ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/455
ze dne 23. července 2014
o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 5217)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (2). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření banku Piraeus Bank (dále jen „banka“ (3)).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pro příjemce rekapitalizačního opatření bude Komisi předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace dne 23. července 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka Piraeus opakovaně státní záruky a půjčky státních dluhopisů (4). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance Piraeus písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 4 700 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
Dne 10. května 2012 řecké orgány Komisi oficiálně oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34826 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus“) (5).
(8)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou ve výši až 1 082 milionů EUR (6). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 20. prosince 2012 (7).
(9)
V září 2012 oznámila banka Piraeus svůj záměr získat od společnosti Société Générale S.A. (dále jen „Société Générale“) banku Geniki. V souvislosti s nabytím banky Geniki uspořádala Komise v září a říjnu se zástupci řeckých orgánů a banky Piraeus řadu telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(10)
Dne 19. října 2012 podepsala banka Piraeus se společností Société Générale kupní smlouvu týkající se nabytí celého podílu společnosti Société Générale (99,08 %) v bance Geniki.
(11)
Dne 12. prosince 2012 zaslaly útvary Komise Řecku dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky Geniki.
(12)
Dne 26. února 2013 informovala banka Piraeus Komisi o svém úmyslu nabýt banku Millennium Bank Greece S.A. (dále jen „MBG“). V souvislosti s nabytím banky MBG uskutečnila Komise s řeckými orgány a bankou Piraeus několik telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(13)
Dne 25. března 2013 zaslaly útvary Komise Řecku dopis obsahující jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky MBG.
(14)
Dne 22. dubna 2013 banka Piraeus oznámila, že s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (dále jen „BCP“) uzavřela dohodu týkající nabytí celého základního kapitálu banky MBG a účasti banky BCP na nadcházejícím navýšení kapitálu banky Piraeus.
(15)
Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF částečně první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál, a to v celkové hodnotě ve výši 5 891 milionů EUR. Fond HFSF vložil do banky Piraeus rovněž další částku ve výši 1 094 milionů EUR, jak se zavázal v době převzetí zdravé části Agricultural Bank of Greece (dále jen „ATE“) a řeckých poboček tří kyperských bank (viz oddíl 1.2) bankou Piraeus. Soukromí investoři mimoto vložili částku ve výši 1 444 milionů EUR. Celková rekapitalizace činila 8 429 milionů EUR a odkazuje se na ni jako na „rekapitalizaci na jaře 2013“.
(16)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(17)
Dne 25. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance Piraeus i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů.
(18)
Během správního řízení uskutečnila Komise se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(19)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE NABYTÝCH PODNIKŮ
1.2.1. Postup týkající se banky ATE
(20)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (tato částka zahrnovala 675 milionů EUR, které byly původně poskytnuty v rámci řeckého rekapitalizačního systému). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Rozhodnutím ze dne 23. května 2011 schválila Komise tato opatření na základě plánu restrukturalizace banky ATE (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE“) (8).
(21)
Dne 29. prosince 2011 se Řecko podílelo na emisi kapitálu banky ATE s přednostním právem, a to s částkou ve výši 290 milionů EUR.
(22)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí (9) vybraných aktiv a závazků banky ATE (dále jen „převedené činnosti banky ATE“), zatímco zbývající aktiva a závazky měly být vypořádány prostřednictvím špatné banky.
(23)
V červenci 2012 oznámila banka akvizici spočívající v převzetí zdravé části banky ATE, která vstoupila do likvidace.
(24)
V té době se fond HFSF zavázal pokrýt kapitálové potřeby banky vyplývající ze získaných aktiv. Dne 27. ledna 2013 dospěla řecká centrální banka k závěru, že kapitál, který je pro regulační účely zapotřebí v důsledku nabytí převedených činností banky ATE, činí 570 milionů EUR, přičemž tuto částku poskytne fond HFSF.
(25)
V rozhodnutí ze dne 3. května 2013 (10) (dále jen „rozhodnutí o likvidaci banky ATE“) vyvodila Komise závěr, že opatření podpory, která byla provedena v době převodu převedených činností banky ATE, nepředstavují státní podporu pro banku Piraeus, nýbrž pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto dospěla k závěru, že tato podpora bude slučitelná s vnitřním trhem v případě, že plán restrukturalizace banky Piraeus, která nyní zahrnuje i převedené činnosti banky ATE, umožní obnovení její dlouhodobé životaschopnosti.
(26)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 do banky částku ve výši 570 milionů EUR (11).
1.2.2. Postup týkající se činností Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank (dále jen „tři kyperské banky“) v Řecku
(27)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny (12) dne 15. března 2013 dospěly kyperské orgány a Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) k politické dohodě ohledně zásad, z nichž bude vycházet budoucí makroekonomický ozdravný program. Mimo jiné bylo dohodnuto, že činnosti tří kyperských bank v Řecku budou převedeny na některou z řeckých bank.
(28)
Zájem o nabytí činností tří kyperských bank v Řecku projevila banka Piraeus i jiné řecké banky.
(29)
Dne 22. března 2013 souhlasil fond HFSF s tím, že banka Piraeus předloží nabídku týkající se nabytí řeckých poboček, vkladů a úvěrů tří kyperských bank. Nabídka banky byla podmíněna tím, že fond HFSF poskytne bance vlastní kapitál ve výši odpovídající ceně zaplacené za vlastní kapitál nabytých podniků.
(30)
Řecké orgány a fond HFSF Komisi podrobně informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách akvizice.
(31)
Dne 26. března 2013 podepsala banka s každou ze tří kyperských bank smlouvu o prodeji a převodu jejich činností v Řecku (vklady, úvěry a síť poboček).
(32)
Jak bylo dohodnuto v březnu 2013, vložil fond HFSF do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (13) k pokrytí kapitálových potřeb, které vznikly v souvislosti s nabytím těchto aktiv.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(33)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP (v %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a platebních směnek vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka odhadla u řeckých bank v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně zaúčtovány do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru jsou shrnuty v tabulce 2.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem
Celková nominální hodnota
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kmenový kapitál tier 1 (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(35)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, MMF a ECB poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení problémů, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jenž provedla společnost Blackrock (18). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: Kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2011)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(36)
V souladu s memorandem z března 2012 budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (19). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus a Alpha Bank) (20). V květnu 2012 provedl fond HFSF první rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(37)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (21), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(38)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (23).
(39)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(40)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80% podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Piraeus, Alpha Bank a National Bank of Greece), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(41)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(42)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(43)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (24) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: Kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (25) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(45)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2014 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(46)
Banka Piraeus poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie, Ukrajina a Kypr) a také v Egyptě. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. Dne 30. prosince 2012 zaměstnávala banka celkem 18 597 osob (28).
(47)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 7,7 miliardy EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 5 911 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(48)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Piraeus Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čisté úrokové výnosy
1 207
1 194
1 047
1 664
Provozní výnosy celkem
1 510
1 245
1 921
2 205
Celkové provozní náklady
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Příjmy před rezervami
625
405
989
525
Ztráty ze znehodnocení k pokrytí úvěrového rizika
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
(5 911)
Záporný goodwill
351
3 810
Čistý zisk/ztráta
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
31. prosinec 2010
31. prosinec 2011
31. prosinec 2012 (31)
31. prosinec 2013 (32)
Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům
(čisté)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vklady
29 475
21 796
36 971
54 279
Aktiva celkem
57 561
49 352
70 408
92 010
Vlastní kapitál celkem (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR (33)), byla banka do poloviny roku 2012 postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla velmi nepříznivě ovlivněna odlivem vkladů. Tato situace se poněkud zlepšila poté, co banka v červenci 2012 zahájila provádění akvizic.
(50)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Piraeus podle základního scénáře na 465 milionů EUR.
(51)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1 752 milionů EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 50. bodě odůvodnění a splacení preferenčních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (34). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Piraeus závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 1,7 EUR za akcii.
(52)
Po navýšení kapitálu banka dne 22. května 2014 oznámila, že Řecku splatila preferenční akcie, a to za celkovou částku ve výši 750 milionů EUR (35).
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY PIRAEUS
2.2.1. Nabytí banky ATE
(53)
Banku ATE založilo Řecko v roce 1929 jako neziskovou organizaci. Do počátku 90. let minulého století byla banka ATE specializovanou finanční institucí, která jménem řeckého státu podporovala rozvoj zemědělského odvětví. V prosinci 2000 byla společnost kotována na aténské burze cenných papírů. K 14. listopadu 2011 bylo Řecko hlavním akcionářem banky ATE s podílem ve výši 89,9 %.
(54)
Banka ATE vykonávala veškeré bankovní činnosti, retailové i korporátní, poskytovala finanční služby, jako je pojištění a leasing, a získala významné podíly ve společnostech působících v nefinančním sektoru, včetně odvětví výroby cukru a mlékárenského průmyslu.
(55)
V červenci 2012 nabízela banka ATE své služby prostřednictvím sítě 468 poboček a zaměstnávala 5 024 osob. V červenci 2012 její celkové vklady činily 14,9 miliardy EUR při celkových aktivech v hodnotě 21,8 miliardy EUR (36).
(56)
Od roku 2006 nabízela banka ATE své služby rovněž mimo Řecko s 74% podílem v ATE Bank Romania a s 20,3% podílem na základním kapitálu a 25 % preferenčních akcií banky AIKBanka Serbia.
(57)
Potíže banky ATE nastaly před řeckou krizí státního dluhu, a to především v důsledku špatné kvality aktiv a tradičně nízkého zisku před znehodnocením. Řecká krize státního dluhu se dotkla všech řeckých bank, včetně banky ATE, dvěma způsoby: i) ztráta přístupu Řecka na mezinárodní dluhové trhy významně ovlivnila likvidní pozici řeckých bank a ii) kvalita aktiv se zhoršila a vzrostlo jejich znehodnocení.
(58)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (včetně částky ve výši 675 milionů EUR, která byla původně poskytnuta v rámci řeckého rekapitalizačního opatření). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Komise tato opatření schválila v rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE.
(59)
Ve druhém pololetí roku 2011 se však kapitálová pozice banky ATE zhoršila, především v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 4 329 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, kapitálové potřeby v souvislosti s převedenými činnostmi banky ATE se odhadovaly na 4 920 milionů EUR.
(60)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí převedených činností banky ATE, zatímco zbývající aktiva a závazky budou vypořádány prostřednictvím špatné banky. Banka Piraeus a jiné velké řecké banky předložily fondu HFSF nezávazné nabídky. Dne 26. července 2012 schválila správní rada fondu HFSF nabídku banky Piraeus.
(61)
Dne 27. července 2012 přikročila řecká centrální banka k převodu převedených činností banky ATE na banku Piraeus (37).
(62)
Jelikož převedené činnosti banky ATE zahrnovaly méně aktiv v reálné hodnotě než závazků, musel fond HFSF v souladu s rozhodnutím řecké centrální banky ze dne 28. ledna 2013 vyrovnat rozdíl mezi převedenými aktivy a převedenými závazky, tj. odstranit nedostatek finančních prostředků. Řecká centrální banka dospěla na základě auditovaných údajů k závěru, že nedostatek finančních prostředků činí 7 471 milionů EUR, a fond HFSF poskytl bance Piraeus dluhopisy Evropského nástroje finanční stability (dále jen „dluhopisy EFSF“) v hodnotě 7 471 milionů EUR.
(63)
Fond HFSF se mimoto zavázal, že bance Piraeus poskytne kapitál za účelem kapitalizace převedených činností banky ATE do výše 9 %. Tato částka se původně odhadovala na 500 milionů EUR, konečná částka však byla stanovena na 570 milionů EUR. Fond HFSF poskytl bance Piraeus konečnou částku oproti kmenovým akciím v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(64)
Banka Piraeus získala převedené činnosti banky ATE za kupní cenu ve výši 95 milionů EUR.
2.2.2. Nabytí banky Geniki
(65)
Banka Geniki byla založena v roce 1937. Banka Geniki poskytovala finanční služby v oblasti retailového bankovnictví, korporátního bankovnictví a služeb kapitálového trhu. V roce 2004 získala většinu akcií banky Geniki společnost Société Générale. K 31. prosinci 2012 provozovala banka Geniki 104 poboček a zaměstnávala 1 391 osob (38). Celková aktiva činila 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvěry 1,9 miliardy EUR a vklady přibližně 2 miliardy EUR (39).
(66)
Řecká krize státního dluhu měla velmi negativní dopad na výkonnost bankovního sektoru. Účast řeckých bank v programu zapojení soukromého sektoru vedla k rychlému zhoršování jejich kapitálové pozice. Jak dokládá tabulka 2, celkové náklady banky Geniki v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 292 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, výše kapitálových potřeb banky Geniki byla odhadnuta na 281 milionů EUR a byla vypočítána na základě zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka.
(67)
Ve snaze banku Geniki prodat se společnost Société Générale v červnu 2012 obrátila na všechny čtyři velké řecké banky. Jediným subjektem, který projevil o nabytí banky Geniki zájem, byla banka Piraeus.
(68)
Jednání mezi společností Société Générale a bankou Piraeus ohledně prodeje banky Geniki vedla dne 19. října 2012 k uzavření oficiální dohody, že: i) společnost Société Générale prodá a banka Piraeus koupí 99,08% podíl, který společnost Société Générale vlastní v bance Geniki, a že ii) společnost Société Générale postoupí a převede a banka získá veškeré půjčky na kmenový kapitál banky Geniki, které společnost Société Générale uzavřela a které uzavře v budoucnu. Společnost Société Générale nakonec souhlasila se zálohovou platbou pro banku Geniki ve výši přibližně 290 milionů EUR a upsáním dluhopisu, který vydala banka Piraeus, a to s hodnotou ve výši přibližně 170 milionů EUR. Banka Piraeus poté banku Geniki získala za částku ve výši 1 milionu EUR.
(69)
Dne 14. prosince 2012 banka Piraeus oznámila, že akvizice podílu společnosti Société Générale v bance Geniki byla dokončena.
2.2.3. Nabytí činností tří kyperských bank v Řecku
(70)
Bank of Cyprus byla založena v roce 1899, Cyprus Popular Bank v roce 1901 a Hellenic Bank v roce 1976.
(71)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny dne 15. března 2013 se Evropská unie, MMF a ECB dohodly na hlavních parametrech záchranného plánu pro Kypr. Helénská rada pro systémovou stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board, dále jen „HSSB“) jednomyslně navrhla převedení řeckých aktiv a závazků poboček tří kyperských bank v Řecku na některou z řeckých bank. HSSB zejména uvedla, že „[…] (40) dohoda plně ochraňuje vkladatele řeckých poboček [tří kyperských bank], zabezpečuje řecký veřejný zájem a finanční stabilitu a nezatěžuje řecký veřejný dluh“.
(72)
Řecká centrální banka byla pověřena, aby přezkoumala případný zájem řeckých bank, a v této souvislosti vyzvala k vyjádření zájmu. Fond HFSF mimoto souhlasil s pokrytím kapitálových potřeb (nabyvatele), které budou vyplývat z nabytí řeckých poboček tří kyperských bank.
(73)
V tabulce 6 jsou shrnuta aktiva a závazky tří kyperských bank, jež byly nakonec převedeny na banku Piraeus (dále jen „převedené kyperské činnosti“).
Tabulka 6
Převedené činnosti tří kyperských bank
Převedené činnosti
Aktiva
Veškeré řecké úvěry, včetně leasingu a faktoringu
Úvěry na financování lodí a jiné úvěry poskytnuté a spravované v Řecku a vykazované v kyperském úvěrovém portfoliu
Dlouhodobá aktiva (mimo odložené daňové pohledávky)
Závazky
Veškeré vklady tří kyperských bank přijaté v Řecku
Zdroj:
Specifikace „Vyčlenění a prodej řeckých aktiv kyperských bank“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) ze dne 10. dubna 2013.
(74)
Aktiva převedená na banku Piraeus činila přibližně 18,9 miliardy EUR a závazky přibližně 15 miliard EUR. Strany transakce se však dohodly na tom, že bude zohledněna výše ztrát, které se u kyperských bank předpokládaly ve zprávě společnosti PIMCO, a to podle nepříznivého scénáře (41). Podle zprávy společnosti PIMCO činila hodnota aktiv, která budou převedena na banku Piraeus, přibližně 16,5 miliardy EUR. Převedené závazky činily přibližně 14,5 miliardy EUR.
(75)
Ve dnech 21. a 22. března 2013 předložily pouze tři banky, včetně banky Piraeus, nezávazné nabídky.
(76)
Dne 22. března 2013 udělil fond HFSF souhlas s nabytím činností tří kyperských bank v Řecku bankou Piraeus. Celková částka, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených kyperských činností, činila 524 milionů EUR. Konkrétně bylo dohodnuto, že banka Piraeus zaplatí za nabytí převedených činností Bank of Cyprus částku ve výši 237 milionů EUR, za nabytí převedených činností Cyprus Popular Bank částku ve výši 258 milionů EUR a za nabytí převedených činností Hellenic Bank částku ve výši 29 milionů EUR.
(77)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (42) do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR za účelem uhrazení kupní ceny, kterou banka zaplatila.
2.2.4. Nabytí banky MBG
(78)
Banka MBG byla založena v roce 2000. K 31. prosinci 2012 provozovala banka MBG 119 poboček a zaměstnávala 1 174 osob (43).
(79)
Dne 22. dubna 2013 podepsala banka Piraeus s bankou BCP konečnou smlouvu týkající se nabytí celého základního kapitálu banky MBG a podílu banky BCP na chystaném navýšení kapitálu banky Piraeus.
(80)
Podle smlouvy přispěje banka BCP k rekapitalizaci banky MBG podle předpisů částkou ve výši 400 milionů EUR (z toho již banka BCP poskytla v prosinci 2012 částku ve výši 139 milionů EUR), a to přeměnou podřízených a prioritních úvěrů, které banka BCP poskytla bance MBG, na vlastní kapitál. Veškeré finanční prostředky, které banka BCP poskytla bance MBG v minulosti, splatí banka MBG ve dvou tranších: částka ve výši 650 milionů EUR bude uhrazena ke dni uzavření transakce a částka ve výši přibližně 250 milionů EUR bude zaplacena do šesti měsíců od jejího uzavření. Banka BCP přispěje na rekapitalizaci banky Piraeus částkou ve výši 400 milionů EUR, a to prostřednictvím soukromého umísťování s vyloučením předkupních práv. Banka Piraeus poté získá plně rekapitalizovanou banku MBG za částku ve výši 1 milionu EUR.
(81)
Dne 19. června 2013 oznámila banka Piraeus dokončení akvizice banky MBG.
2.2.5. Přehled společných účinků akvizic
(82)
Tabulka 7 podává přehled o dopadu postupných akvizic na velikost a podobu banky Piraeus v Řecku (žádný z nabytých subjektů nezahrnoval zahraniční aktiva s výjimkou převedených činností banky ATE, jež zahrnovaly malý objem aktiv v Rumunsku). V důsledku těchto akvizic má nyní banka Piraeus nejvyšší podíl na řeckém trhu vkladů a úvěrů.
Tabulka 7
Dopad postupných akvizic na velikost banky Piraeus v Řecku
31.12.2012
Pouze Řecko
Banka Piraeus samostatně
ATE
Geniki
Kyperské banky
MBG
NOVÁ SKUPINA
Hrubé úvěry
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
část nové skupiny
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Čisté úvěry
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
část nové skupiny
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vklady
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
část nové skupiny
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zaměstnanci
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
část nové skupiny
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Pobočky
325
460
104
307
120
1 316
část nové skupiny
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Zdroj:
údaje, které poskytla banka Piraeus Bank dne 10. června 2014.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(83)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(84)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. V roce 2010 vydala banka dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka státních dluhopisů 1 024 milionů EUR (44).
(85)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 25. června 2014, požádaly řecké orgány o povolení dalšího poskytování záruk a půjček státních dluhopisů bance Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank v období restrukturalizace, pokud vyvstane potřeba podpory likvidity, ačkoli se neočekává, že k tomu dojde.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(86)
V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření na základě režimu podpory řeckých bank kapitálové injekce ve výši 370 milionů EUR resp. 380 milionů EUR, tj. v celkové výši 750 milionů EUR (opatření A), což odpovídá přibližně 2,1 % rizikově vážených aktiv (45) banky v té době.
(87)
Rekapitalizace měla podobu preferenčních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(88)
Banka splatila preferenční akcie dne 22. května 2014, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(89)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] bazických bodů (dále jen „b.b.“) vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(90)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka (46). Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne. Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] b.b.
(91)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Piraeus nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 11,64 miliardy EUR a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 31,4 miliardy EUR (47). Po prudkém poklesu v roce 2013 využívala banka na konci tohoto roku nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou pouze ve výši 750 milionů EUR.
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Piraeus prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(92)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Piraeus provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
(v mil. EUR)
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Účast na rekapitalizaci v květnu 2013
(v mil. EUR) (48)
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(93)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(94)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 5 miliard EUR.
(95)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF v květnu 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 4,7 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). V 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 představuje splnění povinnosti přijaté v písemném závazku, a představuje tak pokračování stejné podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Piraeus dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(96)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka musí hradit fondu HFSF roční poplatek z nominální hodnoty směnek EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků ze směnek EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (49).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(97)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(98)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 20. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 20. prosince 2012 (opatření B3)
(99)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 20. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 082 milionů EUR (opatření B3).
(100)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (7 335 milionů EUR (50)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) a částečném splacení opatření B1 a B2
(101)
Dne 23. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu o 8 429 milionů EUR (51). Tato částka byla vypočítána jako součet:
(i)
částky ve výši 7 335 milionů EUR k pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012; z této částky upsal fond HFSF částku ve výši 5 891 milionů EUR (opatření B4) a soukromí investoři upsali částku ve výši 1 444 milionů EUR;
(ii)
částky ve výši 570 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil za účelem splnění regulativních kapitálových požadavků, jež vznikly v souvislosti s převzatou činností banky ATE, jak bylo přislíbeno v červenci 2012; toto opatření posoudila Komise v rozhodnutí o likvidaci banky ATE, v němž konstatovala, že se nejedná o podporu poskytnutou bance Piraeus;
(iii)
částky ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil k uspokojení kapitálových potřeb, jež vznikly v souvislosti s uhrazením kupní ceny činností tří kyperských bank v Řecku; tato část navýšení kapitálu představuje opatření C (52).
(102)
Cena nových akcií byla stanovena na 1,70 EUR za akcii, což odpovídá 50 % burzovního kurzu za 50 dnů předcházejících jejímu stanovení, váženému podle příslušných objemů obchodů.
(103)
Dne 3. června 2013 oznámila správní rada banky emisi 3 888 268 914 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu ve výši 1,70 EUR za akcii (53). Dne 28. června 2013 banka oznámila (54), že správní rada potvrdila výplatu celkového navýšení základního kapitálu v plné výši, a to s celkovou částkou ve výši 8 429 milionů EUR, včetně prémií.
(104)
Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 1 444 milionů EUR (55). Tato částka zahrnuje účast banky BCP, jak je popsáno v 80. bodě odůvodnění.
(105)
Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 6 985 milionů EUR.
(106)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal významným akcionářem banky s podílem ve výši 81 % (56). Fond HFSF vydal opční listy a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bezúplatně (57). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Toto právo mohlo být poprvé uplatněno dne 2. ledna 2014 a poté je možno opční listy uplatnit co šest měsíců až do dne 2. ledna 2018. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 1,70 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (58).
(107)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření podpory ve prospěch nabytých podniků (opatření C)
2.3.4.1. Opatření podpory ve prospěch banky ATE
(108)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, v době rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE již měla banka ATE prospěch z opatření podpory.
(109)
V prosinci 2011 vložil řecký stát do banky ATE částku ve výši 290 milionů EUR.
(110)
Usnesení ze dne 27. července 2012 (popsané v 62. a 63. bodě odůvodnění) zahrnovalo rovněž další státní podporu. K odstranění nedostatku finančních prostředků poskytl fond HFSF bance Piraeus dluhopisy EFSF v hodnotě 7 471 milionů EUR. Fond HFSF se rovněž zavázal rekapitalizovat banku Piraeus s částkou ve výši 570 milionů EUR.
(111)
Celkově činí podpora související s koupí a převzetím 8 041 milionů EUR.
2.3.4.2. Opatření podpory pro činnosti tří kyperských bank v Řecku (opatření C)
(112)
Jak již bylo uvedeno v 77. a 101. bodě odůvodnění, v době nabytí činností tří kyperských bank v Řecku přijal fond HFSF závazek, že poskytne bance Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (opatření C). Tento závazek byl splněn v červnu 2013 (59).
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
2.4.1. Domácí operace
(113)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku.
(114)
Těžištěm je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(115)
Co se týká provozní efektivity, banka již zahájila rozsáhlý program racionalizace.
(116)
V období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku celkem o 322 poboček s přihlédnutím k restrukturalizaci nabytých subjektů po akvizici. V roce 2014 udržela banka toto tempo a v prvním pololetí již uzavřela […] poboček.
Tabulka 9
Restrukturalizace sítě řeckých poboček od roku 2010 do 1. pololetí roku 2014
Období
2011
2012
2013
1. pololetí 2014
Celkový počet poboček na začátku období nebo ke dni akvizice
360
918
1 316
1 037
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
346
889
1 037
899
Celkový počet uzavřených poboček během období
14
29
279
138
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(117)
V období 2011-2013 snížila banka rovněž celkový počet pracovníků v oblasti bankovních i nebankovních činností v Řecku o 2 519 zaměstnanců. Konkrétně lze 2 114 odchodů přičíst programu dobrovolného ukončení pracovního poměru, který banka zavedla.
Tabulka 10
Snížení počtu pracovníků v Řecku v období 2010-2013
Období
2011
2012
2013
Celkový počet pracovníků na začátku období nebo ke dni akvizice
6 370
12 616
18 628
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
6 172
12 365
16 558
Snížení počtu zaměstnanců
198
251
2 070
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(118)
V období od prosince 2013 do konce roku 2017 zamýšlí banka dále snížit jak počet pracovníků v Řecku (z 16 558 na […] zaměstnanců), tak i velikost své sítě (z 1 037 na […] poboček) (60). […]
(119)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] % z částky ve výši 1 394 milionů EUR na formálním základě v roce 2013 na […] milionů EUR (61) v roce 2017 (62). V důsledku toho by měl předpokládaný poměr nákladů k výnosům u činností v Řecku na konci období restrukturalizace klesnout pod […] %.
(120)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Očekává se, že se rozpětí u vkladů v Řecku sníží (63). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity a širším financování poskytovaném Eurosystémem z více než 45 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na méně než […] % v roce 2017 (64).
(121)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2017 sníží na […] % (ze 114 % v roce 2013 (65)), zatímco kapitálová přiměřenost se dále zlepší.
(122)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem a nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček dosáhne v […] téměř […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (66). Náklady rizika (snížení hodnoty úvěrů) se sníží z téměř 2 miliard EUR v roce 2013 na méně než […] milionů EUR v roce 2018 (67).
(123)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku […]. Banka předpokládá, že její zisk v roce 2018 u domácích činností přesáhne […] miliard EUR.
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(124)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností již banka zahájila provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě. Od konce roku 2011 do března 2014 se počet zaměstnanců snížil o 10 % z 6 634 na 5 948 a počet poboček o 18 % z 499 na 410 (68). Struktura jejího mezinárodního portfolia se zjednodušila v zájmu omezení nákladové základny (69).
(125)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde potřeby v oblasti financování, a zabezpečit kapitálovou pozici banky.
(126)
V září 2012 prodala banka svou americkou dceřinou společnost, na niž připadala aktiva ve výši přibližně 0,7 miliardy EUR (13 poboček a 158 zaměstnanců).
(127)
Do konce června 2018 sníží banka svou expozici zahraničním aktivům na […] miliard EUR. Tento údaj představuje snížení o […] % (70) v porovnání s koncem roku 2012 (71).
(128)
Snížení zahraničních aktiv bude o něco menší (na […] miliard EUR) v případě […] (72). V tomto případě bude celkové snížení zahraničních aktiv činit […] % v porovnání s koncem roku 2012.
(129)
Místo dodržení výše uvedeného omezení týkajícího se celkových aktiv na konci června 2018 se však může banka rozhodnout, že odprodá […] (73). V tomto případě nebudou ponechané činnosti představovat více než […] % celkových zahraničních činností banky na konci roku 2012.
(130)
Banka sníží své celkové financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem.
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(131)
Banka Piraeus získala značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž státní podporu, kterou potřebovala.
(132)
Banka získala v roce 2011 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 807 milionů EUR (74). Jak je uvedeno v 104. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drží fond HFSF 81 % akcií banky a noví investoři 17 %, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 2% podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(133)
V dubnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1 750 milionů EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení preferenčních akcií v držení Řecka. Nové akcie byly vydány za cenu ve výši 1,7 EUR, tj. cenu, kterou fond HFSF uhradil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(134)
Banka vytvořila kapitál zpětným odkupem svých hybridních a podřízených dluhových nástrojů se srážkou z nominální hodnoty. V březnu 2012 nabídla banka zpětný odkup některých hybridních nástrojů a nástrojů zahrnovaných do nižší třídy tier 2. Cena, která byla stanovena na základě tržní hodnoty a která zahrnovala prémii ve výši maximálně deseti procentních bodů, byla stanovena na 37 % nominální hodnoty u hybridního nástroje a 50 % nominální hodnoty u nástroje zahrnovaného do nižší třídy tier 2. Příslušné míry účasti činily 52,8 % resp. 18,2 %. V květnu 2013 zahájila banka další proces řízení závazků za účelem zpětného odkupu nesplacených cenných papírů v hodnotě 321 milionů EUR. Míra účasti činila 20 %. Tyto postupné zpětné odkupy vedly k celkovému zvýšení kapitálu přibližně o 120 milionů EUR (75).
2.5. PŘIPOMÍNKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(135)
Dne 25. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“). V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(136)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců v Řecku k 31. prosinci 2017 a rovněž maximální výši celkových nákladů na činnosti v Řecku v roce 2017 (76).
(137)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka sníží náklady na vklady získané v Řecku. K 31. prosinci 2017 bude banka splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (77). […]
(138)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že banka sníží do 30. června 2018 svá zahraniční aktiva (78). Podpora v oblasti likvidity nebo kapitálová podpora poskytovaná těmto dceřiným společnostem je navíc přísně limitována, co se týká nominální částky, a je omezena na určité okolnosti.
(139)
Řecko přijalo závazek, že banka odprodá řadu cenných papírů. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (79).
(140)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky (80).
(141)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude uplatňovat obezřetnou úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (81).
(142)
Řada závazků se zabývá operacemi banky, které souvisejí se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů, například při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (82).
(143)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (83).
(144)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(145)
Ve svém podání ze dne 25. června 2014 Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (84).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(146)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (85) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Piraeus (opatření B1).
(147)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu (86). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat v budoucnu, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (87), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků, kteří by mohli profitovat z kontroly a vysokého pákového efektu. Komise každopádně uvedla, že aby mohla pokládat první překlenovací rekapitalizaci za vhodnou, je třeba zachovat kvalitu řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(148)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 70. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(149)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 76. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus). V 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Piraeus, Eurobank, NBG a Alpha Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY PIRAEUS
(150)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Piraeus k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(151)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že dluhová krize v Řecku a eurozóně představovala bezprecendentní situaci. Kapitálová injekce v květnu 2009, odpovídající 1,0 % jejích rizikově vážených aktiv, byla přímou reakcí na mimořádnou nestabilitu na světových finančních trzích. Na konci roku 2011 odpovídala další kapitálová injekce Řecka ve výši 380 milionů EUR 1,1 % rizikově vážených aktiv banky v té době a měla odstranit nedostatek kapitálu, který se očekával v důsledku prohlubující se recese. Rekapitalizace banky ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou provedl fond HFSF, byla první částí rekapitalizace k odstranění nedostatku kapitálu vyplývajícího ze zapojení soukromého sektoru a posouzení úvěrových portfolií, jež provedla společnost Blackrock (88), jakož i z prohlubující se recese.
(152)
Banka zastávala rovněž názor, že jmenování jednoho resp. dvou členů správní rady banky ze strany Řecka a fondu HFSF jakožto jejich zástupců a jednoho člena fondu HFSF jakožto člena výboru správní rady pro řízení rizik spolu s dalšími opatřeními zajistilo, že nemohla podstupovat nadměrná rizika.
(153)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že o rekapitalizaci ve formě překlenovacího financování rozhodly řecké orgány a Evropská unie, MMF a ECB a že překlenovací rekapitalizace ve výši 4,7 miliardy EUR téměř vyrovnala dopad zapojení soukromého sektoru. Co se týká přeměny překlenovací rekapitalizace na stálý kapitál, po dlouhém období bez vlády v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2012 došlo po schválení konečné struktury nevyhnutelně k zředění podílů současných akcionářů a bylo dohodnuto náležité protiplnění (v závislosti na podmínkách a použitých nástrojích).
(154)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka podotkla, že od roku 2009 upravila své postupy při poskytování úvěrů a že uplatňuje přísnější úvěrová kritéria, kratší dobu splatnosti a nižší úvěrové limity. Od prvního čtvrtletí roku 2009 jsou všechny žádosti o výplatu nad určitou částku přezkoumávány a schvalovány náměstkem výkonného ředitele a generálním ředitelem/oddělením pro úvěrové riziko skupiny. Banka nezmění své stávající obchodní praktiky, jak jsou stanoveny v obchodním plánu, který byl předložen řecké centrální bance, a nenaruší stávající úvěrové standardy. Tyto standardy patří k nejpřísnějším v odvětví, jak naznačují rovněž velmi dobré výsledky, jichž banka dosáhla při diagnostice, kterou provedla společnost Blackrock Solutions. Dodržování těchto záměrů bude zajištěno zástupci Řecka a fondu HFSF ve správní radě banky.
(155)
Co se týká návrhu Komise na jmenování kontrolního správce, banka zastávala názor, že podrobné sledování již zajišťuje několik třetích stran, například řecká centrální banka, externí auditoři, zástupce Řecka a zástupci fondu HFSF.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Piraeus žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(159)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že kapitál ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, činil méně než konečná částka, kterou tyto banky potřebovaly, aby postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu tier 1, který byl do června 2012 stanoven na 10 %, a kmenového kapitálu tier 1, který byl ve tříletém scénáři nepříznivého vývoje stanoven na 7 %, a udržovaly tento poměr. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany těchto čtyř bank.
(160)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank byla součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud je banka v soukromém vlastnictví, vedení se s největší pravděpodobností nezmění, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude každopádně posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(161)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno mimo jiné v případě významného porušení plánu restrukturalizace. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Piraeus nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(163)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S NABYTÍM BANKY ATE A ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU
6.1. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S BANKOU ATE
(167)
V rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 58. a 108. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu a že jsou v souladu s vnitřním trhem.
(168)
V rozhodnutí o likvidaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 109. a 110. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto vyvodila závěr, že podpora pro banku ATE je slučitelná s vnitřním trhem pouze tehdy, bude-li začlenění převedených činností ATE provedeno podle plánu a pokud plán restrukturalizace banky Piraeus - zahrnující převedené činnosti banky ATE - umožňuje obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. Toto obnovení dlouhodobé životaschopnosti bude posouzeno v oddíle 7.6.2.
(169)
Komise proto nemusí posoudit výše zmíněná opatření znovu a potvrzuje, že jsou slučitelná s vnitřním trhem.
6.2. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU (OPATŘENÍ C)
6.2.1. Existence státní podpory a její výše
(170)
Komise musí s ohledem na opatření C zjistit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(171)
Rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla přislíbena v březnu 2013 v rámci podávání nabídek na převzetí převedených kyperských činností. Opatření bylo proto provedeno v březnu 2013. K vlastní rekapitalizaci došlo v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (89).
(172)
Rekapitalizaci banky provedl fond HFSF. což je subjekt, který zřídilo a který financuje Řecko za účelem podpory bank, výplata byla proto provedena ze státních prostředků.
(173)
Co se týká příjemce státní podpory, rekapitalizace (jak je objasněno v 72. bodě odůvodnění) měla pokrýt kapitálové potřeby, které vyplynou z nabytí převedených kyperských činností. Rekapitalizace bude mimoto k dispozici kterékoli řecké bance, která převedené kyperské činnosti převezme. Nabídka banky Piraeus, jak byla předložena fondu HFSF ke schválení, brala v úvahu rekapitalizaci ze strany fondu HFSF. V té době byl kapitál pro řecké banky omezený a bez příslibu rekapitalizace by žádná z nich převedené kyperské činnosti nepřevzala. Ačkoli oficiálním příjemcem kapitálu, který poskytl fond HFSF, je banka Piraeus, Komise se domnívá, že příjemcem státní podpory jsou převedené kyperské činnosti, jelikož opatření umožnilo jejich prodej řecké bance. Bez rekapitalizace banky by je žádná řecká banka nepřevzala. Byly by ponechány ve skupinách, které se potýkaly s mimořádnými potížemi (Cyprus Popular Bank i Bank of Cyprus byly vzhledem k vysokým kapitálovým potřebám předmětem řešení problémů), a pravděpodobně by proto vyhlásily úpadek, nebo by přinejmenším čelily značnému odlivu vkladů. Co se týká existence výhody, Komise rovněž podotýká, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství: v době velké nejistoty by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek nepřijal závazek týkající se vložení velkého objemu kapitálu do banky v budoucnu, aniž by předem znal podmínky budoucí kapitálové injekce (tj. emisní cenu).
(174)
Opatření je mimoto zjevně selektivní, jelikož se vztahuje pouze na převedené kyperské činnosti (z nichž každá představuje samostatný podnik), a nikoli na jakékoli jiné podniky.
(175)
Převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, mimoto soutěží s ostatními bankami, včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo které se mohou zajímat o vstup na řecký trh. Záchrana těchto činností tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(176)
Komise proto vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce státní podpory
(177)
Jak již bylo objasněno v 173. bodě odůvodnění, Komise pokládá za příjemce vydání dluhopisů EFSF fondem HFSF převedené kyperské činnosti.
(178)
Jak je objasněno v 71. a 173. bodě odůvodnění, převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, musela z důvodu finanční stability převzít jiná banka, zejména kvůli skutečnosti, že se tři kyperské banky nacházely ve velmi složité situaci. Prodej převedených kyperských činností a to, zda tento prodej představuje státní podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus, je proto nutno přezkoumat podle oddílu „Životaschopnost dosažená prodejem banky“ ve sdělení o restrukturalizaci (90).
(179)
Za účelem tohoto prodeje se řecká centrální banka rozhodla obrátit pouze na největší domácí banky působící v Řecku, z nichž nezávazné nabídky předložila pouze banka Piraeus a další dvě banky. Banka Piraeus je jediným uchazečem, který předložil platnou závaznou nabídku. Omezený počet kupujících, kteří byli kontaktováni, nemůže vyloučit skutečnost, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož bylo možno přiměřeně očekávat, že ostatní investoři oficiální nabídku nepředloží. Kvůli finanční nestabilitě řeckého bankovního systému, který vykázal vysoké úvěrové ztráty kvůli hluboké a dlouhé recesi, zahraniční banky působící v Řecku odprodaly nebo se chystaly odprodat své činnosti v Řecku (např. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Jinými slovy, opouštěly řecký trh a nehledaly nové investiční příležitosti v Řecku. Mimoto lze přiměřeně očekávat, že o tyto činnosti bude mít zájem pouze investor, který je schopen převzaté činnosti rychle stabilizovat a zajistit jejich životaschopnost - tj. velká bankovní skupina. Kvůli velmi krátké lhůtě, která byla k dispozici k uskutečnění prodeje (jak vyžadovala finanční krize, v níž se prodávané banky nacházely), nebyla účast zahraničních bank či jiných kategorií investorů na procesu prodeje pravděpodobná, jelikož tito investoři před předložením oficiální nabídky obvykle chtějí provést hloubkovou kontrolu aktiv nabízených k prodeji.
(180)
Komise proto vyvozuje závěr, že prodejní cena převedených kyperských činností představovala tržní cenu a že lze vyloučit podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus.
6.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(181)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(182)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně napjaté situaci na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (91) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (92).
(183)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (93), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(184)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(185)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
(a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
(b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
(c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(186)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(187)
Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
(188)
Ve sdělení o restrukturalizaci Komise rovněž objasnila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci vezme Komise v úvahu veškerá opatření uvedená v tabulce 11.
6.2.3. Soulad opatření podpory C se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1. Vhodnost
(189)
Pokud jde o vhodnost opatření, tj. závazku fondu HFSF týkajícího se rekapitalizace banky Piraeus s částkou ve výši 524 milionů EUR, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, jelikož umožnilo prodat činnosti tří kyperských bank v Řecku bance Piraeus.
(190)
Pokud by opatření nebylo provedeno, žádná řecká banka, včetně banky Piraeus, by nebyla ochotna převedené kyperské činnosti převzít, a to v době, kdy žádná banka mimo Řecko nebyla ochotna vstoupit na tento trh. Pokud by převedené kyperské činnosti nebyly převzaty, byly by tyto činnosti, a zejména vklady v řeckých pobočkách, ohroženy. Opatření proto zajistilo zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.2.3.2. Nezbytnost
(191)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení cíle opatření. To znamená, že kapitálová injekce musí například představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle.
(192)
V době, kdy bylo pro řecké banky velmi obtížné získat kapitál, pokrývalo opatření kapitálové potřeby vyplývající z uhrazení kupní ceny za nabytí převedených kyperských činností, aby mohlo k akvizici dojít.
(193)
Komise mimoto hodnotí kladně skutečnost, že podpora měla podobu kapitálové injekce v rámci rekapitalizace na jaře 2013, jelikož fond HFSF neposkytl bance grant, nýbrž obdržel kmenové akcie v téže hodnotě.
(194)
Opatření je proto nezbytné k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství.
6.2.3.3. Přiměřenost
(195)
Činnosti, jimž byla poskytnuta podpora, byly poté, co řecké orgány zveřejnily výzvu k podávání nabídek, prodány. Převzaté činnosti byly mimoto rychle začleněny do banky Piraeus. Podpora neumožnila, aby podpořené činnosti zůstaly na trhu jako samostatní konkurenti.
(196)
Výše podpory byla poměrně nízká, jelikož odpovídala přibližně 3 % celkových čistých úvěrů převedených kyperských činností (tj. přibližně 3 % jejich rizikově vážených aktiv) (94).
(197)
Komise se proto domnívá, že opatření bylo navrženo tak, aby omezilo nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.3.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(198)
Na základě analýzy, která byla provedena v 189. až 197. bodě odůvodnění, se vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci vhodná, nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství a byla navržena tak, aby omezila nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.4. Soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(199)
Jak je objasněno v 178. bodě odůvodnění, prodej převedených kyperských činností spadá do oddílu sdělení o restrukturalizaci s názvem „Životaschopnost dosažená prodejem banky“. V souladu s bodem 17 sdělení o restrukturalizaci je v případě prodeje banky ve špatném stavu nutno dodržet požadavky týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a omezení narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.1. Dlouhodobá životaschopnost převedených kyperských činností dosažená prodejem
(200)
V bodě 17 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu.
(201)
Banka Piraeus převedené kyperské činnosti úspěšně integrovala. Jak je uvedeno v oddíle 7.6, na základě jejího plánu restrukturalizace lze banku považovat za životaschopný subjekt. Skutečnost, že převedené kyperské činnosti převzala banka Piraeus, umožnila obnovit jejich dlouhodobou životaschopnost.
6.2.4.2. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(202)
Co se týká příspěvku akcionářů tří kyperských bank na restrukturalizační náklady, Komise podotýká, že tři kyperské banky neprodaly převedené kyperské činnosti za účetní hodnotu, nýbrž za hodnotu, která byla upravena v souladu se zprávou společnosti PIMCO. I po provedené úpravě převedly tři kyperské banky na banku Piraeus více aktiv než závazků. Bylo proto dosaženo dostatečného sdílení nákladů ze strany akcionářů, jelikož ztrátu hodnoty převedených kyperských činností nesli prodávající.
6.2.4.3. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(203)
Co se týká opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, v bodě 30 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že „jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace ... Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(204)
Jak je popsáno v 196. bodě odůvodnění, výše podpory odpovídá přibližně 3 % rizikově vážených aktiv převedených kyperských činností. Komise se proto domnívá, že se jedná o poměrně malou částku, jelikož tato částka umožnila prodej převedených kyperských činností a (jak je objasněno v 190. bodě odůvodnění) zajistila udržení finanční stability v Řecku.
(205)
Po prodeji převedených kyperských činností přestaly řecké pobočky existovat jako samostatní konkurenti, jelikož byly plně začleněny do banky Piraeus.
(206)
Komise vyvozuje závěr, že vzhledem k poměrně malé výši podpory pro převedené kyperské činnosti a skutečnosti, že tyto činnosti nebudou nadále existovat jako samostatní konkurenti, nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(207)
Na základě analýzy, která byla provedena v 199. až 206. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že v souladu se sdělením o restrukturalizaci zajistil prodej převedených kyperských činností a jejich začlenění do banky Piraeus jejich dlouhodobou životaschopnost, že podpora je omezená na nezbytné minimum a že nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(208)
Rekapitalizace banky ve výši 524 milionů EUR, kterou provedl fond HFSF, by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE PIRAEUS
7.1. EXISTENCE PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(209)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(210)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (95) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. V roce 2011 vydala banka Piraeus dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka dluhopisů se státní zárukou a státních dluhopisů 9,9 miliardy EUR resp. 1 024 milionů EUR (96). Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu podpory řeckých bank bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(211)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Piraeus obdržela prostřednictvím preferenčních akcií částku ve výši 750 milionů EUR, což představuje 2,1 % rizikově vážených aktiv banky (97).
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(212)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, nelze vyvodit závěr, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou nepředstavuje státní podporu.
(213)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje požadavky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(214)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 31,4 miliardy EUR. Po prudkém poklesu v roce 2013 činila na konci daného roku pouze 750 milionů EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(215)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil 4,7 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(216)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus) zahrnují státní prostředky.
(217)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky ze směnek EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka, je toto opatření selektivní.
(218)
Pozice banky byla v důsledku opatření B2 posílena, jelikož bance byly poskytnuty finanční prostředky nezbytné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na bankovních trzích v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B2 obchod mezi členskými státy.
(219)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 553 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(220)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Písemný závazek proto zahrnuje státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 082 milionů EUR.
(221)
Písemný závazek banku zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálové trhy. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(222)
Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(223)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány jej oznámily jako státní podporu.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb na základě zátěžového testu v roce 2013 (opatření B4)
(224)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012 (opatření B4), představuje částečnou přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) na stálou rekapitalizaci ve výši 5 891 milionů EUR ve formě kmenových akcií. Jelikož opatření B4 představuje částečnou přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Vzhledem k nominální výši podpory však zvyšuje výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2.
(225)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. V Řecku mimoto působí některé banky z ostatních členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Komise má tudíž za to, že opatření B4 představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(226)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 činí 7 335 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.3, jelikož v rámci rekapitalizace na jaře 2013 přilákala banka soukromý kapitál ve výši 1 444 milionů EUR, byla na stálou rekapitalizaci (opatření B4) přeměněna pouze část první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2). Dodatečný kapitál ve výši 1 082 milionů EUR (opatření B3), který přislíbil fond HFSF, nebyl zapotřebí, a nebyl tudíž vyplacen. Výše státní podpory, která byla vyplacena, proto představuje pouze součet první a druhé překlenovací rekapitalizace, tj. 6 253 milionů EUR, a část této podpory byla splacena do šesti měsíců během rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4), jelikož účast soukromého sektoru překročila výši závazku.
(227)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2 a B3 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. V tomto období rizikově vážená aktiva banky v důsledku postupných akvizic významně vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2 a B3 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovaly již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2 a B3 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(228)
Podpora poskytnutá bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a závazku fondu HFSF (opatření B3), tj. 7 335 milionů EUR neboli 21,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(229)
Podpora vyplacená bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2), tj. 6 253 milionů EUR neboli 18,4 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(230)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil ve formě kmenových akcií, 5 891 milionů EUR, což představuje 17,3 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Piraeus získala
(231)
Opatření A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření jsou shrnuta v tabulce 11.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory, kterou banka Piraeus obdržela
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
750 milionů EUR
2,1 %
B1
B2
B3
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Kapitálová podpora
4 700 milionů EUR
1 553 milionů EUR
1 082 milionů EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance A + B1 + B2 + B3
8 085 milionů EUR
23,7 %
Celková podpora vyplacená bance A + B1 + B2
7 003 milionů EUR
21,6 %
B4
Rekapitalizace
Kapitálová podpora
5 891 milionů EUR
17,3 %
Celková kapitálová podpora vyplacená bance po odečtení podpory splacené do šesti měsíců
6 641 milionů EUR
19,4 %
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 9,9 miliardy EUR
Půjčky dluhopisů: 1,3 miliardy EUR
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
31,4 miliardy EUR
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
42,6 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(232)
Jak je uvedeno v 183. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (98).
(233)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(234)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(235)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(236)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena nebo provedena před schválením Komisí po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla bance Piraeus poskytnuta (opatření L1)
(237)
Podpora likvidity, kterou banka Piraeus již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (99). Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(238)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě preferenčních akcií (opatření A) byla poskytnuta na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpory řeckých bank, který byl schválen v roce 2008 podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(239)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta bez předchozího schválení Komisí po 31. červenci 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(240)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(241)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(242)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění) a jelikož banka Piraeus si nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, spoléhala se banka při získávání dostatečné likvidity na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(243)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(244)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede plán restrukturalizace, který snižuje její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(245)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(246)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, musí podpora v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (100): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(247)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(248)
Komise považuje rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(249)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Piraeus pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 měla mimoto značný rozsah v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(250)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 115., 116. a 117. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(251)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(252)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Byla přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(253)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(254)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012, aby bylo zajištěno, že poměr kmenového kapitálu tier 1 banky bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Opatření B1, B2, B3 a B4 proto neposkytují bance nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 250. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(255)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím směnek EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání směnek EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky ze směnek EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (101). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla částečná přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 2,3 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly proto rozptýleny.
(256)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (102).
(257)
Co se týká opatření B3, jednalo se o závazek poskytnout kapitál v rámci budoucího navýšení kapitálu. Závazek přijatý v prosinci 2012 bylo možno provést prostřednictvím kapitálové injekce v květnu či červnu 2013, jen o pět měsíců později, kdy banka přikročila k navýšení svého kapitálu. Jelikož banka přilákala soukromé investory, nemusel fond HFSF přislíbený kapitál poskytnout. Vzhledem ke krátké lhůtě, v níž byl proveden závazek týkající se poskytnutí kapitálu, a z důvodů uvedených v 256. bodě odůvodnění je neposkytnutí odměny za tento závazek přijatelné.
(258)
Pokud jde o opatření B4, v souladu s bodem 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli opatření B4 nezajistilo značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (103). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drželi v bance pouze 2,3% podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 256. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala do značné míry z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(259)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 106. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila v rámci rekapitalizace na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 1 444 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 249. a 256. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(260)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
(261)
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(262)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že činnosti banky budou i nadále vykonávány podle komerčních zásad, jak je objasněno v 136. a 137. bodě odůvodnění. Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 138., 139. a 143. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(263)
Do banky byl dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(264)
Dne 25. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(265)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(266)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou proto slučitelná se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD NABYTÍ PŘEVEDENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, PŘEVEDENÝCH KYPERSKÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(267)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí převedených činností banky ATE se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(268)
Nabytí převedených činností banky ATE přineslo bance Piraeus značný objem vkladů s mnohem nižším objemem čistých úvěrů (104). Přispělo proto významně k snížení velmi vysokého poměru úvěrů k vkladům v bance.
(269)
Akvizice měla za následek rovněž významné synergie, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli snížení počtu poboček a pracovníků a integraci informačních technologií, synergie v oblasti financování a synergie v oblasti výnosů.
(270)
Akvizice má proto velmi pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(271)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(272)
Odměna, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených činností banky ATE, byla stanovena na 0,6 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 95 milionů EUR. To odpovídá 0,02 % celkových aktiv banky v době nabytí. Tuto částku lze proto považovat za nízkou, nikoli však zanedbatelnou.
(273)
Nabytí převedených činností banky ATE výrazně zlepšilo velmi napjatou likvidní pozici banky Piraeus a zajistilo její životaschopnější postavení. Komise připomíná, že […]. Akvizici a velmi nízkou kupní cenu lze proto považovat za nezbytné pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a vztahuje se na ně výjimka uvedená v bodě 23 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.3. Narušující účinek nabytí převedených činností banky ATE na hospodářskou soutěž
(274)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(275)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku ATE jako samostatný subjekt za životaschopnou. Řecká centrální banka analyzovala v případě banky ATE rovněž různé alternativy (například likvidaci) a dospěla k závěru, že prodej převedených činností banky ATE je nejlepší možností, jelikož sníží riziko exekuce a omezí náklady Řecka na minimum. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(276)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal nabídku týkající se převedených činností banky ATE.
(277)
Jelikož nabytí převedených činností banky ATE schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (105), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(278)
Nabytí převedených činností banky ATE je proto v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí převedených činností banky ATE
(279)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených činností banky ATE je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí banky Geniki se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad nabytí banky Geniki na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(280)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Geniki zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době této akvizice, vytvoří spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu synergie, jako jsou úspory nákladů v důsledku snížení počtu pracovníků a uzavření poboček. Banka Piraeus získá klienty a vkladatele banky Geniki, což významně sníží distribuční náklady.
(281)
Pokud jde o likvidní pozici, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, banka Geniki měla více vkladů než čistých úvěrů. Akvizice proto zlepšila likviditu banky Piraeus a pomohla jí snížit její poměr úvěrů k vkladům. Banka Geniki měla mimoto před nabytím bankou Piraeus dostatečný kapitál. Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(282)
Akvizice má proto pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.2.2. Dopad nabytí banky Geniki na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(283)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(284)
Banka Piraeus však za nákup banky Geniki zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka Geniki měla mimoto dostatečný kapitál a jako podmínku transakce vložila společnost Société Générale do banky Piraeus značný objem kapitálu (106).
(285)
Komise proto vyvozuje závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která byla plně kapitalizována, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává akvizice u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky Geniki není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek nabytí banky Geniki na hospodářskou soutěž
(286)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(287)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku Geniki jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka Geniki vytvářela velké provozní ztráty pro společnost Société Générale, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo možno uvážit její úpadek. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(288)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky Geniki. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Piraeus.
(289)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (107), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(290)
Kupní cena byla mimoto velmi nízká. Nelze tudíž mít za to, že banka Piraeus využila k financování akvizice státní podporu. Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky Geniki vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí banky Geniki
(291)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Geniki je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí převedených kyperských činností se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad nabytí převedených kyperských činností na dlouhodobou životaschopnost banky
(292)
Nabytí převedených kyperských činností zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(293)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede akvizice k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli úsporám správních nákladů a nákladů na zaměstnance a významnému snížení nákladů na vklady. Po akvizici banka Piraeus plně začlenila činnosti tří kyperských bank v Řecku, přejmenovala všechny pobočky tří kyperských bank a rovněž náležitě pokročila při racionalizaci sítě.
(294)
Úvěrová portfolia činností tří kyperských bank v Řecku zahrnovala náležité rezervy. Banka Piraeus získala tyto úvěry za cenu, která byla značně nižší než jejich nominální hodnota: kupní cena se snížila, aby byly zohledněny budoucí ztráty podle odhadu společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Riziko, že úvěrové ztráty přesáhnou ztráty, které již byly zohledněny v nízké kupní ceně, je proto omezené.
(295)
Banka Piraeus získala rovněž velký objem vkladů, který je téměř stejně velký jako převzaté čisté úvěry. Její likvidní pozice byla proto posílena.
(296)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus.
7.5.3.2. Dopad nabytí převedených kyperských činností na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(297)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(298)
Jak bylo analyzováno v oddíle 7.3, podpora měla pokrýt kapitálové potřeby nabyvatele převedených kyperských činností, jelikož jejich převzetí zajistí udržení finanční stability v Řecku. Odměna, kterou banka Piraeus nakonec za nabytí převedených kyperských činností zaplatila, byla mnohem nižší než účetní hodnota získaného portfolia. Byla dokonce nižší než hodnota úvěrů po úpravě směrem dolů s cílem zohlednit budoucí úvěrové ztráty podle odhadů společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Pořizovací cenu lze proto považovat za negativní. Tento závěr podporuje skutečnost, že při nabytí převedených kyperských činností zaúčtovala banka Piraeus vysoký záporný goodwill, což zvýšilo její kapitál.
(299)
Pokud by se však přesto usuzovalo, že banka Piraeus uhradila kladnou cenu, Komise podotýká, že jako podmínku akvizice poskytl fond HFSF kupujícímu závazek, že výši kupní ceny vloží do kapitálu. Fond HFSF tento závazek splnil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. Tato kapitálová injekce představuje podporu pro převedené kyperské činnosti, a nikoli banku Piraeus, jak je objasněno v oddíle 6.2.1. Akvizice proto nevyvolala u banky potřebu další státní podpory.
(300)
Vyvozuje se závěr, že kvůli neobvyklým podmínkám (nízká kupní cena a závazek fondu HFSF vložit částku odpovídající kupní ceně v rámci navýšení kapitálu) není nabytí převedených kyperských činností výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.3.3. Narušující účinek nabytí převedených kyperských činností na hospodářskou soutěž
(301)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(302)
Prodej činností kyperských bank v Řecku měl zachovat stabilitu řeckého bankovního systému a zajistit, aby mohly kyperské banky tyto podniky prodat dříve, než pravděpodobně úplně ztratí hodnotu. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(303)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku týkající se nabytí tří kyperských bank. Proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační.
(304)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (108), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(305)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí převedených kyperských činností vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí převedených kyperských činností
(306)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených kyperských činností je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4. Soulad nabytí banky MBG se sdělením o restrukturalizaci
7.5.4.1. Dopad nabytí banky MBG na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(307)
Nabytí plně rekapitalizované banky MBG zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(308)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede transakce k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů v důsledku snížení počtu poboček a pracovníků a nižších nákladů na vklady a synergie v oblasti výnosů. Banka Piraeus mezitím banku MBG plně integrovala.
(309)
Jelikož banka MBG měla před nabytím ze strany banky Piraeus dostatečný kapitál a jelikož banka Piraeus uhradila kupní cenu ve výši 1 milionu EUR, akvizice pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu. Prodávající mimoto přijal v rámci transakce závazek, že do banky Piraeus vloží kapitál ve výši 400 milionů EUR. Tento závazek byl splněn v rámci rekapitalizace na jaře 2013, během níž vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR.
(310)
Vyvozuje se závěr, že akvizice přispěla kladně k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a že kupní cena banky MBG byla tak nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.2. Dopad nabytí banky MBG na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(311)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(312)
Banka Piraeus však za nákup banky MBG zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka MBG byla mimoto bankou BCP dostatečně kapitalizována a jako podmínku transakce vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR (109).
(313)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která měla dostatečný kapitál, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává nabytí banky MBG u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky MBG není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.3. Narušující účinek nabytí banky MBG na hospodářskou soutěž
(314)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(315)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku MBG jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka MBG vytvářela velké ztráty pro banku BCP, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo by možno uvážit její úpadek. Prodej banky MBG byl rovněž součástí plánu restrukturalizace banky BCP (110). Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(316)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky MBG.
(317)
Vzhledem k těmto souvislostem lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky MBG vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4.4. Závěr ohledně nabytí banky MBG
(318)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky MBG je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(319)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Piraeus zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(320)
Podpora, která byla poskytnuta bance, tj. součet opatření B1, B2, B3 a B4 čili 7 335 milionů EUR, přesahuje výši ztrát, jež byly vykázány v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR).
(321)
Velká část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 63. a 74. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. Komise však podotýká, že expozice banky Piraeus riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla vyšší než expozice ostatních velkých řeckých bank (111). Ne všechny ztráty ze státních dluhopisů lze proto přičíst běžné expozici finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země.
(322)
Druhou příčinou ztrát banky jsou ztráty z jejích úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (112).
(323)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 1 314 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 624 milionů EUR. Řada těchto zahraničních podniků byla v minulých letech ztrátová. Ztráty z mezinárodních činností dosáhly v roce 2012 výše 244 milionů EUR před zdaněním (113). Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity.
(324)
Lze proto vyvodit závěr, že značná část ztrát a potřeba podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, který Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory obdobně vyplývala částečně z mimořádně hluboké recese v Řecku, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(325)
Potřeba podpory vyplývá částečně z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k držení velkého objemu státních dluhopisů a vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(326)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(327)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(328)
Co se týká likvidity (114) a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(329)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 137. bodě odůvodnění zajišťuje, aby na konci období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Kvůli dosud napjaté likvidní pozici banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(330)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno v 137. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(331)
Od začátku krize provedla banka velké akvizice, které výrazně zvětšily její velikost a vkladovou základnu. Banka v rekordním čase nabyté podniky úspěšně integrovala. V současnosti se banka snaží dosáhnout na základě těchto akvizic všech možných synergií. Banka začala racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (115). Do roku 2017 se celkové náklady banky v Řecku v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […] resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady v Řecku ve výši […] miliard EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(332)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 36 % portfolia banky (116). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, včetně restrukturalizace úvěrů, jak je popsáno v 141. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(333)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 vlastní většinu akcií banky fond HFSF, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(334)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky, jak je objasněno v 323. bodě odůvodnění.
(335)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala svou dceřinou společnost v USA. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 130. bodě odůvodnění.
(336)
Celkový objem zahraničních aktiv se proto v budoucnu sníží. Na konci období restrukturalizace budou představovat […] celkové bilanční sumy banky.
(337)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný v 138. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, přispěje rovněž k zajištění toho, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitálovou nebo likvidní pozici banky.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(338)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(339)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí. Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřenému napětí, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(340)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1 750 milionů EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení preferenčních akcií, což banka učinila v květnu 2014 (117). […] Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají určitou míru napětí. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě nepříznivějšího scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož odhadovaná výše představuje vysokou míru napětí a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(341)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(342)
Vyvozuje se proto závěr, že kombinace již provedené restrukturalizace a další navrhované restrukturalizace postačuje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(343)
Jak je uvedeno v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci, banky a držitelé jejich kapitálu se musí v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(344)
Banka již odprodala malé zahraniční podniky (v USA) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. Plán restrukturalizace předpokládá omezení zahraničních činností, jak je popsáno v 125. až 129. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a na základě provedení závazků týkajících se omezení činnosti a odprodeje zahraničních podniků banka významně omezí své zeměpisné působení v […]. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(345)
V zájmu omezení svých kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál na podporu či rozšiřování činnosti svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 138. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět nákladné akvizice.
(346)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(347)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (118) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 2,3 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 807 milionů EUR v roce 2009, 1 444 milionů EUR v roce 2013 a 1 750 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(348)
Držitelé hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál, jak je popsáno v 134. bodě odůvodnění.
(349)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany držitelů hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky a že jsou splněny požadavky stanovené v tomto ohledu ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(350)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností, na něž připadá omezená část banky (119), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku, které se v minulém roce po akvizicích naopak výrazně zvětšilo. Komise však bere v úvahu prvky projednané v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnost, že obdržená podpora je částečně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že banka získala v květnu 2013 na trhu částku ve výši 1 444 milionů EUR a v březnu 2014 částku ve výši 1 750 milionů EUR, […]. Kapitál, který byl získán v březnu 2014, byl mimoto získán za cenu akcie odpovídající ceně za akcii, za kterou upsal akcie fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4). Vysoká emisní cena proto omezila zředění podílu fondu HFSF. Banka splatila rovněž preferenční akcie (opatření A). S přihlédnutím ke všem těmto prvkům lze mít za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečná opatření týkající se vlastního příspěvku a sdílení nákladů k omezení podpory na nezbytné minimum.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(351)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(352)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 23,7 % jejích rizikově vážených aktiv (120). Banka mimoto získala v roce 2010 záruky týkající se likvidity, a to ve výši 9,9 miliardy EUR, a půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,3 miliardy EUR, což společně představuje téměř 25 % bilanční sumy banky. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto nezbytná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky na trhu v Řecku je navíc vysoký. Nabytí převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a převedených kyperských činností zvýšilo podíly banky Piraeus na trhu. Po těchto akvizicích podíl banky na trhu vkladů v Řecku na konci roku 2013 činil 29 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 25 %, 22 % resp. 35 % (v porovnání s 10 %, 8 %, 8 % resp. 14 % v roce 2011) (121).
(353)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly do značné míry z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je proto omezena. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokým podílům na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. Bylo by však problematické, pokud by banka, která ze čtyř velkých řeckých bank obdržela nejvyšší podporu a která v důsledku akvizic v minulých letech rostla nejvíce, v období restrukturalizace dále rostla rychlejším tempem než trh, a mohla tak vytěsnit banky, které obdržely nižší podporu. Komise proto vítá závazek, že banka neporoste rychleji než trh.
(354)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(355)
Komise bere na vědomí, že kromě omezení velikosti a restrukturalizace, která již byla provedena, bude Banka do 30. června 2018 dále restrukturalizovat a snižovat svá zahraniční aktiva (122). Banka se mimoto zavázala, že nepoužije podporu k financování rozšiřování těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(356)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka nebude provádět nákladné akvizice, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(357)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(358)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.6.5. Kontrola
(359)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (123), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace.
7.6.6. Závěr ohledně souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(360)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace posouzený spolu se závazky uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Plán restrukturalizace a závazky předložené Komisi splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci.
8. ZÁVĚR
(361)
Komise vyjadřuje politování nad tím, že Řecko provedlo protiprávně opatření B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním oznámením. Tato opatření, jakož i ostatní opatření, která byla analyzována v tomto rozhodnutí, však lze považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 553 milionů EUR, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
e)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
2. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Piraeus Bank, která zahrnuje banku Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky, předloženého dne 25. června 2014 a závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 750 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2009 a prosinci 2011 v rámci rekapitalizačního systému (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Piraeus Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 30,4 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 1 553 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
g)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 23. července 2014.
ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/455
z 23. júla 2014
o štátnej pomoci SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) poskytnutej Gréckom v prospech bankovej skupiny Piraeus Bank Group v súvislosti s rekapitalizáciou a reštrukturalizáciou banky Piraeus Bank S.A.
[oznámené pod číslom C(2014) 5217]
(Iba anglické znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),
keďže:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÚCI SA BANKY PIRAEUS BANK
(1)
Komisia rozhodnutím z 19. novembra 2008 schválila program „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (ďalej len „program podpory pre grécke banky“) určený na zabezpečenie stability gréckeho finančného systému. Program podpory pre grécke banky umožňuje poskytovanie pomoci v rámci troch základných opatrení, ktoré sú jeho súčasťou - opatrenie rekapitalizácie, opatrenie záruk a opatrenie štátnych dlžobných úpisov (2). V máji 2009 Grécko rekapitalizovalo banku Piraeus Bank (ďalej len „banka“ (3)) v rámci opatrenia rekapitalizácie.
(2)
V odôvodnení 14 rozhodnutia z 19. novembra 2008 sa uvádza, že Komisii sa oznámi plán reštrukturalizácie so zreteľom na príjemcov opatrenia rekapitalizácie.
(3)
Grécke orgány predložili 23. júla 2010 Komisii plán reštrukturalizácie. Komisia zaevidovala tento plán a jeho následné zmeny, ako aj doplňujúce informácie, ktoré predložili grécke orgány, ako vec SA.30342 (PN 26/2010) a potom vec SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banka v rámci programu podpory pre grécke banky opakovane využívala štátne záruky a štátne dlžobné úpisy (4). Ťažila tiež zo štátom zaručeného poskytovania núdzovej likvidity (ďalej len „štátom zaručené poskytovanie ELA“).
(5)
Helénsky fond finančnej stability (ďalej len „HFSF“) 20. apríla 2012 poslal banke list, v ktorom sa zaviazal podieľať sa na plánovanom zvýšení jej základného imania. HFSF poskytol banke 28. mája 2012 preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 4 700 miliónov EUR (ďalej len „prvá preklenovacia rekapitalizácia“).
(6)
Grécke orgány 10. mája 2012 oficiálne informovali Komisiu o záväznom prísľube, ktorý HFSF poskytol banke. Komisia ho zaevidovala ako neoznámenú pomoc [vec SA.34826 (2012/NN)], keďže opatrenie už bolo vykonané.
(7)
Komisia rozhodnutím z 27. júla 2012 začala formálne vyšetrovacie konanie vo veci prvej preklenovacej rekapitalizácie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania vo veci banky Piraeus“) (5).
(8)
HFSF poskytol banke v decembri 2012 druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 553 miliónov EUR (ďalej len „druhá preklenovacia rekapitalizácia“). HFSF poskytol banke 21. decembra 2012 tiež záväzný prísľub podieľať sa na zvýšení základného imania banky a na konvertibilných kapitálových nástrojoch, ktoré sa majú vydať, v celkovej hodnote až 1 082 miliónov EUR (6). Grécke orgány oznámili tieto opatrenia Komisii 20. decembra 2012 (7).
(9)
Banka oznámila v septembri 2012 svoj úmysel nadobudnúť banku Geniki od Société Générale S.A. (ďalej len „Société Générale“). Komisia viedla v súvislosti s nadobudnutím banky Geniki v septembri a októbri viaceré telekonferencie a výmeny elektronickej pošty so zástupcami gréckych orgánov a banky.
(10)
Banka podpísala 19. októbra 2012 dohodu o kúpe akcií so spoločnosťou Société Générale na nadobudnutie celkového podielu (99,08 %) v banke Geniki.
(11)
Útvary Komisie poslali Grécku 12. decembra 2012 list spoločne so svojím predbežným posúdením nadobudnutia banky Geniki.
(12)
Banka oznámila 26. februára 2013 Komisii svoje plány nadobudnúť banku Millennium Bank Greece S.A. (ďalej len „MBG“). Komisia viedla viaceré telekonferencie a výmeny elektronickej pošty s gréckymi orgánmi a bankou týkajúce sa nadobudnutia banky MBG.
(13)
Útvary Komisie poslali Grécku 25. marca 2013 list spoločne so svojím predbežným posúdením nadobudnutia banky MBG.
(14)
Dňa 22. apríla 2013 banka oznámila, že uzavrela dohodu s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (ďalej len „BCP“) o nadobudnutí celého základného imania banky MBG a o podieľaní sa banky BCP na pripravovanom zvýšení kapitálu banky Piraeus.
(15)
HFSF 3. júna 2013 čiastočne konvertoval prvú a druhú preklenovaciu rekapitalizáciu na vlastný kapitál v celkovej výške 5 891 miliónov EUR. HFSF vložil do banky tiež ďalšiu sumu vo výške 1 094 miliónov EUR, ako sa zaviazal v čase, keď banka nadobudla veľkú časť gréckej poľnohospodárskej banky Agricultural Bank of Greece (ďalej len „ATE“) a grécke pobočky troch cyperských bánk (pozri oddiel 1.2). Okrem toho súkromní investori vložili 1 444 miliónov EUR. Celá rekapitalizácia bola v celkovej výške 8 429 miliónov EUR a označuje sa pojmom „rekapitalizácia z jari 2013“.
(16)
Grécke orgány poskytli 19. decembra 2013 Komisii informácie o podmienkach rekapitalizácie z jari 2013.
(17)
Grécke orgány predložili Komisii 25. júna 2014 konečný plán reštrukturalizácie banky (ďalej len „plán reštrukturalizácie“). V rovnaký deň poskytli informácie o štátom zaručenom poskytovaní ELA. Uviedli, že plánujú naďalej poskytovať banke túto podporu likvidity, ako aj štátne záruky na dlhové nástroje a štátne dlžobné úpisy v rámci programu podpory pre grécke banky.
(18)
Komisia uskutočnila v priebehu administratívneho postupu mnohé stretnutia, telekonferencie a výmeny elektronickej pošty so zástupcami gréckych orgánov a banky.
(19)
Grécko akceptuje, že predmetné rozhodnutie sa výnimočne prijíma len v anglickom jazyku.
1.2. POSTUP TÝKAJÚCI SA NADOBUDNUTÝCH PODNIKOV
1.2.1. Postup týkajúci sa banky ATE
(20)
V apríli 2011 Grécko vložilo 1 445 miliónov EUR do banky ATE (táto suma zahŕňala 675 miliónov EUR, ktoré boli pôvodne poskytnuté v rámci gréckej schémy rekapitalizácie). Banka ATE dostala navyše podporu likvidity vo výške 6 103 miliónov EUR. Komisia rozhodnutím z 23. mája 2011 schválila tieto opatrenia na základe plánu reštrukturalizácie banky ATE (ďalej len „rozhodnutie o reštrukturalizácii banky ATE“) (8).
(21)
Grécko sa 29. decembra 2011 podieľalo na emisii s prednostným právom banky ATE vo výške 290 miliónov EUR.
(22)
Grécko predložilo 22. marca 2012 správu centrálnej banky Grécka, v ktorej bolo navrhnuté riešenie krízovej situácie banky ATE prostredníctvom postupu nákupu a prevzatia (9) vybraných aktív a pasív banky ATE (ďalej len „prenesené činnosti banky ATE“), pričom zvyšné aktíva a pasíva sa mali umoriť prostredníctvom konsolidačnej banky.
(23)
V júli 2012 banka oznámila nadobudnutie prevzatím veľkej časti banky ATE, ktorá bola daná do likvidácie.
(24)
HFSF sa v tom čase zaviazal pokryť kapitálové potreby banky vyplývajúce zo získaných aktív. Centrálna banka Grécka dospela 27. januára 2013 k záveru, že kapitálová potreba na regulačné účely v dôsledku nadobudnutia prenesených činností banky ATE bola vo výške 570 miliónov EUR, ktoré má uhradiť HFSF.
(25)
Komisia rozhodnutím z 3. mája 2013 (10) (ďalej len „rozhodnutie o likvidácii banky ATE“) skonštatovala, že podporné opatrenia poskytnuté v čase prevodu prenesených činností banky ATE nepredstavujú štátnu pomoc v prospech banky, ale v prospech prenesených činností banky ATE. Komisia ďalej uviedla, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom, ak plán reštrukturalizácie banky, ktorý teraz zahŕňa prenesené činnosti banky ATE, umožňuje obnovenie jej dlhodobej životnosti.
(26)
V júni 2013 HFSF vložil do banky 570 miliónov EUR v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (11).
1.2.2. Postup týkajúci sa gréckych operácií cyperskej banky Bank of Cyprus, cyperskej ľudovej banky Cyprus Popular Bank a helénskej banky Hellenic Bank (ďalej len „tri cyperské banky“)
(27)
Cyperské orgány, Európska únia, Medzinárodný menový fond (ďalej len „MMF“) a Európska centrálna banka (ďalej len „ECB“) dosiahli 15. marca 2013 po mimoriadnom zasadnutí Euroskupiny (12) politickú dohodu o politike, ktorá má byť základom budúceho makroekonomického ozdravného programu. Medziiným sa najmä dohodlo, že operácie troch cyperských bánk v Grécku sa prevedú na niektorú grécku banku.
(28)
Banka a ďalšie grécke banky vyjadrili záujem o nadobudnutie operácií troch cyperských bánk v Grécku.
(29)
Dňa 22. marca 2013 HFSF povolil banke, aby urobila ponuku na nadobudnutie gréckych pobočiek, vkladov a úverov troch cyperských bánk. Ponuka banky bola podmienená tým, že HFSF poskytne banke vlastný kapitál vo výške rovnajúcej sa cene zaplatenej za vlastný kapitál získaných podnikov.
(30)
Grécke orgány a HFSF podrobne informovali útvary Komisie o vývoji procesu a aj o podmienkach nadobudnutia.
(31)
Banka podpísala 26. marca 2013 dohodu o predaji a prevode s každou z troch cyperských bánk týkajúcu sa ich gréckych činností (vklady, úvery a sieť pobočiek).
(32)
Ako sa dohodlo v marci 2013, HFSF vložil 524 miliónov EUR kapitálu do banky (13) na uspokojenie kapitálových potrieb, ktoré vyplynuli z nadobudnutia týchto aktív.
2. OPIS
2.1. BANKA A JEJ ŤAŽKOSTI
2.1.1. Všeobecný kontext gréckeho bankového sektora
(33)
Reálny hrubý domáci produkt (ďalej len „HDP“) Grécka klesol od roku 2008 do roku 2012 o 20 %, ako je znázornené v tabuľke 1. Grécke banky v dôsledku toho čelili rýchlo rastúcej miere zlyhania úverov poskytnutých gréckym domácnostiam a spoločnostiam (14). Tento vývoj nepriaznivo ovplyvnil výkonnosť aktív gréckych bánk a spôsobil vznik kapitálových potrieb.
Tabuľka 1
Rast reálneho HDP v Grécku, obdobie rokov 2008 - 2013
Grécko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Rast reálneho HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Grécko okrem toho vo februári 2012 zaviedlo výmenu dlhopisov súkromného sektora známu ako zapojenie súkromného sektora (ďalej len „program PSI“). Grécke banky boli zapojené do programu PSI, v priebehu ktorého grécka vláda poskytla existujúcim súkromným držiteľom dlhopisov nové cenné papiere [vrátane nových gréckych štátnych dlhopisov (ďalej len „štátne dlhopisy“), cenných papierov spojených s HDP a platobných zmeniek PSI vydaných Európskym nástrojom finančnej stability (ďalej len „ENFS“)] výmenou za existujúce štátne dlhopisy s nominálnou diskontnou sadzbou 53,5 % a dlhšími splatnosťami (15). Grécke orgány oznámili výsledky tejto výmeny dlhopisov 9. marca 2012 (16). Výmena spôsobila držiteľom dlhopisov značné straty (ktoré centrálna banka Grécka odhaduje v priemernej výške 78 % nominálnej hodnoty starých štátnych dlhopisov pre grécke banky) a kapitálové potreby, ktoré grécke banky spätne zaúčtovali vo svojich finančných výkazoch za rok 2011. Celkové straty spôsobené programom PSI hlavným gréckym bankám sú zhrnuté v tabuľke 2.
Tabuľka 2
Celkové straty hlavných gréckych bánk z programu PSI (v miliónoch EUR)
Banky
Nominálna hodnota štátnych dlhopisov
Nominálna hodnota dlhopisov spojených so štátom
Celková nominálna hodnota
Straty zo štátnych dlhopisov v dôsledku programu PSI
Strata PSI dlhopisov spojených so štátom
Celková hrubá strata PSI
Celková hrubá strata PSI /vlastný kapitál Tier 1 (%)
Celková hrubá strata PSI /celkové aktíva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATE bank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144,
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Zdroj:
Centrálna banka Grécka, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 14.
(35)
Keďže grécke banky čelili značnému nedostatku kapitálu v dôsledku programu PSI a pretrvávajúcej recesie, v memorande o hospodárskej a finančnej politike (ďalej len „MHFP“) druhého programu makroekonomických úprav pre Grécko, na ktorom sa 11. marca 2012 dohodla grécka vláda, Európska únia, MMF a ECB, sa poskytli prostriedky na rekapitalizáciu týchto bánk. Grécke orgány odhadli celkovú potrebu na rekapitalizáciu bánk a náklady na riešenie krízových situácií bánk, ktoré sa mali financovať z tohto programu, vo výške 50 miliárd EUR (17). Táto suma bola vypočítaná na základe stresového testu, ktorý vykonala Centrálna banka Grécka na obdobie od decembra 2011 do konca decembra 2014 (ďalej len „stresový test z roku 2012“) a v ktorom sa vychádzalo z úverových strát odhadnutých spoločnosťou Blackrock (18). Prostriedky na rekapitalizáciu gréckych bánk sú dostupné prostredníctvom fondu HFSF. V tabuľke 3 je zhrnutý výpočet kapitálových potrieb hlavných gréckych bánk podľa výsledkov stresového testu z roku 2012.
Tabuľka 3
Stresový test z roku 2012: kapitálové potreby hlavných gréckych bánk (v miliónoch EUR)
Banky
Prioritný vlastný kapitál Tier 1 (dec. 2011)
Celková hrubá strata PSI (dec. 2011)
Provízie týkajúce sa PSI (jún 2011)
Hrubá kumulovaná strata Prognózy pre úverové riziko
Rezervy na straty z úverov (dec. 2011)
Tvorba interného kapitálu
Cieľový vlastný kapitál Tier 1 (dec. 2014)
Kapitálové potreby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Zdroj:
Centrálna banka Grécka, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 8.
(36)
Podľa MHFP z marca 2012 „banky, ktoré predložia životaschopné plány na zvýšenie kapitálu, dostanú príležitosť uchádzať sa o verejnú podporu a o jej získanie tak, aby boli zachované stimuly súkromného sektora na vloženie kapitálu, čím sa minimalizuje zaťaženie daňovníkov“ (19). Centrálna banka Grécka zistila, že len štyri najväčšie banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka a Alpha Bank) predložili realizovateľné plány na zvýšenie kapitálu (20). Prvú rekapitalizáciu od fondu HFSF dostali v máji 2012.
(37)
Domáce vklady v bankách v Grécku sa v období od konca roka 2009 do júna 2012 znížili celkovo o 37 % z dôvodu recesie a politickej neistoty. Tieto banky museli v snahe o udržanie vkladov platiť vyššie úrokové sadzby. Náklady na vklady sa zvýšili, čím sa znížila čistá úroková marža bánk. Keďže grécke banky nemali prístup k veľkoobchodným finančným trhom, stali sa úplne závislými od financovania Eurosystému (21), z čoho čoraz väčší podiel bol vo forme štátom zaručeného poskytovania ELA zabezpečovaného centrálnou bankou Grécka.
(38)
Grécko spustilo 3. decembra 2012 program odkúpenia nových štátnych dlhopisov, ktoré investori získali v rámci programu PSI, za ceny pohybujúce sa od 30,2 % do 40,1 % ich nominálnej hodnoty (22). Grécke banky sa zúčastňovali na tomto programe spätného odkúpenia, čo viedlo k ďalším stratám v ich súvahách, keďže väčšina účtovných strát (t. j. rozdiel medzi trhovou hodnotou a nominálnou hodnotou) zaúčtovaných z týchto nových štátnych dlhopisov v čase programu PSI sa stala definitívnou a nezvratnou (23).
(39)
V decembri 2012 dostali štyri najväčšie grécke banky od fondu HFSF druhú preklenovaciu rekapitalizáciu.
(40)
Na jar 2013 bola preklenovacia rekapitalizácia štyroch bánk premenená na trvalú rekapitalizáciu v kmeňových akciách, pričom HFSF držal viac ako 80 % podielu každej zo štyroch bánk. HFSF dostal pre banky, ktorým sa podarilo prilákať vopred stanovený objem súkromného kapitálu (banka, Alpha Banka a National Bank of Greece), akcie bez hlasovacieho práva a súkromní investori dostali opčné listy na akcie fondu HFSF.
(41)
Centrálna banka Grécka poverila v júli 2013 poradcu, aby vykonal diagnostickú štúdiu úverových portfólií všetkých gréckych bánk. Tento poradca vykonal prognózy strát z úverov všetkých domácich úverov gréckych bánk, ako aj úverov s gréckym rizikom v zahraničných pobočkách a dcérskych spoločnostiach na tri a pol roka a čas trvania úveru. Z analýzy vyplynuli dve prognózy strát z úverov pre dva makroekonomické scenáre - základný scenár a nepriaznivý scenár. Centrálna banka Grécka vykonala prognózy strát z úverov zahraničných úverových portfólií s použitím rovnakých vstupných údajov od poradcu.
(42)
Centrálna banka Grécka na základe posúdenia poradcu prognóz strát z úverov na jeseň 2013 urobila nový stresový test (ďalej len „stresový test z roku 2013“) na posúdenie odolnosti kapitálovej pozície gréckych bánk v základnom a aj v nepriaznivom scenári. Centrálna banka Grécka posúdila kapitálové potreby s technickou podporou druhého poradcu.
(43)
Hlavné prvky posúdenia kapitálových potrieb v rámci stresového testu v roku 2013 boli: i) prognózy strát z úverov (24) úverových portfólií bánk na konsolidovanom základe pre grécke a pre zahraničné riziko bez existujúcich úverových rezerv a ii) odhadovaná prevádzková ziskovosť bánk v období od júna 2013 do decembra 2016 na základe konzervatívnej úpravy plánov reštrukturalizácie, ktoré boli centrálnej banke Grécka predložené v priebehu štvrtého štvrťroka 2013. V tabuľke 4 je zhrnutý výpočet kapitálových potrieb hlavných gréckych bánk na konsolidovanom základe v základnom scenári pre tento stresový test z roku 2013.
Tabuľka 4
Stresový test z roku 2013: kapitálové potreby gréckych bánk na konsolidovanom základe v základnom scenári (v miliónoch EUR)
Banky
Referenčný vlastný kapitál Tier 1 (jún 2013) (1)
Rezervy na straty z úverov (jún 2013) (2)
Prognózy strát z úverov pre grécke riziko (3)
Prognózy strát z úverov pre zahraničné riziko (25) (4)
Tvorba interného kapitálu (5)
Podiel vlastného kapitálu Tier 1 v rámci stresového testu (dec. 2016) (6)
Kapitálové potreby (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Centrálna banka Grécka oznámila 6. marca 2014 výsledky stresového testu z roku 2013 a požiadala banky, aby do polovice apríla 2014 predložili svoje plány na zvýšenie kapitálu na pokrytie kapitálových potrieb v základnom scenári.
(45)
Od marca 2014 do začiatku mája 2014 banky pokračovali vo zvyšovaní kapitálu.
2.1.2. Príjemca
(46)
Banka poskytuje všeobecné bankové služby hlavne v Grécku a v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánsko, Ukrajina a Cyprus), ako aj v Egypte. Poskytuje celý rozsah bankových a finančných produktov a služieb domácnostiam a podnikom. Pôsobí v retailovom, firemnom a súkromnom bankovníctve, správe aktív, správe pokladne a investičnom bankovníctve. Banka je založená v Grécku a jej akcie sú kótované na Aténskej burze cenných papierov. Banka zamestnávala 30. decembra 2012 celkovo 18 597 osôb (28).
(47)
Banka sa zúčastnila na programe PSI a vymenila štátne dlhopisy a úvery spojené so štátom v nominálnej hodnote 7,7 miliardy EUR. Jej celkové náklady súvisiace s programom PSI boli vo výške 5 911 miliónov EUR pred zdanením a na jej účtoch boli úplne zaevidované v roku 2011 (29). Počas programu spätného odkúpenia v decembri 2012 banka predala nové štátne dlhopisy, ktoré dostala v rámci programu PSI, s výrazným znížením nominálnej hodnoty. Týmto predajom jej vznikli straty z nových štátnych dlhopisov.
(48)
Hlavné číselné údaje banky v decembri 2010, decembri 2011, decembri 2012 a decembri 2012 (konsolidované údaje) sú uvedené v tabuľke 5.
Tabuľka 5
Hlavné údaje banky Piraeus Bank za roky 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a strata
(v miliónoch EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čistý úrokový príjem
1 207
1 194
1 047
1 664
Celkový prevádzkový príjem
1 510
1 245
1 921
2 205
Celkové prevádzkové výdavky
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Príjmy pred rezervami
625
405
989
525
Straty zo zníženia hodnoty na pokrytie úverového rizika
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Straty zo zníženia hodnoty štátnych dlhopisov a úverov oprávnených pre PSI
(5 911)
Negatívny goodwill
351
3 810
Čistý zisk/čistá strata
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Selektívne údaje o objeme
(v miliónoch EUR)
31. decembra 2010
31. decembra 2011
31. decembra 2012 (31)
31. decembra 2013 (32)
Celkové čisté úvery a preddavky zákazníkom
(čisté)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vklady
29 475
21 796
36 971
54 279
Celkové aktíva
57 561
49 352
70 408
92 010
Celkový vlastný kapitál (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
V tabuľke 5 je okrem obrovských strát, ktoré banka utrpela v roku 2011 z programu PSI (5 911 miliónov EUR (33)), ukázané, že príjem banky klesal (čo je okrem iného zapríčinené vyššími nákladmi na vklady) a že banka do polovice roka 2012 zaznamenávala vysoké a rastúce straty zo zníženia hodnoty svojich úverových portfólií v Grécku a v zahraničí. Pozíciu likvidity banky nepriaznivo ovplyvnili odlevy vkladov. Táto situácia sa mierne zlepšila po tom, čo banka začala realizovať nadobudnutia v júli 2012.
(50)
Centrálna banka Grécka na základe stresového testu z roku 2013 odhadla kapitálové potreby banky v základnom scenári na 465 miliónov EUR.
(51)
Banka v marci 2014 pokračovala vo zvyšovaní kapitálu v objeme 1 752 miliónov EUR na pokrytie kapitálových potrieb uvedených v odôvodnení 50 a na splatenie 940 miliónov EUR v prioritných akciách držaných Gréckom (34). HFSF sa voči banke na rozdiel od zvýšenia kapitálu banky Eurobank v apríli 2014 nezaviazal, že v prípade nedostatočného súkromného dopytu poskytne v rámci zvýšenia kapitálu kapitálovú injekciu. Zvýšenie kapitálu banky sa dosiahlo prostredníctvom ponúknutia podielu bez predkupného práva na predaj (to znamená zvýšenie kapitálu so zrušením predkupných práv akcionárov) medzinárodným investorom a prostredníctvom verejnej ponuky v Grécku. Cena upisovania bola stanovená na 1,70 EUR za akciu.
(52)
Banka po zvýšení kapitálu 22. mája 2014 oznámila, že splatila Grécku prioritné akcie v celkovej hodnote 750 miliónov EUR (35).
2.2. NADOBUDNUTIA GRÉCKYCH BANKOVÝCH ČINNOSTÍ BANKOU
2.2.1. Nadobudnutie banky ATE
(53)
Grécko založilo banku ATE v roku 1929 ako neziskovú organizáciu. Banka ATE bola do začiatku 90. rokov minulého storočia špecializovanou finančnou inštitúciou, ktorá v mene gréckeho štátu podporovala rozvoj poľnohospodárskeho odvetvia. Spoločnosť bola v decembri 2000 kótovaná na Aténskej burze cenných papierov. Grécko bolo 14. novembra 2011 hlavným akcionárom banky ATE s podielom vo výške 89,9 %.
(54)
ATE pôsobila vo všetkých bankových činnostiach, v retailovom a aj vo firemnom bankovníctve, poskytovala finančné služby, ako sú napríklad poisťovacie činnosti a lízingové činnosti, a nadobudla veľké podiely v spoločnostiach pôsobiacich v nefinančných odvetviach vrátane odvetvia výroby cukru a mliekarenského odvetvia.
(55)
V júli 2012 ATE poskytovala svoje služby prostredníctvom svojej siete 468 pobočiek a zamestnávala 5 024 ľudí. V júli 2012 boli jej celkové vklady vo výške 14,9 miliardy EUR pre celkové aktíva v hodnote 21,8 miliardy EUR (36).
(56)
ATE poskytovala od roku 2006 svoje služby aj mimo Grécka so 74 % podielom v banke ATE Bank Romania a podielom vo výške 20,3 % na základnom imaní a 25 % prioritných akcií v banke AIKBanka Serbia.
(57)
Ťažkosti banky ATE vznikli pred krízou štátneho dlhu Grécka najmä v dôsledku zlej kvality aktív a tradične nízkej ziskovosti pred znížením hodnoty. Navyše grécka kríza štátneho dlhu postihla všetky grécke banky vrátane banky ATE dvoma spôsobmi: i) strata prístupu Grécka k medzinárodným trhom s dlhovým financovaním závažne ovplyvnila pozíciu likvidity gréckych bánk a ii) kvalita aktív sa zhoršila a zvýšili sa zníženia hodnoty.
(58)
Grécko v apríli 2011 vložilo 1 445 miliónov EUR do banky ATE (táto suma zahŕňala 675 miliónov EUR, ktoré boli pôvodne poskytnuté v rámci gréckeho opatrenia rekapitalizácie). ATE dostala navyše podporu likvidity vo výške 6 103 miliónov EUR. Komisia schválila tieto opatrenia v rozhodnutí o reštrukturalizácii banky ATE.
(59)
Stav kapitálu banky ATE sa však napriek tomu v druhej polovici roku 2011 zhoršil, čo bolo zapríčinené najmä jej účasťou na programe PSI. Ako je znázornené v tabuľke 2, jej celkové náklady súvisiace s programom PSI boli vo výške približne 4 329 miliónov EUR pred zdanením a na jej účtoch boli plne zaevidované v roku 2011. Ako je znázornené v tabuľke 3, kapitálové potreby prenesených činností banky ATE boli odhadnuté vo výške 4 920 miliónov EUR.
(60)
Grécko predložilo 22. marca 2012 správu vypracovanú centrálnou bankou Grécka, v ktorej bolo navrhnuté zrušenie banky ATE prostredníctvom postupu nákupu a prevzatia prenesených činností banky ATE, pričom zvyšné aktíva a pasíva by sa umorili prostredníctvom konsolidačnej banky. Banka a iná veľká grécka banka predložili fondu HFSF nezáväzné ponuky. Predstavenstvo HFSF schválilo 26. júla 2012 ponuku banky.
(61)
Centrálna banka Grécka previedla 27. júla 2012 banke prenesené činnosti banky ATE (37).
(62)
Keďže prenesené činnosti banky ATE obsahovali menej aktív v reálnej hodnote ako pasív, HFSF musel v súlade s rozhodnutím centrálnej banky Grécka z 28. januára 2013 vyrovnať rozdiel medzi prenesenými aktívami a prenesenými pasívami, t. j. medzeru vo financovaní. Centrálna banka Grécka na základe skontrolovaných údajov určila, že medzera vo financovaní je vo výške 7 471 miliónov EUR a HFSF poskytol banke dlhopisy Európskeho nástroja finančnej stability (ďalej len „dlhopisy ENFS“) v hodnote 7 471 miliónov EUR.
(63)
HFSF sa ďalej zaviazal poskytnúť banke kapitál na kapitalizáciu prenesených činností banky ATE vo výške 9 %. Táto suma bola najprv odhadnutá na 500 miliónov EUR, ale konečná suma bola stanovená na 570 miliónov EUR. HFSF vložil v rámci rekapitalizácie z jari 2013 konečnú sumu do banky za kmeňové akcie.
(64)
Banka získala prenesené činnosti banky ATE za kúpnu cenu 95 miliónov EUR.
2.2.2. Nadobudnutie banky Geniki
(65)
Banka Geniki bola založená v roku 1937. Geniki poskytovala finančné služby v odvetviach retailového bankovníctva, firemného bankovníctva a služby kapitálového trhu. Société Générale nadobudla v roku 2004 väčšinu podielov banky Geniki. K 31. decembru 2012 Geniki prevádzkovala 104 pobočiek a zamestnávala 1 391 zamestnancov (38). Celkové aktíva boli vo výške 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvery boli vo výške 1,9 miliardy EUR a vklady približne vo výške 2 miliardy EUR (39).
(66)
Kríza štátneho dlhu Grécka veľmi negatívne ovplyvnila výkonnosť bankového odvetvia. Navyše účasť gréckych bánk na programe PSI viedla k rýchlemu zhoršovaniu ich stavu kapitálu. Ako je znázornené v tabuľke 2, celkové náklady banky Geniki súvisiace s programom PSI boli vo výške približne 292 miliónov EUR pred zdanením a na jej účtoch boli úplne zaevidované v roku 2011. Ako je znázornené v tabuľke 3, výška kapitálových potrieb banky Geniki bola odhadnutá vo výške 281 miliónov EUR a bola vypočítaná na základe stresového testu, ktorý vykonala centrálna banka Grécka.
(67)
Société Générale oslovila v júni 2012 v úsilí predať banku Geniki všetky štyri veľké grécke banky. Banka bola jediným záujemcom o nadobudnutie banky Geniki.
(68)
Rokovania medzi Société Générale a bankou o predaji banky Geniki viedli 19. októbra 2012 k oficiálnej dohode, že: i) Société Générale predá a banka kúpi 99,08 % podiel, ktorý Société Générale má v banke Geniki a že ii) Société Générale postúpi a prevedie a banka nadobudne 100 % zvýšenie základného imania banky Geniki, ktoré Société Générale vykonala a vykoná v budúcnosti. Société Générale nakoniec súhlasila s vykonaním preddavkovej platby vo výške približne 290 miliónov EUR v prospech banky Geniki a s upísaním dlhopisu vydaného bankou v hodnote približne 170 miliónov EUR. Banka potom nadobudla banku Geniki za 1 milión EUR.
(69)
Banka oznámila 14. decembra 2012, že nadobudnutie podielu spoločnosti Société Générale v banke Geniki je ukončené.
2.2.3. Nadobudnutie gréckych operácií troch cyperských bánk
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank boli v príslušnom poradí založené v rokoch 1899, 1901 a 1976.
(71)
Európska únia, MMF a ECB dosiahli po mimoriadnom zasadnutí Euroskupiny, ktoré sa konalo 15. marca 2013, dohodu o hlavných parametroch záchranného plánu pre Cyprus. Helénska rada pre systémovú stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board - „HSSB“) jednomyseľne navrhla prevod gréckych aktív a pasív pobočiek troch cyperských bánk v Grécku existujúcej gréckej banke. HSSB konkrétne uviedla, že „[…] (40) dohoda v plnej miere ochraňuje vkladateľov gréckych pobočiek [troch cyperských bánk], chráni grécky verejný záujem a finančnú stabilitu a nezaťažuje verejný dlh Grécka“.
(72)
Centrálna banka Grécka bola poverená preskúmaním možného záujmu gréckych bánk a v tejto súvislosti vyzvala na prejavenie záujmu. HSSB navyše súhlasila s tým, že pokryje kapitálové potreby (nadobúdateľa), ktoré vyplynú z nadobudnutia gréckych pobočiek troch cyperských bánk.
(73)
V tabuľke 6 sú zhrnuté aktíva a pasíva troch cyperských bánk, ktoré boli nakoniec prevedené banke (ďalej len „cyperské prenesené činnosti“).
Tabuľka 6
Prenesené činnosti troch cyperských bánk
Prenesené činnosti
Aktíva
Všetky grécke úvery vrátane lízingu a faktoringu
Úvery na financovanie lodí a iné úvery, ktoré pochádzajú z Grécka a sú v ňom spravované
Dlhodobý majetok (bez odložených daňových pohľadávok)
Pasíva
Všetky vklady troch cyperských bánk zhromaždené v Grécku
Zdroj:
Hlavné prvky „Odčlenenie a predaj gréckych aktív cyperských bánk“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) z 10. apríla 2013.
(74)
Aktíva prevedené banke boli v hodnote približne 18,9 miliardy EUR a pasíva boli v približnej hodnote 15 miliárd EUR. Strany transakcie sa však dohodli, že vezmú do úvahy výšku strát predpokladaných v správe PIMCO pre banky na Cypre v nepriaznivom scenári (41). Podľa správy PIMCO hodnota aktív, ktorá sa mala previesť banke, bola v približnej výške 16,5 miliardy EUR. Prenesené pasíva boli v približnej výške 14,5 miliardy EUR.
(75)
Dňa 21. a 22. marca 2013 predložili nezáväzné ponuky len tri banky vrátane banky.
(76)
HFSF udelil 22. marca 2013 svoj súhlas s nadobudnutím operácií troch cyperských bánk v Grécku bankou. Banka celkovo za nadobudnutie cyperských prenesených činností zaplatila 524 miliónov EUR. Konkrétne bolo dohodnuté, že banka zaplatí 237 miliónov EUR za nadobudnutie prenesených činností banky Bank of Cyprus, 258 miliónov EUR za nadobudnutie prenesených činností banky Cyprus Popular Bank a 29 miliónov EUR za nadobudnutie prenesených činností banky Hellenic Bank.
(77)
V júni 2013 HFSF v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (42) vložil 524 miliónov EUR kapitálu do banky na pokrytie kúpnej ceny, ktorú banka zaplatila.
2.2.4. Nadobudnutie banky MBG
(78)
MBG bola založená v roku 2000. MBG k 31. decembru 2012 prevádzkovala 119 pobočiek a zamestnávala 1 174 zamestnanc (43).
(79)
Banka podpísala 22. apríla 2013 konečnú dohodu s bankou BCP o nadobudnutí celého základného imania banky MBG a účasti banky BCP na pripravovanom zvýšení kapitálu banky.
(80)
Banka BCP mala na základe tejto dohody prispieť 400 miliónmi EUR na regulačnú rekapitalizáciu banky MBG (z čoho banka BCP v decembri 2012 už prispela 139 miliónmi EUR) prostredníctvom premeny podriadených úverov a nadriadených úverov poskytnutých bankou BCP banke MBG na vlastný kapitál. MBG mala okrem toho všetko financovanie, ktoré jej poskytla banka BCP v minulosti, splatiť v dvoch tranžiach: suma 650 miliónov EUR mala byť zaplatená k dátumu ukončenia transakcie a suma približne vo výške 250 miliónov EUR mala byť zaplatená do šiestich mesiacov od ukončenia transakcie. Banka BCP mala dať 400 miliónov EUR na rekapitalizáciu banky prostredníctvom súkromného umiestnenia s vylúčením predkupných práv. Banka mala potom nadobudnúť úplne rekapitalizovanú banku MBG za 1 milión EUR.
(81)
Banka oznámila 19. júna 2013 ukončenie nadobudnutia banky MBG.
2.2.5. Prehľad kumulovaného účinku nadobudnutí
(82)
V tabuľke 7 je uvedený prehľad účinkov za sebou nasledujúcich nadobudnutí na veľkosť a formu banky v Grécku (žiadny z nadobudnutých subjektov nemal zahraničné aktíva okrem prenesených činností banky ATE, ktoré obsahovali malé rumunské aktíva). Banka má v dôsledku týchto nadobudnutí najväčší podiel na gréckom trhu s vkladmi a úvermi.
Tabuľka 7
Účinok za sebou nasledujúcich nadobudnutí na veľkosť banky Piraeus v Grécku
31. december 2012
Len Grécko
Samotná banka Piraeus
ATE
Geniki
Cyperské banky
MBG
NOVÁ SKUPINA
Hrubé úvery
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
časť novej skupiny
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Čisté úvery
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
časť novej skupiny
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vklady
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
časť novej skupiny
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zamestnanci
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
časť novej skupiny
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Pobočky
325
460
104
307
120
1 316
časť novej skupiny
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Zdroj:
Údaje, ktoré 10. júna 2014 predložila banka Piraeus Bank.
2.3. OPATRENIA POMOCI
2.3.1. Opatrenia pomoci poskytnuté banke v rámci programu podpory pre grécke banky (opatrenia L1 a A)
(83)
Banka získala v rámci programu podpory pre grécke banky viaceré formy pomoci v rámci opatrenia rekapitalizácie, opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov.
2.3.1.1. Štátna podpora likvidity v rámci opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov (opatrenie L1)
(84)
Banka mala a naďalej má prospech z pomoci v rámci opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov. Táto pomoc bude v tomto rozhodnutí ďalej opisovaná ako „opatrenie L1“. Banka vydala v roku 2010 dlhopisy zaručené štátom v celkovej hodnote 9,9 miliardy EUR. Grécko banke požičalo aj štátne dlhopisy v hodnote 1 289 miliónov EUR. Nesplatená suma štátnych dlhopisov na konci marca 2014 bola 1 024 miliónov EUR (44).
(85)
Grécke orgány v pláne reštrukturalizácie pre banku, ktorý grécke orgány predložili Komisii 25. júna 2014, požadovali povolenie na pokračovanie v poskytovaní záruk a štátnych dlhopisov banke v rámci programu podpory pre grécke banky počas obdobia reštrukturalizácie, ak by nastala potreba takejto podpory likvidity, aj keď sa nepredpokladá, že k tomu príde.
2.3.1.2. Štátna rekapitalizácia poskytovaná v rámci opatrenia rekapitalizácie (opatrenie A)
(86)
Banka dostala v máji 2009 a v decembri 2011 v rámci opatrenia rekapitalizácie programu podpory pre grécke banky od Grécka kapitálové injekcie vo výške 370 miliónov EUR a 380 miliónov EUR, t. j. v celkovej výške 750 miliónov EUR (opatrenie A), čo zodpovedá približne 2,1 % rizikovo vážených aktív (45) banky v danom čase.
(87)
Rekapitalizácia bola vo forme prioritných akcií upísaných Gréckom, ktoré mali kupón 10 % a splatnosť päť rokov.
(88)
Banka odkúpila prioritné akcie 22. mája 2014, ako je opísané v odôvodnení 52.
2.3.2. Štátom zaručené poskytovanie ELA (opatrenie L2)
(89)
ELA je výnimočné opatrenie, ktoré umožňuje solventnej finančnej inštitúcii, ktorá má prechodné problémy s likviditou, získať financovanie z Eurosystému bez toho, že by táto operácia bola súčasťou jednotnej menovej politiky. Úroková sadzba, ktorú finančná inštitúcia platí za poskytovanie ELA, je o […] bázických bodov vyššia ako úrok, ktorý platí za bežné refinancovanie centrálnej banky.
(90)
Centrálna banka Grécka je zodpovedná za program ELA, čo znamená, že všetky náklady na tento program a riziká z neho vyplývajúce znáša centrálna banka Grécka (46), ktorá zabezpečuje aj poskytovanie ELA. Grécko poskytlo centrálnej banke Grécka štátnu záruku, ktorá sa vzťahuje na celkovú výšku ELA poskytovanú centrálnou bankou Grécka. Prijatie článku 50 ods. 7 zákona č. 3943/2011, ktorým sa zmenil článok 65 ods. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministrovi financií poskytnúť záruky v mene štátu centrálnej banke Grécka na ochranu nárokov centrálnej banky Grécka voči úverovým inštitúciám. Banky, ktoré využívajú poskytovanie ELA, musia štátu platiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov.
(91)
Banka 31. decembra 2011 využívala 11,64 miliardy EUR štátom zaručeného poskytovania ELA a 31. decembra 2012 využívala banka 31,4 miliardy EUR štátom zaručeného poskytovania ELA (47). Banka po prudkom poklese v roku 2013 využívala na konci daného roka štátom zaručené poskytovanie ELA vo výške len 750 miliónov EUR.
2.3.3. Opatrenia pomoci poskytnuté banke prostredníctvom fondu HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)
(92)
Banka mala od roku 2012 prospech z viacerých opatrení na podporu kapitálu poskytovaných fondom HFSF. V tabuľke 8 je uvedený prehľad týchto opatrení pomoci.
Tabuľka 8
Opatrenia pomoci poskytnuté banke prostredníctvom fondu HFSF
Prvá preklenovacia rekapitalizácia - máj 2012
(v miliónoch EUR)
Druhá preklenovacia rekapitalizácia - dec. 2012
(v miliónoch EUR)
Záväzný prísľub - dec. 2012
(v miliónoch EUR)
Účasť na rekapitalizácii z mája 2013
(v miliónoch EUR) (48)
Opatrenie
B1
B2
B3
B4
Suma
(v miliónoch EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)
(93)
V odôvodneniach 14 až 33 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus je uvedený podrobný opis prvej preklenovacej rekapitalizácie z mája 2012 (opatrenie B1). Kontext a hlavné prvky tohto opatrenia sú uvedené v tomto oddiele.
(94)
HFSF poskytol banke 20. apríla 2012 list, v ktorom sa zaviazal na účasti na plánovanom zvýšení základného imania banky sumou až 5 miliárd EUR.
(95)
Fond HFSF previedol banke v rámci opatrenia B1 v máji 2012 dlhopisy ENFS v hodnote 4,7 miliardy EUR v súlade s ustanoveniami o preklenovacích rekapitalizáciách stanovených v zákone č. 3864/2010, ktorým sa zriaďuje fond HFSF (ďalej len „zákon o HFSF“). Komisia v odôvodnení 53 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus uviedla: „Preklenovacia rekapitalizácia ukončená 28. mája 2012 je realizovaním záväzku prijatého v záväznom prísľube, a preto pokračovaním rovnakej pomoci.“ Sumy poskytnuté v záväznom prísľube a v prvej preklenovacej rekapitalizácii vypočítala centrálna banka Grécka s cieľom zabezpečiť, aby banka dosiahla celkový podiel kapitálu vo výške 8 % k 31. decembru 2011, čo je dátum retroaktívneho zaúčtovania preklenovacej rekapitalizácie v záznamoch banky. Ako vyplýva z tabuľky 3, opatrenie B1 pokrylo len časť celkových kapitálových potrieb určených v stresovom teste z roku 2012. Banka mala zvýšiť kapitál prostredníctvom budúceho zvýšenia kapitálu a preklenovacou rekapitalizáciou sa mala len zachovať oprávnenosť banky na financovanie ECB do času, kým sa zrealizuje zvýšenie kapitálu.
(96)
V dohode pred upísaním medzi bankou a fondom HFSF bolo pre obdobie od dátumu prvej preklenovacej rekapitalizácie do dátumu konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na kmeňové akcie a ďalšie konvertibilné finančné nástroje stanovené, že banka musí fondu HFSF platiť ročný poplatok vo výške 1 % nominálnej hodnoty obligácií ENFS a že všetky výplaty kupónov a vzniknuté úroky obligácií ENFS za toto obdobie sa budú počítať ako ďalší kapitálový príspevok zo strany fondu HFSF pre banku (49).
2.3.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)
(97)
Banka vykázala na jeseň 2012 ďalšie straty. Jej kapitál preto opäť klesol pod minimálne kapitálové požiadavky potrebné na to, aby bola oprávnená na refinancovanie ECB.
(98)
V dôsledku toho bola potrebná druhá preklenovacia rekapitalizácia. Fond HFSF zrealizoval 20. decembra 2012 druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 553 miliónov EUR (opatrenie B2), ktorá bola opäť zaplatená prevedením obligácií ENFS banke.
2.3.3.3. Záväzný prísľub z 20. decembra 2012 (opatrenie B3)
(99)
Fond HFSF dal banke okrem druhej preklenovacej rekapitalizácie 20. decembra 2012 záväzný prísľub svojej účasti na zvýšení základného imania banky a na konvertibilných nástrojoch, ktoré sa mali vydať, v celkovej výške až 1 082 miliónov EUR (opatrenie B3).
(100)
Celková výška dvoch preklenovacích rekapitalizácií (opatrenia B1 a B2) a ďalšej sumy prisľúbenej v decembri 2012 (opatrenie B3) znamenali, že fond HFSF sa zaviazal pokryť celkové kapitálové potreby určené v stresovom teste z roku 2012 (7 335 miliónov EUR (50)).
2.3.3.4. Účasť fondu HFSF na rekapitalizácii z jari 2013 (opatrenie B4) a čiastočné splatenie opatrení B1 a B2
(101)
Na všeobecnom zhromaždení akcionárov banky, ktoré sa konalo 23. apríla 2013, sa schválilo zvýšenie základného imania o 8 429 miliónov EUR (51). Táto suma bola vypočítaná ako súčet týchto súm:
i)
7 335 miliónov EUR na pokrytie kapitálových potrieb určených v stresovom teste z roku 2012; z tejto sumy fond HFSF upísal 5 891 miliónov EUR (opatrenie B4) a súkromní investori upísali 1 444 miliónov EUR;
ii)
570 miliónov EUR, ktoré vložil fond HFSF na splnenie regulačných kapitálových požiadaviek, ktoré vyplynuli z nadobudnutého podniku ATE Bank, ako sa zaviazal v júli 2012; Komisia toto opatrenie posúdila v rozhodnutí o likvidácii banky ATE, v ktorom určila, že nepredstavuje pomoc banke;
iii)
524 miliónov EUR, ktoré fond HFSF vložil na splnenie kapitálových potrieb, ktoré vyplynuli zo zaplatenia kúpnej ceny za grécke operácie troch cyperských bánk; táto časť zvýšenia kapitálu predstavuje opatrenie C (52).
(102)
Cena za nové akcie bola stanovená na 1,70 EUR za akciu, čo zodpovedá 50 % podľa objemu obchodu váženému burzovému kurzu počas 50 obchodných dní pred jeho určením.
(103)
Predstavenstvo banky oznámilo 3. júna 2013 vydanie 3 888 268 914 nových akcií s nominálnou hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,70 EUR za akciu (53). Banka 28. júna 2013 (54) oznámila, že predstavenstvo potvrdilo plné zaplatenie celkového zvýšenia kapitálu v akciách v celkovej hodnote 8 429 miliónov EUR vrátane emisných ážií.
(104)
Celková súkromná účasť na zvýšení základného imania banky bola vo výške 1 444 miliónov EUR (55). Táto suma zahŕňa účasť banky BCP opísanú v odôvodnení 80.
(105)
Účasť fondu HFSF na zvýšení základného imania banky bola teda vo výške 6 985 miliónov EUR.
(106)
Fond HFSF sa ihneď po rekapitalizácii z jari 2013 stal väčšinovým akcionárom banky s podielom 81 % (56). Fond HFSF vydal opčné listy a súkromným investorom dal bezodplatne jeden opčný list za každú upísanú akciu (57). Každý opčný list predstavuje právo kúpiť 4,48 akcií fondu HFSF v stanovených intervaloch a za realizačné ceny. Prvý realizačný dátum bol 2. január 2014, a potom je možné opčné listy uplatniť každých šesť mesiacov do 2. januára 2018. Realizačná cena je rovná cene upisovania 1,70 EUR zvýšenej o ročný úrok (4 % za prvý rok, 5 % za druhý rok, 6 % za tretí rok, 7 % za štvrtý rok a potom 8 % na ročnom základe za posledných šesť mesiacov) (58).
(107)
V zákone o HFSF v znení zmien z roku 2014 sa stanovuje, že v prípade emisie s prednostným právom možno upravovať len realizačnú cenu opčných listov. Navyše sa každá takáto úprava vykoná ex post a len do výšky realizovaných výnosov z predaja predkupných práv fondu HFSF. V prípade zvýšenia základného imania bez predkupných práv nie je ustanovená žiadna úprava.
2.3.4. Opatrenia pomoci pre nadobudnuté podniky (opatrenie C)
2.3.4.1. Opatrenia pomoci pre banku ATE
(108)
Ako je uvedené v odôvodnení 58, banka ATE v čase rozhodnutia o reštrukturalizácii banky ATE už mala prospech z opatrenia pomoci.
(109)
Grécky štát vložil v decembri 2011 sumu 290 miliónov EUR do banky ATE.
(110)
Uznesenie z 27. júla 2012 opísané v odôvodneniach 62 a 63 zahŕňalo aj ďalšiu podporu od štátu. Fond HFSF dal banke dlhopisy ENFS v hodnote 7 471 miliónov EUR na pokrytie medzery vo financovaní. Fond HFSF prisľúbil tiež rekapitalizovať banku vo výške 570 miliónov EUR.
(111)
Celkovo dosahuje pomoc súvisiaca s postupom nákupu a prevzatia výšku 8 041 miliónov EUR.
2.3.4.2. Opatrenia pomoci pre grécke operácie troch cyperských bánk (opatrenie C)
(112)
Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 77 a 101, HFSF dal v čase nadobudnutia gréckych operácií troch cyperských bánk prísľub poskytnúť banke kapitál vo výške 524 miliónov EUR (opatrenie C). Tento prísľub bol realizovaný v júni 2013 (59).
2.4. PLÁN REŠTRUKTURALIZÁCIE
2.4.1. Domáce operácie
(113)
Banka sa prostredníctvom plánu reštrukturalizácie zameria na svoje kľúčové bankové činnosti v Grécku.
(114)
Hlavným cieľom je prinavrátiť jej gréckym bankovým operáciám ziskovosť a životaschopnosť. Plán reštrukturalizácie obsahuje na tento účel viaceré opatrenia zamerané na vylepšenie prevádzkovej efektívnosti banky a jej čistej úrokovej marže, ako aj opatrenia zamerané na vylepšenie stavu jej kapitálu a štruktúry súvahy.
(115)
Pokiaľ ide o prevádzkovú efektívnosť, banka už spustila rozsiahly program racionalizácie.
(116)
Banka od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2013 znížila svoju fyzickú prítomnosť v Grécku celkovo o 322 pobočiek, v čom je zohľadnená reštrukturalizácia nadobudnutých subjektov po dátume nadobudnutia. Banka v roku 2014 udržala toto tempo, keď v prvom semestri zatvorila už […] pobočiek.
Tabuľka 9
Reštrukturalizácia gréckej siete pobočiek od roku 2010 do 1. polovice roka 2014
Obdobie
2011
2012
2013
1. pol. 2014
Celkový počet pobočiek na začiatku obdobia alebo k dátumu nadobudnutia
360
918
1 316
1 037
z toho Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
cyperské pobočky
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Celkový počet na konci obdobia
346
889
1 037
899
Celkový počet zatvorených pobočiek v danom období
14
29
279
138
Zdroj:
Plán reštrukturalizácie predložený 25. júna 2014, s. 40 a s. 125, výročné správy za roky 2011 a 2012.
(117)
Banka znížila v období rokov 2011 až 2013 aj celkový počet zamestnancov svojich bankových a nebankových činností v Grécku o 2 519 zamestnancov. Z toho 2 114 odchodov zamestnancov predstavovali dobrovoľné odchody v rámci programu dobrovoľných odchodov realizovaného bankou.
Tabuľka 10
Zníženie počtu gréckych zamestnancov v období rokov 2010 - 2013
Obdobie
2011
2012
2013
Celkový počet zamestnancov na začiatku obdobia alebo k dátumu nadobudnutia
6 370
12 616
18 628
z toho Piraeus
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
cyperské pobočky
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Celkový počet na konci obdobia
6 172
12 365
16 558
Zníženie počtu zamestnancov
198
251
2 070
Zdroj:
Plán reštrukturalizácie predložený 25. júna 2014, s. 40 a s. 125, výročné správy za roky 2011 a 2012.
(118)
Banka plánuje od decembra 2013 do konca roku 2017 v Grécku ďalšie znižovanie počtu svojich zamestnancov (zo 16 558 na […] zamestnancov) a veľkosti svojej siete pobočiek (z 1 307 na […] pobočiek). (60) […]
(119)
Vyššia efektívnosť, pokiaľ ide o pobočky a personál, pomôže znížiť celkové náklady gréckych činností banky o […] % z 1 394 miliónov EUR na predbežnom základe v roku 2013 na […] miliónov (61) EUR v roku 2017 (62). V dôsledku toho by mal predpokladaný pomer nákladov k výnosom jej gréckych činností na konci obdobia reštrukturalizácie klesnúť pod […] %.
(120)
V pláne reštrukturalizácie je tiež opísané, ako banka zníži svoje náklady na financovanie, čo je podstatné na obnovenie životaschopnosti. Banka predpokladá, že bude môcť platiť nižšie úrokové sadzby zo svojich vkladov s ohľadom na stabilnejšie prostredie, a najmä na predpokladanú stabilizáciu a oživenie gréckeho hospodárstva, ktoré by mali od roku 2014 začať rásť. Predpokladá sa, že rozpätia platené za vklady budú v Grécku klesať (63). Toto zníženie rozpätí by sa malo dosiahnuť najmä platením omnoho nižších úrokových sadzieb na termínované vklady. Podobne sa zníži závislosť banky od poskytovania ELA a širšieho financovania Eurosystému z viac ako 45 % jej celkových aktív v roku 2012 na menej ako […] % v roku 2017 (64).
(121)
V pláne reštrukturalizácie sa predpokladá, že banka posilní aj svoju súvahu. Jej pomer čistých úverov k vkladom v Grécku sa zníži na […] % v roku 2017 (zo 114 % v roku 2013 (65)) a zároveň sa ďalej zlepší jej kapitálová primeranosť.
(122)
Ďalšou prioritou banky je riadenie nesplácaných úverov. Banka vylepší svoje úverové postupy, pokiaľ ide o vznik úverov (lepšie zabezpečenie a znížené limity) a aj riadenie nesplácaných úverov. Pomer nesplácaných úverov sa priblíži […] % v […] a potom začne klesať, na konci obdobia reštrukturalizácie sa predpokladá miera približne […] % (66). Cena rizika (odpisy strát z úverov) sa zníži takmer z 2 miliárd EUR v roku 2013 na menej ako […] miliónov EUR v roku 2018 (67).
(123)
Vylepšenie prevádzkovej účinnosti, zvýšenie čistej úrokovej marže a zníženie ceny rizika umožnia banke dosiahnuť v Grécku ziskovosť od roku […]. Banka predpokladá, že jej zisky pre domáce činnosti presiahnu v roku 2018 […] miliárd EUR.
2.4.2. Medzinárodné bankové činnosti
(124)
Banka už začala na zvýšenie ziskovosti svojich zahraničných činností realizovať vo svojej medzinárodnej sieti značný program znižovania nákladov. Od konca roka 2011 do marca 2014 sa počet zamestnancov znížil o 10 % zo 6 634 na 5 948 a počet pobočiek o 18 % zo 499 na 410 (68). Zjednodušila sa aj štruktúra medzinárodného portfólia banky s cieľom znížiť nákladovú základňu (69).
(125)
V pláne reštrukturalizácie je zdôraznená potreba znížiť závislosť zahraničných dcérskych spoločností od ich gréckej materskej spoločnosti, pokiaľ ide o ich potreby financovania, a pokračovať v zabezpečovaní kapitálovej pozície banky.
(126)
Banka predala v septembri 2012 svoju americkú dcérsku spoločnosť, ktorá predstavovala 0,7 miliardy EUR aktív (13 pobočiek a 158 zamestnancov).
(127)
Banka do konca júna 2018 zníži expozíciu svojich zahraničných aktív na […] miliárd EUR. Toto číslo predstavuje zníženie o […] % (70) v porovnaní s koncom roka 2012 (71).
(128)
Zníženie zahraničných aktív bude o niečo menšie - na […] miliárd EUR - v prípade […] (72). V takomto prípade dosiahne celkové zníženie zahraničných aktív v porovnaní s koncom roka 2012 mieru […] %.
(129)
Banka sa však namiesto dodržania vyššie uvedenej hranice celkových aktív na konci júna 2018 môže rozhodnúť stiahnuť investície vo výške […] (73). V takomto prípade budú zachované činnosti na konci roka 2012 predstavovať najviac […] % celkových zahraničných činností banky.
(130)
Banka zníži svoje celkové financovanie pre zahraničné dcérske spoločnosti.
2.4.3. Získanie súkromného kapitálu a príspevok existujúcich akcionárov a podriadených veriteľov
(131)
Banka získala významný objem kapitálu na trhu, a tým znížila štátnu pomoc, ktorú potrebovala.
(132)
Banka najprv získala určitý súkromný kapitál v roku 2011 prostredníctvom emisie s predkupným právom vo výške 807 miliónov EUR (74). Ako je uvedené v odôvodnení 104, banke sa podarilo prostredníctvom rekapitalizácie z jari 2013 získať kapitál aj od súkromných investorov. Rekapitalizácia z jari 2013 tiež veľmi oslabila existujúcich akcionárov, keďže po rekapitalizácii z jari 2013 držal fond HFSF 81 % akcií banky a noví investori 17 %, čo existujúcim akcionárom ponechalo podiel len vo výške 2 %. Od roku 2008 neboli v peňažných prostriedkoch vyplatené žiadne dividendy.
(133)
Banka získala v apríli 2014 na trhu kapitál vo výške 1 750 miliónov EUR na pokrytie svojich ďalších kapitálových potrieb a na splatenie prioritných akcií držaných Gréckom. Nové akcie boli vydané za 1,70 EUR, čo je cena, ktorú HFSF zaplatil v rámci rekapitalizácie z jari 2013.
(134)
Banka navyše vytvorila kapitál odkúpením vlastných hybridných a podriadených dlhových nástrojov za zníženú nominálnu hodnotu. Banka v marci 2012 ponúkla spätne odkúpiť niektoré hybridné nástroje a nástroje nižšej úrovne Tier 2. Cena, ktorá bola určená na základe trhovej hodnoty a vrátane ážia vo výške najviac desať percentuálnych bodov, bola stanovená na 37 % nominálnej hodnoty pre hybridný nástroj a 50 % nominálnej hodnoty pre nástroj nižšej úrovne Tier 2. Príslušné miery účasti boli 52,8 % a 18,2 %. Banka začala v máji 2013 ďalšie riadenie pasív na spätné odkúpenie nesplatených cenných papierov v hodnote až 321 miliónov EUR. Miera účasti bola 20 %. Tieto za sebou nasledujúce spätné odkúpenia viedli k celkovému kapitálovému zisku vo výške približne 120 miliónov EUR (75).
2.5. ZÁVÄZKY GRÉCKYCH ORGÁNOV
(135)
Grécko sa 25. júna 2014 zaviazalo, že banka a jej afiliácie budú vykonávať plán reštrukturalizácie predložený v ten istý deň, a prijalo ďalšie záväzky, pokiaľ ide o vykonávanie plánu reštrukturalizácie (ďalej len „záväzky“). Záväzky, ktoré sú uvedené v prílohe, sú zhrnuté v tomto oddiele.
(136)
Po prvé Grécko sa zaviazalo, že banka reštrukturalizuje svoje obchodné operácie v Grécku, pričom stanovilo maximálny počet pobočiek a zamestnancov k 31. decembru 2017 v Grécku, ako aj maximálnu sumu celkových nákladov gréckych činností v roku 2017 (76).
(137)
Grécko sa tiež zaviazalo, že banka zníži náklady na vklady zhromaždené v Grécku. Dodrží maximálny pomer čistých úverov k vkladom k 31. decembru 2017 (77). […]
(138)
Pokiaľ ide o zahraničné dcérske spoločnosti banky, Grécko sa zaviazalo, že banka do 30. júna 2018 zníži zadlženie svojich zahraničných aktív (78). Podpora likvidity alebo kapitálová podpora pre tieto dcérske spoločnosti je navyše prísne obmedzená, pokiaľ ide o nominálnu hodnotu, a je obmedzená na osobitné okolnosti.
(139)
Grécko sa zaviazalo, že banka odpredá viaceré cenné papiere. Banka okrem toho s obmedzenými výnimkami nekúpi cenné papiere s iným stupňom ako investičným (79).
(140)
Grécko prijalo viaceré záväzky týkajúce sa správy a riadenia banky. Zaviazalo sa obmedziť odmeňovanie zamestnancov a manažérov banky (80).
(141)
Grécko sa tiež zaviazalo, že banka bude uplatňovať obozretnú úverovú politiku s cieľom zabezpečiť, aby rozhodnutia o poskytnutí a reštrukturalizácii úverov boli zamerané na maximalizáciu životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude dodržiavať prísne normy týkajúce sa monitorovania úverového rizika, ako aj reštrukturalizácie úverov (81).
(142)
Viaceré záväzky sa týkajú operácií banky s prepojenými dlžníkmi. Cieľom týchto záväzkov je zabezpečiť, aby sa banka neodchýlila od obozretných bankových postupov, keď napríklad poskytuje alebo reštrukturalizuje úvery pre svojich zamestnancov, manažérov a akcionárov, ako aj pre verejné subjekty, politické strany a mediálne spoločnosti (82).
(143)
Na záver sa Grécko zaviazalo, že banka bude dodržiavať určité obmedzenia týkajúce sa správania, ako napríklad zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz nadobudnutí a zákaz reklamy štátnej podpory (83).
(144)
Tieto záväzky bude do 31. decembra 2018 sledovať monitorovací správca.
(145)
Okrem toho Grécko vo svojom návrhu z 25. júna 2014 uviedlo, že požiada o súhlas Komisie pred akýmkoľvek spätným odkúpením záruk banky alebo akéhokoľvek štátneho subjektu vrátane HFSF (84).
3. DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA VO VECI PRVEJ PREKLENOVACEJ REKAPITALIZÁCIE
(146)
Komisia začala 27. júla 2012 formálne vyšetrovacie konanie s cieľom overiť, či boli splnené podmienky oznámenia o bankovníctve z roku 2008 (85), pokiaľ ide o vhodnosť, potrebu a primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, ktorú fond HFSF poskytol v prospech banky (opatrenie B1).
(147)
Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, Komisia vyjadrila pochybnosti so zreteľom na skutočnosť, že pomoc prišla po prvej rekapitalizácii a podpore likvidity, a so zreteľom na dlhé obdobie pomoci, či banka podnikla všetky možné kroky na zabránenie tomu, aby už v budúcnosti nepotrebovala pomoc (86). Komisii okrem toho nebolo jasné, kto bude kontrolovať banku v budúcnosti, keď bude prvá preklenovacia rekapitalizácia nahradená trvalou rekapitalizáciou (87), keďže banka sa môže dostať pod kontrolu štátu alebo pod kontrolu menšinových súkromných vlastníkov, ktorí by mohli profitovať z kontroly a vysokého pákového efektu. Komisia uviedla, že aby mohla prvú preklenovaciu rekapitalizáciu považovať za vhodnú, mali by sa v každom prípade zachovať kvalita riadenia banky a najmä jej postup poskytovania úverov.
(148)
Pokiaľ ide o potrebu prvej preklenovacej rekapitalizácie, Komisia v odôvodnení 70 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus spochybnila, či boli prijaté všetky možné opatrenia na zabránenie tomu, aby banka nepotrebovala opäť v budúcnosti pomoc. Navyše, keďže trvanie obdobia preklenovacej rekapitalizácie bolo neisté, Komisia nemohla vyvodiť záver, či bola dostatočná a či bola v súlade so zásadami odmeňovania a zásadami rozdelenia zaťaženia podľa pravidiel štátnej pomoci. Okrem toho, keďže podmienky konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na trvalú rekapitalizáciu neboli v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus známe, Komisia ich nemohla posúdiť.
(149)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrenia, Komisia vyjadrila pochybnosti, či sú ochrany (zákaz reklamy štátnej podpory, zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz kúpnych opcií a spätného odkúpenia, ako sú opísané v odôvodnení 76 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus) vo vzťahu k prvej preklenovacej rekapitalizácii dostatočné. Komisia navyše v odôvodnení 77 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus uviedla, že nedostatok pravidiel určených na zabránenie tomu, aby fond HFSF koordinoval štyri najväčšie hlavné banky (konkrétne banka, Eurobank, NBG a Alpha Bank), a absencia primeraných záruk na zabránenie tomu, aby si vymieňali obchodne citlivé informácie, by mohli viesť k narušeniu hospodárskej súťaže. Komisia preto navrhla vymenovanie monitorovacieho správcu, ktorý bude fyzicky prítomný v banke.
4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU VO VECI PRVEJ PREKLENOVACEJ REKAPITALIZÁCIE
4.1. PRIPOMIENKY BANKY
(150)
Komisia dostala 30. augusta 2012 pripomienky banky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci banky Piraeus.
(151)
Pokiaľ ide o vhodnosť opatrení, banka uviedla, že dlhová kríza v Grécku a v eurozóne predstavovali nevídanú situáciu. Kapitálová injekcia v máji 2009, ktorá zodpovedala 1,0 % jej rizikovo vážených aktív, bola priamou reakciou na výnimočný rozruch na globálnych finančných trhoch. Na konci roka 2011 predstavovala ďalšia kapitálová injekcia od Grécka vo výške 380 miliónov EUR 1,1 % rizikovo vážených aktív banky v danom čase a bola určená na vyriešenie kapitálového deficitu, o ktorom sa predpokladalo, že vyplynie z prehlbujúcej sa recesie. Rekapitalizácia banky fondom HFSF vo výške 4,7 miliardy EUR bola prvou časťou rekapitalizácie určenej na vyriešenie kapitálového deficitu, ktorý vyplynul z programu PSI a z posúdenia úverových portfólií vykonaného spoločnosťou Blackrock (88), ako aj z prehlbujúcej sa recesie.
(152)
Vyjadrila tiež názor, že skutočnosťou, že Grécko a fond HFSF vymenovali popri iných členoch príslušne jedného a dvoch členov predstavenstva banky ako svojich zástupcov a fond HFSF vymenoval jedného svojho člena ako člena výboru pre riziká predstavenstva banky, je zabezpečené, aby banka nemohla podstupovať neprimerané riziko.
(153)
Pokiaľ ide o potrebu opatrení, banka poznamenala, že rekapitalizácia vo forme preklenovacieho financovania, o ktorej rozhodli grécke orgány, Európska únia, MMF a ECB, ako aj výška preklenovacej rekapitalizácie 4,7 miliardy EUR takmer vyrovnávajú účinok programu PSI. Pokiaľ ide o konverziu preklenovacej rekapitalizácie na stály kapitál, po dlhom období bez vlády v Grécku v druhom štvrťroku 2012 a po schválení konečnej štruktúry sa nevyhnutne museli oslabiť existujúci akcionári a dohodnúť sa primerané odmeňovanie (v závislosti od podmienok a použitých nástrojov).
(154)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrení, banka poznamenala, že od roku 2009 upravila svoje postupy poskytovania úverov tak, že používa prísnejšie kritériá na poskytnutie úveru, zrýchlené obdobia splácania a znížené úverové limity. Od prvého štvrťroka 2009 všetky žiadosti o vyplatenie nad určitú sumu skúma a schvaľuje zástupca generálneho riaditeľa a generálny manažér/Group Credit. Nezmení svoje súčasné obchodné postupy stanovené v obchodnom pláne, ktorý bol predložený centrálnej banke Grécka, a neporuší súčasné normy poskytovania úverov. Tieto normy patria medzi najprísnejšie v odvetví, čo potvrdzujú aj veľmi dobré výsledky, ktoré banka dosiahla v rámci diagnostiky Blackrock Solutions. Tieto zámery by sa zabezpečili zastúpením Grécka a fondu HFSF v predstavenstve banky.
(155)
Pokiaľ ide o návrh Komisie na vymenovanie monitorovacieho správcu, banka zastáva názor, že už ju starostlivo sledujú rôzne tretie strany, ako napríklad Centrálna banka Grécka, vonkajší audítori, zástupca Grécka a zástupcovia fondu HFSF.
4.2. PRIPOMIENKY INEJ GRÉCKEJ BANKY
(156)
Komisia dostala 3. januára 2013 pripomienky od jednej gréckej banky k rozhodnutiu o začatí konania vo veci banky Piraeus. Táto grécka banka poznamenala, že rekapitalizácia gréckych bánk zo strany fondu HFSF predstavuje v zásade vítaný krok smerom k zdravšiemu a životaschopnejšiemu bankovému systému a nevyjadrila žiadne námietky k rekapitalizácii banky.
(157)
Táto grécka banka vyjadrila plnú podporu zásade rekapitalizácie gréckych bánk zo strany fondu HFSF, vysvetlila však, že v záujme minimalizácie narušenia hospodárskej súťaže a na zamedzenie diskriminácii očakáva, že rekapitalizácia zo strany fondu HFSF bude prístupná všetkým bankám pôsobiacim v Grécku za podobných podmienok.
5. PRIPOMIENKY GRÉCKA K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU VO VECI PRVEJ PREKLENOVACEJ REKAPITALIZÁCIE
(158)
Grécko predložilo 5. septembra 2012 pripomienky, ktoré vypracovala centrálna banka Grécka a fond HFSF.
5.1. PRIPOMIENKY CENTRÁLNEJ BANKY GRÉCKA
(159)
Pokiaľ ide o vhodnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, centrálna banka Grécka poznamenala, že suma 18 miliárd EUR kapitálu, ktorou fond HFSF v máji 2012 rekapitalizoval štyri najväčšie grécke banky, bola menšia ako konečná suma, ktorá bola potrebná na to, aby tieto banky do júna 2012 postupne dosiahli a udržali podiel vlastného kapitálu Tier 1 stanovený vo výške 10 % a podiel vlastného kapitálu Tier 1 stanovený na úrovni 7 % v rámci trojročného nepriaznivého stresového scenára. Takisto uviedla, že prvá preklenovacia rekapitalizácia bola dočasná, keďže proces rekapitalizácie sa mal uzavrieť zvýšením základného imania týchto štyroch bánk.
(160)
Centrálna banka Grécka tiež poznamenala, že rekapitalizácia najväčších gréckych bánk bola súčasťou dlhodobejšej reštrukturalizácie gréckeho bankového sektora. Uviedla, že ak banka zostáva v súkromných rukách, manažment zostane veľmi pravdepodobne rovnaký, pričom ak sa banka dostane do štátneho vlastníctva (to znamená, že ju vlastní fond HFSF), fond HFSF by mohol vymenovať nový manažment, ktorý v každom prípade posúdi centrálna banka Grécka. Centrálna banka Grécka uviedla, že priebežne posudzuje rámec správy a riadenia spoločnosti, vhodnosť riadenia a rizikový profil každej banky s cieľom zabezpečiť, aby banky nepodstupovali prílišné riziko. Poukázala aj na to, že fond HFSF už vymenoval zástupcov v predstavenstvách rekapitalizovaných bánk.
(161)
Pokiaľ ide o potrebu prvej preklenovacej rekapitalizácie, centrálna banka Grécka poznamenala, že rekapitalizácia banky bola obmedzená tak, aby bolo zabezpečené splnenie vtedy platných požiadaviek na minimálny kapitál (8 %). Uviedla tiež, že dlhé obdobie pred rekapitalizáciami bolo zapríčinené prudkým zhoršením prevádzkového prostredia v Grécku a vplyvom programu PSI, zložitosťou celého projektu a potrebou maximalizovať účasť súkromných investorov na zvýšení základného imania.
(162)
Pokiaľ ide primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, centrálna banka Grécka zdôraznila, že úplné vykonávanie plánu reštrukturalizácie, ktorý sa má predložiť Komisii, je zabezpečené skutočnosťou, že v prípade závažného porušenia plánu reštrukturalizácie sa okrem iného zruší pozastavenie hlasovacích práv fondu HFSF. Centrálna banka Grécka tiež poznamenala, že ťažkosti banky neboli spôsobené podcenením rizík zo strany manažmentu banky ani obchodne agresívnym konaním.
5.2. PRIPOMIENKY FONDU HFSF
(163)
Pokiaľ ide o vhodnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, fond HFSF k otázke možného zásahu štátu v prípade, keď štát poskytuje veľké sumy štátnej pomoci prostredníctvom fondu HFSF a fond HFSF má úplné hlasovacie práva, uviedol, že banky financované fondom HFSF sa nepovažujú za verejné subjekty ani za subjekty pod štátnou kontrolou a že po ich trvalej rekapitalizácii zo strany fondu HFSF nebudú kontrolované štátom. Fond HFSF poukázal na to, že je úplne nezávislý súkromnoprávny subjekt s autonómiou rozhodovania. Nepodlieha vládnej kontrole v súlade s článkom 16 ods. C bodom 2 zákona o HFSF, podľa ktorého úverové inštitúcie, ktorým fond HFSF poskytol kapitálovú podporu, nie sú súčasťou širšieho verejného sektora. Poukázal aj na štruktúru riadenia fondu HFSF.
(164)
Pokiaľ ide o zasahovanie fondu HFSF do riadenia banky, fond HFSF uviedol, že bude rešpektovať autonómiu banky a nebude zasahovať do jej každodenného riadenia, keďže jeho úloha je obmedzená na úlohu stanovenú v zákone o HFSF. Uviedol, že štát nebude zasahovať ani koordinovať a že rozhodnutia banky týkajúce sa postupu poskytovania úverov (okrem iného týkajúce sa zabezpečenia, cenotvorby a solventnosti dlžníkov) sa budú prijímať na základe komerčných kritérií.
(165)
Fond HFSF zdôraznil, že zákon o HFSF a dohoda pred upísaním obsahujú vhodné záruky zamerané na zabezpečenie toho, aby existujúci súkromní akcionári nepodstupovali nadmerné riziko. Poukázal na prvky, ako je: i) vymenovanie zástupcov fondu HFSF ako nezávislých nevýkonných členov predstavenstva banky a ich prítomnosť vo výboroch; ii) vykonávanie hĺbkovej analýzy v banke fondom HFSF a iii) skutočnosť, že po konečnej rekapitalizácii budú jeho hlasovacie práva obmedzené, pokiaľ bude banka dodržiavať podmienky plánu reštrukturalizácie.
(166)
Fond HFSF uviedol, že sú zavedené vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby si banky, v ktorých má fond HFSF účasť, medzi sebou nevymieňali obchodne citlivé informácie. Patrí medzi ne vymenúvanie rôznych zástupcov fondu HFSF pre tieto banky, mandáty určené týmto zástupcom, ktoré špecificky chránia pred tokom informácií od jedného zástupcu k druhému, a jasné interné pokyny pre týchto zástupcov, aby neprenášali obchodne citlivé informácie bánk. Fond HFSF okrem toho uviedol, že neuplatňuje svoje práva vo vzťahu k bankám spôsobom, ktorý by mohol brániť účinnej hospodárskej súťaži, obmedzovať ju, narúšať ju alebo ju výrazne zmenšovať či prekážať jej. Fond HFSF na záver uviedol, že na členov jeho predstavenstva a jeho zamestnancov sa vzťahujú prísne pravidlá dôvernosti a fiduciárne povinnosti a tieto osoby sú viazané ustanoveniami týkajúcimi sa služobného tajomstva, pokiaľ ide o jeho záležitosti.
6. POSÚDENIE POMOCI SÚVISIACEJ S NADOBUDNUTÍM BANKY ATE A GRÉCKYCH OPERÁCIÍ TROCH CYPERSKÝCH BÁNK
6.1. POSÚDENIE POMOCI TÝKAJÚCEJ SA BANKY ATE
(167)
Komisia v rozhodnutí o reštrukturalizácii banky ATE usúdila, že opatrenia opísané v odôvodneniach 58 a 108 tohto rozhodnutia predstavujú štátnu pomoc a že sú v súlade s vnútorným trhom.
(168)
Komisia v rozhodnutí o likvidácii banky ATE usúdila, že opatrenia opísané v odôvodneniach 109 a 110 tohto rozhodnutia predstavujú štátnu pomoc v prospech prenesených činností banky ATE. Komisia ďalej stanovila, že pomoc v prospech banky ATE je zlučiteľná s vnútorným trhom, len ak sa integrácia prenesených činností banky ATE vykonáva podľa plánu a ak plán reštrukturalizácie banky - ktorý zahŕňa prenesené činnosti banky ATE - umožňuje obnovenie jej dlhodobej životaschopnosti. Toto obnovenie dlhodobej životaschopnosti bude posúdené v oddiele 7.6.2.
(169)
Komisia preto nemusí opätovne posudzovať uvedené opatrenia a potvrdzuje, že sú zlučiteľné s vnútorným trhom.
6.2. POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI TÝKAJÚCEJ SA GRÉCKYCH OPERÁCIÍ TROCH CYPERSKÝCH BÁNK (OPATRENIE C)
6.2.1. Existencia a výška pomoci
(170)
Komisia musí v súvislosti s opatrením C určiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Podľa tohto ustanovenia štátna pomoc je akákoľvek pomoc poskytovaná z prostriedkov členského štátu v akejkoľvek podobe, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru tak, že ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(171)
K rekapitalizácii banky zo strany fondu HFSF vo výške 524 miliónov EUR sa zaviazalo v marci 2013 počas postupu predkladania ponúk na nadobudnutie cyperských prenesených činností. Opatrenie sa preto poskytlo v marci 2013. Samotná rekapitalizácia sa uskutočnila v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (89).
(172)
Rekapitalizáciu banky vykonal fond HFSF, čo je subjekt zriadený a financovaný Gréckom na podporu bánk, takže vyplatenie sa uskutočnilo s použitím štátnych prostriedkov.
(173)
Pokiaľ ide o príjemcu štátnej pomoci, rekapitalizácia, ako je vysvetlené v odôvodnení 72, bola zameraná na pokrytie kapitálových potrieb, ktoré vyplynuli z nadobudnutia cyperských prenesených činností. Navyše rekapitalizácia bola k dispozícii pre akúkoľvek grécku banku, ktorá by nadobudla cyperské prenesené činnosti. V ponuke banky, ktorá bola predložená fondu HFSF na schválenie, bola zohľadnená rekapitalizácia zo strany fondu HFSF. V danom čase bolo k dispozícii veľmi málo kapitálu pre grécke banky a žiadna z nich by nekúpila cyperské prenesené činnosti bez prísľubu rekapitalizácie. Komisia preto za príjemcu štátnej pomoci, aj keď formálny príjemca kapitálu poskytnutého zo strany fondu HFSF je banka, považuje cyperské prenesené činnosti, pretože predmetné opatrenie umožnilo ich predaj gréckej banke. Bez rekapitalizácie banky by ich grécka banka nekúpila. Boli by ponechané v skupinách, ktoré majú obrovské problémy (Cyprus Popular Bank a Bank of Cyprus sa rušili s ohľadom na ich veľké kapitálové potreby), a preto by pravdepodobne skrachovali alebo by minimálne utrpeli veľký odlev vkladov. Komisia v súvislosti s existenciou výhody tiež poznamenáva, že rekapitalizácia banky zo strany fondu HFSF nie je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve: v čase veľkej neistoty by súkromný investor pôsobiaci v normálnych trhových podmienkach nedal záväzok v budúcnosti vložiť veľkú sumu kapitálu do banky bez toho, žeby vopred poznal podmienky budúceho vloženia (to znamená emisnú cenu).
(174)
Opatrenie je navyše prima facie selektívne, keďže sa uplatňuje výlučne na cyperské prenesené činnosti (z ktorých každá predstavuje podnik), a nie na iný podnik.
(175)
Na záver cyperské prenesené činnosti, to znamená grécke pobočky troch cyperských bánk, súťažia s inými bankami vrátane dcérskych spoločností zahraničných bánk, ktoré sú aktívne v Grécku alebo ktoré sa možno zaujímajú o vstup na grécky trh. Záchrana týchto činností preto narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(176)
Komisia preto dospela k záveru, že rekapitalizácia banky zo strany fondu HFSF vo výške 524 miliónov EUR predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
Príjemca štátnej pomoci
(177)
Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 173, Komisia považuje cyperské prenesené činnosti za príjemcu vyplatenia dlhopisov ENFS fondom HFSF.
(178)
Ďalej, ako je vysvetlené v odôvodneniach 71 a 173, cyperské prenesené činnosti, to znamená grécke pobočky troch cyperských bánk, musela z dôvodov finančnej stability, a najmä z dôvodu, že tri cyperské banky boli vo veľmi ťažkej situácii, nadobudnúť iná banka. Predaj cyperských prenesených činností a to, či tento predaj zahŕňa štátnu pomoc kupujúcemu, t. j. banke, by sa preto mali preskúmať na základe oddielu oznámenia o reštrukturalizácii (90) s názvom Životaschopnosť dosiahnutá predajom banky.
(179)
Centrálna banka Grécka sa na účely tohto predaja rozhodla obrátiť len na najväčšie domáce banky pôsobiace v Grécku, z ktorých len banka a dve ďalšie banky predložili nezáväzné ponuky. Banka je jediný záujemca, ktorý predložil platnú záväznú ponuku. Na základe obmedzenej skupiny kupujúcich, na ktorú sa centrálna banka Grécka obrátila, nemožno vylúčiť, že súťaž bola otvorená, keďže bolo opodstatnené neočakávať formálnu ponuku od iných investorov. Zahraničné banky prítomné v Grécku v danom čase v skutočnosti z dôvodu finančnej nestability gréckeho bankového systému, ktorý pre hlbokú a dlhú recesiu zaznamenal veľké straty z úverov, zrušili investície alebo sa práve išli zbaviť svojich gréckych činností (napr. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Inými slovami, vystupovali z gréckeho trhu a nehľadali nové investičné príležitosti v Grécku. Okrem toho je logické predpokladať, že o tieto činnosti sa zaujíma len investor schopný rýchlo stabilizovať a oživiť nadobudnuté činnosti - t. j. veľká banková skupina. Na záver treba povedať, že na základe veľmi krátkeho časového rámca dostupného na uzavretie obchodu - ktorý určovala finančná kríza, v ktorej predávajúce banky pôsobili - bola účasť zahraničných bánk alebo iných typov investorov na predaji veľmi nepravdepodobná, keďže títo investori by pred predložením formálnej ponuky obvykle chceli vykonať hĺbkovú analýzu aktív ponúkaných na predaj.
(180)
Komisia preto dospela k záveru, že predajná cena cyperských prenesených činností bola trhová cena a že možno vylúčiť pomoc v prospech kupujúceho, t. j. banky.
6.2.2. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti
(181)
Na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy je Komisia oprávnená vyhlásiť určitú pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ je určená „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.
(182)
Komisia uznala, že celosvetová finančná kríza môže spôsobiť vážnu poruchu fungovania v hospodárstve členského štátu a že opatrenia na podporu bánk môžu napraviť túto poruchu. Je to potvrdené v oznámení o bankovníctve z roku 2008, v oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o reštrukturalizácii. Komisia stále zastáva názor, že so zreteľom na opätovné objavenie napätia na finančných trhoch sú splnené požiadavky, na základe ktorých možno schváliť štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. Komisia potvrdila tento názor prijatím oznámenia o predĺžení v roku 2011 (91) a oznámenia o bankovníctve v roku 2013 (92).
(183)
Komisia so zreteľom na grécke hospodárstvo vo svojich rozhodnutiach o schválení a predĺžení programu podpory pre grécke banky, ako aj vo svojich schváleniach opatrení štátnej pomoci, ktoré Grécko poskytlo v prospech jednotlivých bánk (93), uznala, že hrozí vážne narušenie gréckeho hospodárstva a že štátna podpora bánk je vhodná na nápravu tohto narušenia. Právnym základom na posúdenie opatrení pomoci by preto mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.
(184)
Komisia počas finančnej krízy vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(185)
Podľa bodu 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, aby bola pomoc zlučiteľná na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí byť v súlade so všeobecnými kritériami zlučiteľnosti:
a)
vhodnosť: pomoc musí byť dobre cielená, aby ňou bolo možné účinne dosiahnuť cieľ nápravy vážnej poruchy fungovania hospodárstva. Nie je to tak, ak opatrenie nie je vhodné na napravenie poruchy;
b)
potreba: opatrenie pomoci musí byť svojím objemom a formou potrebné na dosiahnutie cieľa. Preto musí byť v minimálnom rozsahu potrebnom na dosiahnutie cieľa a musí byť vo forme, ktorá je najvhodnejšia na napravenie poruchy;
c)
primeranosť: pozitívne účinky opatrenia musia byť náležite porovnané s narušením hospodárskej súťaže, aby bolo narušenie obmedzené na minimum potrebné na dosiahnutie cieľov opatrenia.
(186)
Komisia počas finančnej krízy vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(187)
V oznámení o rekapitalizácii je stanovené ďalšie usmernenie k úrovni odmien požadovaných pre štátne kapitálové injekcie.
(188)
Na záver treba povedať, že Komisia v oznámení o reštrukturalizácii vysvetlila, ako bude posudzovať plány o reštrukturalizácii. Komisia vo svojom posúdení plánu reštrukturalizácie banky na základe oznámenia o reštrukturalizácii vezme do úvahy všetky opatrenia uvedené v tabuľke 11.
6.2.3. Súlad opatrenia pomoci C s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o rekapitalizácii
6.2.3.1. Vhodnosť
(189)
Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, t. j. záväzok zo strany fondu HFSF rekapitalizovať banku vo výške 524 miliónov EUR, Komisia sa domnieva, že opatrenie je vhodné, pretože umožnilo predaj gréckych operácií troch cyperských bánk banke.
(190)
Žiadna z gréckych bánk vrátane banky by v prípade neexistencie opatrenia nebola ochotná kúpiť cyperské prenesené činnosti v čase, keď žiadna banka mimo Grécka nebola ochotná vstúpiť na tento trh. Ak by cyperské prenesené činnosti neboli kúpené, tieto činnosti, a najmä vklady gréckych pobočiek by boli ohrozené. Opatrením sa preto zabezpečilo zachovanie finančnej stability v Grécku. Komisia sa na tomto základe domnieva, že opatrenie je vhodné ako pomoc na záchranu.
6.2.3.2. Potreba
(191)
Opatrenie pomoci musí byť podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 svojím rozsahom a formou potrebné na dosiahnutie cieľa opatrenia. Z toho vyplýva, že napríklad kapitálová injekcia musí mať minimálny rozsah potrebný na dosiahnutie tohto cieľa.
(192)
Opatrenie pokrývalo v čase, keď bolo pre grécke banky veľmi ťažké nájsť kapitál, kapitálové potreby vyplývajúce zo zaplatenia kúpnej ceny za nadobudnutie cyperských prenesených činností, takže nadobudnutie sa mohlo realizovať.
(193)
Komisia ďalej pozitívne hodnotí, že pomoc bola vo forme kapitálovej injekcie v rámci rekapitalizácie z jari 2013, keďže fond HFSF neposkytol banke grant, ale dostal kmeňové akcie za rovnakú hodnotu.
(194)
Opatrenie je preto potrebné na dosiahnutie cieľa obmedziť narušenie gréckeho bankového systému a hospodárstva ako celku.
6.2.3.3. Primeranosť
(195)
Podporené činnosti boli predané po tom, čo grécke orgány spustili výzvu na predkladanie ponúk. Nadobudnuté činnosti sa v banke navyše rýchlo integrovali. Pomoc neumožnila, aby podporené činnosti zostali na trhu ako samostatní konkurenti.
(196)
Výška pomoci bola okrem toho pomerne malá, pretože zodpovedá približne 3 % celkových čistých úverov cyperských prenesených činností (alebo približne 3 % ich rizikovo vážených aktív) (94).
(197)
Komisia sa preto domnieva, že opatrenie bolo navrhnuté tak, aby minimalizovalo neprimerané narušenie hospodárskej súťaže.
6.2.3.4. Záver o súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o rekapitalizácii
(198)
Na základe analýzy v odôvodneniach 189 až 197 sa konštatuje, že rekapitalizácia banky zo strany fondu HFSF vo výške 524 miliónov EUR bola vhodná, potrebná na dosiahnutie cieľa obmedziť narušenie gréckeho bankového systému a hospodárstva ako celku a bola navrhnutá tak, aby minimalizovala neprimerané narušenie hospodárskej súťaže, a je v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o rekapitalizácii.
6.2.4. Súlad opatrenia pomoci s oznámením o reštrukturalizácii
(199)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 178, na predaj cyperských prenesených činností sa vzťahuje oddiel oznámenia o reštrukturalizácii s názvom Životaschopnosť dosiahnutá predajom banky. Podľa bodu 17 oznámenia o reštrukturalizácii sa v prípade predaja banky v ťažkostiach inej finančnej inštitúcii musia dodržiavať požiadavky životaschopnosti, vlastného príspevku a obmedzenia týkajúce sa narúšania hospodárskej súťaže.
6.2.4.1. Dlhodobá životaschopnosť cyperských prenesených činností dosiahnutá predajom
(200)
V bode 17 oznámenia o reštrukturalizácii je vysvetlené, že predaj banky v ťažkostiach inej finančnej inštitúcii môže prispieť k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti, ak je kupujúci životaschopný a je schopný zniesť prevzatie banky v ťažkostiach a môže pomôcť obnoviť dôveru trhu.
(201)
Banka úspešne integrovala cyperské prenesené činnosti. Ako je uvedené v oddiele 7.6, banka sa môže na základe svojho plánu reštrukturalizácie považovať za životaschopný subjekt. V dôsledku toho umožňuje skutočnosť, že cyperské prenesené činnosti boli prevedené na banku, obnovenie ich dlhodobej životaschopnosti.
6.2.4.2. Vlastný príspevok a rozdelenie zaťaženia
(202)
Pokiaľ ide o príspevok akcionárov troch cyperských bánk na náklady na reštrukturalizáciu, Komisia poznamenáva, že tri cyperské banky nepredali cyperské prenesené činnosti za ich účtovnú hodnotu, ale za hodnotu upravenú podľa správy PIMCO. Navyše tri cyperské banky previedli banke aj po vykonanej úprave viac aktív ako pasív. Takže bolo dosiahnuté dostatočné rozdelenie zaťaženia medzi akcionárov, pretože stratu hodnoty cyperských prenesených činností znášali ich predávajúci.
6.2.4.3. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
(203)
Pokiaľ ide o opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, v bode 30 oznámenia o reštrukturalizácii je stanovené: „Pre Komisiu je východiskovým bodom posúdenie potreby takýchto opatrení, veľkosť, rozsah a dosah aktivít, ktoré by predmetná banka mala v prípade uskutočnenia hodnoverného reštrukturalizačného plánu… Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé od sumy pomoci a podmienok a okolností, za akých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude banka prijímajúca pomoc pôsobiť.“
(204)
Ako je opísané v odôvodnení 196, suma pomoci zodpovedá približne 3 % rizikovo vážených aktív cyperských prenesených činností. Komisia ju preto považuje za pomerne malú so zreteľom na to, že táto suma umožnila predaj cyperských prenesených činností, a ako je vysvetlené v odôvodnení 190, zabezpečila zachovanie finančnej stability v Grécku.
(205)
Grécke pobočky prestali po predaji cyperských prenesených činností existovať ako samostatní konkurenti, pretože boli úplne integrované do banky.
(206)
Komisia dospela k záveru, že so zreteľom na pomerne malú sumu pomoci pre cyperské prenesené činnosti a so zreteľom na skutočnosť, že už nebudú existovať ako samostatní konkurenti, nie je neprimerane narušená hospodárska súťaž.
6.2.4.4. Záver o súlade s oznámením o reštrukturalizácii
(207)
Na základe analýzy v odôvodneniach 199 až 206 sa dospelo k záveru, že predaj cyperských prenesených činností a ich integrácia do banky zabezpečujú v súlade s oznámením o reštrukturalizácii ich dlhodobú životaschopnosť, že pomoc je obmedzená na potrebné minimum a že nie je neprimerane narušená hospodárska súťaž.
(208)
Rekapitalizácia banky vo výške 524 miliónov EUR zo strany fondu HFSF by sa preto mala vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
7. POSÚDENIE POMOCI POSKYTNUTEJ BANKE
7.1. EXISTENCIA A VÝŠKA POMOCI
(209)
Komisia musí určiť existenciu štátnej pomoci v prospech banky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
7.1.1. Existencia pomoci v opatreniach poskytnutých v rámci programu podpory pre grécke banky
7.1.1.1. Štátna podpora likvidity v rámci opatrenia záruk a opatrenia štátnych dlžobných úpisov (opatrenie L1)
(210)
Komisia už v rozhodnutiach o schválení a predĺžení programu podpory pre grécke banky (95) určila, že podpora likvidity poskytnutá v rámci programu predstavuje pomoc. Banka vydala v roku 2011 dlhopisy zaručené štátom v celkovej výške 9,9 miliardy EUR. Grécko banke požičalo aj 1 289 miliónov EUR štátnych dlhopisov. Na konci marca 2014 bola nesplatená suma dlhopisov zaručených štátom a štátnych dlhopisov príslušne 9,9 miliardy EUR a 1 024 miliónov EUR (96). Budúca podpora likvidity poskytnutá v rámci programu podpory pre grécke banky by takisto predstavovala pomoc.
7.1.1.2. Štátna rekapitalizácia poskytnutá v rámci opatrenia rekapitalizácie (opatrenie A)
(211)
Komisia už v rozhodnutí z 19. novembra 2008 o programe podpory pre grécke banky určila, že rekapitalizácia, ktorá sa má poskytnúť v rámci tohto opatrenia rekapitalizácie, predstavuje pomoc. Banka prijala 750 miliónov EUR vo forme prioritných akcií, čo predstavuje 2,1 % rizikovo vážených aktív banky (97).
7.1.2. Existencia pomoci v štátom zaručenom poskytovaní ELA (opatrenie L2)
(212)
Komisia v bode 51 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 vysvetlila, že poskytnutie prostriedkov centrálnej banky finančným inštitúciám nepredstavuje pomoc, ak sú splnené štyri kumulatívne podmienky: podmienka týkajúca sa solventnosti finančnej inštitúcie, facilita je zabezpečená kolaterálom, finančnej inštitúcii je účtovaný úrok a nie je tam protizáruka štátu. Keďže štátom zaručené poskytovanie ELA poskytnuté banke nie je v súlade s týmito štyrmi kumulatívnymi podmienkami najmä preto, že je štátom zaručené a poskytuje sa v spojení s inými podpornými opatreniami, nemožno vyvodiť záver, že štátom zaručené poskytovanie ELA nepredstavuje štátnu pomoc.
(213)
Štátom zaručené poskytovanie ELA spĺňa požiadavky stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy. Po prvé, keďže toto opatrenie zahŕňa štátnu záruku v prospech centrálnej banky Grécka, prípadnú stratu znáša štát. Opatrenie preto zahŕňa štátne prostriedky. ELA umožňuje bankám získať financovanie v čase, keď nemajú prístup k trhu s veľkoobchodným financovaním a k bežným operáciám refinancovania Eurosystému. Štátom zaručeným poskytovaním ELA sa teda banke poskytuje výhoda. Keďže štátom zaručené poskytovanie ELA je obmedzené na bankový sektor, opatrenie je selektívne. Pretože štátom zaručené poskytovanie ELA umožňuje banke naďalej pôsobiť na trhu a zabraňuje jej krachu a odchodu z trhu, narúša hospodársku súťaž. Keďže banka je aktívna v iných členských štátoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku alebo by sa potenciálne mohli zaujímať o pôsobenie v Grécku, výhoda poskytnutá banke ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(214)
Komisia sa na základe uvedeného domnieva, že štátom zaručené poskytovanie ELA (opatrenie L2) predstavuje štátnu pomoc. Výška štátom zaručeného poskytovania ELA v priebehu času kolíše. K 31. decembru 2012 dosahovalo približne sumu 31,4 miliardy EUR. Po prudkom poklese v roku 2013 bolo na konci daného roka vo výške len 750 miliónov EUR.
7.1.3. Existencia pomoci v opatreniach poskytovaných prostredníctvom fondu HFSF
7.1.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)
(215)
Komisia v oddiele 5.1 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus už skonštatovala, že prvá preklenovacia rekapitalizácia predstavuje štátnu pomoc. Prijatý kapitál dosahoval výšku 4,7 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)
(216)
Opatrenie B2 sa realizovalo s prostriedkami fondu HFSF, ktoré, ako je vysvetlené v odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus, zahŕňajú štátne zdroje.
(217)
Pokiaľ ide o existenciu výhody, opatrením B2 sa zvýšil podiel kapitálu banky na úroveň, ktorá jej umožňuje naďalej fungovať na trhu a mať prístup k financovaniu Eurosystému. Okrem toho odmenu opatrenia B2 tvorili vzniknuté úroky z obligácií ENFS a ďalší poplatok vo výške 1 %. Keďže táto odmena je zjavne nižšia ako odmena za podobné kapitálové nástroje na trhu, banke by sa určite nepodarilo za takýchto podmienok získať na trhu kapitál. Opatrenie B2 poskytuje teda banke výhodu zo štátnych zdrojov. Pretože opatrenie bolo poskytnuté k dispozícii len banke, jeho povaha je selektívna.
(218)
Pozícia banky bola posilnená v dôsledku opatrenia B2, pretože banke boli poskytnuté finančné prostriedky potrebné na splnenie kapitálových požiadaviek, čo viedlo k narušeniu hospodárskej súťaže. Keďže banka je aktívna na bankových trhoch v iných členských štátoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku alebo by sa potenciálne mohli zaujímať o pôsobenie v Grécku, opatrenie B2 ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(219)
Komisia sa domnieva, že opatrenie B2 predstavuje štátnu pomoc. Vnútroštátne orgány ho oznámili ako pomoc. Prijatý kapitál bol vo výške 1 553 miliárd EUR.
7.1.3.3. Záväzný prísľub (opatrenie B3)
(220)
Fond HFSF sa opatrením B3 zaviazal poskytnúť dodatočný kapitál potrebný na dokončenie rekapitalizácie banky do výšky požadovanej centrálnou bankou Grécka v rámci stresového testu z roku 2012. Fond HFSF dostáva svoje zdroje od štátu. Prísľubom sa preto viažu štátne prostriedky. Okolnosti, za akých môže fond HFSF poskytnúť finančným inštitúciám podporu, sú zákonom presne definované a obmedzené. Preto možno využitie týchto štátnych zdrojov pričítať štátu. Fond HFSF sa zaviazal poskytnúť ďalší kapitál do výšky 1 082 miliónov EUR.
(221)
Záväzným prísľubom sa banke poskytla výhoda, pretože to vkladateľom poskytlo dôveru, že banka bude schopná získať celú sumu kapitálu, ktorý potrebuje, t. j. fond HFSF poskytne kapitál, ak sa ho banke nepodarilo získať na trhu. Tento prísľub uľahčil aj získanie súkromného kapitálu na trhu, pretože investori mali istotu, že ak banka nenájde časť kapitálu na trhu, fond HFSF jej ho poskytne. Žiadny súkromný investor by sa nepodujal dať prísľub predtým, ako by poznal podmienky rekapitalizácie, a banka v tom čase nemala prístup ku kapitálovým trhom. Táto výhoda je selektívna, pretože nebola poskytnutá všetkým bankám pôsobiacim v Grécku.
(222)
Keďže banka je aktívna v iných členských štátoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku alebo by sa potenciálne mohli zaujímať o pôsobenie v Grécku, opatrenie B3 pravdepodobne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž.
(223)
Opatrenie B3 preto predstavuje pomoc a grécke orgány ho oznámili ako štátnu pomoc.
7.1.3.4. Účasť fondu HFSF na rekapitalizácii z jari 2013 na pokrytie kapitálových potrieb stresového testu z roku 2013 (opatrenie B4)
(224)
Účasť fondu HFSF na rekapitalizácii z jari 2013, ktorá mala pokryť kapitálové potreby určené v stresovom teste z roku 2012 (opatrenie B4), je čiastočná konverzia prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) na trvalú rekapitalizáciu vo výške 5 891 EUR vo forme kmeňových akcií. Pretože opatrenie B4 je čiastočnou konverziou už poskytnutej pomoci, stále zahŕňa štátne zdroje, nezvyšuje však nominálnu výšku pomoci. Pre danú nominálnu výšku pomoci však zvyšuje výhodu banky (a preto narúša hospodársku súťaž), pretože to je stála rekapitalizácia, a nie dočasná rekapitalizácia ako v prípade opatrení B1 a B2.
(225)
Komisia poznamenáva, že táto podpora nebola poskytnutá všetkým bankám pôsobiacim v Grécku. Pokiaľ ide o narúšanie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Komisia poznamenáva, že pomoc umožnila banke napríklad vykonávať operácie v iných členských štátoch. Likvidácia banky by viedla k ukončeniu jej činností v zahraničí, a to prostredníctvom likvidácie týchto činností alebo prostredníctvom predaja. Okrem toho v Grécku pôsobili určité banky z iných členských štátov. Opatrenie teda narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Komisia sa preto domnieva, že opatrenie B4 predstavuje štátnu pomoc.
7.1.3.5. Záver o opatreniach B1, B2, B3 a B4
(226)
Opatrenia B1, B2, B3 a B4 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Výška štátnej pomoci zahrnutej v opatreniach B1, B2 a B3 je 7 335 miliónov EUR. Ako je uvedené v oddiele 7.1.3.3, pretože banka v rámci rekapitalizácie z jari 2013 prilákala súkromný kapitál vo výške 1 444 miliónov EUR, len časť prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) bola premenená na trvalú rekapitalizáciu (opatrenie B4). Ďalší kapitál vo výške 1 082 miliónov EUR (opatrenie B3), ktorý HFSF prisľúbil, nebol potrebný, takže nebol vyplatený. Výška vyplatenej štátnej pomoci bola teda len súčtom prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie, t. j. 6 253 miliónov EUR, a časť tejto pomoci bola splatená do šiestich mesiacov v priebehu rekapitalizácie z jari 2013 (opatrenie B4), lebo súkromná účasť presiahla výšku prísľubu.
(227)
V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii je uvedené, že Komisia musí okrem absolútnej výšky pomoci zohľadniť pomoc „vo vzťahu k rizikovo váženým aktívam banky“. Opatrenia B1, B2 a B3 boli poskytnuté v priebehu jedného roka, od apríla 2012 do mája 2013. Rizikovo vážené aktíva banky sa počas tohto obdobia v dôsledku za sebou nasledujúcich nadobudnutiach veľmi zvýšili. Preto vyplýva otázka, ktorá výška rizikovo vážených aktív by sa mala použiť, a konkrétnejšie, či by sa štátna pomoc mala posudzovať v porovnaní s rizikovo váženými aktívami, ktoré existovali na začiatku obdobia, alebo s rizikovo váženými aktívami, ktoré existovali na konci obdobia. Cieľom opatrení B1, B2 a B3 je pokryť kapitálovú potrebu, ktorú centrálna banka Grécka určila v marci 2012 (stresový test z roku 2012). Inými slovami, kapitálové potreby, ktoré mali tieto opatrenia štátnej podpory pokryť, existovali už v marci 2012. Komisia sa preto domnieva, že výška pomoci zahrnutej v opatreniach B1, B2 a B3 by sa mala porovnávať s rizikovo váženými aktívami banky k 31. marcu 2012. Treba tiež pripomenúť, že centrálna banka Grécka po marci 2012 a do rekapitalizácie z jari 2013 nebrala do úvahy nadobudnutia, ktoré realizovali grécke banky, na upravenie ich kapitálových potrieb smerom nahor alebo nadol. Tento prvok ďalej dokazuje, že opatrenia B1, B2 a B3 boli opatreniami pomoci súvisiacimi s okruhom banky, pretože existovali k 31. marcu 2012.
(228)
Pomoc poskytnutá banke bola vo výške súčtu prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) a prísľubu daného fondom HFSF (opatrenie B3), t. j. 7 335 miliónov EUR alebo 21,5 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.
(229)
Pomoc vyplatená banke bola vo výške súčtu prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2), t. j. 6 253 miliónov EUR alebo 18,4 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.
(230)
Pretože banke sa podarilo prilákať súkromný kapitál, suma, ktorú fond HFSF nakoniec vložil do banky vo forme kmeňových akcií, bola vo výške 5 891 miliónov EUR, čo predstavuje 17,3 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.
7.1.4. Záver o existencii a celkovej výške pomoci prijatej bankou
(231)
Opatrenia A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Tieto opatrenia sú zhrnuté v tabuľke 11.
Tabuľka 11
Prehľad celkovej pomoci, ktorú banka prijala
Ref.
Opatrenie
Typ opatrenia
Výška pomoci
Pomoc/rizikovo vážené aktíva
A
Prioritné akcie
kapitálová podpora
750 miliónov EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Prvá preklenovacia rekapitalizácia
Druhá preklenovacia rekapitalizácia
Záväzný prísľub
kapitálová podpora
4 700 miliónov EUR
1 553 miliónov EUR
1 082 miliónov EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá banke A + B1 + B2 + B3
8 085 miliónov EUR
23,7 %
Celková pomoc vyplatená banke A + B1 + B2
7 003 miliónov EUR
21,6 %
B4
Rekapitalizácia
kapitálová podpora
5 891 miliónov EUR
17,3 %
Celková kapitálová podpora vyplatená banke bez pomoci vrátenej do 6 mesiacov
6 641 miliónov EUR
19,4 %
Ref.
Opatrenie
Typ opatrenia
Nominálna suma pomoci
L1
Podpora likvidity
záruka
dlžobný úpis
záruky: 9,9 miliardy EUR
dlžobné úpisy: 1,3 miliardy EUR
L2
Štátom zaručené poskytovanie ELA
financovanie a záruka
31,4 miliardy EUR
Celková podpora likvidity poskytnutá banke
42,6 miliardy EUR
7.2. PRÁVNY ZÁKLAD NA POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI
(232)
Ako sa konštatuje v odôvodnení 183, právnym základom na posúdenie opatrení pomoci by mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy (98).
(233)
Komisia počas finančnej krízy vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(234)
Usmernenie pre rekapitalizačné opatrenia sú uvedené v oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o predĺžení z roku 2011.
(235)
V oznámení o reštrukturalizácii je vymedzený prístup, ktorý Komisia zaujala k posudzovaniu plánov reštrukturalizácie, najmä potreby návratu k životaschopnosti, s cieľom zabezpečiť riadny príspevok od príjemcu a obmedziť narúšanie hospodárskej súťaže.
(236)
Tento rámec bol doplnený oznámením o bankovníctve z roku 2013, ktoré sa vzťahuje na opatrenia pomoci oznámené alebo poskytnuté bez predchádzajúceho schválenia Komisie po 31. júli 2013.
7.2.1. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti podpory likvidity pre banku (opatrenie L1)
(237)
Podpora likvidity, ktorú už banka prijala, bola definitívne schválená v rozhodnutiach o schválení opatrení v rámci programu podpory pre grécke banky a ich zmien a predĺžení nasledujúcich za sebou (99). Akákoľvek budúca podpora likvidity pre banku sa bude musieť poskytnúť v rámci schémy, ktorú riadne schváli Komisia. Komisia bude musieť podmienky takejto pomoci schváliť pred jej poskytnutím, a preto sa nemusí v tomto rozhodnutí ďalej posudzovať.
7.2.2. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti prioritných akcií (opatrenie A)
(238)
Rekapitalizácia poskytnutá v roku 2009 vo forme prioritných akcií (opatrenie A) bola poskytnutá v rámci opatrenia rekapitalizácie programu podpory pre grécke banky, ktorý bol schválený v roku 2008 na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008. Preto sa nemusí opätovne posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a musí sa posudzovať len na základe oznámenia o reštrukturalizácii.
7.2.3. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti štátom zaručeného poskytovania ELA (opatrenie L2)
(239)
Zlučiteľnosť štátom zaručeného poskytovania ELA (opatrenie L2) by sa mala najprv posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a oznámenia o predĺžení z roku 2011. Na akékoľvek štátom zaručené poskytovanie ELA poskytnuté bez predchádzajúceho schválenia Komisie po 31. júli 2013 sa vzťahuje oznámenie o bankovníctve z roku 2013.
7.2.4. Právny základ na posúdenie zlučiteľnosti rekapitalizácií fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)
(240)
Zlučiteľnosť rekapitalizácií fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4), najmä pokiaľ ide o odmeny, by sa mala najprv posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011. Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrenia B1 s týmito oznámeniami. Pretože tieto opatrenia boli vykonané pred 1. augustom 2013, nevzťahuje sa na ne oznámenie o bankovníctve z roku 2013. Zlučiteľnosť rekapitalizácií fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) by sa mala posudzovať aj v rámci oznámenia o reštrukturalizácii.
7.3. SÚLAD OPATRENIA L2 S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2008, OZNÁMENÍM O REKAPITALIZÁCII A OZNÁMENÍM O PREDĹŽENÍ Z ROKU 2011
(241)
Aby mohla byť pomoc zlučiteľná na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti: vhodnosť, potrebu a primeranosť.
(242)
Keďže grécke banky nemali prístup k veľkoobchodným trhom a stali sa úplne závislé od financovania centrálnej banky (ako je uvedené v odôvodnení 37) a keďže banka si nemohla požičať dostatočný objem prostriedkov prostredníctvom štandardných operácií refinancovania, banka využila štátom zaručené poskytovanie ELA na získanie dostatočnej likvidity, čím zabránila svojmu zlyhaniu. Komisia považuje opatrenie L2 za vhodný mechanizmus na nápravu vážneho narušenia, ktoré by spôsobilo zlyhanie banky.
(243)
Pretože štátom zaručené poskytovanie ELA spôsobuje banke pomerne vysoké náklady na financovanie, banka má dostatočný stimul na ukončenie využívania tohto zdroja financovania na rozvoj svojich činností. Banka musela zaplatiť úrok o […] bázických bodov vyšší ako v prípade štandardných operácií refinancovania v rámci Eurosystému. Banka musela okrem toho štátu zaplatiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov. Celkové náklady na štátom zaručené poskytovanie ELA pre banku sú v dôsledku toho omnoho vyššie ako normálne náklady na refinancovanie ECB. Najmä rozdiel medzi nákladmi na štátom zaručené poskytovanie ELA a normálnymi nákladmi na refinancovanie ECB je vyšší ako výška poplatku za záruku, ktorá sa požaduje v oznámení o predĺžení z roku 2011. Preto sa celková odmena účtovaná štátom môže považovať za dostatočnú. Pokiaľ ide o výšku štátom zaručeného poskytovania ELA, centrálna banka Grécka a ECB ju pravidelne skúmajú na základe skutočných potrieb banky. Starostlivo sledujú jej využitie a zabezpečujú, aby bola obmedzená na potrebné minimum. Opatrenie L2 preto banke neposkytuje prílišnú likviditu, ktorú by mohla použiť na finančné aktivity narúšajúce hospodársku súťaž. Je obmedzená na minimálnu potrebnú výšku.
(244)
Takáto dôkladná kontrola používania štátom zaručeného poskytovania ELA a pravidelné overovanie, či je jej použitie obmedzené na minimum, zabezpečujú tiež, aby likvidita bola primeraná a neviedla k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. Komisia tiež poznamenáva, že Grécko sa zaviazalo, že banka bude vykonávať plán reštrukturalizácie na zníženie svojej závislosti od financovania centrálnej banky a že banka bude dodržiavať obmedzenia správania opísané v oddiele 7.6. Tieto faktory zabezpečujú, aby sa spoliehanie na podporu likvidity ukončilo čo možno najskôr a aby táto pomoc bola primeraná.
(245)
Opatrenie L2 je preto v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a s oznámením o predĺžení z roku 2011. Pretože oznámením o bankovníctve z roku 2013 neboli zavedené ďalšie požiadavky, pokiaľ ide o záruky, opatrenie L2 je takisto v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2013.
7.4. SÚLAD OPATRENÍ B1, B2, B3 A B4 S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2008, S OZNÁMENÍM O REKAPITALIZÁCII, S OZNÁMENÍM O PREDĹŽENÍ Z ROKU 2011 A S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2013
(246)
Ako je uvedené v odôvodnení 241 a podľa bodu 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, aby bola pomoc zlučiteľná na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí byť v súlade so všeobecnými kritériami zlučiteľnosti (100): vhodnosťou, potrebou a primeranosťou.
(247)
V oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o predĺžení z roku 2011 je stanovené ďalšie usmernenie k úrovni odmien požadovanej pre štátne kapitálové injekcie.
7.4.1. Vhodnosť opatrení
(248)
Komisia považuje rekapitalizácie fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) za vhodné, pretože banke umožňujú splniť kapitálové požiadavky. Banka by bez rekapitalizácií fondom HFSF nemohla vykonávať svoje činnosti a stratila by prístup k operáciám refinancovania ECB.
(249)
Komisia v tejto súvislosti v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus poznamenala, že banka je z hľadiska požičiavania a aj z hľadiska zhromažďovania vkladov jednou z najväčších bankových inštitúcií v Grécku. Takže banka je systémovo dôležitou bankou pre Grécko. Zlyhanie banky by teda vážne narušilo grécke hospodárstvo. Finančné inštitúcie mali v Grécku za daných okolností ťažkosti s prístupom k financovaniu. Nedostatok financovania obmedzil ich schopnosť poskytovať úvery gréckemu hospodárstvu. V tomto kontexte by zlyhanie banky zhoršilo narušenie hospodárstva. Navyše opatrenia B1, B2, B3 a B4 dosiahli značný rozsah z dôvodu programu PSI, čo bola veľmi mimoriadna a neočakávaná udalosť, a nie v dôsledku zlého riadenia alebo preto, žeby banka podstupovala neprimerané riziko. Opatrenia sú preto určené najmä na vyriešenie výsledkov programu PSI a prispievajú k udržaniu finančnej stability v Grécku.
(250)
Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus vyjadrila pochybnosti, či boli okamžite prijaté všetky možné opatrenia na zamedzenie tomu, aby banka v budúcnosti už nepotrebovala pomoc. Ako je uvedené v odôvodneniach 140 a 141 tohto rozhodnutia, Grécko sa zaviazalo vykonať viaceré opatrenia týkajúce sa riadenia a správy banky a jej obchodných operácií. Ako je opísané v odôvodneniach 115, 116 a 117, banka tiež výrazne reštrukturalizovala svoje činnosti, pričom sa už realizovali mnohé zníženia nákladov. Takže pochybnosti Komisie už boli rozptýlené.
(251)
Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus vyjadrila tiež pochybnosti, či existujú dostatočné záruky pre prípad, že by sa banka dostala pod štátnu kontrolu, alebo pre prípad, že by si súkromní akcionári ponechali kontrolu, pričom štát by bol väčšinovým vlastníkom. Záväzkami opísanými v odôvodneniach 140 a 141 tohto rozhodnutia je zabezpečené, aby úverové operácie banky fungovali na komerčnom základe a každodenná činnosť bola chránená pred zásahom štátu. Rámec pre vzťahy dohodnutý medzi fondom HFSF a bankou tiež zabezpečuje, aby boli záujmy štátu ako hlavného akcionára chránené pred prílišným riskovaním manažmentu banky.
(252)
Opatreniami B1, B2, B3 a B4 je preto zabezpečené zachovanie finančnej stability v Grécku. Prijali sa významné opatrenia na minimalizáciu budúcich strát a na zabezpečenie toho, aby nevhodné riadenie neohrozilo činnosti banky. Komisia považuje na tomto základe opatrenia B1, B2, B3 a B4 za vhodné.
7.4.2. Potreba - obmedzenie pomoci na minimum
(253)
Opatrenie pomoci musí byť podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 svojím rozsahom a formou potrebné na dosiahnutie tohto cieľa. Znamená to, že kapitálová injekcia musí byť v minimálnom rozsahu potrebnom na dosiahnutie tohto cieľa.
(254)
Výšku kapitálovej podpory vypočítala centrálna banka Grécka v rámci stresového testu z roku 2012 tak, aby bolo zabezpečené, že podiel vlastného kapitálu Tier 1 zostane v období rokov 2012 až 2014 nad určitou úrovňou, ako je uvedené v tabuľke 3. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 preto banke neposkytujú prílišný kapitál. Ako je vysvetlené v odôvodnení 250, podnikli sa kroky na zníženie rizika, že banka bude v budúcnosti potrebovať ďalšiu pomoc.
(255)
Pokiaľ ide o odmeny z prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2), Komisia pripomína, že boli poskytnuté príslušne v máji 2012 a decembri 2012 a boli vyplatené nepeňažne vo forme obligácií ENFS. HFSF dostal ako odmenu od dátumu vyplatenia obligácií ENFS do dátumu rekapitalizácie z jari 2013 vzniknutý úrok z obligácií ENFS plus poplatok vo výške 1 % (101). Ako je zdôraznené v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus, táto odmena je nižšia ako rozpätie 7 % až 9 % definované v oznámení o rekapitalizácii. Obdobie nízkej odmeny však bolo obmedzené na jeden rok pre opatrenie B1 a na päť mesiacov pre opatrenie B2 (to znamená do konverzie preklenovacej rekapitalizácie na štandardnú rekapitalizáciu v kmeňových akciách, a to opatrenie B4). Zatiaľ čo prvá a druhá preklenovacia rekapitalizácia nespôsobili oslabenie existujúcich akcionárov, rekapitalizáciou z jari 2013, ktorá bola čiastočnou konverziou prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie, sa veľmi oslabili existujúci akcionári, pretože ich podiel na vlastnom kapitáli banky klesol na 2,3 %. Neobvyklá situácia, ktorá vládla od dátumu prvej preklenovacej rekapitalizácie, bola potom ukončená. Takže sa utíšili pochybnosti spomenuté v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus.
(256)
Po druhé Komisia môže so zreteľom na atypický zdroj ťažkostí banky, keď straty pochádzali najmä z odpisu dlhov v prospech štátu (program PSI a spätné odkúpenie dlhu, ktoré poskytujú štátu významnú výhodu, t. j. zníženie dlhu) a z dôsledkov dlhej recesie v jej domácom hospodárstve, akceptovať toto dočasné odchýlenie sa od štandardných požiadaviek na odmeny, ktoré sú stanovené v oznámení o rekapitalizácii (102).
(257)
Pokiaľ ide o opatrenie B3, bol to záväzok poskytnúť kapitál v rámci budúceho zvýšenia kapitálu. Tento záväzok daný v decembri 2012 bolo možné zrealizovať skutočným vložením kapitálu v máji - júni 2013, len päť mesiacov neskôr, keď banka zvyšovala svoj kapitál. Pretože banka prilákala súkromných investorov, HFSF nemusel vložiť prisľúbený kapitál. So zreteľom na krátke obdobie, počas ktorého existoval záväzok poskytnúť kapitál, a z dôvodov stanovených v odôvodnení 256 je akceptovateľné, že za tento záväzok nebola zaplatená odmena.
(258)
Pokiaľ ide o opatrenie B4, kapitálové injekcie by sa podľa bodu 8 oznámenia o predĺžení z roku 2011 mali upisovať s dostatočnou zľavou z ceny akcie upravenej o účinok zriedenia na zabezpečenie zodpovedajúceho uistenia o primeranej odmene pre štát. Hoci opatrenie B4 neposkytuje výraznú zľavu z ceny akcie upravenej o účinok zriedenia, v skutočnosti nebolo možné dosiahnuť výraznú zľavu z teoretickej ceny bez upisovacieho práva (103). Trhová kapitalizácia banky bola pred rekapitalizáciou z jari 2013 len niekoľko sto miliónov EUR. Za takýchto okolností vzniká otázka, či mali byť existujúci akcionári úplne zrušení. Komisia poznamenáva, že emisná cena bola stanovená s 50 % zľavou z priemernej trhovej ceny za päťdesiat dní pred určením emisnej ceny. Komisia tiež poznamenáva, že zriedenie existujúcich akcionárov bolo obrovské, pretože po rekapitalizácii z jari 2013 mali len 2,3 % akciového podielu banky. Uplatnenie ďalšej zľavy z trhovej ceny by preto malo malý vplyv na odmenu fondu HFSF. Komisia sa so zreteľom na špecifickú situáciu gréckych bánk vysvetlenú v odôvodnení 256 a s ohľadom na skutočnosť, že potreba pomoci pochádza vo veľkej miere z odpisu dlhu v prospech štátu, domnieva, že emisná cena akcií upísaných štátom bola dostatočne nízka.
(259)
HFSF vydal aj opčné listy a jeden opčný list pridelil každej novej akcii upísanej súkromným investorom, ktorý sa zúčastnil na rekapitalizácii z jari 2013. HFSF poskytol tieto opčné listy bez odmeny. Ako je vysvetlené v odôvodnení 106, každý opčný list predstavuje právo kúpiť 4,48 akcie HFSF v stanovených intervaloch a za realizačné ceny. Realizačná cena sa rovná cene upisovania fondu HFSF zvýšenej o ročnú a kumulatívnu maržu (4 % za prvý rok, 5 % za druhý rok, 6 % za tretí rok, 7 % za štvrtý rok a potom 8 % na ročnom základe za posledných šesť mesiacov). Odmena, ktorú HFSF dostal z akcií, ktoré vlastní, je de facto obmedzená na tieto úrovne. Táto odmena je nižšia ako rozpätie 7 % až 9 % definované v oznámení o rekapitalizácii. Pretože však tieto opčné listy predstavovali kľúčový faktor úspechu emisie s prednostným právom a súkromného umiestňovania, ktoré banka začala v rámci rekapitalizácie z jari 2013, Komisia sa domnieva, že tieto opčné listy umožnili banke znížiť výšku pomoci o 1 444 miliónov EUR. Simulácie, ktoré boli v tom čase dostupné, ukázali z dôvodu nízkeho podielu kapitálu banky pred rekapitalizáciou a z dôvodu neistoty prevládajúcej v tom čase, že súkromní investori by nedosiahli dostatočný výnos a neboli by sa zúčastnili. Komisia môže z dôvodov vysvetlených v odôvodneniach 249 a 256, keďže HFSF by dostal minimálnu pozitívnu odmenu, ak by sa opčné listy uplatnili, a pretože cieľom MHFP bolo prilákať nejakých súkromných investorov, aby niektoré banky ostali v súkromnej správe, a na zamedzenie situácii, keď by bol celý bankový sektor pod kontrolou fondu HFSF, akceptovať takéto odchýlenie od štandardných požiadaviek na odmeny stanovených v oznámení o rekapitalizácii. Táto akceptácia je založená tiež na skutočnosti, že v zákone o HFSF v znení zmien z marca 2014 nie je stanovená žiadna úprava opčných listov v prípade zvýšenia základného imania bez predkupných práv a že v prípade emisie s predkupnými právami možno upraviť len realizačnú cenu opčných listov a úprava sa môže vykonať len ex post a len do výšky výnosov dosiahnutých z predaja predkupných práv fondu HFSF. Navyše záväzok Grécka, že Komisiu požiada o schválenie pred akýmkoľvek spätným odkúpením opčných listov vydaných fondom HFSF, umožní Komisii zabezpečiť, aby sa potenciálnym spätným odkúpením ďalej neznížila odmena fondu HFSF a nezvýšila odmena držiteľov opčných listov.
(260)
Pokiaľ ide o skutočnosť, že akcie fondu HFSF sú bez hlasovacieho práva, Komisia pripomína, že potreba pomoci nevyplýva z prílišného riskovania. Cieľom MHFP bolo okrem toho udržať niektoré banky v súkromnej správe. Rámec pre vzťahy a automatické opätovné zavedenie hlasovacích práv v prípade nevykonania plánu reštrukturalizácie navyše poskytuje ochrany pred budúcim prílišným riskovaním súkromných manažérov. Napokon program PSI a spätné odkúpenie v decembri 2012 sú určitou formou odmeny pre štát, keďže dlhy štátu voči banke sa znížili o niekoľko miliárd eur. Komisia môže na základe všetkých týchto dôvodov akceptovať, že HFSF dostal akcie bez hlasovacích práv. Komisia preto konštatuje, že opatrenie B4 bolo potrebné.
(261)
Na záver treba povedať, že opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú svojím rozsahom a vo svojej forme potrebné ako záchranná pomoc.
7.4.3. Primeranosť - opatrenia na obmedzenie negatívnych účinkov presahovania
(262)
Banka dostala veľmi veľký objem štátnej pomoci. Táto situácia môže preto viesť k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže. Grécko sa však zaviazalo vykonať viaceré opatrenia zamerané na zníženie negatívnych účinkov presahovania. V záväzkoch je najmä stanovené, že operácie banky budú pokračovať na komerčnom základe, ako je vysvetlené v odôvodneniach 136 a 137. Grécko sa tiež zaviazalo na zákaz nadobudnutí a na viaceré zrušenia investícií, ako je opísané v odôvodneniach 138, 139 a 143. Obmedzenia narušenia hospodárskej súťaže sa budú ďalej posudzovať v oddiele 7.6.
(263)
V banke bol vymenovaný monitorovací správca na monitorovanie správneho vykonávania záväzkov týkajúcich sa správy a riadenia spoločnosti a obchodných činností. Zamedzí sa tým prípadnej škodlivej zmene obchodných postupov banky, čím sa znížia potenciálne negatívne účinky presahovania.
(264)
Dňa 25. júna 2014 bol Komisii predložený nový komplexný plán reštrukturalizácie. Tento plán reštrukturalizácie sa posúdi v oddiele 7.6.
(265)
Na záver sa uvádza, že pochybnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania vo veci banky Piraeus boli rozptýlené. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú so zreteľom na oznámenie o bankovníctve z roku 2008 primerané.
7.4.4. Záver o súlade rekapitalizácií fondom HFSF s oznámením o bankovníctve z roku 2008, oznámením o rekapitalizácii a oznámením o predĺžení z roku 2011
(266)
Konštatuje sa teda, že rekapitalizácie vykonané fondom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) sú so zreteľom na bod 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011 vhodné, potrebné a primerané. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú preto v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008, oznámením o rekapitalizácii a oznámením o predĺžení z roku 2011.
7.5. SÚLAD NADOBUDNUTÍ PRENESENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, CYPERSKÝCH PRENESENÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG S OZNÁMENÍM O REŠTRUKTURALIZÁCII
(267)
V bode 23 oznámenia o reštrukturalizácii je vysvetlené, že nadobudnutia podnikov podporovaných bankami nesmú byť financované zo štátnej pomoci, pokiaľ to nie je nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku. Ďalej sa v bodoch 40 a 41 oznámenia o reštrukturalizácii uvádza, že banky by nemali štátnu pomoc použiť na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít s výnimkou prípadu, keď je nadobudnutie súčasťou konsolidačného procesu potrebného na obnovenie finančnej stability alebo zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže. Nadobudnutia môžu okrem toho ohroziť alebo skomplikovať obnovenie životaschopnosti. Komisia musí preto posúdiť, či nadobudnutia vykonané bankou sú v súlade s oznámením o reštrukturalizácii.
7.5.1. Súlad nadobudnutia prenesených činností banky ATE s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.1.1. Účinok nadobudnutia prenesených činností banky ATE na dlhodobú životaschopnosť banky
(268)
Nadobudnutie prenesených činností banky ATE prinieslo banke veľké zásoby vkladov s omnoho menším objemom čistých úverov (104). Preto významne prispelo k zníženiu veľmi vysokého pomeru úverov k vkladom banky.
(269)
Nadobudnutie viedlo navyše k značným synergiám, ako sú napríklad nákladové synergie prostredníctvom zníženia počtu pobočiek, zamestnancov a integrácie IT, synergie financovania a výnosové synergie.
(270)
Nadobudnutie je preto veľmi pozitívne pre obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky.
7.5.1.2. Účinok nadobudnutia prenesených činností banky ATE na sumu pomoci, ktorú banka potrebuje
(271)
Pomoc na reštrukturalizáciu by sa podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na nadobudnutie iných spoločností, ale len na pokrytie reštrukturalizačných nákladov, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky.
(272)
Protihodnota, ktorú banka zaplatila za nadobudnutie prenesených činností banky ATE, bola určená na 0,6 % hodnoty prenesených vkladov a dosiahla výšku približne 95 miliónov EUR. Zodpovedala 0,02 % celkových aktív banky v čase nadobudnutia. Táto suma sa preto môže považovať za nízku, nie však zanedbateľnú.
(273)
Nadobudnutím prenesených činností banky ATE sa veľmi výrazne vylepšila samotná stresová pozícia likvidity banky a značne sa zvýšila jej životaschopnosť. Komisia pripomína, že […]. Nadobudnutie a jeho nízka kúpna cena sa preto môžu považovať za nevyhnutné na obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky a vzťahuje sa na ne výnimka uvedená v bode 23 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.1.3. Rušivý účinok nadobudnutia prenesených činností banky ATE na hospodársku súťaž
(274)
Štátna pomoc by sa podľa bodov 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na úkor nepodporených spoločností, a najmä nie na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít. V bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii sa tiež uvádza, že nadobudnutia možno povoliť, ak sú súčasťou konsolidačného procesu potrebného na obnovenie finančnej stability alebo na zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže. Proces nadobudnutia by za takýchto okolností mal byť spravodlivý a nadobudnutie by malo zabezpečiť podmienky účinnej hospodárskej súťaže na relevantnom trhu.
(275)
Centrálna banka Grécka nepovažovala banku ATE za samostatne životaschopnú, keď na začiatku roka 2012 skúmala životaschopnosť všetkých gréckych bánk. Centrálna banka Grécka ďalej analyzovala rôzne alternatívy pre banku ATE (napríklad likvidáciu) a usúdila, že predaj prenesených činností banky ATE predstavuje najatraktívnejšiu možnosť, pretože by mohol znížiť riziko exekúcie a minimalizoval by náklady pre Grécko. Nadobudnutie sa teda môže považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je potrebný na obnovenie finančnej stability a ktorý je opísaný v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(276)
Okrem toho ponuku na nadobudnutie prenesených činností banky ATE nepredložil žiadny nepodporovaný ponúkajúci.
(277)
Nakoniec, keďže nadobudnutie prenesených činností banky ATE schválil helénsky orgán pre hospodársku súťaž (105), možno predpokladať, že výsledok predaja neohrozuje účinnú súťaž v Grécku.
(278)
Nadobudnutie prenesených činností banky ATE je preto v súlade s oddielom 4 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.1.4. Záver o nadobudnutí prenesených činností banky ATE
(279)
Dospelo sa k záveru, že s ohľadom na jedinečnú situáciu gréckych bánk a špecifiká nadobudnutia prenesených činností banky ATE je toto nadobudnutie v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.5.2. Súlad nadobudnutia banky Geniki s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.2.1. Účinok nadobudnutia banky Geniki na dlhodobú životaschopnosť banky
(280)
Pokiaľ ide o prevádzkovú ziskovosť, nadobudnutím banky Geniki sa zlepší návrat banky k dlhodobej životaschopnosti. Podľa analýzy, ktorú banka predložila v čase tohto nadobudnutia, fúziou dvoch bánk na rovnakom zemepisnom trhu sa vytvoria synergie, ako sú napríklad úspory nákladov prostredníctvom zníženia počtu personálu a zatvorením pobočiek. Banka získa zákazníkov a vkladateľov banky Geniki, čo výrazne zníži distribučné náklady.
(281)
Pokiaľ ide o pozíciu likvidity, ako je vysvetlené v odôvodnení 65, banka Geniki mala viac vkladov ako čistých úverov. Nadobudnutie preto zvýšilo likviditu banky a pomohlo banke znížiť jej podiel úverov k vkladom. Banka Geniki bola okrem toho pred nadobudnutím bankou primerane kapitalizovaná. Nadobudnutím by teda banke nemali vzniknúť žiadne budúce kapitálové potreby.
(282)
Nadobudnutie je preto pozitívne pre obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky.
7.5.2.2. Účinok nadobudnutia banky Geniki na sumu pomoci, ktorú banka potrebuje
(283)
Pomoc na reštrukturalizáciu by sa podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na nadobudnutie iných spoločností, ale len na pokrytie reštrukturalizačných nákladov, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky. Hoci nadobudnutie má pozitívne účinky na životaschopnosť banky, nebolo v tomto prípade nevyhnutné pre jej životaschopnosť v zmysle bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii.
(284)
Banka však zaplatila za nákup banky Geniki len 1 milión EUR, čo sa považuje za veľmi nízku sumu. Geniki bola navyše primerane kapitalizovaná a Société Générale podľa podmienky transakcie vložila do banky významný objem kapitálu (106).
(285)
Komisia dospela k záveru, že so zreteľom na špecifiká transakcie (nadobudnutie plne kapitalizovanej banky za veľmi nízku cenu a kupujúci vloží kapitál do banky) nadobudnutím nevzniká banke žiadna ďalšia kapitálová potreba a nadobudnutie banky Geniki preto výnimočne nie je v rozpore so zásadou, že pomoc by mala byť obmedzená na potrebné minimum.
7.5.2.3. Rušivý účinok nadobudnutia banky Geniki na hospodársku súťaž
(286)
Ako je uvedené v odôvodnení 274, štátna pomoc by sa podľa bodov 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na úkor nepodporených spoločností, a najmä nie na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít okrem prípadov za výnimočných okolností.
(287)
Centrálna banka Grécka nepovažovala banku Geniki za samostatne životaschopnú, keď na začiatku roka 2012 skúmala životaschopnosť všetkých gréckych bánk. Geniki vytvárala spoločnosti Société Générale veľké straty, ktorá ju preto chcela predať, a ak by predaj nebol možný, zvážila by jej bankrot. Nadobudnutie sa teda môže považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je potrebný na obnovenie finančnej stability a ktorý je opísaný v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(288)
Ponuku na nadobudnutie banky Geniki navyše nepredložil žiadny nepodporovaný ponúkajúci. Banka preto nevytlačila žiadneho nepodporeného ponúkajúceho.
(289)
Keďže nadobudnutie schválil helénsky orgán pre hospodársku súťaž (107), možno predpokladať, že výsledok predaja neohrozuje účinnú hospodársku súťaž v Grécku.
(290)
Kúpna cena bola okrem toho veľmi nízka. Preto sa nemožno domnievať, že banka použila štátnu pomoc na financovanie nadobudnutia. So zreteľom na tieto prvky možno skonštatovať, že na nadobudnutie banky Geniki sa vzťahuje výnimka uvedená v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.2.4. Záver o nadobudnutí banky Geniki
(291)
Dospelo sa k záveru, že s ohľadom na jedinečnú situáciu gréckych bánk a špecifiká nadobudnutia banky Geniki je toto nadobudnutie v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.5.3. Súlad nadobudnutia cyperských prenesených činností s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.3.1. Účinok nadobudnutia cyperských prenesených činností na dlhodobú životaschopnosť banky
(292)
Nadobudnutím cyperských prenesených činností sa zlepšuje dlhodobá životaschopnosť banky.
(293)
Podľa analýzy, ktorú banka predložila v čase nadobudnutia, transakcia povedie k značným synergiám, ako sú napríklad nákladové synergie prostredníctvom úspor nákladov na správu a zamestnancov, a k značnému vylepšeniu nákladov na vklady. Banka od nadobudnutia plne integrovala grécke operácie troch cyperských bánk, premenovala všetky pobočky troch cyperských bánk a dobre napreduje s racionalizáciou siete.
(294)
Úverové portfólia gréckych operácií troch cyperských bánk boli dobre zabezpečené. Banka v skutočnosti tieto úvery nadobudla za cenu, ktorá je omnoho nižšia ako ich nominálne hodnoty: kúpna cena bola znížená na zohľadnenie budúcich strát, ktoré odhadla spoločnosť PIMCO v rámci stresového testu. Riziko, že by straty z úverov presiahli straty vyjadrené v nízkej kúpnej cene, je preto obmedzené.
(295)
Banka nadobudla aj veľké zásoby vkladov, takmer také veľké ako nadobudnuté čisté úvery, takže posilnila svoju pozíciu likvidity.
(296)
Nadobudnutie je preto pozitívne pre obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky.
7.5.3.2. Účinok nadobudnutia cyperských prenesených činností na sumu pomoci, ktorú banka potrebuje
(297)
Pomoc na reštrukturalizáciu by sa podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na nadobudnutie iných spoločností, ale len na pokrytie reštrukturalizačných nákladov, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky.
(298)
Ako sa analyzuje v oddiele 7.3, cieľom pomoci bolo pokryť kapitálové potreby nadobúdateľa cyperských prenesených činností, keďže ich nadobudnutím sa mala zabezpečiť finančná stabilita v Grécku. Protihodnota, ktorú banka nakoniec zaplatila za nadobudnutie cyperských prenesených činností, bola omnoho nižšia ako účtovná hodnota nadobudnutého portfólia. Bola dokonca nižšia ako hodnota úverov po jej znížení na zohľadnenie budúcich strát z úverov, ktoré spoločnosť PIMCO odhadla v rámci stresového testu. Nadobúdacia cena sa preto môže považovať za zápornú. Tento záver podporuje skutočnosť, že banka pri nadobudnutí cyperských prenesených činností zaúčtovala veľký záporný goodwill, čím sa zvýšil jej kapitál.
(299)
Ak by sa však napriek tomu predpokladalo, že banka zaplatila kladnú cenu, Komisia poznamenáva, že HFSF dal ako základnú podmienku nadobudnutia kupujúcemu záväzok, že do kapitálu vloží sumu kúpnej ceny. HFSF dodržal tento záväzok v rámci rekapitalizácie z jari 2013. Táto kapitálová injekcia je pomoc pre cyperské prenesené činnosti, a nie pre banku, ako je vysvetlené v oddiele 6.2.1. Nadobudnutím preto nevznikla banke potreba ďalšej štátnej pomoci.
(300)
Konštatuje sa, že nadobudnutie cyperských prenesených činností výnimočne nie je so zreteľom na neobvyklé podmienky (nízka kúpna cena a záväzok zo strany fondu HFSF vložiť kúpnu cenu v rámci zvýšenia kapitálu) v rozpore so zásadou, že pomoc by mala byť obmedzená na potrebné minimum.
7.5.3.3. Rušivý účinok nadobudnutia cyperských prenesených činností banky na hospodársku súťaž
(301)
Ako je uvedené v odôvodnení 274, štátna pomoc by sa podľa bodov 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na úkor nepodporených spoločností, a najmä nie na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít okrem prípadov výnimočných okolností.
(302)
Cieľom predaja gréckych operácií cyperských bánk bolo ochrániť stabilitu gréckeho bankového systému a zabezpečiť, aby cyperské banky mohli tieto podniky predať, ešte kým pravdepodobne stratia hodnotu. Nadobudnutie sa teda môže považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je potrebný na obnovenie finančnej stability a ktorý je opísaný v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(303)
Okrem toho ponuku na nadobudnutie troch cyperských bánk nepredložil žiadny nepodporovaný ponúkajúci. Proces predaja bol otvorený, transparentný a nediskriminačný.
(304)
Pretože nadobudnutie schválil helénsky orgán pre hospodársku súťaž (108), možno predpokladať, že výsledok predaja neohrozuje účinnú hospodársku súťaž v Grécku.
(305)
So zreteľom na tieto prvky možno skonštatovať, že na nadobudnutie cyperských prenesených činností sa vzťahuje výnimka v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.3.4. Záver o nadobudnutí cyperských prenesených činností
(306)
Dospelo sa k záveru, že s ohľadom na jedinečnú situáciu gréckych bánk a špecifiká nadobudnutia cyperských prenesených činností je toto nadobudnutie v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.5.4. Súlad nadobudnutia banky MBG s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.4.1. Účinok nadobudnutia banky NBG na dlhodobú životaschopnosť banky
(307)
Nadobudnutím plne kapitalizovanej banky MBG sa zlepšuje dlhodobá životaschopnosť banky.
(308)
Podľa analýzy, ktorú banka predložila v čase nadobudnutia, transakcia povedie k značným synergiám, ako sú napríklad nákladové synergie prostredníctvom zníženia počtu pobočiek a zamestnancov, nižšie náklady na vklady a výnosové synergie. Banka medzičasom už banku MBG úplne integrovala.
(309)
Okrem toho, keďže banka MBG bola primerane kapitalizovaná pred nadobudnutím bankou a keďže banka zaplatila kúpnu cenu vo výške 1 milióna EUR, nadobudnutím pravdepodobne nevzniknú banke budúce kapitálové potreby. Predávajúci sa navyše ako súčasť transakcie zaviazal, že vloží 400 miliónov EUR kapitálu do banky. Tento záväzok bol realizovaný v rámci rekapitalizácie z jari 2013, počas ktorej banka BCP vložila 400 miliónov EUR do banky.
(310)
Konštatuje sa, že nadobudnutie je pozitívne pre obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky a že kúpna cena banky MBG bola taká nízka, že pomoc mohla byť obmedzená na potrebné minimum.
7.5.4.2. Účinok nadobudnutia banky MBG na sumu pomoci, ktorú banka potrebuje
(311)
Pomoc na reštrukturalizáciu by sa podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na nadobudnutie iných spoločností, ale len na pokrytie reštrukturalizačných nákladov, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky. Hoci nadobudnutie má pozitívne účinky na životaschopnosť banky, nebolo v tomto prípade nevyhnutné pre jej životaschopnosť v zmysle bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii.
(312)
Banka však zaplatila za nákup banky MBG len 1 milión EUR, čo sa považuje za veľmi nízku sumu. MBG bola navyše primerane kapitalizovaná bankou BCP a banka BCP podľa podmienky transakcie vložila do banky 400 miliónov EUR kapitálu (109).
(313)
Konštatuje sa, že so zreteľom na špecifiká transakcie (nadobudnutie plne kapitalizovanej banky za veľmi nízku cenu a kupujúci vloží kapitál do banky) nadobudnutím banky MBG nevzniká banke žiadna ďalšia kapitálová potreba a nadobudnutie banky MBG preto výnimočne nie je v rozpore s požiadavkou minimalizovať pomoc.
7.5.4.3. Rušivý účinok nadobudnutia banky MBG na hospodársku súťaž
(314)
Ako je uvedené v odôvodnení 274, štátna pomoc by sa podľa bodov 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii nemala použiť na úkor nepodporených spoločností, a najmä nie na nadobudnutie konkurenčných podnikateľských aktivít, s výnimkou výnimočných okolností.
(315)
Centrálna banka Grécka nepovažovala banku MBG za samostatne životaschopnú, keď na začiatku roka 2012 skúmala životaschopnosť všetkých gréckych bánk. MBG vytvárala banke BCP veľké straty, ktorá ju preto chcela predať, a ak by predaj nebol možný, zvážila by jej bankrot. Predaj banky MBG bol tiež súčasťou plánu reštrukturalizácie banky BCP (110). Nadobudnutie sa teda môže považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je potrebný na obnovenie finančnej stability a ktorý je opísaný v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(316)
Okrem toho ponuku na nadobudnutie banky MBG nepredložil žiadny nepodporovaný ponúkajúci.
(317)
Na základe uvedeného možno skonštatovať, že na nadobudnutie banky MBG sa vzťahuje výnimka uvedená v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.4.4. Záver o nadobudnutí banky MBG
(318)
Dospelo sa k záveru, že s ohľadom na jedinečnú situáciu gréckych bánk a špecifiká nadobudnutia banky MBG je toto nadobudnutie v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.6. SÚLAD OPATRENÍ A, B1, B2, B3 A B4 S OZNÁMENÍM O REŠTRUKTURALIZÁCII
7.6.1. Zdroje ťažkostí a dôsledky na posúdenie podľa oznámenia o reštrukturalizácii
(319)
Ako je uvedené v oddieloch 2.1.1 a 2.1.2, ťažkosti, ktorým banka čelila, pramenili najmä z gréckej krízy štátneho dlhu a z hlbokej recesie v Grécku a v južnej Európe. Pokiaľ ide o grécku krízu štátneho dlhu, grécka vláda stratila prístup k finančným trhom a nakoniec sa musela so svojimi domácimi a zahraničnými veriteľmi dohodnúť na programe PSI, ktorý viedol k zníženiu pohľadávok voči štátu o 53,3 %. Navyše bolo 31,5 % pohľadávok vymenených za nové štátne dlhopisy s nižšími úrokmi a dlhšími splatnosťami. Štát tieto nové štátne dlhopisy odkúpil od gréckych bánk v decembri 2012 za cenu, ktorá zodpovedala 30,2 % až 40,1 % ich nominálnej hodnoty, čo pre grécke banky vytvorilo ďalšiu stratu. Banka okrem vplyvu programu PSI a spätného odkúpenia dlhu na svoju kapitálovú pozíciu utrpela veľký odlev vkladov v období od roku 2010 do polovice roka 2012, ktorý bol zapríčinený rizikom, že Grécko by mohlo v dôsledku neudržateľného verejného dlhu a hospodárskej recesie vystúpiť z eurozóny.
(320)
Pomoc poskytnutá banke, t. j. súčet opatrení B1, B2, B3 a B4 alebo 7 335 miliónov EUR, presahuje sumu straty zaúčtovanej na základe programu PSI (5 911 miliónov EUR).
(321)
Veľká časť kapitálových potrieb pramení zo štandardnej expozície finančnej inštitúcie riziku spojeného so štátnymi dlhopismi jej domácej krajiny. Táto skutočnosť bola zdôraznená aj v odôvodneniach 63 a 74 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus. V dôsledku toho sa musí banka vo svojom pláne reštrukturalizácie menej venovať otázkam morálneho hazardu ako iné podporené finančné inštitúcie, ktoré naakumulovali prílišné riziká. Pretože opatrenia pomoci sú menej rušivé, opatrenia prijaté na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže by mali byť primerane zmiernené. Pretože program PSI a spätné odkúpenie dlhu predstavujú odpis dlhu v prospech štátu, odmena štátu pri rekapitalizácii bánk môže byť nižšia. Komisia však poznamenáva, že expozícia banky gréckemu riziku spojenému so štátnymi dlhopismi bola väčšia ako expozícia iných veľkých gréckych bánk (111). Preto nemožno všetky straty zo štátnych dlhopisov pripísať štandardnej expozícii finančnej inštitúcie riziku spojenému so štátnymi dlhopismi jej domácej krajiny.
(322)
Druhým zdrojom strát pre banku sú straty z jej úverov pre grécke domácnosti a spoločnosti. Komisia sa domnieva, že tieto straty sú zapríčinené najmä výnimočne hlbokou a dlhou recesiou a poklesom HDP v približnej výške 25 % za päť rokov a nie sú spôsobené riskantnými postupmi poskytovania úverov zo strany banky. Pomoc poskytnutá na pokrytie týchto strát preto nevytvára morálny hazard, čo je prípad, keď pomoc chráni banku pred dôsledkami riskantného správania v minulosti. Pomoc je teda menej rušivá (112).
(323)
Časť kapitálových potrieb a strát z úverov banky však pochádza z niektorých medzinárodných dcérskych spoločností. V stresovom teste vykonanom v roku 2012 na určenie kapitálových potrieb banky vyplynulo, že projekcie strát zo zahraničných úverov boli vo výške 1 314 miliónov EUR v základnom scenári a 1 624 miliónov EUR v nepriaznivom scenári. Niektoré z týchto zahraničných podnikateľských aktivít boli v posledných rokoch stratové. Straty z medzinárodných činností dosiahli v roku 2012 výšku 244 miliónov EUR pred zdanením (113). Zahraničné aktíva takisto odčerpávali likviditu.
(324)
Preto možno skonštatovať, že na značnú časť strát a potrebu pomoci sa vzťahuje bod 14 oznámenia o predĺžení, ktorý Komisii umožňuje zmierniť jej požiadavky. Podobne časť potreby pomoci pramení z výnimočne hlbokej recesie v Grécku, a nie z riskantného poskytovania úverov. Takáto pomoc nevytvára morálny hazard, a preto menej narúša hospodársku súťaž.
(325)
Na záver treba povedať, že potreba pomoci čiastočne pochádza z vlastného riskovania banky, pokiaľ ide o jej veľkú držbu štátneho dlhu a jej zahraničné dcérske spoločnosti.
7.6.2. Životaschopnosť
(326)
Plán reštrukturalizácie musí zabezpečiť, aby finančná inštitúcia bola na konci obdobia reštrukturalizácie schopná obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť (oddiel 2 oznámenia o reštrukturalizácii). V predmetnom prípade je obdobie reštrukturalizácie vymedzené ako obdobie od dátumu prijatia tohto rozhodnutia do 31. decembra 2018.
(327)
Grécko v súlade s bodmi 9, 10 a 11 oznámenia o reštrukturalizácii predložilo rozsiahly a podrobný plán reštrukturalizácie, v ktorom sú uvedené úplné informácie o obchodnom modeli banky. V pláne sú tiež identifikované príčiny ťažkostí banky, ako aj opatrenia prijaté na vyriešenie všetkých problémov životaschopnosti, ktorým čelí. V pláne reštrukturalizácie je najmä opísaná stratégia zvolená na zachovanie prevádzkovej účinnosti banky a na zníženie vysokej úrovne nesplácaných úverov, na vyriešenie jej zraniteľnej pozície likvidity a kapitálovej pozície a jej zahraničných obchodných činností, ktoré sa v priebehu posledných rokov spoliehali na svoju materskú spoločnosť, pokiaľ ide o financovanie a kapitál.
7.6.2.1. Grécke bankové činnosti
(328)
Pokiaľ ide o likviditu (114) a závislosť banky od financovania Eurosystému, v pláne reštrukturalizácie sa počíta s obmedzeným rastom súvahy v Grécku, pričom by opäť mala rásť vkladová základňa. Spoliehanie sa na štátom zaručené poskytovanie ELA, ktoré sa už znížilo, sa bude naďalej znižovať, čo banke takisto pomôže znížiť jej náklady na financovanie.
(329)
Záväzkom týkajúcim sa pomeru úverov k vkladom uvedeným v odôvodnení 137 je zabezpečené, aby bola štruktúra súvahy banky na konci obdobia reštrukturalizácie udržateľná. Predaj cenných papierov a iných vedľajších činností takisto posilní pozíciu likvidity banky. Komisia môže so zreteľom na stále namáhanú pozíciu likvidity banky akceptovať požiadavku gréckych orgánov, aby mohli poskytovať likviditu banke v rámci opatrení záruk a štátnych dlžobných úpisov programu podpory pre grécke banky a v rámci štátom zaručeného poskytovania ELA.
(330)
Grécko sa na zníženie nákladov banky na financovanie zaviazalo, že banka bude naďalej znižovať úrokové sadzby, ktoré platí za vklady v Grécku, ako je opísané v odôvodnení 137. Dosiahnutie takéhoto zníženia nákladov na vklady bude kľúčovým príspevkom na zlepšenie ziskovosti banky pred odpisom strát z úverov.
(331)
Banka od začiatku krízy realizovala veľké nadobudnutia, ktorými sa veľmi výrazne zvýšili jej veľkosť a vkladová základňa. Banka v rekordnom čase úspešne integrovala nadobudnuté podniky. Banka sa v súčasnosti usiluje realizovať všetky synergie možné na základe týchto nadobudnutí. Znižovaním počtu pobočiek a zamestnancov začala racionalizovať svoju obchodnú sieť v Grécku (115). Celkové náklady banky v Grécku sa v porovnaní s rokom 2013 do roku 2017 znížia o ďalších […] %. Grécko sa v záujme dosiahnutia tohto cieľa zaviazalo, že banka k 31. decembru 2017 zníži počet svojich pobočiek a zamestnancov v Grécku príslušne na […] a na […], pričom maximálne celkové náklady v Grécku budú […] miliárd EUR. Predpokladaný pomer nákladov k výnosom bude na konci obdobia reštrukturalizácie menej ako […] %. Komisia sa domnieva, že plánom reštrukturalizácie sa zachováva efektívnosť banky v novom trhovom prostredí.
(332)
Ďalšou podstatnou oblasťou je spracovanie nesplácaných úverov, keďže k 31. decembru 2013 predstavovali nesplácané úvery 36 % portfólia banky (116). Banka plánuje vylepšiť svoju úverovú politiku (obmedzenia, zabezpečenie kolaterálom) a zamerať sa na hlavnú činnosť s cieľom minimalizovať svoje straty. Grécko sa tiež zaviazalo, že banka bude dodržiavať prísne normy, pokiaľ ide o jej úverovú politiku, na riadenie rizík a maximalizáciu hodnoty pre banku v každej fáze úverového postupu vrátane reštrukturalizácie úverov, ako je opísané v odôvodnení 141.
7.6.2.2. Správa a riadenie spoločnosti
(333)
Ďalšou dôležitou oblasťou je správa a riadenie banky, pretože HFSF na základe rekapitalizácie z jari 2013 vlastní väčšinu akcií banky, ale s obmedzenými hlasovacími právami. Niektorí súkromní investori, ktorí kontrolujú banku, navyše vlastnia opčné listy, takže by získali veľkú výhodu, ak by cena akcií počas obdobia reštrukturalizácie narástla. Pretože táto situácia by mohla vytvoriť morálny hazard, banka a HFSF sa v roku 2013 dohodli na osobitnom rámci pre vzťahy. Touto dohodou je každodenná činnosť banky chránená pred zásahom jej hlavných akcionárov, a pritom je zabezpečené, aby HFSF mohol monitorovať vykonávanie plánu reštrukturalizácie a prostredníctvom vhodných postupov konzultácie zabrániť nadmernému riskovaniu manažmentu banky. Banka sa tiež zaviazala starostlivo monitorovať svoju expozíciu prepojeným dlžníkom. Komisia pozitívne hodnotí skutočnosť, že HFSF automaticky opäť získa hlasovacie práva, ak banka nevykoná svoj plán reštrukturalizácie.
7.6.2.3. Medzinárodné činnosti
(334)
Niektoré z medzinárodných činností banky v minulosti odčerpávali kapitál banky a jej likviditu, ako je vysvetlené v odôvodnení 323.
(335)
V pláne reštrukturalizácie sa predpokladá, že banka sa bude naďalej zameriavať na svoj domáci trh. Banka už predala svoju dcérsku spoločnosť v Spojených štátoch amerických. Začala tiež racionalizovať ostatné dcérske spoločnosti, aby posilnila postup upisovania úverov a znížila medzeru dcérskych spoločností vo financovaní. Plánuje ďalšiu racionalizáciu svojej siete v ponechaných dcérskych spoločnostiach, ako je opísané v odôvodnení 130.
(336)
Celková suma zahraničných aktív sa v budúcnosti preto zníži. Na konci obdobia reštrukturalizácie budú tvoriť […] časti celkovej súvahy banky.
(337)
Komisia preto verí, že banka dostatočne reštrukturalizuje a obmedzí veľkosť týchto zahraničných podnikateľských aktivít, aby zamedzila ďalším kapitálovým potrebám a nedostatku likvidity v budúcnosti. Záväzok opísaný v odôvodnení 138 - nevložiť veľké sumy kapitálu do medzinárodných dcérskych spoločností banky - takisto prispieva k zabezpečeniu toho, aby zahraničné dcérske spoločnosti nepredstavovali hrozbu pre kapitál alebo pozíciu likvidity banky.
7.6.2.4. Záver o životaschopnosti
(338)
Zo základného scenára opísaného v oddiele 2.4 vyplýva, že na konci obdobia reštrukturalizácie bude banka schopná realizovať výnos, ktorý jej umožní pokryť všetky jej náklady a zabezpečiť primeranú návratnosť vlastného kapitálu so zohľadnením jej rizikového profilu. Kapitálová pozícia banky by zároveň podľa projekcie mala zostať na dostatočnej úrovni.
(339)
Komisia berie na vedomie nepriaznivý scenár opísaný v pláne reštrukturalizácie banky predloženom gréckymi orgánmi. Tento nepriaznivý scenár je založený na súbore predpokladov dohodnutých s fondom HFSF. Je v ňom zohľadnená dlhšia a hlbšia recesia, ako aj závažnejšia deflácia cien nehnuteľností. Z plánu reštrukturalizácie vyplýva, že banka je schopná zniesť dostatočné množstvo stresu, keďže banka zostáva v nepriaznivom scenári na konci obdobia reštrukturalizácie zisková a dobre kapitalizovaná.
(340)
Objem dodatočného kapitálu, ktorý sa získal v roku 2014, konkrétne 1 750 miliónov EUR, je dostatočný pre základný scenár stresového testu z roku 2013 v období reštrukturalizácie a na splatenie prioritných akcií, čo banka urobila v máji 2014 (117). […] Komisia pripomína, že centrálna banka Grécka pri posúdení kapitálových potrieb v základnom scenári už vykonala viaceré úpravy, ktoré viedli k zvýšeniu odhadovaných kapitálových potrieb v porovnaní s kapitálovými potrebami, ktoré odhadla banka vo svojom základnom scenári. Komisia sa preto domnieva, že základné kapitálové potreby, ktoré odhadla centrálna banka Grécka, predpokladajú určitý stupeň stresu. Komisia na vyvodenie záveru, že banka je životaschopná, nevyžaduje, aby banka mala vopred dostatok kapitálu na pokrytie kapitálových potrieb v stresovom scenári, ktoré odhadla centrálna banka Grécka, pretože táto odhadnutá úroveň predstavuje vysokú úroveň stresu a zo zvýšenia kapitálu z marca 2014 vyplýva, že banka opäť získala prístup ku kapitálovým trhom.
(341)
Okrem toho je pozitívne, že banka nebude realizovať ďalšie investície do cenných papierov s iným ako investičným stupňom, čo pomôže zachovať jej kapitálovú a likvidnú pozíciu.
(342)
Takže sa konštatuje, že kombinácia už vykonanej reštrukturalizácie a ďalšej navrhnutej reštrukturalizácie je dostatočná na obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky.
7.6.3. Vlastný príspevok a rozdelenie zaťaženia
(343)
Ako je uvedené v oddiele 3 oznámenia o reštrukturalizácii, banky a ich zainteresované strany musia maximálnou možnou mierou prispieť k reštrukturalizácii na zabezpečenie toho, aby bola pomoc obmedzená na potrebné minimum. Banky by teda mali využívať vlastné zdroje na financovanie reštrukturalizácie, napríklad predajom aktív, a zainteresované strany by podľa možnosti mali absorbovať straty banky.
7.6.3.1. Vlastný príspevok banky: zrušenie investícií a zníženie nákladov
(344)
Banka už odpredala malé zahraničné podniky (v Spojených štátoch amerických) a znížila zadlženosť časti svojho portfólia, aby posilnila svoju kapitálovú vhodnosť a svoju pozíciu likvidity. V pláne reštrukturalizácie je naplánované zníženie zadlženosti zahraničných činností banky, ako je opísané v odôvodneniach 125 až 129. Banka so zreteľom na zníženie zadlženosti a zrušenie investícií, ktoré už boli uskutočnené a ktoré sa uskutočnia vykonaním záväzkov týkajúcich sa zníženia zadlženosti a odpredaja zahraničných podnikov, výrazne zníži svoju zemepisnú prítomnosť v […]. Znížením zahraničných aktív banky sa značne zníži aj prípadné riziko, že v budúcnosti bude potrebná pomoc. Preto pomáha znížiť sumu pomoci na minimum.
(345)
Banka v záujme obmedzenia svojich kapitálových potrieb nepoužije kapitál na podporu alebo rozšírenie svojich zahraničných dcérskych spoločností, ako je opísané v odôvodnení 138. Záväzkami, ktoré prijalo Grécko, je navyše zabezpečené, aby banka nerobila nákladné nadobudnutia.
(346)
Banka vykonáva tiež rozsiahly program znižovania nákladov, ako je uvedené v oddiele 2.4.2. Jej náklady budú do roku 2017 ďalej klesať. Jej personál sa znižuje a mzdy sa upravujú smerom nadol. Grécko sa zaviazalo obmedziť aj odmeny manažérov banky, […].
7.6.3.2. Rozdelenie zaťaženia medzi historických akcionárov a nový kapitál získaný na trhu
(347)
Historických akcionárov banky oslabila emisia s predkupným právom dokončená v roku 2009 (118), a potom ešte raz rekapitalizácia fondom HFSF (opatrenie B4) a zvýšenie súkromného kapitálu z roku 2013 a marca 2014. Napríklad podiel držaný akcionármi banky, medzi ktorých v danom čase patrili investori, ktorí vložili peniaze v roku 2009, bol zo 100 % pred rekapitalizáciou z jari 2013 znížený len na 2,3 % po tejto rekapitalizácii. Banka navyše od roku 2008 nevyplatila žiadne peňažné dividendy. Banka okrem tohto rozdelenia zaťaženia medzi historických akcionárov získala od začiatku krízy v roku 2008 značný objem súkromného kapitálu, t. j. 807 miliónov EUR v roku 2009, 1 444 miliónov EUR v roku 2013 a 1 750 miliónov EUR v roku 2014.
7.6.3.3. Rozdelenie zaťaženia medzi držiteľov podriadeného dlhu
(348)
Držitelia hybridných a podriadených dlhov banky prispeli k nákladom na reštrukturalizáciu banky. Banka na vytvorenie kapitálu vykonala viaceré činnosti správy pasív, ako je opísané v odôvodnení 134.
(349)
Na zatiaľ nesplatené nástroje sa vzťahuje zákaz vyplácania kupónu uvedený v odôvodnení 143. Komisia sa preto domnieva, že je zabezpečené dostatočné rozdelenie zaťaženia medzi držiteľov hybridných a podriadených dlhov banky a požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii sú v tomto ohľade splnené.
7.6.3.4. Záver o vlastnom príspevku a rozdelení zaťaženia
(350)
Vlastný príspevok a rozdelenie zaťaženia, najmä vo forme predaja aktív a zmenšenia úverového portfólia, sú v porovnaní s celkovou prijatou štátnou rekapitalizáciou omnoho menšie ako to, čo by Komisia zvyčajne považovala za dostatočné. Zmenšovanie sa týka len zahraničných činností, ktoré predstavujú obmedzenú časť banky (119), a v reštrukturalizácii nie je naplánované žiadne zmenšenie veľkosti úverového a vkladového portfólia v Grécku, ktoré sa, naopak, v priebehu posledného roka po nadobudnutiach výrazne zväčšilo. Komisia však berie do úvahy prvky opísané v oddiele 7.6.1, a najmä skutočnosti, že prijatá pomoc je čiastočne oprávnená na výnimku stanovenú v bode 14 oznámenia o predĺžení z roku 2011, na základe ktorej môže Komisia akceptovať menší vlastný príspevok a rozdelenie zaťaženia. Komisia pozitívne hodnotí aj to, že banka získala v máji 2013 na trhu 1 444 miliónov EUR a v marci 2014 sumu 1 750 miliónov EUR […]. Kapitál získaný v marci 2014 sa navyše získal za cenu akcie rovnajúcu sa cene za akciu, za ktorú upisoval HFSF v rámci rekapitalizácie z jari 2013 (opatrenie B4). Vysokou emisnou cenou bolo preto obmedzené oslabenie fondu HFSF. Banka tiež splatila prioritné akcie (opatrenie A). Keď sa zohľadnia všetky tieto prvky, plán reštrukturalizácie možno považovať za plán, ktorý zabezpečuje dostatočné opatrenia týkajúce sa vlastného príspevku a rozdelenia zaťaženia na obmedzenie pomoci na potrebné minimum.
7.6.4. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
(351)
V oznámení o reštrukturalizácii sa od plánu reštrukturalizácie požaduje, že v ňom musia byť navrhnuté opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže a zabezpečenie konkurenčného bankového sektora. Tieto opatrenia by navyše mali byť zamerané aj na otázky vyplývajúce z morálneho hazardu a na zabezpečenie toho, aby sa štátna pomoc nepoužívala na financovanie protisúťažného správania.
(352)
V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii je uvedené, že Komisia musí pri posudzovaní sumy pomoci a vyplývajúceho narušenia hospodárskej súťaže zohľadniť absolútnu a aj relatívnu sumu prijatej štátnej pomoci, ako aj stupeň rozdelenia zaťaženia a pozíciu finančnej inštitúcie na trhu po reštrukturalizácii. Komisia v tejto súvislosti pripomína, že banka dostala od štátu kapitálovú podporu zodpovedajúcu 23,7 % jej rizikovo vážených aktív (120). Banka okrem toho získala v roku 2010 záruky likvidity vo výške 9,9 miliardy EUR a štátne dlžobné úpisy v hodnote 1,3 miliardy EUR, čo predstavuje takmer 25 % jej súvahy. Banka ďalej získala štátom zaručené poskytovanie ELA. Opatrenia na obmedzenie potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže sú preto so zreteľom na veľkú sumu pomoci potrebné. Trhový podiel banky v Grécku je navyše veľký. Nadobudnutím prenesených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a cyperských prenesených činností sa zvýšil trhový podiel banky. Trhový podiel banky v oblasti vkladov v Grécku dosiahol po týchto nadobudnutiach na konci roku 2013 výšku 29 % a jej trhové podiely v oblasti hypoték na bývanie, spotrebiteľských úverov a firemných úverov boli príslušne 25 %, 22 % a 35 % (v porovnaní s 10 %, 8 %, 8 % a 14 % v roku 2011) (121).
(353)
Komisia pripomína, že ťažkosti banky boli vo veľkej miere spôsobené vonkajšími otrasmi, ako je grécka kríza štátneho dlhu a dlhá recesia, ktoré ničili grécke hospodárstvo od roku 2008, ako už bolo uvedené v odôvodnení 74 rozhodnutia o začatí konania vo veci banky Piraeus. Potreba riešiť otázky vyplývajúce z morálneho hazardu je preto menšia. Ako je rozanalyzované v oddiele 7.6.1 tohto rozhodnutia, rušivý účinok opatrení pomoci je so zreteľom na tieto faktory menší, takisto ako aj potreba opatrení na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže. Komisia môže z týchto dôvodov výnimočne akceptovať, že v pláne reštrukturalizácie nie je napriek vysokej sumy pomoci a veľkým trhovým podielom naplánované zmenšenie súvahy a úverov v Grécku. Bolo by však problematické, ak by najviac podporovaná banka spomedzi štyroch veľkých gréckych bánk a banka, ktorá v posledných rokoch prostredníctvom nadobudnutí najviac narástla, v období reštrukturalizácie naďalej rástla rýchlejšie ako trh, čo by potenciálne mohlo vytlačiť menej podporované banky. Komisia preto víta záväzok, že banka nebude rásť rýchlejšie ako trh.
(354)
Komisia však poznamenáva, že štátne rekapitalizácie umožnili banke pokračovať v jej bankových činnostiach na zahraničných trhoch.
(355)
Komisia berie na vedomie, že banka bude popri znižovaní zadlženosti a reštrukturalizácii, ktoré už boli vykonané, do 30. júna 2018 ďalej reštrukturalizovať a znižovať zadlženosť svojich zahraničných aktív (122). Banka sa ďalej zaviazala, že pomoc nepoužije na financovanie rastu týchto činností. Takže pomoc sa nepoužila na narušenie hospodárskej súťaže na týchto zahraničných trhoch.
(356)
Grécko sa tiež zaviazalo, že banka nebude realizovať nákladné nadobudnutia, čím je zabezpečené, aby banka nepoužila prijatú štátnu pomoc na nadobudnutie nových podnikateľských aktivít. Tento zákaz prispieva k zabezpečeniu toho, aby sa pomoc používala striktne na podporu obnovenia životaschopnosti gréckych bankových činností, a nie napríklad na rast na zahraničných trhoch.
(357)
Záväzkom znížiť úroky vyplácané na grécke vklady z neudržateľne vysokej úrovne je takisto zabezpečené, aby sa pomoc nepoužívala na financovanie neudržateľných stratégií zhromažďovania vkladov, ktoré narúšajú hospodársku súťaž na gréckom trhu. Záväzok zaviesť prísne usmernenia týkajúce sa cenotvorby nových úverov na základe riadneho posúdenia úverového rizika banke takisto zabráni, aby neprimeranými stratégiami cenotvorby pre úvery poskytované spotrebiteľom narúšala hospodársku súťaž na gréckom trhu.
(358)
Komisia sa po zohľadnení osobitnej situácie opísanej v oddiele 7.6.1 a opatrení stanovených v pláne reštrukturalizácie domnieva, že ochranné opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže sú dostatočné.
7.6.5. Kontrola
(359)
Podľa oddielu 5 oznámenia o reštrukturalizácii sa vyžadujú pravidelné správy, aby Komisia mohla overiť, či sa plán reštrukturalizácie riadne vykonáva. Ako je uvedené v záväzkoch, na ktoré sa Grécko zaviazalo (123), Grécko zabezpečí, aby monitorovací správca, ktorý bol vymenovaný bankou po schválení Komisiou, do konca obdobia reštrukturalizácie, t. j. do 31. decembra 2018, monitoroval záväzky Grécka týkajúce sa reštrukturalizačných činností v Grécku a v zahraničí a záväzky týkajúce sa správy a riadenia spoločnosti a obchodných činností. Komisia sa preto domnieva, že je zabezpečené riadne monitorovanie vykonávania plánu reštrukturalizácie.
7.6.6. Záver o súlade opatrení A, B1, B2, B3 a B4 s oznámením o reštrukturalizácii
(360)
Komisia sa domnieva, že plán reštrukturalizácie, keď sa posudzuje spoločne so záväzkami v prílohe k tomuto rozhodnutiu, zabezpečuje obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky, je dostatočný, pokiaľ ide rozdelenie zaťaženia a vlastný príspevok, a je vhodný na vykompenzovanie rušivých účinkov opatrení pomoci preskúmaných v tomto rozhodnutí na hospodársku súťaž a je primeraný. Plán reštrukturalizácie a záväzky predložené Komisii spĺňajú kritériá oznámenia o reštrukturalizácii.
8. ZÁVER
(361)
Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že Grécko protiprávne vykonalo opatrenia pomoci B2, B3 a B4 v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy, pretože boli vykonané pred ich formálnym oznámením. Tieto opatrenia, ako aj iné opatrenia analyzované v tomto rozhodnutí sa však môžu považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Tieto opatrenia, ktoré vykonalo Grécko, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy:
a)
núdzová podpora likvidity, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytla centrálna banka Grécka a za ktorú ručilo Grécko (opatrenie L2);
b)
druhá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 1 553 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol v decembri 2012 Helénsky fond finančnej stability (ďalej len „HFSF“) (opatrenie B2);
c)
záväzný prísľub vo výške 1 082 miliónov EUR, ktorý banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF 20. decembra 2012 (opatrenie B3);
d)
rekapitalizácia vo výške 5 891 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF na jar 2013 (opatrenie B4), a
e)
rekapitalizácia vo výške 524 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF na jar 2013 (opatrenie C).
2. So zreteľom na plán reštrukturalizácie, ktorý bol predložený 25. júna 2014 a ktorý sa týka bankovej skupiny Piraeus Bank Group, ktorá zahŕňa banku Piraeus Bank S.A. a všetky jej dcérske spoločnosti a pobočky, a so zreteľom na záväzky, na ktoré sa Grécko zaviazalo v rovnaký deň, je táto štátna pomoc zlučiteľná s vnútorným trhom:
a)
kapitálová injekcia vo výške 750 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytlo Grécko v máji 2009 a v decembri 2011 v rámci schémy rekapitalizácie (opatrenie A);
b)
núdzová podpora likvidity, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytla centrálna banka Grécka a za ktorú od júla 2011 ručilo Grécko, vo výške 30,4 miliardy EUR k 31. decembru 2012 (opatrenie L2);
c)
prvá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 4,7 miliardy EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF v máji 2012 (opatrenie B1);
d)
druhá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 1 553 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF v decembri 2012 (opatrenie B2);
e)
záväzný prísľub vo výške 1 082 miliónov EUR, ktorý banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF 20. decembra 2012 (opatrenie B3);
f)
rekapitalizácia vo výške 5 891 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF na jar 2013 (opatrenie B4), a
g)
rekapitalizácia vo výške 524 miliónov EUR, ktorú banke Piraeus Bank S.A. poskytol HFSF na jar 2013 (opatrenie C).
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.
V Bruseli 23. júla 2014