku oproti základu použitému při zahájení toto šetření, a to vyloučením keramických nožů. Dotčený výrobek je proto předběžně definován jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní kromě keramických nožů pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(57)
Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí v Unii má za to, že by se všechny výše popsané typy výrobku s výjimkou keramických nožů měly považovat za jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(58)
Šetření prokázalo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii, keramické stolní nádobí a náčiní vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní dovážené do Unie z ČLR a rovněž nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii, která se považuje za srovnatelnou zemi, má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné základní konečné užití.
2.1. Tvrzení
(59)
V průběhu šetření určité zúčastněné strany tvrdily, že se keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné výrobním odvětvím Unie a prodávané na trhu Unie nepodobá dotčenému výrobku. Tyto strany uváděly, že to dokládají zejména rozdíly mezi výrobky z hlediska vlastností, kvality, vnímání spotřebitelů, prodejních kanálů a segmentace. Dále se uvádělo, že spotřebitelé v Unii obvykle vnímají dotčený výrobek jako levnější produkt a že tyto výrobky nemají žádné výhody značkového zboží.
(60)
Při šetření byla odhalena protichůdná tvrzení dovozců v tomto ohledu. Zatímco někteří z nich tvrdili, že dotčený výrobek je obvykle nižší kvality a v porovnání s výrobky zhotovenými v Unii je v jiné cenové kategorii, jiní dovozci uváděli, že značkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi se z Číny dováží za vyšší ceny.
(61)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku na straně jedné uvedl, že němečtí výrobci kladou obzvláštní důraz na profil kvality „vyrobeno v Německu“. Tato strana uvedla, že kvalita plochého stolního nádobí dodávaného určitými německými značkami je kvůli výrobní metodě podstatně vyšší, zatímco jiní dovozci tvrdili, že zboží pořizují v Číně kvůli dobré jakosti, možnosti odlévání a kvalifikovaným pracovníkům. Šetření potvrdilo, že se v Unii vyrábí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní nízké i vysoké kvality a že se prodává prostřednictvím stejných distribučních kanálů jako dotčený výrobek, tj. prostřednictvím nezávislých maloobchodníků, nespecializovaných supermarketů, obchodních domů atd. Tyto výrobky proto soutěží na stejném trhu.
(62)
Na keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní není nutně uvedena země původu. Proto je pro spotřebitele často velmi obtížné rozlišit keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi a výrobky zhotovené v Unii.
2.2. Závěr
(63)
Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že i přes případné menší rozdíly má keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v dotčené zemi a vyvážené z této země, keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Unii stejné základní fyzické vlastnosti a konečné užití, a považuje se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(65)
Jak je uvedeno v (12). bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců z ČLR nebo jejich skupin požádalo o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě zaslalo vyplněný formulář žádosti. Jeden vyvážející výrobce však svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl.
(66)
Ve svém rozsudku ve věci C-249/10 P - Brosmann a další v. Rada Soudní dvůr rozhodl, že metoda výběru vzorku stanovená v článku 17 základního nařízení nesmí být používána pro účely stanovení nároků na individuální zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Soudní dvůr shledal, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení spolupracující výrobci, kteří nejsou součástí vzorku, mají právo na přezkoumání svého nároku na zacházení jako v tržním hospodářství bez ohledu na to, zda se pro tyto společnosti nezařazené do vzorku mělo vypočítat individuální dumpingové rozpětí (3). Vzhledem k tomuto rozsudku bylo rozhodnuto přezkoumat nejen žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané třemi vyvážejícími výrobci nebo jejich skupinami zařazenými do vzorku, nýbrž rovněž žádosti sedmi vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(67)
Podle zavedené a obvyklé praxe Unie se ověřuje, zda podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství splňuje celá skupina společností, které jsou ve spojení. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji dotčeného výrobku, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(68)
V souladu s tím byly ověřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které podalo deset vyvážejících výrobců sestávajících z šestnácti právních subjektů.
(69)
U žádného z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin nebylo zjištěno splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Při šetření týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství bylo zejména zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců, a to jednotlivě ani jako skupina, nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že sedm společností nebo jejich skupin nebylo s to Komisi prokázat, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Tři z deseti společností mimoto neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu.
(70)
Při inspekci na místě u jedné z výše uvedených společností bylo mimoto zjištěno, že ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tato společnost uvedla zavádějící a neúplné informace, zejména co se týká společnosti ve spojení. Její celková spolupráce byla nedostatečná, a společnost byla proto informována o případném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla požádána, aby se k tomu vyjádřila. Obdržené připomínky potvrdily nedostatek spolupráce, zejména pokud jde o danou společnost, a proto je předběžně rozhodnuto, že tuto společnost již nelze považovat za spolupracujícího vyvážejícího výrobce a že případná předběžná nebo konečná zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(71)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(72)
Několik společností tvrdilo, že Komise neodpověděla na jejich žádost o zacházení jako v tržním hospodářství do tří měsíců, jak se vyžaduje v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření proto mohlo být narušeno procesní chybou a Komise by měla v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann (4) šetření ukončit.
(73)
Komise připouští, že kvůli vysokému počtu zkoumaných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, které byly ověřeny na místě v Číně, nebylo možno v tomto konkrétním případě rozhodnout o žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Připomíná se však, že Tribunál nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření (5). Žádost je proto zamítnuta.
(74)
Šest společností zpochybnilo hodnocení Komise, že nevedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumala a zjistila, že podaná vysvětlení nemohou vyvrátit celková zjištění učiněná na základě inspekcí na místě. V některých případech byly nové předložené informace v rozporu s dříve poskytnutými údaji, zatímco v některých jiných případech předložily společnosti nové důkazy, které nebyly poskytnuty či zpřístupněny při inspekci na místě.
(75)
Pět společností zpochybnilo rovněž zjištění Komise, že neprokázaly, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obdržené připomínky však nemohly změnit zjištění Komise, která byla učiněna na základě inspekcí na místě. Společnosti zejména neposkytly žádné důkazy, které by mohly vyvrátit původní zjištění Komise, že zkreslení je způsobeno systémem netržního hospodářství, co se týká například majetku a práv na užívání pozemků.
(76)
Dvě společnosti zpochybnily zjištění, že neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. Obdržené připomínky jedné společnosti nemohly vyvrátit zjištění Komise, že stát zasahoval do její politiky náborů zaměstnanců, zatímco druhá společnost poskytla nové a protichůdné informace týkající se nákupu surovin.
(77)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že žádný z předložených argumentů nemůže změnit zjištění, co se týká rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se žádnému z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin žádajících o zacházení jako v tržním hospodářství nepodařilo prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(79)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(80)
Tři vyvážející výrobci zařazeni do vzorku a sedm vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o zacházení v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali pouze o individuální zacházení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byly přezkoumány žádosti o individuální zacházení podané pouze společnostmi, které byly zařazeny do vzorku.
(81)
Vzhledem ke skutečnosti, že všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly předběžně zamítnuty, bylo na základě dostupných informací předběžně zjištěno, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které požádaly o individuální zacházení, splňují kritéria pro jeho přiznání.
3. Individuální zjišťování
(82)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo sedm spolupracujících vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku.
(83)
V této fázi řízení Komise o žádostech o individuální zjišťování nerozhodla a tato rozhodnutí budou přijata v příhodné době.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(84)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(85)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty jako vhodnou srovnatelnou zemi Ruskou federaci a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(86)
Komise obdržela řadu podání, v nichž se uvádělo, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. V obdržených informacích se zejména uvádělo, že Rusko je trhem s porcelánem nejvyšší kvality, který se specializuje na ozdobný porcelán z drahých materiálů, přičemž domácí výroba dotčeného výrobku je v porovnání s domácí spotřebou poměrně malá. Ruský trh je mimoto chráněn necelními překážkami, například certifikačními systémy GHOST. Usuzovalo se tudíž, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí.
(87)
Komise proto zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dopisy známým výrobcům v řadě zemí, včetně Thajska, Indie, Malajsie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonésie, Egypta, Kolumbie, Jižní Koreje, Bangladéše a Argentiny, na jejichž základě výrobci z Indie, Turecka, Brazílie a Ruska potvrdili, že jsou ochotni s Komisí spolupracovat. Odpověď na dotazník však zaslali pouze tři výrobci z Brazílie, Thajska a Ruska. Šetřením bylo prokázáno, že Brazílie má konkurenční domácí trh pro keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní s řadou výrobců a poměrně nízkými cly. Údaje, které poskytl spolupracující brazilský výrobce, byly analyzovány a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(88)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím ke všem informacím, které byly k dispozici v této fázi řízení, byla v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako srovnatelná země předběžně vybrána Brazílie.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(89)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(90)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(91)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření.
(92)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(93)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření.
(94)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové.
5. Vývozní ceny u vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(95)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
6. Srovnání
(96)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(97)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“.
(98)
Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni.
(99)
Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu.
(100)
Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky. Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(101)
Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy.
7. Dumpingová rozpětí
(102)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(103)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %.
(104)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu.
(105)
V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(106)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
26,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
58,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(107)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili. Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji.
(108)
Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240 200 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“. Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti. Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii. Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království).
2. Spotřeba v Unii
(109)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(110)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %. K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009.
(112)
Tento celkový pokles spotřeby v posuzovaném období je nutno posoudit ve spojení se zotavováním se po hospodářské krizi v roce 2009. Vyhlídky trhu s keramickým stolním a kuchyňským nádobím a náčiním jsou dobré (6).
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(113)
Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485 814 tun. Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU. Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření.
(115)
Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě.
3.2. Cenové podbízení
(116)
Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami.
(117)
Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami.
(120)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.
(121)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, ziskovost, návratnost investic a výrobní náklady) byly výsledky společností z určitého segmentu, které byly zařazeny do vzorku, váženy podle podílu tohoto segmentu na celkové výrobě v Unii (s použitím specifické váhy s ohledem na objemy výroby každého segmentu v celém odvětví keramického stolního nádobí a náčiní - 42 % u malých a středních podniků, 58 % u ostatních společností). Takto bylo zajištěno, že výsledky velkých společností nenarušují analýzu újmy, nýbrž že byla pokud možno náležitě zohledněna situace menších společností, na něž společně připadá velká část výroby v Unii.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(122)
V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Výrobní kapacita (v tunách)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Využití kapacity
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 15 %. Celkově byl pokles výraznější než snížení spotřeby v Unii v témže období. V roce 2010 se výroba nezvyšovala stejným tempem jako spotřeba.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 13 %. Navzdory tomuto poklesu se míra využití kapacity výrobního odvětví v posuzovaném období dále snižovala, a to celkem o 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
V posuzovaném období klesal prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, rychlejším tempem (o 8 % více) než spotřeba. Podotýká se, že mezi rokem 2009 a 2010 se objem prodeje dále snižoval, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.
Tabulka 4
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 9 % neboli o 2,1 procentního bodu.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu v Unii
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(127)
Zaměstnanost se v celém posuzovaném období snižovala a celkem klesla o 21 %. Tato tendence odpovídala poklesu objemu prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivita pracovníků výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, v posuzovaném období vzrostla o 8 %. To je částečně způsobeno snahou výrobního odvětví Unie reagovat na tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz z Číny.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle týkajícím se dumpingu. Všechna zjištěná dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Zásoby
(130)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období v absolutním vyjádření snížil o 14 %. Šetření ukázalo, že u tohoto druhu výrobního odvětví, které obvykle pracuje na zakázku, se nejedná o rozhodující ukazatel.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OŠ
Zásoby (v tunách)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prodejní ceny
(131)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížily o 12 %.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena v EU při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
V posuzovaném období se ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál, investice a mzdy ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 10
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Peněžní tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Čisté investice (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Roční mzdové náklady na zaměstnance
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 0,7 procentního bodu. Ziskovost byla nejnižší v roce 2010, kdy pokles mezi rokem 2008 a 2010 dosáhl 4,1 procentního bodu.
(134)
Je třeba zdůraznit, že situace výrobního odvětví Unie byla nejistá již na počátku posuzovaného období, a to kvůli obrovskému objemu levného dovozu z Číny na trh Unie, který v období 2002-2004 prudce vzrostl a po zrušení dovozních kvót u tohoto dovozu od roku 2005 dosáhl velmi významného podílu na trhu. To bylo příčinou významné restrukturalizace odvětví, která byla na počátku posuzovaného období v závěrečné fázi.
(135)
Vzhledem k tomuto vývoji před posuzovaným obdobím nelze zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, považovat za běžný zisk. Jelikož v této souvislosti nebyly obdrženy žádné informace, usuzuje se, že jako vhodné srovnávací měřítko může předběžně sloužit běžná úroveň zisku u jiného široce používaného a důležitého spotřebního výrobku, který byl předmětem antidumpingového šetření, a to usňové obuvi. Tato úroveň zisku činí 6 % (7). Je tudíž zřejmé, že celkově nebylo výrobní odvětví Unie během celého posuzovaného období schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou lze u tohoto výrobku považovat za přijatelnou.
(136)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období značně zvýšil. To však lze přičíst některým větším a zavedeným společnostem, u malých a středních podniků tomu tak nebylo. Výše čistých investic klesla o 33 %. Je však třeba podotknout, že do konce posuzovaného období investice u malých a středních podniků téměř neexistovaly. Pouze dvě společnosti, které nepatří k malým a středním podnikům, si mohly dovolit uskutečnit v posuzovaném období významné investice. V průběhu celého posuzovaného období se návratnost investic snižovala více než ziskovost.
(137)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 2 %. Tento růst mzdových nákladů je podstatně nižší než celkový vývoj mzdových nákladů v Unii v průběhu posuzovaného období, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie snažilo zachovat mzdy na co nejnižší úrovni.
4.3.4. Výrobní náklady
(138)
V posuzovaném období se výrobní náklady snížily o 10 %.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní náklady (v EUR/t)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Závěr ohledně újmy
(139)
Šetření prokázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se v posuzovaném období zhoršily.
(140)
Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobců v Unii, jako je ziskovost, investice a návratnost investic, se v posuzovaném období vyvíjely negativně.
(141)
Ziskovost nejenže nedosáhla uspokojivé úrovně pro dané odvětví, nýbrž se v posuzovaném období zhoršila. Trvalé snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie znamenalo, že výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout téměř žádného zisku.
(142)
Produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila, přičemž důvodem je především jeho značná snaha soutěžit s významným dumpingovým čínským dovozem.
(143)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(145)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 12 %. Zatímco objem dumpingového dovozu z Číny klesl přibližně o 9 %, jeho podíl na trhu současně vzrostl. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 20 % a podíl na trhu se zmenšil z 23 % v roce 2008 na 20,9 % v období šetření.
(146)
V období od roku 2009 do konce období šetření spotřeba v Unii rostla, zatímco se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snižoval, na rozdíl od dumpingového dovozu z Číny, jehož podíl na trhu se v tomto období značně zvýšil.
(147)
Ceny dumpingového dovozu z Číny v posuzovaném období rostly. I když se v posuzovaném období průměrná cena dovozu z Číny zvýšila o 18 %, tyto ceny byly trvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, zejména v období šetření, a vyvíjely tudíž tlak na ceny na trhu v Unii. Snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze proto přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobních nákladů výrobního odvětví Unie a snížení zaměstnanosti prokazuje snahu výrobního odvětví reagovat na tento dovoz.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že existence čínského dovozu a zvýšení podílu dumpingového dovozu z Číny s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, na trhu hrálo rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, která se projevuje zejména v jeho špatné finanční situaci a zhoršování u většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
(149)
V rámci příčinné souvislosti byly zkoumány tyto jiné činitele: vývoj poptávky na trhu Unie a její segmentace, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz výrobku, jehož se týká toto šetření, z ostatních zemí, protisoutěžní praktiky na trhu Unie, rozdíly ve výrobních metodách a trh s použitým zbožím. Analyzovány byly i další činitele.
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(150)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období je uveden v následující tabulce. Trendy týkající se množství a cen vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Podíl na trhu
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(152)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(153)
CCCLA uvedla, že se mezi rokem 2010 a 2011 dovoz z Turecka zvýšil o 8 % a že ceny dovozu z Turecka byly údajně vyšší než ceny dovozu z Číny přibližně pouze o 20 %.
(154)
Co se týká tohoto tvrzení, uvádí se, že při srovnání situace na počátku a na konci posuzovaného období vzrostl objem dovozu z Turecka o 10 % neboli o 1,1 procentního bodu, jeho průměrné ceny však byly trvale mnohem vyšší (od 37 % do 60 %) než ceny čínského dovozu. Na tento dovoz nikdy nepřipadal podíl na trhu vyšší než 5,6 %. Lze tudíž těžko dospět k závěru, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie turecký dovoz.
(155)
Z výše uvedených důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neovlivnil podstatně situaci výrobního odvětví Unie.
3.2. Segmenty trhu
(156)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že na základě cen pro konečného spotřebitele, jakosti výrobku a prodejních kanálů je nutno trh s keramickými výrobky, kterých se týká toto šetření, rozdělit nejméně na tyto tři segmenty: špičkové výrobky (vysoká jakost, vysoké ceny), výrobky střední/nízké kategorie (střední/nízká jakost, střední/nízké ceny) a zvláštní výrobky (například dekorativní předměty, suvenýry, květináče a hotelový porcelán). Většina výroby v Unii je údajně prodávána na trhu špičkových výrobků a/nebo zvláštních výrobků, zatímco čínský dovoz patří převážně do segmentu trhu s levnými výrobky. Výrobní odvětví Unie se zaměřuje většinou spíše na prodej v malých obchodech než na místech, kde nakupují běžní spotřebitelé. Čínský dovoz proto nesoutěží přímo s výrobou v Unii.
(157)
Šetření však tato tvrzení nepotvrdilo. Za prvé se podotýká, že obdobný výrobek nezahrnuje některé předměty, na něž tyto strany odkazují, například čistě dekorativní předměty (viz (51). a (52). bod odůvodnění). Šetření za druhé prokázalo, že současná výroba v Unii zásobuje všechny trhy stejně jako čínský dovoz. Příslušná část čínského dovozu by ve skutečnosti spadala do segmentů špičkových nebo zvláštních výrobků. Jeden britský dovozce uvedl, že z Číny dováží špičkové výrobky, a skupina společností z EU s výrobními zájmy v Číně poukázala na velmi vysoké ceny, které na trhu Unie účtuje za své kameninové výrobky pocházející z Číny.
(158)
Závěrem se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se všechny typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Analýzu je tudíž nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. Jakékoli tvrzení ohledně určitých segmentů proto nelze uznat.
3.3. Spotřeba a poptávka
(159)
Evropské sdružení dovozců a maloobchodníků a CCCLA poukázaly na snižování poptávky v Unii. Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že se poptávka po porcelánu, zejména s ohledem na vedlejší a doplňkový sortiment a v soukromém sektoru, prudce snižuje a že ostatní poptávka je mimořádně diverzifikovaná. Několik stran obdobně tvrdilo, že kvůli měnící se módě nyní spotřebitelé hledají cenově dostupné keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Podle názoru jednoho velkoobchodníka se trh pro špičkové výrobky zmenšuje a bude se zmenšovat i v dalších letech.
(160)
Podle výše uvedeného evropského sdružení dovozců a maloobchodníků vysvětluje pokles prodeje a výroby výrobců v Unii v posuzovaném období snižování poptávky.
(161)
CCCLA uvedla, že podnět ukazuje významné výkyvy ve výši spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období v souladu s celkovými makroekonomickými podmínkami. Podle CCCLA se v posuzovaném období vyvíjely faktory újmy v souladu s výkyvy v poptávce v Unii a na ostatních trzích a prodej výrobců v Unii i čínský dovoz sledovaly změny poptávky.
(162)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že údaje o čínském dovozu po rozšíření Unie v roce 2004 a zrušení dovozních kvót u tohoto výrobku ode dne 1. ledna 2005 naznačují obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní na trhu Unie mezi rokem 2002 a 2005, načež mezi rokem 2005 a 2010 následoval pokles. Výrobci v Unii údajně nebyli ochotni a/nebo schopni tuto poptávku uspokojit.
(163)
Co se týká těchto tvrzení, za prvé se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se veškeré typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Tvrzení týkající se určitého sortimentu proto není podstatné a analýzu je nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(164)
Za druhé, tvrzení, že se faktory újmy vyvíjely v souladu s výkyvy poptávky na ostatních vývozních trzích, je v rozporu se skutečností, že se vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjela v posuzovaném období kladně.
(165)
Za třetí, jak je vyvozeno v oddíle D.2, spotřeba se v posuzovaném období snižovala. Neexistovaly žádné důkazy, které by potvrzovaly, že výrobci v Unii nebyli ochotni a/nebo schopni uspokojit obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní v Unii. Naopak, při šetření bylo zjištěno, že v celém posuzovaném období uspokojovali výrobci v Unii poptávku po různých typech, včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní. I když v Unii během posuzovaného období existovaly výkyvy v úrovni spotřeby, které mohly v určité fázi přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze mít celkově za to, že mají takový dopad, aby mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(166)
Tato tvrzení se proto zamítají.
3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(167)
Podle údajů z Eurostatu (objem vývozu) a od výrobců v Unii zařazených do vzorku (průměrná vývozní cena) se vývoz výrobního odvětví Unie vyvíjel v posuzovaném období takto:
Tabulka 13
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Průměrná vývozní cena (v EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA podotkla, že podle údajů v podnětu se vývoz výrobců v Unii mezi rokem 2009 a 2011 podstatně zvýšil. Tato strana uvedla, že se faktory újmy vyvíjely negativně, když se vývozní výkonnost výrobců v Unii snížila. Újma byla proto způsobena nepříznivým vývojem vývozu výrobního odvětví Unie.
(169)
V této souvislosti je třeba za prvé podotknout, že se analýza újmy zaměřuje na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Případné změny vývozní výkonnosti proto nemají žádný dopad na většinu ukazatelů, které byly analyzovány výše, jako je objem prodeje, podíl na trhu a ceny. Za druhé, vývoz výrobního odvětví Unie lze vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. Za třetí, jak prokazuje výše uvedená tabulka, celkový vývoz z Unie se snížil o 3 %. Rovněž vývozní ceny spolupracujících vývozců, kteří byli zařazeni do vzorku, byly v posuzovaném období stálé.
(170)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nezpůsobila podstatnou újmu.
3.5. Zrušení dovozních kvót
(171)
Do dne 1. ledna 2005 platily v případě členských států, jež byly v té době členy Unie, pro výrobky kódů KN uvedených v (56). bodě odůvodnění pocházející z Číny množstevní kvóty, které v roce 2000 činily celkem 84 473 tun a do roku 2004 se postupně zvýšily na 147 744 tun. Z dostupných statistických údajů vyplývá, že v roce 2004 činil dovoz dotčeného výrobku ze strany 27 zemí, které jsou nyní členskými státy, 173 809 tun. O rok později, po zrušení kvót, tento dovoz vzrostl na 530 294 tun. Od té doby nebyl čínský dovoz nikdy nižší než 449 000 tun ročně.
(172)
Co se týká úlohy dovozních kvót v újmě zaznamenané v posuzovaném období, za prvé je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že se kvóty postupně zvyšovaly a byly zrušeny 3 roky před začátkem posuzovaného období a 6 let před začátkem období šetření, docházelo na trhu Unie od roku 2002 k velké restrukturalizaci s cílem zohlednit tyto změněné tržní podmínky. To dokládají i informace o uzavírání podniků a platební neschopnosti evropských výrobců keramického stolního nádobí a náčiní, které poskytl žadatel. V důsledku toho bylo výrobní odvětví Unie do začátku posuzovaného období přeměněno na menší a výkonné odvětví.
(173)
Lze tudíž mít za to, že účinky zrušení dovozních kvót vztahujících se na dotčený výrobek v roce 2005 mohly mít před začátkem posuzovaného období negativní dopad na zdraví výrobního odvětví Unie. I kdyby tomu tak však bylo, újmu v období šetření působil dumpingový dovoz. Zrušení dovozních kvót od roku 2005 proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v posuzovaném období a v období šetření.
3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(174)
Řada stran tvrdila, že újma je způsobena protisoutěžními praktikami na trhu Unie, a rovněž se uvádělo, že toto antidumpingové řízení bylo zahájeno s cílem vzpamatovat se ze ztrát vyplývajících z pokut uložených za protiprávní kartely. CCCLA uvedla, že existence jednání ve vzájemné shodě na trhu Unie může vést k tomu, že údaje o újmě (konkrétně prodejní ceny, objemy prodeje, podíl na trhu a zisky) uvedené v podnětu a shromážděné v průběhu šetření nejsou spolehlivé, jelikož nepředstavují situaci, která odráží běžné fungování trhu.
(175)
Na straně jedné se uvádí, že v roce 2010 uložila Komise pokuty sedmnácti podnikům vyrábějícím koupelnové vybavení za kartel za účelem stanovování cen, který trval od roku 1992 do roku 2004 a který se týkal šesti členských států: Německa, Rakouska, Itálie, Francie, Belgického království (Belgie) a Nizozemského království (Nizozemsko) (8). K dotyčným praktikám docházelo před posuzovaným obdobím a týkaly se jiných výrobků. Jediný dotčený podnik, který v posuzovaném období působil rovněž v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, mimoto podal u Tribunálu Evropské unie žalobu na zrušení pokuty. Tato žaloba se dosud projednává. Německé orgány zahájily na druhou stranu v únoru 2011 u některých německých výrobců stolního nádobí a náčiní šetření týkající se kartelu. Výsledky tohoto šetření německé orgány dosud nezveřejnily, takže v tomto ohledu nelze vyvodit žádné závěry. Toto šetření se mimoto týká pouze jednoho členského státu, zatímco výrobní odvětví Unie je poměrně rozšířené. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(176)
Co se týká poukázání některých stran na skutečnost, že někteří výrobci v Unii změnili své činnosti a stali se rovněž obchodníky s výrobky pocházejícími s Číny, jedná se o obchodní příležitost, kterou nelze označit za protisoutěžní.
3.7. Výrobní metody
(177)
Podle určitých stran přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jednoznačně rozhodnutí výrobců v Unii, pokud jde o výrobní metody. Tyto strany zdůrazňují, že výrobní metody v Unii nejsou ani zdaleka tak efektivní jako čínské výrobní metody - výrobní metody Unie jsou plně automatizované, což znamená vysoké náklady na přenastavení strojů v případě malých sérií, nákladné zhotovování forem, dražší suroviny a vyšší náklady na energii kvůli dvojímu výpalu. Na rozdíl od výrobců v Unii pracují čínští výrobci na základě objednávek, mají nižší náklady na skladování a prodávají celou výrobu v dávkách bez zařazování do jakostních tříd a slev z ceny. V Unii jsou rovněž téměř dvakrát tak vysoké náklady na obtisky při zdobení na glazuru. Některé strany naopak poukázaly na účinnost výrobních metod Unie, co se týká například delších pracovních cyklů.
(178)
Šetření prokázalo existenci převodu příslušných technologií na celosvětové úrovni. Nebylo možné zjistit souvislost mezi konkrétní výrobní metodou a úspěchem v podnikání. Rovněž nebylo možné zjistit, zda měla volba určité výrobní metody dostatečně významný dopad, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.8. Trhy s použitým zbožím
(179)
Podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, se domácnosti v posledních desetiletích zmenšily a prodávají zbytečné předměty na bleších trzích, internetových aukcích nebo prostřednictvím jiných forem trhů s použitým zbožím. Podle této strany uspokojuje použité stolní a kuchyňské nádobí a náčiní značnou část stávající poptávky a přímo soutěží s nově vyrobeným stolním a kuchyňským nádobím a náčiním. Dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, poskytl doklady o hodnotách několika skupin výrobků známých německých výrobců porcelánů při internetových aukcích.
(180)
Nebylo však možné nalézt spolehlivý základ pro extrapolaci objemů a cen velmi specifických kolekcí tří německých společností z německojazyčné platformy pro jiné země Unie nebo jiné výrobky. Nebylo tudíž možné tento trh vyčíslit a při šetření se nepodařilo zjistit, zda byl prodej použitého zboží dostatečně významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.9. Hospodářská krize
(181)
Podle CCCLA je údajná újma způsobena dopadem finanční krize, hospodářské recese a krize státního dluhu na rozpočty spotřebitelů. Na provozní úrovni jsou údajně žadatelé ziskoví, CCCLA se proto domnívá, že nahlášené ztráty je nutno přičíst finančním spekulacím (jako jsou ztráty z investic do vlastního kapitálu nebo státních dluhopisů) a jiným než provozním výdajům souvisejícím s finanční krizí.
(182)
Hospodářská krize může vysvětlit klesající spotřebu během částí posuzovaného období. Je však třeba zmínit, že v situaci klesající spotřeby v posuzovaném období a v situaci rostoucí spotřeby mezi rokem 2009 a obdobím šetření kontrastuje výkonnost levného dumpingového dovozu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(183)
Ze šetření jednoznačně vyplývá, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil dopady hospodářského poklesu. I během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo se zotavit a opět dosáhnout významných objemů prodeje a v průběhu posuzovaného období přišlo o významný podíl na trhu, zatímco čínský dumpingový dovoz získal větší podíl na trhu.
(184)
Ačkoli hospodářská krize mohla přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze usuzovat, že měla takový dopad, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
3.10. Další činitele
(185)
Jedno sdružení uvedlo, že podle jeho názoru narušují příčinnou souvislost další činitele. Tato strana odkázala na hospodářskou soutěž uvnitř Unie (na základě toho, že se ceny v Unii značně liší) a na požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, které jsou stále přísnější, což zvyšuje výrobní náklady. K dalším uváděným činitelům patřilo napodobování výrobků ze strany některých čínských výrobců a existence necelních překážek na řadě trhů mimo Evropu, které brání vývozu výrobců v Unii.
(186)
Co se týká tvrzení ohledně hospodářské soutěže uvnitř Unie, šetření neprokázalo žádnou souvislost mezi újmou, umístěním výrobců v Unii a cenami v tomto členském státě. Pokud jde o požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, uvádí se, že se vztahují na výrobky zhotovené v Unii i na dovážené výrobky, ovlivňují tudíž ceny všech hospodářských subjektů. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyly předloženy žádné informace, které by doložily tvrzení o napodobování výrobků, nebylo možno analyzovat dopady tohoto tvrzení. Tvrzení ohledně existence necelních překážek na řadě trhů mimo EU nelze přijmout: tyto překážky mohly výrobcům v Unii bránit v tom, aby využili svůj vývozní potenciál, neměly však žádný dopad na snižující se prodej na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma.
(187)
CCCLA poukázala na další činitele, konkrétně nedostatek kvalifikovaných pracovníků na trhu Unie a újmu, kterou si způsobilo výrobní odvětví samo, a to na základě toho, že někteří výrobci v Unii dovážejí dotčený výrobek. Na základě dostupných informací se však vyvozuje závěr, že celkově se celé výrobní odvětví Unie nacházelo ve špatné situaci, a skutečnost, že se zvýšil počet obchodních modelů, nezpůsobila výrobnímu odvětví Unie újmu a měla by se spíše vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie. Co se týká nedostatku kvalifikovaných pracovníků v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii, žádná zúčastněná strana se sídlem v Unii nepotvrdila, že by se jí to týkalo.
(188)
Jeden dovozce orgány vyzval, aby analyzovaly dopad ostatních typů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, například plastového, hliníkového, melaminového a skleněného. K doložení tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné informace. Při šetření nebylo možno učinit žádné zjištění ohledně této záležitosti.
(189)
Některé strany spojují újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, se situací výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. V této souvislosti několik dovozců tvrdilo, že zhoršování situace výrobního odvětví Unie začalo již v období 1975-2002. Analýza Komise však nemohla jít tak daleko, mimo jiné kvůli nedostupnosti spolehlivých údajů pro toto období. Stejně tak tomu bylo i u jiné události, k níž došlo dlouho před posuzovaným obdobím: státní podpory, kterou obdržel německý porcelánový průmysl a která podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, prokazuje, že výrobní odvětví Unie nezvýšilo svou efektivnost (9).
(190)
Zkoumání jiných známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto faktory nenarušují zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(191)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(192)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(193)
Výrobní odvětví Unie tvoří více než 200 výrobců s výrobními závody, které se nacházejí v různých členských státech Unie, a v období šetření tito výrobci v oblasti výroby a prodeje obdobného výrobku přímo zaměstnávali více než 25 000 osob.
(194)
Šetřením bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z dotčené země způsoboval během období šetření výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je výroba, ziskovost a návratnost investic, vykazovaly v posuzovaném odvětví klesající tendenci. Nejvíce postiženy byly malé a střední podniky: v posuzovaném období vykazovaly od roku 2010 ztráty. Pokud by nebyla opatření přijata, usuzuje se, že úsilí, které již odvětví vynaložilo, nebude postačovat k zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, která se může dále zhoršovat.
(195)
Zjištění v rámci tohoto šetření nezpochybňuje skutečnost, že si někteří výrobci v Unii vedou lépe než jiní, ani situace výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím.
(196)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé podmínky obchodování na trhu Unie. To bude mít další pozitivní dopad na hospodářskou situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(197)
Někteří dovozci uvedli, že pokud budou opatření uložena, bude dotčený výrobek nahrazen jinými typy výrobků (než je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v Unii), například textilními výrobky (v případě dárkových předmětů) nebo plastovým stolním nádobím a náčiním, což přinese prospěch jiným odvětvím než keramickému průmyslu. Při šetření však nebylo možno potvrdit, že by toto nahrazování bylo významné.
(198)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny je v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(199)
Jak bylo uvedeno v (4). bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku.
(200)
Během období šetření pořizovali dovozci zařazení do vzorku své dodávky především z dotčené země a v oblasti dovozu a dalšího prodeje keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní zaměstnávali přibližně 350 osob. Dováželi různé druhy výrobků sahající od dárkových porcelánových předmětů přes značkové hliněné výrobky po obyčejné stolní nádobí a náčiní pro domácnosti. Úroveň spolupráce ze strany těchto dovozců byla různá. Dva největší dovozci zařazení do vzorku, kteří vykonávají rovněž důležité maloobchodní činnosti, například neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich dokonce odmítl zpřístupnit své účetní záznamy. Tyto strany poskytly pouze vnitropodnikové kupní ceny a/nebo vnitropodnikové prodejní ceny. Přes opakované žádosti nebyly tudíž poskytnuty žádné smysluplné informace, které by umožnily provést pro celý vzorek odhad hrubého a čistého rozpětí reprezentativních dovozců u dotčeného výrobku.
(201)
Obdobně údaje, které předložili dva dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku, byly v mnoha ohledech nedostatečné a neumožnily provést odhad hrubého a čistého ziskového rozpětí maloobchodníků u dotčeného výrobku. Na základě spolupráce dovozců zařazených do vzorku nebylo proto možné určit schopnost dodavatelského řetězce v EU absorbovat navrhované antidumpingové clo, a tudíž dopad tohoto cla na maloobchodní cenu, potažmo spotřebitele.
(202)
Za prvé, co se týká dovozců, velká většina dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 %. Ověřené číselné údaje čistých dovozců zařazených do vzorku potvrzují, že tato hrubá rozpětí jsou reprezentativní. Za druhé, z veřejně přístupné dokumentace vyplývá, že dodavatelský řetězec v Unii (tj. dovozci a následné kanály) je naprosto schopen absorbovat antidumpingové clo v navrhované výši, aniž by to ohrozilo životaschopnost dotčených hospodářských subjektů. Podle nedávno zveřejněného článku (10) se čínský keramický džbánek, který distributoři z EU nakupují za 0,70 USD, prodává na maloobchodní úrovni v EU za 3,50 USD - s přirážkou u distributora/maloobchodníka vyšší než 150 %. Podle tohoto scénáře by navrhovaná antidumpingová cla vedla v dodavatelském řetězci EU u většiny dovozu k přirážce ve výši 0,16 EUR (a u nespolupracujících výrobců o 0,36 EUR), což by u tohoto konkrétního výrobku představovalo hrubé rozpětí ve výši 2,08 EUR. Průzkum trhu CBI z roku 2009 týkající se „trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami“ zmíněný v (112). bodě odůvodnění navíc uvádí poměr ceny CIF na hranice Unie - spotřebitelské ceny v rozmezí od 2,6 do 5,3. Dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku mimoto nikdy neuvedli, že v případě uložení antidumpingového cla vyloučí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní z dovozu nebo prodeje.
(203)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a kvůli neexistenci jakýchkoli jiných spolehlivých informací získaných při tomto šetření se vyvozuje předběžný závěr, že distribuční kanál obecně, včetně dovozců, bude pravděpodobně schopen absorbovat bez větších problémů zvýšení cen CIF v navrhované výši a že spotřebitelé pravděpodobně nezaznamenají růst cen. Zúčastněné strany se však znovu výslovně vyzývají, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje týkající se této záležitosti, které by umožnily analyzovat v další fázi tohoto řízení dopad opatření na dodavatelský řetězec a na spotřebitele.
(204)
Informace o zájmu Unie byly obdrženy od více než 20 dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, většinou malých podniků, od sdružení evropského a mezinárodního obchodu, švédského sdružení dovozců a maloobchodníků, nizozemského sdružení dovozců z Dálného východu a německého sdružení a sítě dovozců. Společnou obavou dovozců bylo to, že opatření povedou k zvýšení dovozních cen, (částečnému) omezení jejich činnosti, a budou mít tudíž na ně negativní dopad, mimo jiné z hlediska rozpětí a ziskovosti. Na základě závěrů vyvozených v dalším bodě odůvodnění a v (202). bodě odůvodnění však tato tvrzení nebylo možno uznat.
(205)
Několik dovozců uvedlo, že v případě uložení opatření zanikne u dovozců více pracovních míst, než jich bude zachováno u výrobců v Unii. To je však v rozporu s jinými podáními dovozců, v nichž uváděli, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků) nebo že budou ochotni pořizovat více výrobků v Unii.
(206)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít na dovozce negativní hospodářský dopad, pokud jde o významné náklady na hledání nových zdrojů a správní náklady, budou-li dovozci muset hledat alternativy čínského dovozu. Sdružení evropského a mezinárodního obchodu uvedlo, že změny dodavatelů jsou obtížné, jelikož dovozci do nich silně investovali. Nezdá se však, že to je hlavní obavou některých dovozců, kteří upřednostňují možnost změnit zdroje dodávek. Skutečnost, že se nabízené výrobky a spotřeba v Unii mění podle módních trendů, mimoto naznačuje, že vznik nákladů na vývoj nových výrobků (od nových dodavatelů) je v tomto odvětví neodmyslitelný.
(207)
Několik dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, uvedlo, že výrobní závody v Unii nemají zájem o výrobu značkových výrobků někoho jiného. To však popírá výsledek šetření, co se týká výrobců v Unii zařazených do vzorku (kteří prokázali, že vyrábějí značkové zboží pro třetí strany), podání jiného dovozce a skutečnost, že řada dovozců, kteří distribuují výrobky pod vlastní značkou, pořizuje část svého sortimentu v Unii.
(208)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že není ochoten sdílet výrobní nápady, design výrobků a vnitropodnikový vývoj s některými konkurenčními výrobci keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Šetření však neprokázalo, že to je obecná obava dovozců. Je třeba zmínit, že dotyčný dovozce má právní spory s některými německými výrobci a že část jeho kolekce přímo soutěží s kolekcí výrobců v Unii.
(209)
Určití dovozci tvrdili, že dodávky nemohou pořizovat u výrobců v Unii kvůli jejich vyšším nákladům, nedostatečné kapacitě pro řemeslné výrobky, neschopnosti nabízet malé výrobní série, nepružnosti, nepřiměřené organizaci pro náležité zásobování velkých maloobchodníků, kteří nabízejí mnoho výrobků, a/nebo neexistenci některých výrobních procesů, jakostí, druhů ozdob nebo tvarů. Tyto strany uvedly, že problémy jsou obzvláště významné, co se týká řemeslných výrobků a výrobků určených k propagaci (např. hrnčířského zboží), určitých značkových výrobků prodávaných na základě licence, výroby některých zapsaných užitných vzorů a zvláštních vedlejších výrobků nebo výrobků pro služby společného stravování (např. velkoobjemové porcelánové výrobky). Některé strany tvrdily, že nemají jinou alternativu než dovoz z Číny. Při šetření však bylo zjištěno, že většina dovozců, kteří se přihlásili, pořizuje keramické stolní a/nebo kuchyňské nádobí a náčiní z několika zdrojů, včetně výrobců v Unii, a to v široké škále druhů a jakostí. Výrobci v Unii mimoto nabízejí širokou škálu výrobků a mají výrobní kapacitu pro větší prodej na trhu Unie.
(210)
Lze proto vyvodit závěr, že uložení opatření může mít skutečně negativní dopad na finanční situaci některých dovozců. V průměru se však neočekává, že by tento negativní účinek měl významný finanční dopad na celkovou situaci dovozců. Celkově se předpokládá, že budou schopni (částečně) podpořit růst cen a/nebo (částečně) přenést clo na své odběratele (tj. velkoobchodníky, distributory, maloobchodníky), o to více, že se cla týkají významného zdroje na trhu. U dovozců, kteří se přihlásili a kteří jsou současně maloobchodníky, šetření prokázalo, že dotčený výrobek představuje pouze velmi malou část jejich celkového podnikání. Informace, které tyto strany poskytly, neumožnily náležité vyčíslení rozsahu, v jakém budou schopni absorbovat růst kupních cen v důsledku navrhované výše cla, jak je však objasněno v(202). a (203). bodě odůvodnění, dosud shromážděné informace nenaznačují, že by nebyli schopni tak učinit.
(211)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(212)
Řada dovozců tvrdila, že uložení případných opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na obchodní partnery dovozců, a to od podniků provádějících konečnou úpravu a zdobení po velkoobchodníky, distributory nebo maloobchodníky. V tomto ohledu uváděli, že uložení opatření může vést k většímu úbytku pracovních míst v jejich „satelitních podnicích“, jako jsou návrháři nebo logistika, než je počet zachovaných/vytvořených pracovních míst ve výrobním odvětví Unie. Někteří dovozci rovněž uvedli, že nedostatkem výrobků bude přímo dotčeno i odvětví dárkových předmětů, reklamní průmysl, hotelnictví a pohostinství, skupinové stravování a komerční zákazníci obecně. V krátkodobém horizontu to povede k zvýšení cenové soutěže na úrovni velkých diskontních prodejen. Postiženy budou rovněž instituce, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. Některé strany mimoto uvedly, že antidumpingová opatření budou znamenat nedostatek surovin pro uměleckou a tvůrčí práci, například pro malíře na porcelán nebo řemeslné dílny.
(213)
Bylo zjištěno, že všechna tato tvrzení jsou neodůvodněná. Na straně jedné se zdá, že tvrzení těchto dovozců jsou v rozporu s těmi body v jejich podáních, v nichž uvádějí, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků), takže se každopádně obrátí na své obvyklé obchodní partnery, kteří byli uvedeni výše. Mimoto lze očekávat, že „satelitní podniky“ výrobního odvětví Unie budou mít prospěch z uložení opatření. Šetření nemohlo na jedné straně dospět k závěru, že bude existovat nedostatek výrobků, bude-li dovoz z Číny soutěžit s cenami, které nejsou dumpingové. Opatření jsou navržena tak, aby podle očekávání vytvořila rovné podmínky pro všechny dodavatele keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, a nikoli neoprávněně omezovala dovoz z dotčené země. Pokud jde o předpokládané zvýšení cenové soutěže, to lze považovat také za kladný dopad například u těch institucí, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení.
(214)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít negativní hospodářský dopad na velkoobchod a maloobchod ve Švédsku. Sdružení předpokládalo snížení zaměstnanosti o 2-3 % (větší u mladých lidí) a dovozu o 20 %. Zdá se však, že předpokládaný dopad je nadhodnocen. V tomto ohledu je třeba zmínit, že žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky a kteří v rámci šetření podali připomínky, neuvedl, že v případě uložení antidumpingových cel bude celý výrobek vyloučen z jejich sortimentu. Odhady počtu pracovních míst provedené jedním z dovozců jsou při uložení opatření v zásadě stejné jako v případě, že by opatření uložena nebyla.
(215)
CCCLA poukázala na dánskou studii, podle níž musí uživatelské společnosti v Unii za každé euro, které výrobci v Unii získají v důsledku ochrany obchodu, zaplatit více než 60násobek. Toto tvrzení je však velmi obecné, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(216)
Společnost, která pro významné maloobchodníky z celého světa zajišťuje zvláštní maloobchodní reklamní akce, uvedla, že pro maloobchodní reklamní akce, které probíhají po dobu několika málo měsíců, vyžaduje její podnikání velké množství zboží během krátkého období. Podle této strany, která pořizuje přibližně dvě třetiny výrobků z Asie, především z Číny, naruší v budoucnu značné clo její schopnost prodávat za reklamní ceny. Je nutno uznat, že antidumpingová cla mohou mít negativní dopad na tento druh podnikání. Účelem cel však není vyloučit čínské zboží z trhu. V minulých třech letech mimoto výrobci v Unii pokryli 33 % toho, co tato strana označila jako kolísající poptávku.
(217)
V této předběžné fázi se proto vyvozuje závěr, že potenciálně negativní dopad na některá jiná hospodářská odvětví nemůže převážit přínosy, jichž bude docíleno tím, že uložením prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku bude po zbývající část tohoto šetření zabráněno újmě.
5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(218)
Žádná strana přímo zastupující zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(219)
Vzhledem k veřejně přístupným údajům (jak je zmíněno v (202). bodě odůvodnění) se však vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec absorbuje opatření s navrhovanou výši cla, a opatření tudíž nebudou mít za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(220)
Podle CCCLA a několika stran zastupujících zájmy dovozců a maloobchodníků budou v případě uložení antidumpingových cel nejvíce postiženi spotřebitelé v EU. V Unii představují největší část spotřebitelů spotřebitelé s nízkými příjmy a spotřebitelé budou čelit omezenějšímu výběru a vyšším cenám bez jakékoli dodatečné hodnoty, a to v době, kdy je hospodářství EU nestabilní. Tento výrobek má údajně psychologické hranice ceny, po jejichž překročení jej nebudou spotřebitelé kupovat. Některé typy výrobku z trhu zmizí, nebo budou nahrazeny jinými materiály, jako je plast, melamin, kov nebo dřevo. Tyto možnosti budou obecně představovat výrobky, které jsou méně šetrné k životnímu prostředí. Uvádělo se rovněž, že výběr bude omezen, jelikož z trhu Unie bude odstraněn dotčený dovoz uspokojující více než 60 % poptávky, přičemž nedostatečná nabídka bude tlačit ceny nahoru. Některé strany současně uvedly, že spotřebitelé nakupují v nejbližším okolí, výrobci v Unii však nejsou schopni a ochotni dodávat levné výrobky místním zásobovacím podnikům. Skutečnost, že němečtí výrobci mohou nabízet větší standardní objemy za nízké ceny, neuspokojí trh Unie, který požaduje rozmanitý sortiment v souladu s měnící se módou a trendy. Některá podání zdůrazňují, že pokud čínský dovoz zůstane na trhu Unie, bude jeho objem pravděpodobně podstatně nižší a ceny značně vyšší, a to kvůli vyšším mzdám v Číně a dodatečnému clu. Uvádělo se rovněž, že není-li výrobek cenově dostupný, nové generace si na něj nenavyknou.
(221)
Co se týká tvrzení ohledně omezenějšího výběru, podotýká se, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nabízí velmi širokou škálu výrobků určených pro různé segmenty trhu a distribuční kanály. Očekává se, že opatření výrobnímu odvětví Unie umožní, aby plně využilo svůj potenciál a trh dále obohatilo o své výrobky. Žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky, mimoto neuvedl, že případně zváží úplné stažení výrobku ze svého sortimentu, budou-li uložena antidumpingová opatření.
(222)
Pokud jde o tvrzení týkající se vyšších cen, cílem šetření je vytvoření rovných podmínek, a nikoli vyloučení čínského zboží z trhu Unie. Nebylo možné objektivně stanovit žádné hranice ceny, po jejichž překročení by spotřebitelé tento druh výrobku nekupovali. Vzhledem ke skutečnosti, že dovozci jsou často vázáni ceníky nejméně po dobu jednoho roku, se obecně neočekává, že by mohli v krátkodobém horizontu přenést vyšší ceny na své odběratele. Co je důležitější, vzhledem k úrovni opatření a značnému rozdílu mezi dovozní cenou a cenou při dalším prodeji není pravděpodobné, že uživatelé a spotřebitelé budou platit podstatně vyšší ceny - clo je vypočítáno na základě dovozní ceny CIF a maloobchodní ceny jsou násobkem dovozní ceny. Clo bude proto s největší pravděpodobností absorbovat dodavatelský řetězec od dovozce po konečného spotřebitele. Pokud by došlo k určitému růstu cen, tento bude malý a nebude mít dopad na výběr pro spotřebitele. Nepředpokládá se, že antidumpingová opatření povedou k tomu, že nové generace nebudou nakupovat keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Dále se podotýká, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je s to nabídnout konkurenceschopné ceny.
(223)
Nebylo možno vyvodit závěr, že opatření budou mít významný dopad na materiál používaný k výrobě kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Druh materiálu není vždy hlavním důvodem například při výběru keramického výrobku určeného jako dárek. Je však zřejmé, že zaměnitelnost materiálů není vždy možná: právní předpisy Unie o materiálech přicházejících do styku s potravinami například ukládají určité požadavky vztahující se na materiály, které mají přijít do styku s potravinami. Je třeba rovněž zmínit, že zavedený dovozce, který je současně i maloobchodníkem, se také domnívá, že lidé budou nadále jíst raději z keramických talířů než z talířů vyrobených z jiných materiálů, a tomu jsou přizpůsobeny jeho plány na rozšíření činnosti.
(224)
Tvrzení týkající se problémů s dodávkami nelze uznat, jelikož na straně jedné se vytvoření rovných podmínek se spravedlivými cenami nerovná úplnému zrušení dovozu z Číny. Naopak se očekává, že prospěch ze spravedlivějších obchodních podmínek budou mít všichni světoví aktéři. Na druhé straně bylo konstatováno, že skutečnost, že v současnosti je výrobní odvětví Unie s to uspokojit jednu třetinu celkové spotřeby Unie, nenarušuje skutečnost, že by dovoz z Číny měl vstupovat na trh Unie s cenami, které nejsou dumpingové. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie i skutečnost, že výrobní odvětví nevyužívalo v posuzovaném období plně svou výrobní kapacitu, naznačují, že výrobci v Unii mohou prodávat na trhu Unie více výrobků, pokud by byl dumpingový dovoz zrušen. V neposlední řadě Čína není jediným zdrojem dovozu do Unie.
(225)
Dánská studie, kterou zmínila CCCLA, a švédský výzkum, na nějž poukázalo švédské sdružení, naznačují, že antidumpingová opatření jsou obecně pro spotřebitele nákladná. Tato tvrzení jsou však velmi obecná, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(226)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít celkově významný dopad na spotřebitele, jako jsou domácnosti.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(227)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny.
(228)
Tento závěr nemohou převážit aspekty, které předložila řada stran, konkrétně že antidumpingová opatření jsou obecně výměnou za jejich snahu přenést do třetích zemí některé hodnoty Unie, jako je zlepšení sociálních norem dodavatelů, zákaz dětské práce nebo programy ochrany životního prostředí a celkového rozvoje. Tyto záležitosti nemohou narušit cíl spočívající v dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu ochranou výroby v Unii před narušením mezinárodního obchodu, jako je dumping, a uplatňováním nástrojů na ochranu obchodu v souladu právem EU a pravidly WTO.
(229)
Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti může toto předběžné posouzení vyžadovat další pečlivou analýzu na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(230)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(231)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Jak je objasněno v (135). bodě odůvodnění, předběžně se má za to, že za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí ve výši 6 % obratu.
(233)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána odečtením skutečného zisku od ceny ze závodu a připočtením výše zmíněného 6 % ziskového rozpětí k takto vypočítané prodejní ceně výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu.
(234)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, zjištěné při výpočtech cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření, která nezpůsobuje újmu, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(235)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(236)
Na základě výše uvedených skutečností byly v tomto případě sazby antidumpingového cla stanoveny na úrovni dumpingových rozpětí.
(237)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(238)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(239)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(240)
Jedna strana požádala, aby byla případná opatření uložena ve formě minimální ceny. Tato strana uvedla, že by valorická cla postihla zejména spotřebitele, kteří kupují vysoce kvalitní dovážené výrobky a/nebo výrobky s vysokou hmotností. Šetření však ukázalo, že s přihlédnutím k šíři položek spadajících do definice výrobku by nebyla vhodnější jiná forma opatření.
(241)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy a prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(242)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kromě keramických nožů, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Společnosti uvedené v příloze I
26,6 %
B354
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1072/2012
zo 14. novembra 2012,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Európska komisia oznámila 16. februára 2012 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušná krajina“, „Čína“ alebo „ČĽR“) do Únie.
(2)
Konanie sa začalo na základe podnetu podaného 3. januára 2012 v mene výrobcov z EÚ (ďalej len „navrhovatelia“), na ktorých pripadá viac ako 30 % celkovej výroby stolového a kuchynského riadu v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z neho vyplývajúcej značnej ujme, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie konania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne oznámila začatie konania navrhovateľom, ostatným známym výrobcom z Únie, známym vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, dovozcom, obchodníkom, používateľom, dodávateľom a združeniam, o ktorých je známe, že sa ich táto záležitosť týka, a zástupcom ČĽR. Komisia informovala aj výrobcov v Ruskej federácii, ktorá bola v oznámení o začatí konania navrhnutá ako možná analogická krajina. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú konkrétne dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté.
(4)
Vzhľadom na zjavne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov a neprepojených dovozcov Komisia v oznámení o začatí konania požiadala vyvážajúcich výrobcov a neprepojených dovozcov, aby sa jej prihlásili a poskytli základné informácie o svojej činnosti súvisiacej s príslušným výrobkom za obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011. Tieto informácie Komisii umožnia, aby v súlade s článkom 17 základného nariadenia rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila.
(5)
Vzhľadom na vysoký počet výrobcov z Únie zapojených do tohto konania Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie na účely stanovenia ujmy v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Tento predbežný výber bol vykonaný pomocou informácií dostupných Komisii v počiatočnej fáze, a to na základe objemu predaja výrobcov, ich veľkosti, geografického umiestnenia v Únii a výrobného segmentu. Vybratá vzorka zahŕňala šesť výrobcov z Únie, ktorí pokrývajú všetky hlavné druhy výrobku, so sídlom v piatich členských štátoch, pričom dvaja z nich sú malé a stredné podniky (MSP). Táto predbežná vzorka predstavovala viac ako 15 % odhadovanej celkovej výroby v Únii. Jeden výrobca predbežne zaradený do vzorky si neželal byť súčasťou tejto vzorky a niekoľko zainteresovaných strán upozornilo, že pri výbere bol prehliadnutý členský štát s veľkým objemom výroby, ktorý by mal byť v reprezentatívnej vzorke zastúpený. Vzhľadom na uvedené Komisia predbežnú vzorku zmenila a výsledná konečná vzorka zahŕňala sedem výrobcov z Únie, ktorí pokrývajú všetky hlavné druhy výrobku, so sídlom v šiestich členských štátoch, pričom dvaja z nich sú MSP. Táto vzorka predstavovala viac ako 20 % odhadovanej celkovej výroby v Únii.
(6)
Požadované informácie poskytlo a so zaradením do vzorky súhlasilo okolo 400 vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, na ktorých pripadá 60 % celkového vývozu. Na základe získaných informácií Komisia predbežne vybrala vzorku piatich vyvážajúcich výrobcov s najvyšším objemom vývozu do Únie a vyzvala všetkých vyvážajúcich výrobcov, ktorí jej boli známi, aby k navrhovanej vzorke predložili pripomienky. Dvaja vyvážajúci výrobcovia, ktorí boli predbežne vybratí na zaradenie do vzorky, následne opravili informácie, ktoré poskytli v rámci výberu vzorky, takže ich objem vývozu už nepostačoval na to, aby boli do vzorky zaradení. Komisia potom vybrala konečnú vzorku piatich najväčších spoločností s aktualizovanými údajmi, pokiaľ ide o objem vývozu. Spoločnosti zaradené do vzorky predstavujú takmer 20 % vývozu do Únie všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.
(7)
Nakoniec boli na zaradenie do vzorky vybraté tieto spoločnosti alebo skupiny spoločností:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd., a jej prepojené spoločnosti,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd., a jej prepojené spoločnosti,
c)
CHL International Ltd. a jej prepojené spoločnosti,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a jej prepojené spoločnosti (ďalej len „Niceton“),
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedna spoločnosť vzniesla námietky k výberu spoločností zaradených do vzorky a tvrdila, že by mala byť do vzorky zaradená. Tvrdila, že jej zaradenie by nemalo za následok neprimeraný počet spoločností zaradených do vzorky ani by nespôsobilo oneskorenie prešetrovania, najmä preto, že táto spoločnosť je pomerne malým vývozcom. Ďalej tvrdila, že je spoločnosťou v zahraničnom vlastníctve a že bez jej zaradenia by vzorka nebola reprezentatívna.
(9)
Komisia pripomína, že výber spoločností zaradených do vzorky bol vykonaný na základe najväčšieho objemu vývozu, v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia, s prihliadnutím na počet výrobcov, ktorých bolo možné náležite prešetriť v stanovenom čase. Vzhľadom na to, že spoločnosť je pomerne malým vývozcom, jej zahrnutie by nezvýšilo reprezentatívnosť vzorky z hľadiska objemu vývozu. Okrem toho je potrebné poznamenať aj to, že spoločnosť sa ohlásila veľmi neskoro - štyri mesiace po oznámení konečného výberu všetkým vyvážajúcim výrobcom a vykonaní overovacích návštev v priestoroch vybratých spoločností. Žiadosť o zaradenie do vzorky preto bola zamietnutá.
(10)
Na otázky týkajúce sa výberu vzorky odpovedalo v stanovenej lehote vyše 60 neprepojených dovozcov, ktorí ponúkli spoluprácu pri konaní. Na vytvorenie vzorky bolo vybratých päť z nich. Týchto päť neprepojených dovozcov bolo vybratých na základe objemu a hodnoty dovozu a ďalšieho predaja v Únii, ich geografického umiestnenia, obchodného modelu a segmentu výrobkov. Spoločnosti zaradené do vzorky zodpovedali najväčším reprezentatívnym objemom a hodnotám dovozu a ďalšieho predaja v Únii, ktoré bolo možné náležite prešetriť v stanovenom čase. Podľa údajov oznámených vo fáze výberu vzorky tieto spoločnosti tvorili zhruba 6 % dovozu príslušného výrobku počas OP.
(11)
S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, aby mohli v prípade záujmu predložiť žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), Komisia zaslala formuláre žiadosti čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí o to požiadali, a čínskym orgánom.
(12)
Jedenásť čínskych vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o IZ v prípade, ak by z prešetrovania vyplynulo, že nespĺňajú podmienky na THZ. Z týchto žiadateľov boli traja zaradení a zvyšných osem nebolo zaradených do vzorky. Jeden z týchto vyvážajúcich výrobcov, ktorý nebol zaradený do vzorky, následne svoju žiadosť o THZ stiahol a ponechal len svoju žiadosť o IZ. Zostávajúci dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a štyri ďalšie spoločnosti nezaradené do vzorky požiadali len o IZ.
(13)
Komisia zaslala dotazníky piatim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR zaradeným do vzorky a takmer 300 ďalším vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, ktorí o to požiadali. Okrem toho boli dotazníky zaslané siedmim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, piatim dovozcom zaradeným do vzorky, štyrom združeniam maloobchodníkov a distribútorov, a tiež jednotlivým maloobchodníkom a distribútorom, ktorí o to požiadali. Ďalej boli dotazníky zaslané vyvážajúcim výrobcom v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, ktoré boli považované za kandidátske krajiny na výber vhodnej analogickej krajiny.
(14)
Doručené boli odpovede od trinástich vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a od troch výrobcov z možných analogických krajín (Brazílie, Thajska a Ruska). Vyplnené dotazníky boli doručené aj od siedmich výrobcov z Únie zaradených do vzorky a od piatich dovozcov zaradených do vzorky. Vyplnené dotazníky doručili aj jeden maloobchodník, jeden distribútor a dve združenia maloobchodníkov a distribútorov.
(15)
Komisia dostala vyjadrenia aj od vyše 20 dovozcov neprepojených s vyvážajúcim výrobcom, od niekoľkých maloobchodníkov, poskytovateľa marketingových programov a od Čínskej komory výrobkov ľahkého priemyslu a umeleckých remesiel (ďalej len „CCCLA“).
(16)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a) Výrobcovia z Únie
(17)
Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch siedmich výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(18)
Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, ako aj ostatní spolupracujúci výrobcovia z Únie žiadali z dôvodov ustanovení článku 19 základného nariadenia, aby sa udržala utajenosť ich totožnosti. Tvrdili, že zverejnenie ich totožnosti by mohlo mať za následok značné nepriaznivé účinky.
(19)
Určití výrobcovia z Únie, ktorí podali podnet, zásobujú zákazníkov v Únii, ktorí získavajú svoje výrobky aj z Číny, a tým priamo využívajú výhody tohto dovozu. Títo navrhovatelia preto považovali svoju pozíciu za citlivú, lebo niektorí z ich klientov by nemuseli byť spokojní s tým, že podávajú, resp. podporujú sťažnosť proti údajnému škodlivému dumpingu. Z uvedených dôvodov sa domnievali, že zo strany niektorých ich klientov im hrozí riziko odvety. Okrem toho určití výrobcovia z Únie, ktorí podali podnet, zároveň vyvážajú do Číny. Tieto spoločnosti majú za to, že podanie, resp. podpora sťažnosti proti údajnému škodlivému dumpingu by mohli ohroziť ich podnikanie v Číne. Žiadosti sa vyhovelo, keďže bola dostatočne opodstatnená.
(20)
Predstavitelia určitých vyvážajúcich výrobcov, CCCLA a niektorých neprepojených dovozcov tvrdili, že nemôžu riadne uplatňovať svoje právo na obranu, lebo nebola odhalená totožnosť navrhovateľov a ich priaznivcov. Tvrdili, že za týchto okolností strany nemohli vyjadriť svoje pripomienky k postaveniu, značnej ujme, k tomu, či by výrobcovia mohli byť vyňatí z vymedzenia výrobného odvetvia Únie podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia, resp. k reprezentatívnosti vzorky. Je však potrebné uviesť, že Komisia zabezpečila, aby mohli byť tieto otázky overené a riešené v zložkách, ktoré sú k dispozícii zainteresovaným stranám na kontrolu, ako je korešpondencia so zainteresovanými stranami, prostredníctvom poznámok k postaveniu a výberu vzorky a prostredníctvom vyžiadania riadne zdokumentovaných vyjadrení ďalších strán. Toto tvrdenie preto bolo zamietnuté.
b) Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
-
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd., Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd., Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd. (ďalej len „Hunan Hualian“),
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd., a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd. (ďalej len „Guangxi Sanhuan“),
-
CHL International Ltd. a CHL Porcelain Industries Ltd. (ďalej len „CHL“),
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a prepojený hospodársky subjekt so sídlom v Hongkongu, Niceton International Limited (ďalej len „Niceton“),
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.,
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd.,
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd.,
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd.,
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd.,
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd., a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd. (ďalej len „Grand Collection“),
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd,
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited.
c) Dovozcovia z Únie
-
Symbol srl, Treviso, Taliansko,
-
Metro AG, Dusseldorf, Nemecko,
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Nemecko,
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakúsko,
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švajčiarsko.
d) Vyvážajúci výrobca z analogickej krajiny
(21)
Spolupracujúci brazílsky výrobca požiadal, aby jeho totožnosť ostala utajená, lebo jej zverejnenie by mohlo mať za následok značné nepriaznivé účinky na jeho podnikanie. Žiadosť bola považovaná za opodstatnenú, a preto bola prijatá.
3. Obdobie prešetrovania
(22)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
(23)
Navrhovatelia tvrdili, že obdobie na posúdenie ujmy by sa malo predĺžiť o jeden rok a začínať sa v roku 2007, zatiaľ čo CCCLA tvrdila, že toto obdobie by sa malo o jeden rok skrátiť a začínať sa až v roku 2009. Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, nebolo prijaté, lebo nič z uvedeného nedokladalo, že posudzované obdobie piatich rokov by lepšie odrážalo trendy, ako tvrdili navrhovatelia. Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, CCCLA uviedla všeobecný odkaz na judikatúru WTO, ktorá mala preukázať, že členovia WTO nemôžu zvoliť východisko, ktorého výsledkom je len porovnanie koncových bodov, a že ak zmena základného roku môže jednoducho zvrátiť zistenie ujmy, člen WTO by mohol mať problémy pri stanovení existencie značnej ujmy. Z prešetrovania však vyplynulo, že skrátenie posudzovaného obdobia by v tomto prípade malo za následok príliš krátke obdobie analýzy, ktoré by navyše, vzhľadom na vplyv hospodárskej krízy na niektoré ukazovatele, mohlo ponúknuť neobjektívny obraz trendov, pokiaľ ide o ujmu. Obidve tvrdenia preto boli predbežne zamietnuté.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(24)
Príslušným výrobkom je keramický stolový a kuchynský riad, ktorý sa v súčasnosti zaraďuje pod kódy KN6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 a ktorý pochádza z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „príslušný výrobok“). Môže byť z porcelánu, bežnej keramiky, kameniny, hliny, jemnej keramiky alebo z iných materiálov. Medzi hlavné suroviny patria minerály, ako sú kaolín, živec a kremeň, a zloženie použitých surovín určuje druh vyrobeného konečného keramického výrobku.
(25)
Keramický stolový a kuchynský riad sa predáva vo veľkom množstve foriem, ktoré sa vyvíjali v priebehu času. Používa sa na veľmi rozmanitých miestach, napr. v domácnostiach, hoteloch, reštauráciách alebo v zariadeniach sociálnej starostlivosti.
1.1. Žiadosti o vyňatie
(26)
Počas prešetrovania bolo podaných a analyzovaných niekoľko žiadostí o vyňatie konkrétnych výrobkov z vymedzenia výrobku. Analýza týchto žiadostí je zhrnutá v nasledujúcom texte.
1.1.1. (Jemný) kostný porcelán
(27)
CCCLA vo svojich vyhláseniach tvrdila, že (jemný) kostný porcelán by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania. (Jemný) kostný porcelán sa údajne zásadne odlišuje od ostatných druhov stolového a kuchynského riadu vzhľadom na rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach, výrobných procesoch, v konečnom použití a vo vnímaní spotrebiteľmi. Vyrába sa z kostného prášku býkov a jeho nápadne vysoká belosť a priesvitnosť je očividná. Vďaka veľmi vysokej mechanickej pevnosti a odolnosti proti obitiu sa vyrába v oveľa tenších prierezoch a jeho výroba je omnoho prepracovanejšia a nákladnejšia než obvykle používané postupy výrobcov z Únie. Okrem toho (jemný) kostný porcelán vyrába len niekoľko výrobcov z Únie.
(28)
V súvislosti s týmito tvrdeniami sa pri prešetrovaní zistilo, že v prvom rade neexistuje všeobecne akceptované vymedzenie pojmu kostný porcelán. (Jemný) kostný porcelán je len jednou formou porcelánu z jemnej pasty, pričom veľký podiel surovín je rovnaký ako pri iných keramických predmetoch. CCCLA si vo svojich vyhláseniach protirečí, pokiaľ ide o kombináciu a podiel jednotlivých zložiek. Po druhé, pri prešetrovaní sa nepotvrdilo, že (jemný) kostný porcelán vyžaduje omnoho prepracovanejší výrobný proces. Po tretie, použitie (jemného) kostného porcelánu ako riadu je totožné, či už v Číne, alebo v Únii. Okrem toho tvrdosť a odolnosť nie sú špecifické len pre (jemný) kostný porcelán. Napríklad aj keramický riad pre reštaurácie alebo zariadenia spoločného stravovania je špeciálne tvrdý a odolný. V neposlednom rade (jemný) kostný porcelán vyrába niekoľko výrobcov z Únie a táto výroba je v konkurencii s dovozom (jemného) kostného porcelánu s pôvodom v Číne. Žiadosti o vyňatie (jemného) kostného porcelánu z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sú preto predbežne zamietnuté.
1.1.2. Keramické (kuchynské) nože
(29)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia, CCCLA a niekoľkí dovozcovia tvrdili, že keramické (kuchynské) nože by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Táto požiadavka je založená na tvrdení, že vzhľadom na ich špecifickosť takéto nože a ostatné druhy keramického stolového a kuchynského riadu nemožno považovať za riad tvoriaci jeden výrobok. Na výrobu čepelí keramických (kuchynských) nožov sa zvyčajne používa keramický materiál vyrobený z oxidu zirkoničitého, ktorý sa nepoužíva na „bežný“ riad, ako sú šálky a taniere. Ich miera zameniteľnosti s hlavnými kategóriami prešetrovaného výrobku je obmedzená.
(30)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že keramické (kuchynské) nože majú rovnaké fyzikálne vlastnosti (tvar a tvrdosť), priemyselný dizajn a konečné použitie (krájanie) ako kovové (kuchynské) nože. Z toho vyplýva, že sa líšia od ostatných výrobkov, na ktoré sa vzťahuje konanie, lebo tie tvoria najmä predmety na udržanie potravín, vzhľadom na ich špecifický dizajn a fyzikálne vlastnosti.
(31)
Okrem toho sa tvrdilo, že technológia na výrobu týchto keramických (kuchynských) nožov v Únii neexistuje, takže pokračovanie v prešetrovaní vo vzťahu ku keramickým (kuchynským) nožom znamená porušenie práva Únie a WTO. Navrhovatelia uznali, že podľa ich vedomostí taká výroba v Únii neexistuje.
(32)
Ďalej sa tvrdilo, že keramické (kuchynské) nože sa predávajú iba v exkluzívnych lokalitách, pričom distribučné kanály (distribútori kuchynského náčinia) a združenie zástupcov (združenie pre nože) sú tiež odlišné. Pri prešetrovaní sa však nepotvrdilo, že by sa tieto záležitosti rovnali odlišnému vnímaniu spotrebiteľmi v porovnaní s inými druhmi keramického stolového a kuchynského riadu.
(33)
Ďalej sa uvádzalo, že opatrenia týkajúce sa keramických nožov by neobnovili spravodlivé trhové podmienky pre riad, ale skôr by poškodili koncových spotrebiteľov [keramických (kuchynských) nožov]. Niektoré strany vyhlásili, že keďže sa keramické (kuchynské) nože v Únii nevyrábajú, nemôže vzniknúť značná ujma výrobnému odvetviu Únie v tomto ohľade. Komisia podriadila analýzu týchto tvrdení záveru o tom, či sú keramické (kuchynské) nože a iné druhy keramického stolového a kuchynského riadu považované za jeden výrobok.
(34)
Na základe úvah v odôvodnení (30) sa pri prešetrovaní dospelo k predbežnému záveru, že keramické (kuchynské) nože sú zásadne odlišné od iných druhov keramického stolového a kuchynského riadu z dôvodu rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach, výrobnom procese a v konečnom použití. Preto je požiadavka na ich vyňatie z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania predbežne prijatá.
1.1.3. Predmety čínskeho/orientálneho vzhľadu
(35)
Dvaja dovozcovia tvrdili, že stolový a kuchynský riad čínskeho/orientálneho vzhľadu by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku. Hlavným dôvodom ich tvrdenia bolo, že tento druh predmetov by nemal byť vyrábaný v Únii, že dopyt po tomto tovare v Únii bol vždy uspokojovaný dovozom a že dovoz tohto druhu by nemal mať žiadny negatívny vplyv na akýkoľvek trhový podiel, ktorý vlastní výrobné odvetvie Únie.
(36)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že neexistuje ani všeobecne akceptované a objektívne vymedzenie tejto kategórie, ani špecifické rysy na jej rozpoznanie. Okrem toho aj výrobcovia z Únie môžu vyrábať v tomto štýle. Stolový a kuchynský riad čínskeho/orientálneho vzhľadu navyše nemá jedinečné ani odlišné konečné použitie. V neposlednom rade sa pri prešetrovaní stanovilo, že v mnohých ázijských reštauráciách sa používa riad západného štýlu a že dané výrobky sú ľahko zameniteľné. Žiadosti o vyňatie predmetov čínskeho/orientálneho vzhľadu z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sú preto predbežne zamietnuté.
1.1.4. Odolný porcelán
(37)
Na jednej strane sa tvrdilo, že odolný porcelán by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku pre svoje jedinečné fyzikálne vlastnosti a výrobný proces. Suroviny na výrobu odolného porcelánu s vyššiu tvrdosťou a pevnosťou obsahujú 6 - 10 % prášku oxidu hlinitého, pričom proces prípravy základného materiálu (kaolínu) je jedinečný. Odolný porcelán si vyžaduje zručných pracovníkov a má vyššiu kvalitu a cenu v porovnaní s tradičným riadom. Okrem toho ho v Únii nik nevyrába.
(38)
Na druhej strane dovozca uviedol, že odolný riad, ktorý sa zvyčajne používa ako hotelový porcelán, tvorí podstatnú časť celkovej čínskej výroby keramiky, takže jeho opomenutie by viedlo k zavádzajúcim výsledkom prešetrovania.
(39)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že neexistuje ani všeobecne akceptované a objektívne vymedzenie pojmu odolný porcelán, ani nepopierateľné rysy na jeho rozpoznanie. Okrem toho aj výrobcovia z Únie môžu rovnako vyrábať tento druh riadu, pričom výrobky z Únie a čínske výrobky si priamo konkurujú. Odolný porcelán navyše nemá jedinečné ani odlišné konečné použitie. Žiadosti o vyňatie odolného porcelánu z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sú preto predbežne zamietnuté.
1.1.5. Ručne vyrábaný porcelán
(40)
Švédske združenie zastupujúce príslušných švédskych dovozcov poskytlo vyhlásenia v prospech vyňatia ručne vyrábaného porcelánu z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania. Združenie sa odvolávalo na dlhú históriu tohto remesla v Číne, jeho cenovú dostupnosť a odlišný pohľad spotrebiteľov na čínske ručne vyrábané predmety a na predmety vyrábané priemyselne v Únii.
(41)
Pri prešetrovaní sa však zistilo, že na jednej strane neexistuje všeobecne akceptované a objektívne vymedzenie tejto kategórie, zatiaľ čo na druhej strane niekoľko výrobcov z Únie sa venuje ručnej výrobe porcelánu. Pri prešetrovaní sa nepreukázali ani fyzikálne vlastnosti, ktoré by boli zásadne odlišné od ostatných druhov keramického stolového a kuchynského riadu, ani odlišné vnímanie spotrebiteľmi, pokiaľ ide o porcelán ručne vyrábaný v Únii. Žiadosti o vyňatie ručne vyrábaného porcelánu z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sú preto predbežne zamietnuté.
1.1.6. Ručne maľovaný stolový riad
(42)
Rôzni dovozcovia poskytli vyhlásenia, v ktorých žiadali vyňať ručne maľovaný riad z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania. Predložené tvrdenia sa týkali skutočnosti, že ručne maľovaný stolový riad je určený určitému druhu spotrebiteľov, môže byť použitý na iné účely než tradičný riad (napr. na výzdobu), v Únii sa nevyrába v komerčných objemoch a priamo nekonkuruje inému kuchynskému/stolovému riadu ani s ním nie je zameniteľný. Ďalej poukázali na jeho odlišné vnímanie spotrebiteľmi, jeho luxusný charakter a väčšiu krehkosť, ako aj na jeho špecifický výrobný proces, ktorý je prácnejší a vyžaduje zapojenie vysoko kvalifikovaných pracovníkov.
(43)
Z prešetrovania vyplynulo, že výrobok je úplne totožný s riadom, ktorý nie je maľovaný ručne, až do fázy, keď sa začne jeho ručné maľovanie. Je tiež zrejmé, že skutočnosť, že výrobný proces zahŕňa viac ručnej práce, nerobí výrobok odlišným; v skutočnosti je väčšina koncových používateľov len ťažko, ak vôbec, schopná rozlíšiť ručne maľovaný porcelán od porcelánu, ktorý nebol maľovaný ručne. Z prešetrovania navyše vyplynulo, že ručne maľovaný riad má zvyčajne rovnaké konečné použitie ako ostatné druhy keramického riadu a že nie je nevyhnutne krehkejší. Zistilo sa aj to, že niekoľko výrobcov z Únie vyrába ručne maľovaný porcelán a že výrobky vyrobené v Únii a dovážané výrobky sú v priamej konkurencii. Žiadosti o vyňatie ručne maľovaného riadu z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sú preto predbežne zamietnuté.
1.1.7. Ručne maľovaný riad s figuratívnou maľbou pod glazúrou
(44)
Dovozca predložil vyhlásenie, v ktorom žiadal vyňať ručne maľovaný riad s figuratívnou maľbou pod glazúrou z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania. Predložené tvrdenia sa týkali skutočnosti, že ručne maľovaný riad s maľbou pod glazúrou má iný výrobný postup, odlišné použitie (používa sa na jedlo a nápoje, zatiaľ čo výrobky s maľbou na glazúre na toto použitie údajne obvykle nie sú vhodné), odlišnú kvalitu a fyzikálne vlastnosti, najmä bezpečnosť pre potraviny, stopercentnú odolnosť proti umývaniu v umývačke a používaniu v mikrovlnnej rúre. Táto strana uviedla aj to, že žiadny výrobca z Únie nie je schopný ani ochotný vyrábať komerčné objemy ručne maľovaného riadu s figuratívnou maľbou pod glazúrou, a tvrdila, že v prípade vyňatia ručne maľovaného riadu s figuratívnou maľbou pod glazúrou z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania neexistuje riziko obchádzania. Ďalej tvrdila, že spotrebiteľ ho vníma odlišne, vzhľadom na to, že sa považuje skôr za zberateľský predmet/životný štýl než za súčasť značky a nepredáva sa v kompletných súpravách.
(45)
Z prešetrovania však vyplynulo, že na jednej strane neexistuje všeobecne akceptované a objektívne vymedzenie tejto kategórie, zatiaľ čo na druhej strane niekoľko výrobcov z Únie môže tento riad vyrábať. Okrem toho sa poukázalo na to, že výrobky vyrobené v Únii a dovážané výrobky sú v priamej konkurencii. Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobok je fyzikálne úplne zhodný s riadom, ktorý nie je maľovaný ručne, a že priemerný spotrebiteľ nerobí rozdiely medzi ručne maľovaným riadom s figuratívnou maľbou pod glazúrou a inými druhmi ozdobného riadu. Je tiež zrejmé, že skutočnosť, že výrobný proces zahŕňa kvalifikovanejšiu pracovnú silu, nerobí výrobok odlišným, a že ručne maľovaný riad s maľbou pod glazúrou má v podstate rovnaké konečné použitie ako ostatné druhy keramického riadu. Žiadosti o vyňatie ručne maľovaného riadu s maľbou pod glazúrou z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sú preto predbežne zamietnuté.
1.1.8. Riad vyrábaný inde ako v EÚ
(46)
Vo vyhláseniach niektorých dovozcov sa tvrdí, že prešetrovanie by sa malo obmedziť na trhy, na ktoré v súčasnosti vyvážajú výrobcovia z Únie, ktorí podali podnet. V opačnom prípade clo poškodí určitých „špecializovaných“ dovozcov, ktorí nebudú schopní získať tovar od výrobcov z Únie. Navyše bolo uvedené, že značkoví výrobcovia z Únie nevyrábajú pre iné podniky ani na objednávky v malých množstvách, a nepracujú ani s odliatkami, ako sa to vyžaduje v prípade niektorých tvarov. Výrobcovia z Únie navyše nie sú flexibilní a neponúkajú výrobu darčekových predmetov.
(47)
Toto tvrdenie je predbežne zamietnuté, lebo je príliš rozsiahle a neurčité, a na takéto vyňatie neexistuje objektívny základ. Okrem toho majú výrobcovia z Únie širokú škálu výrobkov a pravidelne ponúkajú nové, vďaka čomu sa sortiment kolekcií a výrobkov nepretržite mení. Druhy a kvalita výrobkov vyrábaných výrobným odvetvím Únie sa pravidelne vyskytuje aj u vývozcov. Z prešetrovania navyše vyplynulo, že existujú výrobcovia z Únie, ktorí vyrábajú tovar pod inými značkami. Zistilo sa aj to, že výrobky vyrábané v Únii a čínske dovážané výrobky si priamo konkurujú, sú ľahko zameniteľné a majú rovnaké konečné použitie, podobné výrobné procesy a vnímanie spotrebiteľmi. Otázka flexibility je riešená v časti, ktorá sa venuje záujmu Únie.
1.1.9. Kameninový tovar
(48)
Dovozca, ktorý uskutočňuje výrobu v Číne, tvrdil, že dovoz kameninových výrobkov, ktoré zahŕňajú najmä kuchynský riad, by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku. Podľa tohto dovozcu výroba kameninových výrobkov v Únii je len okrajovou záležitosťou a je vysoko pravdepodobné, že navrhovatelia zahrnuli kameninové výrobky, aby zabránili obchádzaniu. Dovozca tvrdil aj to, že ceny, ktoré účtuje za dovážané výrobky, sú oveľa vyššie ako ceny, ktoré účtuje akýkoľvek iný výrobca v Únii, a že tento dovoz nespôsobuje žiadne stlačenie cien ani ujmu.
(49)
Z prešetrovania napriek tomu vyplynulo, že objem výroby kameninového tovaru v Únii je významný. Ďalej sa dospelo k záveru, že kameninové výrobky vyrábané v Únii a dovážané čínske výrobky z kameniny si priamo konkurujú, sú ľahko zameniteľné a majú rovnaké konečné použitie, podobné výrobné procesy, vnímanie spotrebiteľmi a fyzikálne vlastnosti. Tvrdeniami, ktoré sa týkajú ceny, sa zaoberá odôvodnenie (240). Žiadosť o vyňatie kameninového tovaru z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania je preto predbežne zamietnutá.
(50)
Táto strana alternatívne tvrdila, že z oblasti pôsobnosti tohto prešetrovania by mali byť vyňaté glazované, resp. smaltované výrobky z kameniny, alebo glazované, resp. smaltované výrobky z inej ako bielej alebo z jemnej kameniny. V tejto fáze konania však nemožno dospieť k záveru o tomto bode.
1.1.10. Ostatné tvrdenia
(51)
Dovozca tvrdil, že vymedzenie výrobku v rámci tohto prešetrovania je príliš široké na to, aby umožňovalo primerané porovnanie jednotlivých druhov výrobkov. Dovozca, ktorý má výrobné záujmy v Číne, vyjadril podobný názor. V súvislosti s tým niektoré strany uviedli aj čisto dekoratívne predmety.
(52)
V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že relevantné kritériá uplatňované na určenie toho, či prešetrovaný výrobok možno, alebo nemožno považovať za jeden výrobok, t. j. jeho základné fyzikálne a technické vlastnosti, sú podrobne uvedené ďalej. Čisto dekoratívne predmety teda do oblasti pôsobnosti tohto prešetrovania nepatria. Okrem toho, hoci jednotlivé druhy keramického stolového a kuchynského riadu môžu naozaj mať určité odlišné špecifické vlastnosti, z prešetrovania vyplynulo, že s výnimkou keramických nožov ich základné vlastnosti ostávajú rovnaké. Navyše skutočnosť, že príslušný výrobok možno vyrábať s určitými odchýlkami vo výrobnom procese, nie je sama osebe kritériom, ktoré by mohlo znamenať stanovenie dvoch alebo viacerých odlišných výrobkov. Pri prešetrovaní sa nakoniec odhalilo aj to, že rôzne druhy príslušného výrobku sa vo všeobecnosti predávali prostredníctvom tých istých kanálov predaja. Aj keď niektoré špecializované obchody sa môžu zameriavať na určité špecifické druhy, veľký podiel distribútorov (maloobchodníci, obchodné domy, supermarkety) predávajú rôzne druhy keramického stolového a kuchynského riadu, aby ponúkli svojim zákazníkom širokú paletu druhov. Tvrdenia, že vymedzenie výrobku v rámci tohto prešetrovania je príliš široké, sú preto predbežne zamietnuté.
(53)
Strana tvrdila, že niektoré keramické mlynčeky na korenie by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Pri prešetrovaní však nebolo možné dospieť k záveru vo vzťahu k ich špecifickosti, preto bolo toto tvrdenie predbežne zamietnuté.
1.2. Záver týkajúci sa príslušného výrobku
(54)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že všetky druhy keramického stolového a kuchynského riadu, napriek rozdielom v ich kvalite a štýle, majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti, t. j. keramický riad určený najmä na styk s potravinami, používajú sa zásadne na rovnaký účel a možno ich považovať za rôzne druhy toho istého výrobku.
(55)
Okrem skutočnosti, že majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, všetky tieto rôzne štýly a druhy si priamo konkurujú a sú v značnej miere zameniteľné. To jasne ilustruje skutočnosť, že medzi nimi neexistujú jasné deliace línie, t. j. rôzne druhy výrobku sa vzájomne prekrývajú a konkurujú si a bežní kupujúci často nerozlišujú napríklad medzi porcelánovým tovarom a tovarom, ktorý nie je z porcelánu.
(56)
Ako je však vysvetlené v odôvodneniach (29) - 34, zároveň sa považovalo za vhodné zúžiť vymedzenie výrobku, a na základe toho sa začalo súčasné prešetrovanie s tým, že z vymedzenia výrobku boli vyňaté keramické nože. Preto je príslušný výrobok dočasne vymedzený ako keramický stolový a kuchynský riad, okrem keramických nožov, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktorý sa v súčasnosti zaraďuje pod kódy KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(57)
Na účely tohto konania a podľa jednotného postupu Únie sa na záver preto dospelo k záveru, že všetky druhy opísaného výrobku, s výnimkou keramických nožov, treba považovať za keramický stolový a kuchynský riad tvoriaci jeden výrobok.
2. Podobný výrobok
(58)
Z prešetrovania vyplynulo, že keramický stolový a kuchynský riad vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Únie v Únii, keramický stolový riad vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR a keramický stolový a kuchynský riad dovážaný do Únie z ČĽR, ako aj keramický stolový a kuchynský riad vyrábaný a predávaný v Brazílii, ktorá slúži ako analogická krajina, má rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné konečné použitie.
2.1. Tvrdenia
(59)
Počas prešetrovania niektoré zainteresované strany tvrdili, že keramický stolový a kuchynský riad vyrobený výrobným odvetvím Únie a predávaný na trhu Únie nie je rovnaký ako príslušný výrobok. Tvrdili, že dôkazom toho sú najmä rozdiely medzi výrobkami, pokiaľ ide o ich vlastnosti, kvalitu, vnímanie spotrebiteľmi, kanály predaja a segmentáciu. Ďalej sa tvrdilo, že spotrebitelia v Únii zvyčajne vnímajú príslušný výrobok ako lacnejší a že tieto výrobky nemajú výhodu žiadneho zvýšenia ceny za značku.
(60)
Pri prešetrovaní sa odhalili v tomto smere protichodné vyhlásenia dovozcov. Kým niektorí skutočne tvrdili, že príslušný výrobok má zvyčajne nižšiu kvalitu a ostáva v inej cenovej kategórii v porovnaní s výrobkami vyrobenými v Únii, iní tvrdili, že z Číny sa za vyššie ceny dováža značkový keramický stolový a kuchynský riad vyrobený v príslušnej krajine.
(61)
Na jednej strane jeden dovozca nezaradený do vzorky uviedol, že nemeckí výrobcovia kladú osobitný dôraz na označenie kvality „vyrobené v Nemecku“. Táto strana uviedla, že kvalita plochého stolového riadu dodávaného niektorými nemeckými značkami je omnoho lepšia z dôvodu spôsobu výroby, zatiaľ čo iní dovozcovia tvrdili, že tovar z Číny odberajú pre jeho dobrú kvalitu, kvalitné odlievanie a kvalifikovaných pracovníkov. Pri prešetrovaní sa potvrdilo, že v Únii sa vyrába keramický stolový a kuchynský riad nízkej aj vysokej kvality a tento riad sa predáva prostredníctvom rovnakých distribučných kanálov ako príslušný výrobok, t. j. prostredníctvom nezávislých maloobchodníkov, nešpecializovaných supermarketov, obchodných domov atď. Preto si konkurujú na rovnakom trhu.
(62)
Keramický stolový a kuchynský riad navyše nemusí nevyhnutne uvádzať krajinu svojho pôvodu. Pre spotrebiteľa je preto často veľmi zložité rozlíšiť keramický stolový a kuchynský riad vyrobený v príslušnej krajine od keramického stolového a kuchynského riadu vyrobeného v Únii.
2.2. Záver
(63)
Z uvedených dôvodov sa dospelo k záveru, že - aj keď môžu existovať drobné rozdiely - keramický stolový a kuchynský riad vyrábaný a vyvážaný z príslušnej krajiny, keramický stolový a kuchynský riad vyrábaný a predávaný na brazílskom trhu a keramický stolový a kuchynský riad vyrábaný a predávaný v Únii má rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a konečné použitie, a preto je považovaný za podobný v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
(64)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota v antidumpingovom zisťovaní, ktoré sa týka dovozu s pôvodom v ČĽR, stanoví v súlade s odsekmi 1 - 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Tieto kritériá možno stručne a len na orientáciu uviesť v súhrnnej forme takto:
-
obchodné rozhodnutia sú prijaté v reakcii na signály trhu a bez podstatného vplyvu štátu a náklady odrážajú trhové hodnoty,
-
firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle preverované v súlade s medzinárodnými účtovníckymi normami a používajú sa na všetky účely,
-
neexistujú žiadne výrazné deformácie prenesené z bývalého systému iného ako trhového hospodárstva,
-
zákony o konkurze a vlastníctve zaručujú právnu istotu a stabilitu,
-
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhového kurzu.
(65)
Ako sa uvádza v odôvodnení (12), jedenásť vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov z ČĽR požiadalo o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) a v rámci stanovenej lehoty zaslalo vyplnený formulár žiadosti o THZ. Jeden vyvážajúci výrobca však následne svoju žiadosť o THZ stiahol.
(66)
Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci C-249/10 P - Brosmann a i./Rada rozhodol, že metóda výberu vzorky stanovená v článku 17 základného nariadenia sa nemôže použiť na účely stanovenia nárokov na individuálne trhovohospodárske zaobchádzanie podľa článku 2 ods. 7 písm. c) uvedeného nariadenia. Súd zistil, že podľa článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia spolupracujúci výrobcovia, ktorí nie sú súčasťou vzorky, majú právo na preskúmanie svojho nároku na trhovohospodárske zaobchádzanie, bez ohľadu na to, či bolo pre spoločnosti nezahrnuté do vzorky vypočítané individuálne dumpingové rozpätie. (3) So zreteľom na tento rozsudok bolo rozhodnuté preskúmať nielen žiadosti o THZ predložené tromi vyvážajúcimi výrobcami alebo skupinami vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli zaradení do vzorky, ale aj žiadosti predložené siedmimi do vzorky nezaradenými vyvážajúcimi výrobcami alebo skupinami vyvážajúcich výrobcov. Komisia vyhľadala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a v priestoroch príslušných spoločností overila informácie uvedené vo formulároch žiadosti o THZ.
(67)
Ustálenou praxou Únie je preskúmať, či skupina prepojených spoločností spĺňa podmienky na THZ. Preto v prípadoch, keď je do výroby alebo predaja príslušného výrobku priamo alebo nepriamo zapojená dcérska spoločnosť alebo akákoľvek iná spoločnosť prepojená so žiadateľom v ČĽR, preskúmanie THZ sa vykoná pre každú spoločnosť zvlášť, ako aj pre skupinu spoločností ako celok.
(68)
Preto boli overené žiadosti o THZ desiatich vyvážajúcich výrobcov, ktorí zahŕňali šestnásť právnických osôb.
(69)
Zistilo sa, že žiadny z desiatich spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov ani žiadna skupina vyvážajúcich výrobcov v ČĽR nespĺňali kritériá na udelenie THZ. Z prešetrovania THZ vyplynulo najmä to, že žiadny z vyvážajúcich výrobcov, jednotlivo ani ako skupina, nemá prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle preverené v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi. Pri prešetrovaní sa ďalej zistilo, že sedem spoločností alebo skupín spoločností nemôže Komisii preukázať, že u nich neexistujú žiadne výrazné narušenia pretrvávajúce z bývalého systému netrhového hospodárstva. Tri z desiatich spoločností navyše nepreukázali, že obchodné rozhodnutia sa prijímajú v reakcii na podmienky trhu, bez zásahov štátu a že náklady odrážajú trhové hodnoty.
(70)
Počas overovacej návštevy jednej z uvedených spoločností sa okrem toho zistilo, že vo svojej žiadosti o THZ predložila zavádzajúce a nedostatočné informácie, najmä v súvislosti s prepojenou spoločnosťou. Jej celková spolupráca bola výrazne nedostatočná. Spoločnosť bola preto informovaná o možnosti uplatniť článok 18 ods. 1 základného nariadenia a požiadaná, aby predložila svoje pripomienky. Doručené pripomienky potvrdili nedostatočnú spoluprácu, najmä vo vzťahu k prepojenej spoločnosti. Preto sa predbežne rozhodlo, že spoločnosť už nemožno považovať za spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu a že všetky predbežné alebo konečné zistenia budú vykonané na základe dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia.
(71)
Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení v súvislosti s THZ príslušným spoločnostiam v ČĽR, orgánom ČĽR a navrhovateľovi. Tieto strany dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a požiadať o vypočutie, ak existovali osobitné dôvody, pre ktoré mali byť vypočuté.
(72)
Niekoľko spoločností tvrdilo, že Komisia neodpovedala na ich žiadosť o THZ do troch mesiacov, ako sa vyžaduje v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Prešetrovanie je preto narušené procedurálnou chybou a Komisia by ho mala v súlade s rozsudkom Brosmann (4) ukončiť.
(73)
Komisia uznáva, že vzhľadom na vysoký počet žiadostí o THZ, ktoré boli v Číne preskúmané a overené na mieste, v tomto konkrétnom prípade nebolo možné prijať rozhodnutie o žiadostiach o THZ v stanovenej lehote. Je však potrebné pripomenúť, že Všeobecný súd nedávno rozhodol, že prijatie rozhodnutia o THZ po uplynutí trojmesačnej lehoty stanovenej v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia samo osebe nestačí na zrušenie nariadenia, ktorým sa ukladajú antidumpingové opatrenia. (5) Tvrdenie sa preto zamieta.
(74)
Okrem toho šesť spoločností vznieslo námietky proti hodnoteniu Komisie, že nemajú prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle preverované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi. Komisia tieto tvrdenia starostlivo preskúmala a zistila, že poskytnuté vysvetlenia neboli dostatočné na to, ako vyvrátili celkové zistenia na základe overovania na mieste. Konkrétne v niektorých prípadoch boli poskytnuté nové informácie, ktoré boli v rozpore s informáciami poskytnutými prv, zatiaľ čo v iných prípadoch spoločnosti uviedli nové dôkazy, ktoré neboli poskytnuté ani sprístupnené počas overovania na mieste.
(75)
Päť spoločností navyše vznieslo námietky proti zisteniu Komisie, že nepreukázali, že u nich neexistujú žiadne výrazné narušenia pretrvávajúce z bývalého systému netrhového hospodárstva. Doručené pripomienky však nie sú takého charakteru, aby mohli zmeniť závery Komisie prijaté na základe overovacích návštev. Spoločnosti najmä neposkytli žiadne také dôkazy, ktoré by mohli vyvrátiť pôvodné zistenie Komisie, že z bývalého systému netrhového hospodárstva pretrvávajú narušenia, napr. v súvislosti s majetkom a právami na využívanie pozemkov.
(76)
A napokon, dve spoločnosti vzniesli námietky proti zisteniu, že nepreukázali, že obchodné rozhodnutia sa prijímajú v reakcii na podmienky trhu, bez zásahov štátu a že náklady odrážajú trhové hodnoty. Konkrétne, pripomienky doručené jednou spoločnosťou neboli takého charakteru, aby vyvrátili zistenie Komisie, že štát zasahuje do jej náborovej politiky, zatiaľ čo druhá spoločnosť poskytla nové informácie o nákupe surovín, ktoré boli v rozpore s informáciami poskytnutými predtým.
(77)
Z uvedeného vyplýva, že žiadne z predložených tvrdení nebolo takého charakteru, aby zmenilo zistenia, pokiaľ ide o rozhodnutie o udelení THZ.
(78)
Na základe uvedených skutočností žiaden z desiatich spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, resp. skupín vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí požiadali o THZ, nevedel preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
2. Individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“)
(79)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje uvedený článok, prípadne stanoví clo pre celú krajinu s výnimkou prípadov, keď spoločnosti vedia preukázať, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Len na pripomenutie stručne uvádzame tieto kritériá:
-
v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva podniku alebo spoločného podniku môžu vývozcovia voľne repatriovať kapitál a zisky,
-
vývozné ceny, množstvo a podmienky predaja sú určované slobodne,
-
väčšinový podiel patrí súkromným osobám. Štátni úradníci, ktorí sú členmi správnej rady alebo zastávajú kľúčové riadiace funkcie, sú buď v menšine, alebo sa musí preukázať, že spoločnosť je napriek tomu dostatočne nezávislá od zasahovania štátu,
-
prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú pri trhových kurzoch a
-
v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie opatrení.
(80)
Traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a siedmi vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky, ktorí požiadali o THZ, požiadali aj o IZ pre prípad, že im nebude udelené THZ. Okrem toho dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a štyria vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky požiadali len o IZ. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia boli preskúmané iba tie žiadosti o IZ, ktoré predložili spoločnosti zaradené do vzorky.
(81)
Vzhľadom na to, že všetky žiadosti o THZ boli predbežne zamietnuté, a na základe dostupných informácií bolo predbežne určené, že všetky spoločnosti zaradené do vzorky, ktoré požiadali o IZ, spĺňajú kritériá na udelenie IZ.
3. Individuálne preskúmanie (ďalej len „IP“)
(82)
Žiadosti o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia podalo sedem spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky.
(83)
V tejto fáze konania Komisia neprijala žiadne rozhodnutie, pokiaľ ide o žiadosti o individuálne preskúmanie; toto rozhodnutie bude prijaté v príslušnom čase.
4. Normálna hodnota
4.1. Výber analogickej krajiny
(84)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovuje na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.
(85)
V oznámení o začatí konania Komisia naznačila svoj úmysel použiť Ruskú federáciu ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty a zainteresované strany boli vyzvané, aby sa k tomu vyjadrili.
(86)
Komisia dostala početné vyjadrenia uvádzajúce, že Rusko nie je vhodnou analogickou krajinou. V poskytnutých informáciách sa uvádzalo najmä to, že Rusko je prémiovým trhom s porcelánom, ktorý sa špecializuje na ozdobný porcelán s drahými materiálmi, zatiaľ čo domáca výroba príslušného výrobku je pomerne malá v porovnaní s domácou spotrebou. Ruský trh je navyše chránený netarifnými bariérami, napr. certifikačnými systémami GHOST. Preto sa vyvodil záver, že Rusko nie je vhodnou analogickou krajinou.
(87)
Na základe toho Komisia skúmala, či by iné krajiny nemohli byť vhodnou analogickou krajinou, a rozoslala listy známym výrobcom vo viacerých krajinách vrátane Thajska, Indie, Malajzie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonézie, Egyptu, Kolumbie, Južnej Kórey, Bangladéša a Argentíny, na základe ktorých India, Turecko, Brazília a Rusko potvrdili svoju ochotu spolupracovať s Komisiou. Vyplnené dotazníky však predložili iba traja výrobcovia z Brazílie, Thajska a Ruska. Z prešetrovania vyplynulo, že Brazília má konkurencieschopný domáci trh pre keramický stolový a kuchynský riad, s početnými výrobcami a pomerne nízkymi colnými poplatkami. Okrem toho sa pri analýze údajov predložených spolupracujúcim brazílskym výrobcom zistilo, že ide o spoľahlivé informácie, z ktorých možno vychádzať pri stanovení normálnej hodnoty.
(88)
Vzhľadom na uvedené a so zreteľom na všetky informácie dostupné v tejto fáze konania bola Brazília predbežne vybratá ako vhodná a primeraná analogická krajina v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
4.2. Stanovenie normálnej hodnoty
(89)
Vzhľadom na to, že všetky žiadosti o THZ boli zamietnuté, normálna hodnota pre všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov bola stanovená na základe informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
(90)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv preskúmala, či bol predaj podobného výrobku v Brazílii nezávislým zákazníkom reprezentatívny. Zistilo sa, že predaj podobného výrobku brazílskeho spolupracujúceho výrobcu je reprezentatívny, pokiaľ ide o objem jeho predaja na domácom brazílskom trhu, v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Únie vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky.
(91)
Komisia ďalej skúmala, či by bolo možné tento predaj považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Transakcie týkajúce sa predaja sa považovali za ziskové vtedy, ak bola jednotková cena rovnaká alebo vyššia ako úroveň výrobných nákladov. Boli preto stanovené výrobné náklady brazílskeho výrobcu počas OP.
(92)
Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja daného druhu na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku bola rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(93)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP.
(94)
Pokiaľ ide o predaj druhov výrobku, ktorý nebol ziskový, normálna hodnota bola vytvorená použitím výrobných nákladov brazílskeho výrobcu a predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku pre tie druhy výrobku brazílskeho výrobcu, ktoré sú ziskové.
5. Vývozné ceny pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ
(95)
Keďže všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorým bolo udelené IZ, uskutočňovali predaj na vývoz do Únie priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozné ceny sa stanovili na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
6. Porovnanie
(96)
Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien zo závodu. Dumpingové rozpätia sa stanovili porovnaním individuálnych cien zo závodu týkajúcich sa vývozcov zaradených do vzorky s domácimi predajnými cenami analogického výrobcu, prípadne s vytvorenou normálnou hodnotou.
(97)
Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy na zohľadnenie rozdielov, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy, ak to bolo potrebné, na zohľadnenie úrovne obchodovania, rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach a ďalších faktorov, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien, najmä pri predaji značkového tovaru.
(98)
Najskôr sa skúmala odôvodnenosť úpravy na zohľadnenie úrovne obchodovania podľa článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia. V tejto súvislosti sa zistilo, že čínsky vývoz prebieha v podstate na veľkoobchodnej úrovni, zatiaľ čo predaj v analogickej krajine sa realizuje aj na maloobchodnej úrovni. Pri prešetrovaní sa ďalej zistilo, že na oboch trhoch rôzne distribučné reťazce ovplyvňujú cenovú hladinu, a tým aj objektívne porovnanie medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou. Z prešetrovania navyše vyplynulo, že väčšina čínskeho predaja na vývoz bola vo veľkých množstvách, zatiaľ čo väčšina domáceho predaja v analogickej krajine bola realizovaná v menších množstvách, čo sa prejavilo v cenových rozdieloch na tej istej úrovni obchodovania na týchto dvoch relevantných trhoch. Preto na objektívne porovnanie vývoznej ceny a normálnej hodnoty bola normálna hodnota upravená na základe cenových rozdielov v rámci rovnakej úrovne obchodovania v analogickej krajine a, ak to bolo vhodné, na základe cenových rozdielov zistených v súvislosti s predaným množstvom na každej úrovni obchodovania.
(99)
Po druhé sa skúmala odôvodnenosť úpravy na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach podľa článku 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia. V tejto súvislosti sa pri prešetrovaní zistilo, že čínski vyvážajúci výrobcovia zatrieďujú svoje výrobky až do piatich rôznych tried, od A po E, s výraznými cenovými rozdielmi. Prevažnú väčšinu vývozu do Únie však tvorí trieda A, B alebo C, resp. ich kombinácia. Toto triedenie však nie je univerzálne, ani založené na všeobecných štandardoch daného odvetvia, ale skôr špecifické pre daný podnik a umožňuje diferenciáciu cien. Na druhej strane výrobca z analogickej krajiny predáva na domácom brazílskom trhu iba ekvivalent triedy A a vzhľadom na to bol zistený vplyv na porovnateľnosť cien. Vývozná cena bola preto upravená smerom nahor, na úroveň čínskej triedy A, aby bola porovnateľná s výrobkom, ktorý predáva analogický výrobca na brazílskom trhu.
(100)
Po tretie sa pri prešetrovaní zistilo, že brazílsky výrobca predáva na brazílskom trhu iba značkové výrobky, zatiaľ čo čínski vyvážajúci výrobcovia nepredávajú značkové výrobky, ale skôr výrobky tzv. súkromných značiek alebo bežný keramický stolový a kuchynský riad. Značkové výrobky zákazníci zvyčajne vnímajú ako výrobky, ktoré signalizujú určitú prestíž, zaručenú kvalitu a dizajn, a tým si nárokujú vyššie trhové ceny, zatiaľ čo bežné výroby (súkromné značky), aj napriek tomu, že majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti, sa zvyčajne predávajú za výrazne nižšie ceny. Zatiaľ čo pridanú hodnotu značkového výrobku nemožno všeobecne presne vyčísliť, lebo závisí od mnohých faktorov, ako je vnímanie zákazníkmi, rozpoznanie značky a iné faktory, ktoré nemožno vyčísliť, brazílsky výrobca v tomto konkrétnom prípade potvrdil, že jeho keramické značkové výrobky sa môžu na brazílskom trhu predávať za výrazne vyššie ceny než iné neznačkové (bežné) výrobky. Preto bola vykonaná ďalšia úprava normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia.
(101)
Ďalej sa vykonali sa úpravy, ak to bolo potrebné, týkajúce sa nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, dodatočných nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov, bankových poplatkov a provízií, vo všetkých prípadoch, v ktorých sa zistilo, že sú oprávnené, presné a podložené overenými dôkazmi.
7. Dumpingové rozpätia
(102)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ, stanovili na základe porovnania upravenej váženej priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre analogickú krajinu s upravenou váženou priemernou vývoznou cenou každej spoločnosti vyjadrenou ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením.
(103)
Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky bol vypočítaný vážený priemer dumpingových rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Na základe toho je dočasné dumpingové rozpätie pre vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením vo výške 26,6 %.
(104)
Na účely výpočtu celoštátneho dumpingového rozpätia vzťahujúceho sa na nespolupracujúcich alebo neznámych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa najskôr stanovila miera spolupráce tak, že sa objem vývozu do Únie, ktorý uviedli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, porovnal s príslušnými štatistickými údajmi Eurostatu.
(105)
V rámci tohto prešetrovania bola spolupráca zo strany ČĽR považovaná za vysokú pre fragmentované odvetvie, lebo vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa prihlásili, predstavovali viac ako 60 % celkového vývozu príslušného výrobku z ČĽR do Únie. Preto bolo celoštátne rozpätie uplatniteľné na všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov stanovené pomocou váženého priemeru najvyšších dumpingových rozpätí stanovených pre reprezentatívne druhy a objemy výrobku vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Na základe toho sa celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovila na 58,8 % z ceny CIF na hranici Únie pred preclením.
(106)
Na základe toho sú dočasné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd., Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd., Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd., a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd.
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd.
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd., Shandong Silver Phoenix Co., Ltd., Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd., a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd.
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
23,0 %
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky
26,6 %
Celoštátne dumpingové rozpätie
58,8 %
D. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(107)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii boli použité všetky dostupné informácie týkajúce sa výrobcov z Únie vrátane údajov uvedených v podnete a následných vyjadreniach vo vzťahu k výrobcom, ktorí sa do tohto prešetrovania neprihlásili. Celková výroba podobného výrobku v Únii bola odhadnutá extrapoláciou údajov poskytnutých európskymi a vnútroštátnymi združeniami, ktoré sa skontrolovali porovnaním s údajmi poskytnutými jednotlivými výrobcami, ako aj s výsledkami prieskumu a so štatistikami.
(108)
Počas OP bol podobný výrobok vyrábaný v Únii viac než 200 výrobcami z Únie. Na základe uvedenom v predchádzajúcom odôvodnení bola celková výroba Únie počas OP odhadnutá približne na 240 200 t. Výrobcovia z Únie, ktorí pokrývajú celkovú výrobu v Únii, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a ďalej sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Únie“. Výrobné odvetvie Únie bolo rozdelené na dva segmenty: MSP a väčšie spoločnosti. Počas uvedeného obdobia MSP tvorili 42 % celkovej výroby v Únii. Výroba v Únii je skutočne vysoko fragmentovaná, aj keď sa sústreďuje v Českej republike, vo Francúzskej republike (Francúzsku), v Nemecku, Taliansku, Poľskej republike (Poľsku), Portugalskej republike (Portugalsku), Rumunsku, Španielskom kráľovstve (Španielsku) a v Spojenom kráľovstve Veľkej Británie a Severného Írska (v Spojenom kráľovstve).
2. Spotreba v Únii
(109)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe dovozných štatistík Eurostatu pre daný výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, a na základe vyjadrení týkajúcich sa predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.
(110)
Na tomto základe sa spotreba Únie vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Objem (v tonách)
2008
2009
2010
OP
Spotreba v Únii
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Počas posudzovaného obdobia spotreba keramického stolového a kuchynského riadu v Únii klesla celkovo o 12 %. Hlavný pokles o 17 % bol nastal medzi rokmi 2008 a 2009.
(112)
Tento celkový pokles spotreby počas posudzovaného obdobia je potrebné vidieť v súvislosti s oživením po hospodárskej kríze v roku 2009. Vyhliadky na trhu pre keramický stolový a kuchynský riad sú dobré. (6)
3. Dovoz z príslušnej krajiny
3.1. Objem, cena a trhový podiel dumpingového dovozu z príslušnej krajiny
(113)
Na základe údajov Eurostatu sa objem, trhový podiel a priemerné ceny dovozu príslušného výrobku vyvíjali takto:
Tabuľka 2
Dovoz z ČĽR
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu (v tonách)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podiel na trhu
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Počas posudzovaného obdobia sa objem celkového dovozu z Číny znížil o 9 % a počas OP predstavoval 485 814 t. Malo by sa však poznamenať, že v percentuálnom vyjadrení bol pokles dovozu z Číny menší než pokles celkovej spotreby v EÚ. Pri analýze z pohľadu celého posudzovaného obdobia sa podiel čínskeho dovozu na trhu v skutočnosti zvýšil zo 64,8 % v roku 2008 na 66,9 % v OP.
(115)
Dovozná cena v posudzovanom období vzrástla o 17,7 %, z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Ide o priemernú dovoznú cenu za tonu pre celkový dovoz príslušného výrobku, tento trend preto mohol byť ovplyvnený zmenami v rámci sortimentu.
3.2. Cenové podhodnotenie
(116)
Na účely cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, t. j. bez nákladov na prepravu v Únii a po odpočítaní zliav a rabatov, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami spolupracujúcich vývozcov z ČĽR pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, t. j. po odpočítaní zliav a v prípade potreby upravenými na cenu CIF na hranici Únie, a takisto náležite upravenými o existujúce clo, náklady na colné vybavenie a náklady po dovoze. Ceny výrobkov nižších tried kvality boli upravené na úroveň cien triedy A, lebo sa zistilo, že z pohľadu spotrebiteľa výrobky nižšej triedy kvality konkurovali výrobkom triedy A, ako sa konštatuje v odôvodnení (61). Ceny výrobného odvetvia Únie boli upravené aj na zohľadnenie rozdielov v úrovni obchodovania a v relevantných prípadoch na neutralizáciu prvku ceny, ktorý sa spája so značkou.
(117)
Z tohto porovnania vyplynulo, že počas OP príslušné dumpingové výrobky s pôvodom v ČĽR predávané v Únii podhodnocovali predajné ceny výrobného odvetvia Únie o 26,3 - 47,6 % oproti predajným cenám výrobného odvetvia Únie.
4. Situácia výrobného odvetvia Únie
4.1. Všeobecné
(118)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(119)
Na úrovni celkového výrobného odvetvia Únie sa hodnotili makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využívanie kapacít, objem predaja, trhový podiel, zamestnanosť, produktivita a rozsah dumpingových rozpätí). Pri posudzovaní sa vychádzalo z informácií poskytnutých európskymi a vnútroštátnymi združeniami, ktoré sa skontrolovali porovnaním s údajmi od výrobcov z Únie a z dostupných oficiálnych štatistík.
(120)
Na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli analyzované mikroekonomické ukazovatele (zásoby, predajné ceny, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál, mzdy a výrobné náklady). Pri posudzovaní sa vychádzalo z ich informácií, ktoré sa riadne overili.
(121)
Pri niektorých mikroekonomických ukazovateľoch (predajná cena, ziskovosť, návratnosť investícií a výrobné náklady) sa výsledky spoločností zaradených do vzorky v konkrétnom segmente vážili podľa podielu daného segmentu na celkovej výrobe v Únii (pomocou špecifickej váhy na vyjadrenie objemu výroby daného segmentu z celkového sektora keramického riadu - 42 % pre MSP a 58 % pre ostatné spoločnosti). Tým sa zabezpečilo, že analýza ujmy nebola skreslená výsledkami veľkých spoločností, ale že všade, kde to bolo možné, sa dostatočne zohľadnila situácia menších spoločností, na ktoré spolu pripadá veľký podiel výroby v Únii.
4.2. Makroekonomické ukazovatele
4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít
(122)
Počas posudzovaného obdobia sa výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít výrobného odvetvia Únie vyvíjali, ako je uvedené nižšie.
Tabuľka 3
2008
2009
2010
OP
Objem výroby (v tonách)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Výrobná kapacita (v tonách)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Využitie kapacít
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížila o 15 %. Z celkového hľadiska je toto zníženie výraznejšie ako pokles spotreby Únie v rovnakom období. Výroba nevzrástla rovnakým spôsobom ako spotreba v roku 2010.
(124)
Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížila približne o 13 %. Napriek tomuto zníženiu miera využitia kapacity v odvetví počas posudzovaného obdobia ďalej klesala, a to celkovo o 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(125)
Miera poklesu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom počas posudzovaného obdobia bola vyššia (o 8 %) ako bol pokles spotreby. Je potrebné uviesť, že medzi rokmi 2009 a 2010 objem predaja aj naďalej klesal, zatiaľ čo spotreba v Únii vzrástla o 8 %.
Tabuľka 4
Objem (v tonách)
2008
2009
2010
OP
Predaj v Únii
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Počas posudzovaného obdobia sa trhový podiel výrobného odvetvia Únie znížil o 9 %, resp. o 2,1 percentuálneho bodu.
Tabuľka 5
2008
2009
2010
OP
Podiel na trhu Únie
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zamestnanosť a produktivita
(127)
Zamestnanosť sa v priebehu posudzovaného obdobia znižovala a klesla o 21 %. Tento trend je podobný ako pri poklese objemu predaja na trhu Únie neprepojeným zákazníkom.
Tabuľka 6
2008
2009
2010
OP
Počet zamestnancov
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, ktorá sa meria ako objem výroby na zamestnanú osobu za rok, sa v posudzovanom období zvýšila o 8 %. K tomuto nárastu čiastočne prispelo úsilie výrobného odvetvia Únie reagovať na tlak dumpingového dovozu z Číny.
Tabuľka 7
2008
2009
2010
OP
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Rozsah dumpingového rozpätia
(129)
Dumpingové rozpätia sú uvedené v oddiele o dumpingu. Všetky stanovené rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Okrem toho sa vzhľadom na objem a cenu dumpingových dovozov dosah skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.
4.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.3.1. Zásoby
(130)
V priebehu posudzovaného obdobia sa úroveň konečného stavu zásob výrobného odvetvia Únie znížila v absolútnom vyjadrení o 14 %. Z prešetrovania vyplynulo, že pre tento typ výrobného odvetvia, ktoré v podstate funguje na objednávkach, nejde o rozhodujúci ukazovateľ.
Tabuľka 8
2008
2009
2010
OP
Zásoby (v tonách)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Predajné ceny
(131)
Počas posudzovaného obdobia predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie klesli o 12 %.
Tabuľka 9
2008
2009
2010
OP
Priemerná cena v EÚ pre neprepojených zákazníkov (EUR/t)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál a mzdy
(132)
Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií (NI), schopnosť získať kapitál, investície a mzdy výrobného odvetvia Únie vyvíjali takto:
Tabuľka 10
2008
2009
2010
OP
Čistý zisk z predaja Únie neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z čistého predaja)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Peňažný tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Čisté investície (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
NI (čistý zisk v % zo zostatkovej hodnoty investícií)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Ročné náklady práce na zamestnanca
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Počas posudzovaného obdobia ziskovosť výrobného odvetvia Únie klesla o 0,7 percentuálneho bodu. Ziskovosť bola na najnižšej úrovni v roku 2010, keď jej pokles v období rokov 2008 a 2010 dosiahol 4,1 percentuálneho bodu.
(134)
Je potrebné zdôrazniť, že výrobné odvetvie Únie bolo nestabilné už na začiatku posudzovaného obdobia, a to vzhľadom na obrovské objemy lacného dovozu z Číny na trh Únie, ktorý sa výrazne zvýšil v období 2002 - 2004 a ktorý po odstránení dovozných kvót pre takýto dovoz od roku 2005 dosiahol veľmi významný podiel na trhu. To spôsobilo rozsiahlu reštrukturalizáciu odvetvia, ktorá bola na začiatku posudzovaného obdobia vo svojej záverečnej fáze.
(135)
Vzhľadom na tento vývoj pred začiatkom posudzovaného obdobia teda zisk dosiahnutý na začiatku posudzovaného obdobia nemožno považovať za normálny zisk. Keďže v tejto súvislosti nebolo doručené žiadne vyjadrenie, usudzuje sa, že ako platná referenčná hodnota môže dočasne slúžiť normálna úroveň zisku pre ďalší široko používaný a dôležitý spotrebný výrobok, ktorý bol predmetom antidumpingového prešetrovania, koženú obuv. Úroveň tohto zisku je 6 %. (7) Je teda zrejmé, že výrobné odvetvie Únie celkovo v priebehu posudzovaného obdobia nikdy nebolo schopné dosiahnuť úroveň zisku, ktorú možno považovať za prijateľnú pre tento výrobok.
(136)
Peňažný tok výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia celkovo výrazne vzrástol. Tento nárast je však potrebné pripísať niekoľkým väčším dobre konsolidovaným spoločnostiam - v tomto prípade nešlo o MSP. Úroveň čistých investícií klesla o 33 %. Malo by sa však poznamenať, že úroveň investícií na konci posudzovaného obdobia, pokiaľ ide o MSP, bola takmer nulová. Počas posudzovaného obdobia si mohli dovoliť uskutočniť niekoľko významných investícií iba dva podniky, ktoré však nepatria do kategórie MSP. V priebehu celého posudzovaného obdobia bol pokles návratnosti investícií väčší ako znižovanie ziskovosti.
(137)
Medzi rokom 2008 a OP stúpla priemerná mzda na zamestnanca o 2 %. Tento nárast pracovných nákladov je výrazne nižší ako celkový vývoj pracovných nákladov v Únii počas posudzovaného obdobia, čo naznačuje, že výrobné odvetvie Únie sa snažilo udržať mzdy na čo najnižšej úrovni.
4.3.4. Výrobné náklady
(138)
Počas posudzovaného obdobia výrobné náklady klesli o 10 %.
Tabuľka 11
2008
2009
2010
OP
Výrobné náklady (EUR/t)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Záver o ujme
(139)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že ukazovatele ujmy, akými sú objem výroby, kapacita, predaj neprepojeným zákazníkom a zamestnanosť, sa v priebehu posudzovaného obdobia zhoršili.
(140)
Počas posudzovaného obdobia sa navyše nepriaznivo vyvíjali aj ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobcov z Únie, ako sú ziskovosť, investície a návratnosť investícií.
(141)
Celkovo ziskovosť počas posudzovaného obdobia nielen že nedosiahla uspokojivú úroveň zisku pre dané odvetvie, ale ešte sa aj zhoršila. Nepretržité znižovanie predajných cien zo strany výrobného odvetvia Únie znamenalo, že v istom momente odvetvie takmer nebolo schopné vytvárať akýkoľvek zisk.
(142)
Hoci sa produktivita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia zvýšila, tento nárast bol najmä dôsledkom výraznej snahy konkurovať veľkým objemom dumpingového čínskeho dovozu.
(143)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(144)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz z Číny spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v dostatočnej miere na to, aby sa považovala za značnú. Okrem toho sa posudzovali aj ďalšie známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že ujma, ktorú tieto faktory spôsobili, sa nepripíše dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dumpingového dovozu
(145)
Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia klesla o 12 %. Súčasne, zatiaľ čo objem dumpingového dovozu z Číny sa znížil o 9 %, jeho podiel na trhu vzrástol. Okrem toho sa znížil aj objem predaja výrobného odvetvia Únie o 20 % a jeho podiel na trhu klesol z 23 % v roku 2008 na 20,9 % v OP.
(146)
V období od roku 2009 až do konca OP spotreba v Únii vzrástla, zatiaľ čo trhový podiel výrobného odvetvia Únie klesol, na rozdiel od rastu dumpingového dovozu z Číny, ktorého trhový podiel sa v tomto období výrazne zvýšil.
(147)
Ceny dumpingového dovozu z Číny sa v posudzovanom období zvýšili. Aj keď sa priemerná dovozná cena z Číny v posudzovanom období zvýšila o 18 %, tieto ceny boli stále výrazne nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie, a to najmä počas posudzovaného obdobia, a tým nepretržite vyvíjali tlak na ceny na trhu Únie. Z toho vyplýva, že pokles predajných cien a ziskovosti výrobného odvetvia Únie na trhu Únie možno pripísať zníženiu cien, ktoré na trhu Únie spôsobil dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobných nákladov a úrovne zamestnanosti odráža úsilie, ktoré výrobné odvetvie Únie vyvinulo s cieľom reagovať na tento dovoz.
(148)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že prítomnosť čínskeho dovozu a nárast trhového podielu dumpingového dovozu z Číny za ceny, ktoré nepretržite podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, mali rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie a ktorá sa odzrkadľuje najmä v jeho nepriaznivej finančnej situácii a v zhoršení väčšiny ukazovateľov ujmy.
3. Vplyv ďalších faktorov
(149)
Medzi ďalšie faktory, ktoré sa preskúmali v rámci príčinnej súvislosti, patrí vývoj dopytu na trhu Únie a jeho segmentácia, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, dovoz prešetrovaného výrobku z iných krajín, postupy, ktoré sú v rozpore s hospodárskou súťažou na trhu Únie, rozdiely v spôsobe výroby a trh s použitými výrobkami. Analyzovali sa aj ďalšie faktory.
3.1. Dovoz z tretích krajín iných ako príslušná krajina
(150)
V ďalšej tabuľke sa uvádza objem dovozu z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia. Tieto trendy, pokiaľ ide o množstvo a ceny, vyplývajú z údajov Eurostatu.
Tabuľka 12
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín (v tonách)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podiel na trhu
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (tony)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Podiel na trhu
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z tretích krajín znížil o 12 %, zatiaľ čo trhový podiel tohto dovozu ostal pomerne stabilný.
(152)
Treba poznamenať, že priemerné ceny dovozu z iných tretích krajín sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 6 %, čím zostali na konzistentne vyššej úrovni než priemerná predajná cena čínskeho predaja na vývoz (o 68 % počas OP).
(153)
Podľa zistení CCCLA sa dovoz z Turecka medzi rokmi 2009 a 2010 zvýšil o 8 %, pričom dovozné ceny z Turecka sú údajne len asi o 20 % vyššie ako ceny dovozu z Číny.
(154)
Vzhľadom na toto tvrdenie je potrebné uviesť, že pri porovnaní situácie na začiatku a na konci posudzovaného obdobia objem dovozu z Turecka vzrástol o 10 %, resp. 1,1 percentuálneho bodu, ale aj to, že jeho priemerné ceny ostali trvalo oveľa vyššie (od 37 % do 60 %) než čínske dovozné ceny. Navyše nikdy nepredstavoval viac ako 5,6-percentný podiel na trhu. Preto je ťažké dospieť k záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil dovoz z Turecka.
(155)
Z uvedených dôvodov sa dospelo k záveru, že dovoz z iných tretích krajín neovplyvnil závažne situáciu výrobného odvetvia Únie.
3.2. Trhové segmenty
(156)
Združenie dovozcov so sídlom v Nemecku a niektorí jeho členovia uviedli, že na základe konečných zákazníckych cien, kvality výrobku a predajných kanálov má byť trh pre keramické výrobky, ktoré sú predmetom prešetrovania, rozdelený aspoň na tieto tri segmenty: prémiové výrobky (vysoká kvalita, vysoké ceny), výrobky strednej/nízkej kvality (stredná/nízka kvalita, stredné/nízke ceny) a špeciálne výrobky (napr. dekoratívne predmety, suveníry, kanvice a hotelový porcelán). Väčšina výroby Únie by sa údajne predávala na trhoch s prémiovými a/alebo špeciálnymi výrobkami, zatiaľ čo čínsky dovoz by zásoboval najmä trhový segment s nízkymi cenami. Výrobné odvetvie Únie by bolo zamerané väčšinou skôr na predaj v butikoch než na miesta, kde nakupujú bežní spotrebitelia. Čínsky dovoz by teda priamo nekonkuroval výrobe v Únii.
(157)
Pri prešetrovaní sa však tieto tvrdenia nepotvrdili. Po prvé je potrebné uviesť, že vymedzenie podobného výrobku sa nevzťahuje na určité predmety uvedené týmito stranami, ako sú čisto dekoratívne predmety (pozri odôvodnenia (51) a (52)). Po druhé z prešetrovania vyplynulo, že výroba v Únii v súčasnosti zásobuje všetky trhy, rovnako ako čínsky dovoz. V skutočnosti by významná časť čínskeho dovozu patrila do segmentu tzv. prémiových alebo špeciálnych výrobkov. Britský dovozca tvrdil, že dováža z Číny prémiové výrobky, pričom skupina spoločností v EÚ s výrobnými záujmami v Číne takisto uviedla veľmi vysoké ceny, ktoré účtuje na trhu Únie za svoje výrobky z kameniny pochádzajúce z Číny.
(158)
Nakoniec sa odkazuje na časť B.1.2 tohto dokumentu, v ktorej sa konštatuje, že všetky druhy príslušného výrobku a podobného výrobku sa považujú za jeden výrobok. Analýza by sa preto mala vykonať na úrovni príslušného a podobného výrobku. Žiadne tvrdenie týkajúce sa určitých segmentov preto nemožno brať do úvahy.
3.3. Spotreba a dopyt
(159)
Európske združenie dovozcov a maloobchodníkov a CCCLA poukázali na zužovanie dopytu v Únii. Jeden dovozca nezaradený do vzorky uviedol, že dopyt po porceláne, najmä pokiaľ ide o vedľajší a doplnkový sortiment a súkromný sektor, prudko poklesol a že zostávajúci dopyt je veľmi diverzifikovaný. Podobne niekoľko strán tvrdilo, že vzhľadom na meniace sa módne trendy spotrebitelia dnes hľadajú cenovo dostupný keramický stolový a kuchynský riad. Podľa názoru veľkoobchodníka sa trh so špičkovými prémiovými výrobkami zmenšuje a bude sa zmenšovať aj v nasledujúcich rokoch.
(160)
Podľa uvedeného Európskeho združenia dovozcov a maloobchodníkov pokles dopytu vysvetľuje pokles predaja a výroby u výrobcov z Únie počas posudzovaného obdobia.
(161)
CCCLA uviedla, že podnet ukázal značné výkyvy v úrovni spotreby v rámci Únie počas posudzovaného obdobia, v súlade so všeobecnými makroekonomickými podmienkami. Podľa CCCLA sa počas posudzovaného obdobia faktory ujmy vyvíjali súbežne s výkyvmi dopytu v Únii a na ostatných trhoch a predaj zo strany výrobcov z Únie, ako aj predaj čínskeho dovozu kopíroval zmeny dopytu.
(162)
Združenie dovozcov so sídlom v Nemecku a niektorí jeho členovia uviedli, že údaje o čínskom dovoze po rozšírení Únie v roku 2004 a po zrušení dovozných kvót pre tento výrobok od 1. januára 2005 ukazujú obrovský dopyt po lacnejšom stolovom riade na trhu Únie medzi rokmi 2002 a 2005, po ktorom nasledoval pokles v rokoch 2005 - 2010. Výrobcovia z Únie údajne neboli ochotní, resp. schopní, tento dopyt uspokojiť.
(163)
Pokiaľ ide o tieto tvrdenia, odkazuje sa na časť B.1.2 tohto dokumentu, v ktorej sa konštatuje, že všetky druhy príslušného výrobku a podobného výrobku sa považujú za jeden výrobok. Akékoľvek tvrdenia týkajúce sa určitého rozsahu preto nie sú relevantné a analýza by sa mala vykonať na úrovni príslušného a podobného výrobku.
(164)
Po druhé, tvrdenie, že faktory ujmy sa vyvíjali súbežne s výkyvmi dopytu na iných vývozných trhoch, je v rozpore so skutočnosťou, že výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala pozitívne.
(165)
Po tretie, ako sa konštatuje v časti D.2 tohto dokumentu, spotreba počas posudzovaného obdobia klesla. Neexistoval žiaden dôkaz, ktorý by potvrdzoval, že výrobcovia z Únie neboli ochotní, resp. schopní, uspokojiť obrovský dopyt po lacnejšom stolovom riade v Únii. Naopak, pri prešetrovaní sa zistilo, že počas posudzovaného obdobia výrobcovia z Únie uspokojovali dopyt po rôznych druhoch vrátane dopytu po lacnejšom stolovom riade. Aj napriek existujúcim výkyvom v úrovni spotreby v rámci Únie počas posudzovaného obdobia, ktoré mohli prispieť k slabej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, celkovo to nemožno považovať za faktor, ktorý by rušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie počas OP.
(166)
Tvrdenia preto boli zamietnuté.
3.4. Vývoz realizovaný výrobným odvetvím Únie
(167)
Podľa údajov Eurostatu (objem vývozu) a výrobcov z Únie zaradených do vzorky (priemerná vývozná cena) sa vývoz výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 13
2008
2009
2010
OP
Objem vývozu (v tonách)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Priemerná vývozná cena (EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
V podnete CCCLA sa uvádza, že medzi rokmi 2009 a 2011 vývoz realizovaný výrobcami z Únie podstatne vzrástol. Táto strana uviedla, že faktory ujmy sa vyvíjali nepriaznivo, keď sa znížila výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu. Ujma bola preto spôsobená nepriaznivým vývojom v oblasti predaja na vývoz realizovaného výrobným odvetvím EÚ.
(169)
V tejto súvislosti treba najprv poznamenať, že analýza ujmy sa zameriava na situáciu výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Preto prípadné zmeny výkonnosti v oblasti vývozu nemajú na väčšinu ukazovateľov analyzovaných vyššie, ako sú objem predaja, trhový podiel a cena, žiadny vplyv. Po druhé, vývoz výrobného odvetvia Únie možno interpretovať ako spôsob kompenzácie klesajúceho predaja na trhu Únie, t. j. tam, kde je spôsobená ujma. Po tretie, ako je uvedené v tabuľke vyššie, celkový vývoz z Únie klesol o 3 %. A napokon, vývozné ceny spolupracujúcich výrobcov zaradených do vzorky zostali počas posudzovaného obdobia stabilné.
(170)
Tvrdenie sa preto zamietlo a dospelo sa k záveru, že výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu nespôsobila žiadnu značnú ujmu.
3.5. Odstránenie dovozných kvót
(171)
Do 1. januára 2005 boli pre členské štáty, ktoré boli v tom čase členmi Únie, výrobky s pôvodom v Číne zaradené pod kódy KN uvedené v odôvodnení (56) predmetom množstvových kvót, ktoré v roku 2000 dosahovali celkovo 84 473 t a ktoré boli postupne zvýšené na 147 744 t v roku 2004. Z dostupných štatistických údajov vyplýva, že v roku 2004 dovoz príslušného výrobku realizovaný 27 krajinami, ktoré sú teraz členskými štátmi, dosiahol 173 809 t. O rok neskôr, po zrušení kvót, tento dovoz vzrástol na 530 294 t. Odvtedy čínsky dovoz nikdy neklesol pod 449 000 t za rok.
(172)
Pokiaľ ide o úlohu dovozných kvót v súvislosti s ujmou zistenou počas posudzovaného obdobia, v prvom rade je potrebné uviesť, že vzhľadom na to, že kvóty boli postupne zvyšované a odstránené tri roky pred začiatkom posudzovaného obdobia a šesť rokov pred začiatkom OP, na trhu únie už od roku 2002 prebiehala tvrdá reštrukturalizácia na zohľadnenie týchto zmenených trhových podmienok. Potvrdzujú to aj informácie poskytnuté navrhovateľom o zatváraní a platobnej neschopnosti európskych výrobcov keramického stolového riadu. V dôsledku toho bolo výrobné odvetvie Únie na začiatku posudzovaného obdobia zmenené na zredukovaný a výkonný sektor.
(173)
Na základe toho by bolo možné tvrdiť, že účinky ukončenia dovozných kvót pre príslušný výrobok v roku 2005 mohli negatívne ovplyvniť celkový stav výrobného odvetvia Únie pred začiatkom posudzovaného obdobia. Aj keby to však tak bolo, je to stále dumpingový dovoz, ktorý spôsobil ujmu počas OP. Odstránenie dovozných kvót od roku 2005 preto nenarúša príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie počas posudzovaného obdobia a OP.
3.6. Postupy, ktoré sú v rozpore s hospodárskou súťažou na trhu Únie
(174)
Niekoľko strán tvrdilo, že ujmu spôsobujú postupy, ktoré sú v rozpore s hospodárskou súťažou na trhu Únie, pričom bolo uvedené aj to, že toto antidumpingové konanie sa začalo s cieľom nahradiť straty v dôsledku pokút za protiprávne kartely. CCCLA uviedla, že prítomnosť zladených postupov na trhu Únie môže spôsobiť nespoľahlivosť údajov o ujme (najmä pokiaľ ide o predajné ceny, objemy predaja, podiel na trhu a zisky), ktoré boli uvedené v podnete a zhromaždené v priebehu prešetrovania, vzhľadom na to, že nepredstavujú situáciu, ktorá odráža normálne fungovanie trhu.
(175)
Na jednej strane je potrebné uviesť, že v roku 2010 Komisia udelila pokutu 17 podnikom vyrábajúcim kúpeľňové doplnky a príslušenstvo za kartel zameraný na určovanie cien medzi rokmi 1992 a 2004, ktorý ovplyvnil šesť členských štátov: Nemecko, Rakúsko, Taliansko, Francúzsko, Belgické kráľovstvo (Belgicko) a Holandské kráľovstvo (Holandsko) (8). Predmetné postupy sa uskutočnili pred posudzovaným obdobím a týkali sa iných výrobkov. Okrem toho jediný dotknutý podnik, ktorý bol aktívny aj v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu počas posudzovaného obdobia, podal na Všeobecnom súde Európskej únie žiadosť o zrušenie tejto pokuty. Táto žiadosť je stále v konaní. Na druhej strane vo februári 2011 začali nemecké orgány prešetrovanie kartelových dohôd týkajúce sa niektorých nemeckých výrobcov stolového riadu. Výsledky prešetrovania zatiaľ neboli nemeckými orgánmi zverejnené, takže v tomto momente nemožno vyvodiť žiadne závery. Toto prešetrovanie sa navyše týka len jedného členského štátu, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie je pomerne rozšírené. Tvrdenia preto boli zamietnuté.
(176)
Pokiaľ ide o skutočnosť uvedenú niektorými stranami, že niektorí výrobcovia v Únii zmenili svoju činnosť a stali sa aj obchodníkmi s výrobkami pochádzajúcimi z Číny, ide o obchodný variant, ktorý nemožno označiť ako postup v rozpore s hospodárskou súťažou.
3.7. Spôsoby výroby
(177)
Podľa niektorých strán k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie jednoznačne prispel výber, ktorý urobili výrobcovia z Únie, pokiaľ ide o spôsoby výroby. Tieto strany zdôrazňujú, že spôsoby výroby v Únii sú omnoho menej efektívne ako čínske spôsoby výroby - spôsoby výroby v Únii sú plne automatické, čo znamená vysoké náklady na nové nastavenie pri malých výrobných sériách, drahú výrobu foriem, finančne náročnejšie suroviny a vyššie náklady na energie vzhľadom na proces dvojitého vypaľovania. Okrem toho na rozdiel od výrobcov z Únie čínski výrobcovia pracujú na základe objednávok, majú menšie náklady na skladovanie a svoju celkovú výrobu predávajú v dávkach, bez triedenia a navyše s cenovými zľavami. Rovnako aj náklady na dekalk pri maľbe pod glazúrou sú v Únii takmer dvojnásobné. Na druhej strane niektoré strany poukázali na efektívnosť výrobných metód v Únii, napríklad pokiaľ ide o väčšie výrobné série.
(178)
Z prešetrovania vyplynula existencia prenosu príslušných technológií po celom svete. Súvislosť medzi špecifickým spôsobom výroby a úspešným podnikaním nebola zistená. Pri prešetrovaní sa nepreukázalo ani to, že by bol výber špecifického spôsobu výroby natoľko významným faktorom, ktorý by rušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.
3.8. Trh s použitými výrobkami
(179)
Podľa dovozcu nezaradeného do vzorky, v posledných desaťročiach sa domácnosti zmenšili a zbavujú sa nepotrebných predmetov prostredníctvom blších trhov, webových aukcií alebo iných foriem trhov s použitými výrobkami. Pre túto stranu použitý stolový a kuchynský riad zásobuje významnú časť súčasného dopytu a je v priamej konkurencii s vyrábaným novým stolovým a kuchynským riadom. Tento dovozca nezaradený do vzorky predložil sprievodnú dokumentáciu o hodnotách, za ktoré sa na webových aukciách ponúka niekoľko produktových radov známych nemeckých výrobcov porcelánu.
(180)
Nemožno však nájsť primeraný základ na extrapoláciu objemov a cien z nemecky hovoriacej platformy, pokiaľ ide o veľmi špecifické kolekcie troch nemeckých spoločností, na ďalšie európske krajiny alebo iné škály výrobkov. Preto nebolo možné tento trh vyčísliť a pri prešetrovaní sa nepreukázalo, že by bol predaj použitých výrobkov natoľko významným faktorom, ktorý by rušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.
3.9. Hospodárska kríza
(181)
Podľa CCCLA údajná ujma je spôsobená vplyvom finančnej krízy, hospodárskej recesie a dlhovej krízy na rozpočet spotrebiteľov. CCCLA sa domnieva, že keďže navrhovatelia sú na prevádzkovej úrovni údajne ziskoví, vykázané straty treba pripísať finančným špekuláciám (napr. straty z vlastného imania alebo štátnych dlhopisov) a nákladom, ktoré sa netýkajú prevádzky a ktoré súvisia s finančnou krízou.
(182)
Hospodárska kríza môže vysvetľovať pokles spotreby počas časti posudzovaného obdobia. Takisto je však potrebné uviesť, že v situácii klesajúcej spotreby v posudzovanom období a rastúcej spotreby v období medzi rokom 2009 a OP je výkonnosť lacného dumpingového dovozu v rozpore s výkonnosťou výrobného odvetvia Únie.
(183)
Z prešetrovania jasne vyplýva, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil účinok hospodárskeho poklesu. Dokonca ani počas všeobecného hospodárskeho oživenia výrobné odvetvie Únie nebolo schopné zotaviť sa a obnoviť významné objemy predaja a počas posudzovaného obdobia stratilo významný podiel na trhu, zatiaľ čo trhový podiel čínskeho dumpingového dovozu vzrástol.
(184)
Preto, hoci hospodárska kríza mohla prispieť k slabej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, celkovo ju nemožno považovať za faktor, ktorý by rušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie počas OP.
3.10. Iné faktory
(185)
Združenie poukázalo na ďalšie faktory, ktoré podľa jeho názoru narúšajú príčinnú súvislosť. Táto strana uviedla hospodársku súťaž v rámci Únie (na základe značne odlišných cien v rámci Únie) a požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia v Únii, ktoré sú čím ďalej prísnejšie, a tým spôsobujú zvýšené výrobné náklady. Ďalšie uvedené faktory zahŕňali falšovanie zo strany niektorých čínskych výrobcov a existenciu netarifných bariér na mnohých trhoch mimo EÚ, ktoré bránia výrobcom z Únie vo vývoze.
(186)
Pokiaľ ide o tvrdenia o hospodárskej súťaži v rámci Únie, pri prešetrovaní sa nepreukázala žiadna súvislosť medzi ujmou, umiestnením výrobcov z Únie a cenami v danom členskom štáte. V súvislosti s požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia v Únii je potrebné uviesť, že tieto požiadavky sa uplatňujú na výrobky vyrobené v Únii aj na dovážané výrobky, a tým ovplyvňujú ceny všetkých prevádzkovateľov. Vzhľadom na to, že neboli doložené žiadne informácie na obhájenie tvrdenia o falšovaní, účinky tohto tvrdenia nemožno analyzovať. Tvrdenie o existencii netarifných bariér na mnohých trhoch mimo EÚ nemožno brať do úvahy; takéto bariéry by mohli zabrániť výrobcom z Únie využívať svoj vývozný potenciál, ale nemajú žiadny vplyv na klesajúci predaj na trhu Únie, t. j. tam, kde je spôsobená ujma.
(187)
CCCLA poukázala na ďalšie faktory, najmä na nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily na trhu Únie a na ujmu spôsobenú vlastným zavinením na základe toho, že niektorí výrobcovia z Únie príslušný výrobok dovážajú. Na základe dostupných informácií sa však dospelo k záveru, že celkovo sa v nepriaznivej situácii nachádzalo celé výrobné odvetvie Únie a skutočnosť, že sa rozšírili početné obchodné modely, nespôsobila výrobnému odvetviu Únie žiadnu ujmu a skôr by sa mala vykladať ako spôsob kompenzácie klesajúceho predaja na trhu Únie. Pokiaľ ide o akýkoľvek nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily v odvetví keramického stolového a kuchynského riadu v Únii, žiadna zo zainteresovaných strán nachádzajúcich sa v Únii netvrdila, že sa jej táto záležitosť týka.
(188)
Dovozca vyzval orgány, aby analyzovali vplyv iných druhov stolového a kuchynského riadu, napr. plastového, hliníkového, melamínového riadu a riadu zo skla. Na podporu tejto požiadavky však neboli predložené žiadne informácie. Pri prešetrovaní sa nepreukázalo žiadne zistenie o tejto otázke.
(189)
Niektoré strany spájali ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, so situáciou výrobného odvetvia Únie pred posudzovaným obdobím. V súvislosti s tým niekoľko dovozcov tvrdilo, že situácia výrobného odvetvia Únie sa začala zhoršovať už v období rokov 1975 - 2002. Komisia sa však vo svojej analýze nemohla vrátiť toľko rokov dozadu, okrem iného z dôvodu nedostupnosti spoľahlivých údajov za dané obdobie. To sa týkalo aj ďalšieho prípadu, ktorý sa udial dávno pred posudzovaným obdobím, a to štátnej pomoci poskytnutej nemeckému odvetviu porcelánu, ktorá podľa dovozcu nezaradeného do vzorky preukazuje, že efektívnosť výrobného odvetvia sa nezvýšila. (9)
(190)
Skúmaním ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, sa zistilo, že žiadny z týchto faktorov nemal na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(191)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz z Číny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvodné poznámky
(192)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom dumpingu existujú presvedčivé dôvody, na základe ktorých by sa mohlo dospieť k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie prijať dočasné antidumpingové opatrenia. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(193)
Výrobné odvetvie Únie tvorí vyše 200 výrobcov so závodmi v rôznych členských štátoch Únie, ktorí v OP v rámci výroby a predaja podobného výrobku priamo zamestnávali vaše 25 000 ľudí.
(194)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny. V posudzovanom období vykazovali nepriaznivý trend najmä ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie, ako napríklad výroba, ziskovosť a návratnosť investícií. Najväčšiu ujmu utrpeli MSP, ktoré boli v posudzovanom období od roku 2010 stratové. Usudzuje sa, že v prípade, že nebudú prijaté žiadne opatrenia, úsilie, ktoré už bolo v rámci odvetvia vynaložené, nebude postačovať na ozdravenie finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, ktorá by sa mohla ďalej zhoršovať.
(195)
Zistenia súčasného prešetrovania nie sú spochybnené skutočnosťou, že niektorí výrobcovia z Únie sú na tom lepšie ako ostatní, ani situáciou výrobného odvetvia Únie pred posudzovaným obdobím.
(196)
Očakáva sa, že uložením opatrení sa obnovia účinné a spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie. To by malo mať ďalší priaznivý vplyv na jeho hospodársku situáciu a ziskovosť.
(197)
Niektorí dovozcovia tvrdili, že v prípade uloženia opatrení príslušný výrobok bude nahradený inými druhmi výrobkov (než je keramický stolový a kuchynský riad vyrobený v Únii), ako sú textil (napr. ako darčekové predmety) alebo plastový stolový riad, z čoho budú mať úžitok iné odvetvia než odvetvie keramiky. Pri prešetrovaní sa však nepotvrdilo, že by takáto zámena bola významná.
(198)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie dočasných antidumpingových opatrení na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Číne by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
3. Záujem neprepojených dovozcov
(199)
Ako sa uvádza v odôvodnení (4), vzhľadom na zjavne vysoký počet neprepojených dovozcov bol vykonaný výber vzorky.
(200)
Celkovo v priebehu OP dovozcovia zaradení do vzorky získavali zásoby tovaru najmä z príslušnej krajiny a pri dovoze a predaji keramického stolového a kuchynského riadu zamestnávali okolo 350 ľudí. Obchodovali s rôznymi druhmi výrobkov, od darčekových predmetov z porcelánu, cez značkové kameninové výrobky až po jednoduchý stolový riad pre domácnosti. Ich úroveň spolupráce bola rôzna. Napríklad dvaja najväčší dovozcovia vo vzorke, ktorí majú aj významnú maloobchodnú činnosť, neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpätí medzi nákupnými cenami a cenami pri ďalšom predaji neprepojeným zákazníkom a jeden z nich dokonca odmietol prístup k svojim účtom. Tieto strany poskytli iba vnútropodnikové nákupné, resp. predajné ceny. Preto napriek opakovanej požiadavke neboli poskytnuté zmysluplné informácie, ktoré by umožnili odhad reprezentatívneho hrubého a čistého obchodného rozpätia dovozcov pre príslušný výrobok za vzorku ako celok.
(201)
Rovnako ani údaje poskytnuté obidvomi dovozcami/maloobchodníkmi zaradenými do vzorky, keďže boli v mnohých ohľadoch nedostatočné, neumožnili odhad hrubého a čistého ziskového rozpätia maloobchodníkov pre príslušný výrobok. Na základe spolupráce dovozcov vo vzorke preto nemohlo byť prijaté rozhodnutie, pokiaľ ide o schopnosť dodávateľského reťazca EÚ absorbovať navrhované antidumpingové clo a následne vplyv tohto cla na maloobchodnú cenu, a tým aj na spotrebiteľov.
(202)
Po prvé, pokiaľ ide o dovozcov, prevažná väčšina tých, ktorí odpovedali na otázky týkajúce sa výberu vzorky dovozcov, však vykázala hrubé obchodné rozpätie medzi nákupnou a predajnou cenou v rozmedzí od 50 % do 200 %. Z overených údajov o čistých dovozcoch vo vzorke vyplýva, že takéto hrubé obchodné rozpätie je reprezentatívne. Po druhé, z verejne dostupnej dokumentácie vyplýva, že dodávateľský reťazec v Únii (t. j. dovozcovia a následné kanály) je dokonale schopný absorbovať antidumpingové clo v navrhovanej sadzbe bez toho, aby bola ohrozená životaschopnosť príslušných hospodárskych subjektov. Podľa nedávno uverejnenej publikácie (10) maloobchodná cena čínskeho keramického hrnčeka, ktorý kúpia distribútori EÚ za 0,70 USD, by v EÚ bola 3,50 USD - s prirážkou vyše 150 % pre distribútora/predajcu. Pri takomto scenári by navrhované antidumpingové clá znamenali pre väčšinu dovozu príplatok vo výške 0,16 EUR (a pre nespolupracujúcich výrobcov 0,36 EUR) pre dodávateľský reťazec v EÚ, ktorého celkové hrubé obchodné rozpätie pre tento konkrétny výrobok by bolo 2,08 EUR. Navyše prieskum trhu CBI 2009 týkajúci sa „trhov so stolovým riadom, kuchynským riadom a s inými výrobkami pre domácnosť“ uvedený v odôvodnení (112) uvádza CIF na hranici EÚ - pomery spotrebiteľských cien v rozmedzí od 2,6 do 5,3 (11). A napokon, dovozcovia/maloobchodníci zaradení do vzorky nikdy nenaznačili, že v prípade uloženia antidumpingových ciel vylúčia keramický stolový a kuchynský riad zo svojho dovozu alebo predaja.
(203)
Vzhľadom na uvedené a pri nedostatku akýchkoľvek iných spoľahlivých informácií dosiaľ získaných v tomto prešetrovaní sa dočasne usúdilo, že distribučný reťazec všeobecne vrátane dovozcov je pravdepodobne schopný absorbovať zvýšenie cien CIF na navrhovanej úrovni, a to bez akéhokoľvek zásadného problému, a že spotrebitelia pravdepodobne nezaznamenajú žiadne zvýšenie cien. Zainteresované strany sú však znovu jasne vyzvané, aby predložili ďalšie komplexné a overiteľné údaje o tomto probléme, ktoré by umožnili podrobnejšie analyzovať vplyv opatrení na dodávateľský reťazec - a v konečnom dôsledku na spotrebiteľov - v ďalšej fáze tohto konania.
(204)
Vyjadrenia týkajúce sa záujmu Únie poskytlo vyše 20 dovozcov nezaradených do vzorky, väčšinou malé podniky, združenie pre európsky a medzinárodný obchod, švédske združenie dovozcov a predajcov, holandské združenie dovozcov z Ďalekého východu, združenie so sídlom v Nemecku a sieť dovozcov. Spoločnou obavou dovozcov bolo, že opatrenia by znamenali zvýšenie cien dovozu, (čiastočné) obmedzenie ich podnikania, a teda negatívny vplyv na dovozcov všeobecne z hľadiska, okrem iného, obchodných marží a ziskovosti. Tieto tvrdenia nemožno brať do úvahy na základe záverov uvedených v nasledujúcom odôvodnení a v odôvodnení (202)2.
(205)
Niekoľko dovozcov tvrdilo, že v prípade uloženia opatrení úbytok pracovných miest u dovozcov by prevýšil počet zachránených pracovných miest u výrobcov z Únie. Toto tvrdenie je však v rozpore s inými vyhláseniami dovozcov, ktorí tvrdili, že keramické predmety by mohli nahradiť nekeramickými (ako sú darčekové predmety z textilu) alebo že by boli ochotní obstarať viac tovaru v rámci Únie.
(206)
Podľa názoru švédskeho združenia by opatrenia mohli mať na dovozcov negatívny hospodársky dosah z hľadiska významných nákladov na zabezpečenie zdrojov a administratívnych nákladov, ak by museli hľadať alternatívy k čínskemu dovozu. Združenie pre európsky a medzinárodný obchod upozornilo, že meniť dodávateľov je zložité, lebo dovozcovia by do nich museli výrazne investovať. To sa však nezdá byť hlavnou obavou niektorých dovozcov, ktorí uprednostňujú možnosť zmeniť zdroje dodávok. Navyše skutočnosť, že ponuka výrobkov a spotreba v Únii sa menia podľa módnych trendov, naznačuje, že prítomnosť nákladov na vývoj nových výrobkov (od nových dodávateľov) je neoddeliteľnou súčasťou tohto odvetvia.
(207)
Niekoľko dovozcov nezaradených do vzorky tvrdilo, že továrne v Únii nemajú záujem vyrábať výrobky iných značiek. Toto tvrdenie je však v rozpore s výsledkom prešetrovania, pokiaľ ide o výrobcov z Únie zaradených do vzorky (z ktorého vyplynulo, že vyrábajú značkový tovar pre tretie strany), s vyhlásením iného dovozcu, ako aj so skutočnosťou, že niekoľko dovozcov, ktorí distribuujú výrobky pod vlastnou značkou, si obstaráva časť svojho sortimentu v rámci Únie.
(208)
Jeden dovozca nezaradený do vzorky vyjadril neochotu zdieľať výrobné nápady, dizajn výrobkov a výsledky vlastného vývoja s určitými konkurenčnými výrobcami keramického stolového a kuchynského riadu z Únie. Pri prešetrovaní sa však nepreukázalo, že by išlo o všeobecne rozšírenú obavu medzi dovozcami. Je potrebné uviesť, že príslušný dovozca mal súdne spory s niektorými nemeckými výrobcami a že časť jeho kolekcie je v priamej konkurencii s kolekciami výrobcov z Únie.
(209)
Niektorí dovozcovia tvrdili, že nemôžu obstarávať tovar od výrobcov z Únie pre ich vyššie náklady, nedostatok kapacít pre remeselné výrobky, neschopnosť ponúknuť malé výrobné série, nepružnosť, chýbajúcu vhodnú organizáciu na riadne zásobovanie veľkých maloobchodníkov, ktorí ponúkajú mnoho výrobkov, resp. pre neexistenciu niektorých výrobných procesov, vlastností, typov výzdoby alebo tvarov. Tieto strany tvrdili, že obzvlášť závažné problémy sa týkali remeselných a propagačných predmetov (napr. keramiky), niektorých značkových výrobkov predávaných na základe licencie, výroby určitých registrovaných úžitkových vzorov a špeciálnych vedľajších položiek či sortimentu pre zariadenia spoločného stravovania (napr. porcelánových predmetov vo veľkých objemoch). Niektorí tvrdili, že nemajú inú možnosť ako dovoz z Číny. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že väčšina dovozcov, ktorí sa prihlásili, obstaráva keramický stolový a/alebo kuchynský riad z niekoľkých zdrojov, vrátane výrobcov z Únie, a to v širokej škále sortimentu a kvality. Výrobcovia z Únie navyše ponúkajú širokú škálu výrobkov a majú výrobnú kapacitu na zvýšenie predaja na trhu Únie.
(210)
Celkovo možno dospieť k záveru, že zavedenie opatrení môže skutočne mať prípadný nepriaznivý účinok na finančnú situáciu niektorých dovozcov. V priemere sa však neočakáva, že tento nepriaznivý účinok bude mať významný finančný vplyv na celkovú situáciu dovozcov. Všeobecne sa očakáva, že sú schopní (čiastočne) podporiť zvýšenie cien, resp. (čiastočne) preniesť clo na svojich odberateľov (t. j. veľkoobchodníkov, distribútorov, maloobchodníkov), a to tým skôr, že clá ovplyvňujú hlavný zdroj na trhu. Pokiaľ ide o dovozcov, ktorí sa prihlásili a ktorí sú zároveň maloobchodníkmi, z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok predstavuje veľmi malú časť ich celkového podnikania. Informácie predložené týmito stranami neumožňujú riadne vyčísliť, do akej miery budú schopné absorbovať zvýšenie kúpnej ceny na základe navrhovaných úrovní ciel, ale, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach (202) - (203), dosiaľ zhromaždené informácie nenaznačujú, že by tak neboli schopné urobiť.
(211)
Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie opatrení na navrhovaných úrovniach nemá výrazne nepriaznivý vplyv na situáciu neprepojených dovozcov príslušného výrobku.
4. Záujem ostatných hospodárskych odvetví
(212)
Niekoľko dovozcov tvrdilo, že uloženie akýchkoľvek opatrení pravdepodobne nepriaznivo ovplyvní obchodných partnerov dovozcov, od firiem zabezpečujúcich konečnú úpravu a zdobenie výrobkov, cez veľkoobchodníkov a distribútorov až po maloobchodníkov. V tejto súvislosti tvrdili, že uloženie opatrení môže spôsobiť vyšší úbytok pracovných miest v ich „satelitných podnikoch“, ako sú dizajnérske či logistické firmy, ako počet pracovných miest udržaných/vytvorených výrobným odvetvím Únie. Niektorí dovozcovia navyše tvrdili, že nedostatkom výrobkov by bolo priamo postihnuté aj odvetvie darčekových predmetov, reklamný priemysel, hotelový a gastronomický priemysel, odvetvie spoločného stravovania a obchodní spotrebitelia všeobecne. To by viedlo k nárastu cenovej konkurencie v krátkom období na úrovni veľkých diskontných predajní. Rovnako by trpeli aj inštitúcie, ktoré obvykle zápasia so svojím rozpočtom, ako sú zariadenia sociálnej starostlivosti. Okrem toho niektoré strany tvrdili, že antidumpingové opatrenia by mali za následok nedostatok základného materiálu pre umeleckú a tvorivú prácu napríklad maliarov porcelánu alebo remeselných dielní.
(213)
Všetky tieto tvrdenia sa ukázali byť neopodstatnené. Na jednej strane tvrdenia týchto dovozcov protirečia tým bodom v ich vyhláseniach, v ktorých naznačujú, že keramické predmety by mohli nahradiť nekeramickými (ako sú darčekové predmety z textilu), čím by sa v každom prípade uchýlili k svojim obvyklým obchodným partnerom uvedeným vyššie. Navyše možno očakávať, že „satelitné podniky“ výrobného odvetvia Únie budú mať z uloženia opatrení prospech. Na druhej strane pri prešetrovaní nebolo možné konštatovať, že ak dovoz z Číny bude konkurovať za nedumpingové ceny, nastane nedostatok výrobkov. Opatrenia sú navrhnuté tak, aby vytvorili rovnaké podmienky pre všetkých dodávateľov keramického stolového a kuchynského riadu - a nie aby nadmerne obmedzili dovoz z príslušnej krajiny. Pokiaľ ide o naznačený nárast cenovej konkurencie, tento účinok mohol byť vnímaný aj ako pozitívny, napríklad zo strany inštitúcií, ktoré obvykle zápasia so svojím rozpočtom, ako sú zariadenia sociálnej starostlivosti.
(214)
Podľa názoru švédskeho združenia by opatrenia mohli mať negatívny hospodársky dosah na veľkoobchodné a maloobchodné odvetvie vo Švédsku. Združenie odhaduje pokles zamestnanosti o 2 - 3 % (viac pre mladých ľudí) a dovozu o 20 %. Naznačený pokles sa však zdá nadhodnotený. V tejto súvislosti treba uviesť, že žiadny z dovozcov, ktorí sú zároveň maloobchodníkmi a ktorí poskytli vyhlásenia v kontexte prešetrovania, neuviedol, že by v prípade zavedenia antidumpingových ciel zo svojho sortimentu vylúčil výrobok v celom rozsahu. Prognózy zamestnanosti uvedené jedným z nich v prípade uloženia opatrení sú v podstate rovnaké ako v prípade, že by neboli uložené žiadne opatrenia.
(215)
CCCLA poukázala na dánsku štúdiu, podľa ktorej za každé euro, ktoré výrobcovia z Únie získajú z ochrany obchodu, musia spoločnosti používateľov v Únii zaplatiť až vyše 60-násobok. Toto tvrdenie je však veľmi všeobecné, netýka sa konkrétne tohto prešetrovania a neexistuje žiadny dôkaz, že by tu skutočne išlo o vplyv v rámci tohto prešetrovania.
(216)
Poskytovateľ špeciálnych akcií na podporu maloobchodného predaja významným maloobchodníkom po celom svete tvrdil, že jeho firma požaduje veľké objemy počas krátkych období na podporu maloobchodného predaja, ktorá trvá niekoľko mesiacov. Podľa tejto strany, ktorá odoberá zhruba dve tretiny výrobkov z Ázie, najmä Číny, by významné clo zničilo jej schopnosť predávať v budúcnosti za akciové ceny. Treba uznať, že antidumpingové clá môžu negatívne ovplyvniť tento druh podnikania. Cieľom zavedenia ciel však nie je vylúčiť čínsky tovaru z trhu. Navyše v priebehu posledných troch rokov výrobcovia z Únie pokrývali 33 % dopytu, ktorý táto strana označila ako kolísavý.
(217)
V tejto predbežnej fáze sa preto dospelo k záveru, že potenciálne nepriaznivý účinok na niektoré iné hospodárske odvetvia nemôže prevážiť prínos, ktorý by sa získal na základe predchádzania ujmy počas zostávajúcej časti tohto prešetrovania prostredníctvom zavedenia dočasných opatrení na dovoz príslušného výrobku.
5. Záujem spotrebiteľov (domácností)
(218)
Žiadne strany priamo zastupujúce záujmy konečných spotrebiteľov, ako sú združenia spotrebiteľov, neposkytli vyhlásenia.
(219)
Vzhľadom na verejne dostupné údaje, ako sa uvádza v odôvodnení (202), sa však dospelo k predbežnému záveru, že opatrenia na navrhovanej úrovni cla budú absorbované dodávateľským reťazcom, a preto nepovedú k vyšším cenám pre spotrebiteľov na maloobchodnej úrovni.
(220)
Podľa CCCLA a niekoľkých strán, ktoré zastupujú záujmy dovozcov a maloobchodníkov, by zavedením antidumpingových ciel najviac utrpeli spotrebitelia v EÚ. V Únii by najväčší podiel spotrebiteľov predstavovali spotrebitelia s nízkym príjmom, ktorí budú čeliť obmedzenejšiemu výberu a vyšším cenám za tovar bez akejkoľvek pridanej hodnoty, a to v období nestabilného hospodárstva EÚ. Tento výrobok má údajne psychologické cenové hranice, nad ktoré by spotrebitelia nenakupovali. Niektoré druhy výrobku by sa z trhu stratili alebo by boli nahradené inými materiálmi, ako sú plasty, melamín, kov alebo drevo. Všeobecne by tieto varianty predstavovali neekologickejšie výrobky. Ďalej sa tvrdilo, že bude obmedzený aj výber, lebo príslušný dovoz, ktorý napĺňa vyše 60 % dopytu, bude z trhu Únie odstránený, zatiaľ čo nedostatok ponuky bude tlačiť ceny nahor. Niektoré strany v rovnakom duchu tvrdili, že zákazníci nakupujú vo svojom blízkom okolí, ale výrobcovia z Únie nie sú schopní ani ochotní zásobovať nízkonákladovými výrobkami miestne zásobovacie zariadenia. Skutočnosť, že nemeckí výrobcovia môžu ponúknuť väčšie štandardné objemy za nižšiu cenu neuspokojí trh Únie, ktorý požaduje celú škálu v súlade s meniacimi sa módnymi štýlmi a trendmi. V niektorých vyhláseniach bolo zdôraznené, že ak čínsky dovoz naďalej ostane na trhu Únie, bude to pravdepodobne v podstatne nižších objemoch a za výrazne vyššie ceny, najmä v dôsledku vyšších miezd v Číne a dodatočných ciel. Takisto sa tvrdilo, že ak výrobok nebude dostupný, nové generácie si neosvoja kultúru tohto výrobku.
(221)
Pokiaľ ide o tvrdenia súvisiace s obmedzenejším výberom, je potrebné uviesť, že pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie ponúka veľmi širokú škálu výrobkov určených pre rôzne trhové segmenty a distribučné kanály. Opatrenia by mali pomôcť výrobnému odvetviu Únie využiť plný potenciál a obohatiť trh svojimi výrobkami. Okrem toho žiadny z dovozcov, ktorí sú zároveň maloobchodníkmi, neuviedol, že by v prípade zavedenia antidumpingových ciel mohol zvažovať úplné vylúčenie výrobku zo svojho sortimentu.
(222)
Pokiaľ ide o tvrdenia o vyšších cenách, cieľom prešetrovania je vytvoriť rovnaké podmienky, a nie vylúčiť čínsky tovar z trhu Únie. Cenové hranice, nad ktoré by spotrebitelia tento druh výrobku nenakupovali, nemožno objektívne stanoviť. Navyše, vzhľadom na to, že dovozcovia sú často viazaní cenníkmi minimálne počas jedného roka, celkovo sa neočakáva, že budú schopní v krátkodobom horizonte preniesť zvýšenie cien na svojich zákazníkov. Ešte dôležitejšie je, že vzhľadom na úroveň opatrení a významný rozdiel medzi dovoznou a predajnou cenou je nepravdepodobné, že používatelia a spotrebitelia zaplatia výrazne vyššie ceny - clo je vypočítané na základe dovoznej ceny CIF a maloobchodné ceny sú násobkom dovoznej ceny. Clo tak bude s najväčšou pravdepodobnosťou absorbované dodávateľským reťazcom medzi dovozcom a konečným spotrebiteľom. Ak by sa aj nejaký nárast cien vyskytol, bude malý a neovplyvní výber spotrebiteľov. Neočakáva sa, že antidumpingové opatrenia povedú k tomu, že nové generácie nebudú nakupovať keramický stolový a kuchynský riad. Ďalej je potrebné uviesť, že z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie môže ponúknuť konkurencieschopné ceny.
(223)
Nemohlo sa konštatovať ani to, že opatrenia budú mať výrazný vplyv na materiály používané na stolový a kuchynský riad. Druh materiálu nie je vždy hlavnou hybnou silou pri výbere napríklad keramického darčekového predmetu. Je však jasné, že zameniteľnosť materiálov nie je vždy možná: napríklad právne predpisy Únie týkajúce sa materiálov určených na styk s potravinami ukladajú určité požiadavky na materiály, ktoré sú určené na styk s potravinami. Takisto je potrebné uviesť, že zavedený dovozca, ktorý je zároveň maloobchodníkom, si myslí, že ľudia aj naďalej budú jesť skôr z keramických tanierov ako z tanierov z iných druhov materiálov - a jeho rozvojové plány sú navrhnuté zodpovedajúcim spôsobom.
(224)
Tvrdenia o problémoch s ponukou nemôžu byť prijaté, na jednej strane vzhľadom na skutočnosť, že vytvorenie rovnakých podmienok so spravodlivými cenami neznamená úplné odstránenie dovozu z Číny. Naopak, úžitok zo spravodlivejšej obchodnej situácie by mali mať všetci aktéri na svetovej scéne. Na druhej strane bolo zistené, že skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie je v súčasnosti schopné zásobovať tretinu celkovej spotreby v Únii, nespochybňuje tú skutočnosť, že dovoz z Číny by mal vstupovať na trh Únie za nedumpingové ceny. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu a skutočnosť, že počas posudzovaného obdobia nefungovalo na plný výkon, naznačujú, že pri zamedzení dumpingového dovozu mohol byť predaj realizovaný výrobcami z Únie na trhu Únie skutočne vyšší. V neposlednom rade Čína nie je jediným zdrojom dovozu do Únie.
(225)
Dánska štúdia, ktorú uviedla CCCLA, ako aj švédsky výskum, na ktorý sa odvoláva švédske združenie, naznačujú, že antidumpingové opatrenia všeobecne spôsobia zvýšené náklady pre spotrebiteľov. Tieto vyhlásenia sú však veľmi všeobecné, netýkajú sa osobitne tohto prešetrovania a v tomto prešetrovaní nebol predložený dôkaz, ktorý by takýto vplyv potvrdzoval.
(226)
Na základe uvedeného sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie opatrení z celkového pohľadu nebude mať na spotrebiteľov, ako sú domácnosti, významný vplyv.
6. Záver o záujme Únie
(227)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že z celkového pohľadu na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Číne.
(228)
Tento záver nemôžu prevážiť úvahy, ktoré predložilo niekoľko strán, najmä že antidumpingové clá sú všeobecne kompromisom v ich úsilí o prenos hodnôt Únie do nečlenských krajín EÚ, ako je zlepšenie sociálnych štandardov dodávateľov, práca detí alebo programy ochrany životného prostredia a všeobecné rozvojové programy. Tieto problémy nemôžu narušiť cieľ dosiahnuť otvorený a spravodlivý obchod prostredníctvom ochrany výroby Únie pred deformáciami medzinárodného trhu, ako je dumping, uplatnením nástrojov na ochranu obchodu v súlade s právom EÚ a pravidlami WTO.
(229)
Bez ohľadu na uvedené toto predbežné hodnotenie si na základe pripomienok zainteresovaných strán môže vyžiadať ďalšie dôkladné posúdenie.
G. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(230)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinnú súvislosť a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
(231)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(232)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokryť výrobné náklady a dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere dosiahlo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu, z predaja podobného výrobku v Únii. Ako sa uvádza v odôvodnení (135), ziskové rozpätie na úrovni 6 % z obratu sa dočasne považuje za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo podľa predpokladu dosiahnuť pri neexistencii poškodzujúceho dumpingu.
(233)
Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobuje ujmu. Cena, ktorá nespôsobuje ujmu, sa získala odpočítaním skutočného zisku od ceny zo závodu a pripočítaním - k takto vypočítanej rovnovážnej predajnej cene výrobného odvetvia Únie - uvedeného ziskového rozpätia 6 %.
(234)
Potrebné zvýšenie ceny bolo potom určené na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením, s cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Únie na trhu Únie počas OP, ktorá nespôsobuje ujmu. Každý rozdiel zistený takým porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej hodnoty CIF.
2. Dočasné opatrenia
(235)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz s pôvodom v ČĽR na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(236)
Na základe uvedeného sa sadzby antidumpingového cla v tomto prípade stanovili na úrovni dumpingových rozpätí.
(237)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú teda situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda výlučne vzťahujú na dovoz výrobkov s pôvodom v ČĽR, vyrobených danými spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu použiť a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(238)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (12) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(239)
V záujme správneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.
(240)
Strana požadujúca opatrenia, ktoré sa prípadne uplatnia, vo forme minimálnej ceny. Strana uviedla, že clo ad valorem by zasiahlo najmä odberateľov, ktorí nakupujú dovážané výrobky vo vysokej kvalite a/alebo veľkých objemoch. Pri prešetrovaní sa však nepreukázalo, že akákoľvek iná forma opatrení by bola vhodnejšia vzhľadom na rozsah predmetov, ktoré patria do vymedzenia výrobku.
(241)
Na základe uvedeného sú stanovené dumpingové rozpätia a rozpätia ujmy a dočasné sadzby cla takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasná colná sadzba
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd., Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd., Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd., a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd., a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd.
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd. a CHL Porcelain Industries Ltd.
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd., Shandong Silver phoenix Co., Ltd., Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd., a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd.
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Všetci ostatní spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(242)
V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Zistenia týkajúce sa uloženia ciel sú na účely tohto nariadenia dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení prehodnotiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu, okrem keramických nožov, ktorý sa v súčasnosti zaraďuje pod kódy KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010) a ktorý má pôvod v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobku opísaného v odseku 1 a vyrábaného ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Clo
Doplnkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd.
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd.
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd.
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd.
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd.
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd.
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd.
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd.
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd.
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
23,0 %
B353
Spoločnosti uvedené v prílohe I
26,6 %
B354
Všetky ostatné spoločnosti
58,8 %
B999
3. Uplatňovanie predbežných sadzieb antidumpingového cla špecifikovaných pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II, colným orgánom členských štátov. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa colná sadzba vzťahujúca sa na všetky ostatné spoločnosti.
4. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
5. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomne svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 14. novembra 2012