NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 223/2014
ze dne 11. března 2014
o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“), si Unie a členské státy vytyčily cíl, jímž je snížení počtu osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 nejméně o 20 milionů. Přesto byla v roce 2011 téměř jedna čtvrtina obyvatel Unie (119,82 milionů) ohrožena chudobou nebo sociálním vyloučením, což je přibližně o 4 miliony osob více než v předchozím roce. Míra chudoby a sociálního vyloučení však není ve všech částech Unie stejná a jejich závažnost se v různých členských státech liší.
(2)
Počet osob, jež trpí materiální či dokonce vážnou materiální deprivací, v Unii neustále narůstá, takže v roce 2011 žilo v podmínkách vážné materiální deprivace téměř 8,8 % občanů Unie. Tyto osoby jsou navíc často natolik vyloučeny, že nemohou využívat aktivačních opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4), a zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (5).
(3)
Členské státy a Komise by měly přijmout vhodná opatření, která by zabránila veškeré diskriminaci, a měly by zajistit rovnost žen a mužů a systematické začleňování genderového hlediska do všech fází přípravy, programování, řízení a provádění, monitorování a hodnocení Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „fond“), do informačních a osvětových kampaní a do výměny osvědčených postupů.
(4)
Článek 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) zdůrazňuje, že Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin.
(5)
Článek 6 Smlouvy o EU zdůrazňuje, že Unie uznává práva, svobody a zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(6)
Článek 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) stanoví, že Unie za účelem podpory celkového harmonického vývoje rozvíjí a prosazuje svou činnost vedoucí k posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
(7)
Fond by měl posílit sociální soudržnost, a tím přispět ke snížení chudoby - a v konečném důsledku k odstranění jejích nejhorších forem - v Unii prostřednictvím podpory vnitrostátních systémů, jež poskytují pomoc nefinanční povahy nejchudším osobám, a zmírňují tak potravinovou a vážnou materiální deprivaci, nebo napomáhají sociálnímu začleňování nejchudších osob. Fond by měl zmírňovat ty formy extrémní chudoby, jejichž dopad na sociální vyloučení je největší, jako jsou například bezdomovectví, chudoba dětí a potravinová nouze.
(8)
Účelem fondu není nahradit veřejné politiky členských států zaměřené na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, a zejména politiky, které jsou nezbytné s cílem předcházet marginalizaci zranitelných skupin a skupin s nízkými příjmy a zabránit zvyšování rizika chudoby a sociálního vyloučení.
(9)
Podle článku 317 Smlouvy o fungování EU a v rámci sdíleného řízení by měly být stanoveny podmínky umožňující Komisi vykonávat své úkoly při plnění souhrnného rozpočtu Unie a rovněž by měly být vyjasněny oblasti odpovědnosti v rámci spolupráce členských států. Uplatňování těchto podmínek by mělo umožnit Komisi ujistit se o tom, že členské státy využívají fond zákonným a správným způsobem a v souladu se zásadou řádného finančního řízení ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) (dále jen „finanční nařízení“).
(10)
Uvedená ustanovení rovněž zajišťují, aby byly podporované operace v souladu s platnými právními předpisy Unie a se souvisejícími vnitrostátními právními předpisy, které přímo či nepřímo provádějí toto nařízení, jakož i s příslušnými politikami, zejména pokud jde o bezpečnost potravinové pomoci nebo základní materiální pomoci poskytovaných nejchudším osobám.
(11)
Přidělování prostředků fondu jednotlivým členským státům v období 2014-2020 zohledňuje ve stejné míře následující ukazatele, které jsou vyhodnocovány na základě údajů Eurostatu týkající se počtu obyvatel, kteří jsou obětí vážné materiální deprivace a počtu obyvatel žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce. Kromě toho toto přidělování rovněž zohlední různé způsoby, jimiž se nejchudším osobám v jednotlivých členských státech pomáhá. Každému členskému státu by nicméně měla být přidělena přinejmenším částka 3 500 000 EUR na programové období 2014-2020, aby mohl zavést operační program se smysluplnou úrovní prostředků.
(12)
Prostředky, které jsou členskému státu přiděleny ze strukturálních fondů, by měly být sníženy o prostředky, které jsou mu přiděleny z fondu.
(13)
Operační programy členských států by měly stanovit a vysvětlit formy potravinové nebo materiální deprivace, které mají být řešeny, nebo činnosti na podporu sociálního začlenění, které mají být podporovány, a popsat rysy pomoci nejchudším osobám, která bude poskytnuta prostřednictvím podpory z fondu vnitrostátním systémům. Tento popis by měl rovněž zahrnovat prvky nezbytné k zajištění účinného a efektivního provádění operačních programů.
(14)
Vážná potravinová nouze v Unii existuje současně se značným plýtváním potravinami. V tomto ohledu by měl fond ve vhodných případech usnadňovat potravinové dary. Tímto však nesmí být ohrožena snaha o odstranění stávajících překážek s cílem podněcovat dary přebytečných potravin pro účely boje proti potravinové nouzi.
(15)
V zájmu účinného a efektivního provádění opatření financovaných z fondu by členské státy měly ve vhodných případech podporovat spolupráci mezi regionálními a místními orgány a subjekty zastupujícími občanskou společnost a také účast všech zapojených stran do vypracovávání a provádění činností, které jsou z fondu financovány.
(16)
S cílem co nejvíce zvýšit účinnost fondu, zejména pokud jde o případné změny okolností v konkrétním členském státě, je vhodné stanovit postup pro změny operačního programu.
(17)
S cílem co nejefektivněji a nejvhodněji reagovat na různé potřeby a zdokonalit poskytování pomoci nejchudším osobám by se měla uplatňovat zásada partnerství.
(18)
Značný přínos má výměna zkušeností a osvědčených postupů, protože usnadňuje vzájemné učení. Komise by měla takovou výměnu usnadňovat a podporovat jejich šíření a zároveň hledat synergie s výměnou osvědčených postupů v souvislosti se souvisejícími fondy, zejména Evropským sociálním fondem (dále jen „ESF“).
(19)
S cílem sledovat pokrok při provádění operačních programů by měly členské státy vypracovat výroční a závěrečné zprávy o provádění a poskytnout je Komisi. To by mělo zajistit, aby byly k dispozici důležité a aktuální informace pro tyto operační programy. Z téhož důvodu by se měla Komise a každý členský stát každoročně sejít za účelem provedení posouzení, nedohodnou-li se jinak. Příslušné zúčastněné strany by měly být do tohoto monitorování vhodným způsobem zapojeny.
(20)
V zájmu vyšší kvality a lepšího vypracování každého operačního programu a posouzení účinnosti a efektivity fondu by se měla vypracovat předběžná a následná hodnocení. Tato hodnocení by měla být založena na relevantních údajích a ve vhodných případech doplněna průzkumy prováděnými u nejchudších osob, jež čerpají pomoc z operačního programu, a v případě potřeby hodnocením v průběhu programového období. Tato hodnocení by měla rovněž respektovat soukromí konečných příjemců a měla by být prováděna takovým způsobem, aby nejchudší osoby nebyly stigmatizovány. Měly by být upřesněny oblasti odpovědnosti členských států a Komise v tomto ohledu.
(21)
Při hodnocení fondu a vypracovávání metodiky tohoto hodnocení by se měla brát v potaz skutečnost, že pojem deprivace je značně složitý a vícerozměrný.
(22)
Občané mají právo vědět, jak a s jakým účinkem jsou finanční zdroje Unie investovány. Pro účely zajištění většího rozšíření informací o tom, čeho fond dosáhl, a zajištění dostupnosti a transparentnosti příležitostí pro financování by měla být stanovena podrobná pravidla o informačních a komunikačních činnostech, zejména v souvislosti s odpovědnostmi příjemců, členských států a ve vhodných případech také místních a regionálních orgánů.
(23)
Použije se právo Unie týkající se ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (7).
(24)
Je třeba stanovit maximální úroveň spolufinancování z fondu na operační programy, aby se zajistil multiplikační účinek unijních zdrojů. Navíc by se měla řešit situace členských států, jež se potýkají s dočasnými rozpočtovými nesnázemi.
(25)
V celé Unii by se měla používat jednotná, jednoduchá a nestranná pravidla ohledně období způsobilosti, způsobilých operací a výdajů fondu. Podmínky způsobilosti by měly odrážet specifickou povahu cílů a cílové populace fondu, zejména prostřednictvím vhodných a zjednodušených podmínek způsobilosti operací a forem podpory a pravidel a podmínek pro úhrady.
(26)
S ohledem na datum, k němuž musí být vyhlášena výběrová řízení, na lhůty pro přijetí tohoto nařízení a na dobu potřebnou k přípravě operačních programů je třeba zavést pravidla, která umožní plynulý přechod, s cílem zabránit výpadkům v dodávkách potravinové pomoci. K tomuto účelu je třeba umožnit, aby výdaje byly způsobilé od 1. prosince 2013.
(27)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (8) stanoví, že produkty zakoupené v rámci veřejné intervence mohou být poskytnuty pro režim distribuce potravin nejchudším osobám v Unii, umožňuje-li to dotčený režim. V závislosti na okolnostech může být nejhospodárnější získat potraviny z použití, zpracování nebo prodeje těchto produktů, a proto je vhodné stanovit takovou možnost v tomto nařízení. Částky pocházející z prodeje těchto produktů by měly být použity ve prospěch nejchudších osob. Tyto částky by se neměly použít ke snížení povinné částky ke spolufinancování programu členskými státy. K zajištění co nejúčinnějšího využití těchto produktů a výnosu z nich by měla Komise přijmout prováděcí akty v souladu s nařízením (EU) č. 1308/2013 stanovící postupy, podle nichž lze tyto produkty použít, zpracovat či prodat pro účely programu pomoci nejchudším osobám.
(28)
Je nezbytné určit druhy činností, které lze provádět z podnětu Komise a členských států jakožto technickou pomoc s podporou fondu. Za tímto účelem by Komise měla konzultovat členské státy a zástupce partnerských organizací na úrovni Unie.
(29)
Za řízení a kontrolu programů by měly v souladu se zásadou sdíleného řízení zodpovídat členské státy a Komise. Za provádění a kontrolu svého operačního programu by měly v prvé řadě odpovídat členské státy prostřednictvím svých systémů řízení a kontroly.
(30)
Členské státy by měly přijmout přiměřená opatření, aby zajistily řádné nastavení a fungování svých systémů řízení a kontroly, a tím poskytly jistotu, pokud jde o zákonné a řádné využívání fondu. Proto by měly být specifikovány povinnosti členských států, pokud jde o systémy řízení a kontroly jejich operačních programů a prevenci, zjišťování a nápravu nesrovnalostí a porušování práva Unie.
(31)
Členské státy by měly plnit povinnosti v oblasti řízení, kontroly a auditu a nést z toho vyplývající odpovědnost, jak ji stanoví pravidla sdíleného řízení uvedená v tomto nařízení a ve finančním nařízení. Členské státy by měly zajistit, aby byla v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení zavedena účinná opatření pro posuzování stížností týkajících se fondu. V souladu se zásadou subsidiarity by členské státy měly na žádost Komise prošetřit stížnosti, které byly předloženy Komisi a které spadají do působnosti jejich opatření, a měly by Komisi informovat o výsledcích požadovaného šetření.
(32)
Členské státy by měly určit pro každý ze svých operačních programů řídící orgán, certifikační orgán a funkčně nezávislý auditní orgán. Aby se zajistila flexibilita pro členské státy při zřizování jejich systémů kontroly, je vhodné umožnit, aby funkce certifikačního orgánu mohl vykonávat i řídící orgán. Členské státy by měly mít rovněž možnost určit zprostředkující subjekty, které mají provádět určité úkoly řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu. Členské státy by měly v takovém případě jasně stanovit jejich povinnosti a funkce.
(33)
Řídící orgán má hlavní odpovědnost za účinné a efektivní provádění fondu, a proto plní mnoho funkcí souvisejících s řízením a monitorováním operačního programu, finančním řízením a kontrolami a rovněž výběrem projektu. Toto nařízení by tedy mělo stanovit oblasti odpovědnosti a funkce řídícího orgánu.
(34)
Certifikační orgán by měl vypracovávat a předkládat Komisi žádosti o platby. Měl by vypracovávat účetní závěrky, osvědčovat jejich úplnost, přesnost a věrnost a to, že v nich zaúčtované výdaje jsou v souladu s platnými unijními a vnitrostátními předpisy. Toto nařízení by mělo stanovit oblasti odpovědnosti a funkce certifikačního orgánu.
(35)
Auditní orgán by měl zajišťovat, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly za použití vhodného vzorku operací a účetní závěrky. Toto nařízení by mělo stanovit oblasti odpovědnosti a funkce auditního orgánu. Audity vykázaných výdajů by se měly provádět na reprezentativním vzorku operací, aby bylo možné vyvozovat z jejich výsledků závěry. Obecně platí, že k získání spolehlivého reprezentativního vzorku by se měla používat statistická metoda výběru vzorků. Auditní orgány by však měly mít možnost za řádně odůvodněných okolností použít jinou než statistickou metodu výběru vzorků nebo testování věcné správnosti, jsou-li splněny podmínky stanovené v tomto nařízení.
(36)
Aby se přihlédlo ke zvláštní organizaci systémů řízení a kontroly u fondu a k potřebě zajistit vyvážený přístup, měla by být stanovena zvláštní ustanovení pro určení řídícího orgánu a certifikačního orgánu. Aby se zabránilo jakékoli zbytečné administrativní zátěži, mělo by se předběžné ověření souladu s kritérii určení uvedenými v tomto nařízení týkat pouze řídícího orgánu a certifikačního orgánu. Nemělo by být požadováno, aby toto určení schválila Komise. Sledování souladu s kritérii určení prováděné prostřednictvím auditu a kontrolních mechanismů by v případě, že výsledky prokáží nesplnění kritérií, mělo vést k nápravným opatřením a případně k možnosti ukončit toto určení.
(37)
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, pokud jde o finanční kontrolu, měla by se zajistit spolupráce mezi členskými státy a Komisí v rámci tohoto nařízení a měla by být stanovena kritéria, jež Komisi umožní, aby v souvislosti se svou strategií kontroly vnitrostátních systémů určila úroveň ujištění, kterou by jí měly poskytovat vnitrostátní auditní subjekty.
(38)
Měly by být stanoveny pravomoci a odpovědnosti Komise, pokud jde o ověřování účinnosti fungování systémů řízení a kontroly a požadování zásahu členského státu. Komise by rovněž měla mít pravomoc provádět audity na místě zaměřené na otázky související s řádným finančním řízením, aby mohla vyvodit závěry o výkonnosti fondu.
(39)
Rozpočtové závazky Unie by se měly plnit každý rok. Aby bylo zajištěno účinné řízení programů, je nutno stanovit jednoduchá pravidla pro předběžné financování, žádosti o průběžné platby a konečný zůstatek.
(40)
S cílem zajistit přiměřenou jistotu pro Komisi před schválením účetní závěrky by se měly žádosti o průběžné platby proplácet ve výši 90 % částky vyplývající z uplatnění míry spolufinancování stanovené v rozhodnutí o přijetí operačního programu na způsobilé výdaje. Zůstatek dlužných částek by měl být členským státům vyplacen po schválení účetní závěrky, pokud Komise dospěje k závěru, že je úplná, přesná a věrná.
(41)
Předběžná platba na začátku operačního programu by měla zajistit, aby měl členský stát prostředky k poskytnutí podpory příjemcům při provádění operací od přijetí operačního programu. Toto předběžné financování by se mělo použít výhradně pro tyto účely a příjemci by měli obdržet dostatečné finanční prostředky, aby operaci poté, co je vybrána, zahájili.
(42)
Příjemce by měl obdržet podporu v plné výši nejpozději 90 dní ode dne, kdy předložil žádost o platbu, v závislosti na dostupných finančních prostředcích z předběžných a průběžných plateb. Řídící orgán by měl mít možnost tuto lhůtu přerušit, nejsou-li předložené doklady úplné nebo existuje-li důkaz o nesrovnalosti vyžadujících další šetření.
(43)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie by měla být stanovena časově omezená opatření, která pověřenému schvalujícímu úředníkovi umožní přerušit platby v případě, že existují jasné důkazy o možných významných nedostatcích ve fungování systému řízení a kontroly, důkazy o pochybení souvisejícím se žádostí o platbu nebo nedodržení povinnosti předložit dokumenty pro účely kontroly a schválení účetní závěrky. Toto přerušení by mělo trvat nejvýše šest měsíců s možností prodloužení této lhůty, se souhlasem členského státu, na devět měsíců, s cílem poskytnout dostatek času na odstranění příčin přerušení, a předejít tak pozastavení plateb.
(44)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie a poskytnutí prostředků pro zajištění účinného provádění programů by měla být přijata ustanovení umožňující pozastavení plateb Komise.
(45)
S cílem uplatnit požadavky finančního nařízení na finanční řízení fondu je nezbytné stanovit jednoduché postupy pro sestavování, kontrolu a schvalování účetní závěrky, které by měly zajistit jasný základ a právní jistotu pro tato opatření. Navíc by mělo být členskému státu umožněno, aby v zájmu řádného plnění svých povinností vyloučil částky, u nichž probíhá posuzování jejich zákonnosti a správnosti.
(46)
S cílem omezit riziko vykazování neoprávněných výdajů by certifikační orgán měl mít možnost bez nutnosti dodatečného odůvodnění zahrnout částky, které vyžadují další ověření, do žádosti o průběžnou platbu po skončení účetního období, kdy byly zaúčtovány do jeho účetního systému.
(47)
V zájmu snížení administrativní zátěže pro příjemce by měly být stanoveny konkrétní lhůty, během nichž jsou řídící orgány povinny zajistit dostupnost dokladů týkajících se operací v návaznosti na uplatnění výdajů nebo dokončení operace. V souladu se zásadou proporcionality by doba uchovávání dokumentů měla být rozlišena podle celkových způsobilých výdajů konkrétní operace.
(48)
Vzhledem k tomu, že účetní závěrka je ověřována a schvalována každý rok, postup uzavření programu by měl být jednoduchý. Konečné uzavření programu by tak mělo vycházet pouze z dokladů vztahujících se k závěrečnému účetnímu období a k závěrečné zprávě o provádění nebo k poslední výroční zprávě o provádění, bez nutnosti poskytovat jakékoli dodatečné doklady.
(49)
V zájmu ochrany rozpočtu Unie může být nezbytné, aby Komise prováděla finanční opravy. Aby se zajistila právní jistota pro členské státy, je důležité vymezit okolnosti, za kterých porušení použitelného unijního právního předpisu nebo vnitrostátního právního předpisu týkajícího se jeho uplatňování může vést k finančním opravám ze strany Komise. Aby se zajistila souvislost případných finančních oprav ukládaných Komisí členským státům s ochranou finančních zájmů Unie, měly by být takové opravy omezeny pouze na případy, kdy se porušení použitelného unijního právního předpisu nebo vnitrostátního právního předpisu týkajícího se jeho uplatňování týká způsobilosti, správnosti, řízení nebo kontroly operací a souvisejících výdajů vykázaných Komisi. Pro zajištění proporcionality je důležité, aby Komise při rozhodování o finanční opravě zvážila povahu a závažnost dotčeného porušení a související finanční důsledky pro rozpočet Unie.
(50)
Je třeba vybudovat takový právní rámec, který umožňuje vytvoření solidních systémů řízení a kontroly a odpovídající rozdělení úloh a povinností v souvislosti se sdíleným řízením. Úloha Komise by proto měla být přesně určena a vysvětlena a měla by být stanovena přiměřená pravidla pro provádění finančních oprav Komisí.
(51)
Četnost auditů operací by měla odpovídat rozsahu podpory Unie z fondu. Zejména by se měl snížit počet provedených auditů, pokud celkové způsobilé výdaje na danou operaci nepřesahují 150 000 EUR. Mělo by nicméně být možné provádět audity kdykoli, pokud existuje důkaz o nesrovnalosti nebo podvodu, nebo - v rámci auditního vzorku - po uzavření dokončené operace. Komise by měla mít možnost přezkoumat auditní stopu dotyčného auditního orgánu nebo se zúčastnit auditů na místě prováděných auditním orgánem. Pokud Komise nezíská nezbytnou jistotu ohledně účinného fungování auditního orgánu těmito prostředky, měla by mít možnost auditní činnost opakovat, pokud je to v souladu s mezinárodně uznávanými auditními standardy. Aby byla úroveň auditů prováděných Komisí úměrná riziku, měla by Komise mít možnost snížit úroveň auditní činnosti v souvislosti s operačními programy, pokud nebyly zjištěny žádné závažné nedostatky nebo pokud je auditní orgán spolehlivý. V zájmu snížení administrativní zátěže pro příjemce by měla být zavedena konkrétní pravidla pro snížení rizika překrývání auditů, které u stejných operací provádějí různé orgány, tedy konkrétně Evropský účetní dvůr, Komise a auditní orgán. Kromě toho by rozsah auditů měl plně zohlednit cíl a charakter cílové populace fondu a povahu mnoha příjemců, kteří svou činnost vykonávají na dobrovolném základě.
(52)
Za účelem zajištění finanční disciplíny je vhodné stanovit opatření ke zrušení kterékoli části rozpočtového závazku v rámci některého operačního programu, zejména pokud částka může být vyňata ze zrušení závazku, především tehdy, pokud prodlevy při provádění vyplývají z mimořádných nebo nepředvídatelných okolností nezávislých na dotyčné straně, jejichž následkům nelze ani přes veškeré prokázané úsilí zabránit, jakož i v situaci, kdy byla předložena žádost o platbu, avšak lhůta pro její uhrazení byla přerušena nebo byla pozastavena platba.
(53)
Za účelem doplnění a změny některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o obsah výročních zpráv a závěrečných zpráv o provádění, včetně seznamu společných ukazatelů, kritéria určení případů nesrovnalostí, které je třeba oznámit, a údajů, jež je třeba poskytnout, a vymáhání neoprávněně vyplacených částek, pravidla upravující údaje, jež je třeba v rámci systému monitorování zavedeného řídícím orgánem zaznamenat a uchovat v počítačové podobě, minimální požadavky na auditní stopu, rozsah a obsah vnitrostátních auditů a metodiku výběru vzorků, podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů a kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, kritéria k určení výše finančních oprav, jež mají být použita, a kritéria pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(54)
Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(55)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o rozhodnutí o výročních plánech akcí, jež mají být financovány z technické pomoci z podnětu Komise, rozhodnutí o přijetí a změně operačních programů, rozhodnutí o pozastavení předběžných plateb, rozhodnutí o neschválení účetní závěrky a rozhodnutí, v němž stanoví částku k tíži fondu pro dané účetní období, rozhodnutí o finančních opravách, rozhodnutí o ročním rozpisu rozpočtových závazků mezi členské státy a v případě zrušení závazku rozhodnutí o změně rozhodnutí o přijetí programů.
(56)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o vzor pro strukturovaný průzkum u konečných příjemců, četnost podávání zpráv a jejich formát, podmínky, jež musí systém řízení a kontroly pro elektronickou výměnu dat splňovat, vzor prohlášení řídícího subjektu, vzory pro auditní strategii, výrok auditora a kontrolní zprávu, vzor zprávy a stanoviska nezávislého auditního subjektu a popisu funkcí a postupů zavedených pro řídící orgán a případně pro certifikační orgán, vzor žádostí o platbu a vzor účetní závěrky. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(57)
Některé prováděcí akty, jež mají být přijímány přezkumným postupem podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011, mohou mít dopad a důsledky natolik významné pro členské státy, že je důvodné odchýlit se od obecného pravidla. Proto by v případech, kdy výbor nevydá stanovisko, Komise neměla návrh prováděcího aktu přijmout. Tyto prováděcí akty se týkají stanovení technických specifikací pro zaznamenávání a uchovávání údajů ve vztahu k systému řízení a kontroly. Na takové prováděcí akty by se proto měl použít čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
(58)
Toto nařízení ctí základní práva a zachovává zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie, včetně úcty k lidské důstojnosti a soukromému a rodinnému životu, práva na ochranu osobních údajů, práv dítěte, práv starších osob, rovnosti mezi ženami a muži a zákazu diskriminace. Toto nařízení by mělo být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami.
(59)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zlepšení sociálního začleňování v Unii a pomoci v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů,
(60)
Je třeba zajistit, aby fond doplňoval činnosti financované z ESF, jako jsou například činnosti zaměřené na sociální začleňování, a současně pomáhal výhradně nejchudším osobám.
(61)
Aby bylo možné neprodleně přijmout akty v přenesené pravomoci stanovené v tomto nařízení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a účel nařízení
Tímto nařízením se zřizuje Fond evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „fond“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 a stanoví se cíle fondu, rozsah jeho podpory, dostupné finanční zdroje a jejich přidělení jednotlivým členským státům a také pravidla nezbytná pro zajištění účinného a účelného fungování fondu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„základní materiální pomocí“ základní spotřební zboží, jehož hodnota je omezená a které je určeno pro osobní spotřebu nejchudších osob, například ošacení, obuv, hygienické potřeby, školní pomůcky a spací pytle;
2)
„nejchudšími osobami“ fyzické osoby, ať již jednotlivci, rodiny, domácnosti nebo skupiny složené z takových osob, jejichž potřeba pomoci byla zjištěna v souladu s objektivními kritérii, která určily příslušné vnitrostátní orgány v konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami - aniž by došlo ke střetu zájmů -, nebo která definovaly partnerské organizace a schválily tyto příslušné vnitrostátní orgány; tato kritéria mohou zahrnovat prvky umožňující zaměřit se na nejchudší osoby v určitých zeměpisných oblastech;
3)
„partnerskými organizacemi“ veřejné subjekty nebo neziskové organizace, které poskytují potraviny nebo případně základní materiální pomoc, společně s doprovodnými opatřeními přímo nebo prostřednictvím jiných partnerských organizací, nebo které provádějí činnosti přímo zaměřené na sociální začlenění nejchudších osob, a jejichž operace byly vybrány řídícím orgánem v souladu s čl. 32 odst. 3 písm. b);
4)
„vnitrostátním systémem“ jakýkoli systém, jenž má, alespoň částečně, stejné cíle jako fond a který provádějí na celostátní, regionální nebo místní úrovni veřejné subjekty nebo neziskové organizace;
5)
„operačním programem pro potraviny nebo základní materiální pomoc“ (dále také jen „OP I“) operační program na podporu distribuce potravin nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, který může být případně spojen s doprovodnými opatřeními zaměřenými na zmírnění sociálního vyloučení nejchudších osob;
6)
„operačním programem pro sociální začlenění nejchudších osob“ (dále také jen „OP II“) operační program podporující činnosti, které nespadají pod aktivní opatření na trhu práce a které spočívají v pomoci, jež není finanční ani materiální povahy a jejímž cílem je sociální začlenění nejchudších osob;
7)
„operací“ projekt, smlouva nebo opatření, které byly vybrány řídícím orgánem dotčeného operačního programu nebo z jeho pověření a které přispívají k dosažení cílů operačního programu, k němuž se vztahují;
8)
„dokončenou operací“ operace, která je fyzicky dokončena nebo zcela provedena a v souvislosti s níž příjemci provedli všechny příslušné platby a byla jim vyplacena podpora z odpovídajícího operačního programu;
9)
„příjemcem“ veřejný nebo soukromý subjekt odpovědný za zahájení nebo za zahájení a provádění operací;
10)
„konečným příjemcem“ nejchudší osoba nebo osoby, jež obdrží pomoc ve smyslu článku 4 tohoto nařízení;
11)
„doprovodnými opatřeními“ činnosti, které přesahují rámec distribuce potravin nebo základní materiální pomoci a jejichž cílem je zmírňovat sociální vyloučení nebo řešit udržitelnějším způsobem, který současně posiluje postavení nejchudších osob, naléhavé sociální situace, například poradenství týkající se vyváženého stravování nebo domácího rozpočtu;
12)
„veřejným výdajem“ příspěvek z veřejných zdrojů na financování operací, jehož zdrojem je rozpočet celostátních, regionálních nebo místních orgánů veřejné správy, rozpočet Unie související s fondem, rozpočet veřejnoprávních subjektů nebo rozpočet sdružení orgánů veřejné správy nebo veřejnoprávních subjektů ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (10);
13)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící nebo certifikační orgán nebo který z pověření takového orgánu plní povinnosti související s prováděním operací příjemci;
14)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období programového období, u nějž se tím rozumí období od počátečního dne způsobilosti výdajů do 30. června 2015; poslední účetní období je období od 1. července 2023 do 30. června 2024;
15)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna do 31. prosince;
16)
„nesrovnalostí“ jakékoli porušení unijního právního předpisu nebo vnitrostátního právního předpisu týkajícího se jeho uplatňování, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění fondu a v jehož důsledku je nebo by mohl být poškozen rozpočet Unie tím, že by z něj byl uhrazen neoprávněný výdaj;
17)
„hospodářským subjektem“ jakákoli fyzická či právnická osoba nebo jiný subjekt, které se podílejí na provádění pomoci z fondu, s výjimkou členského státu při výkonu veřejné moci;
18)
„systémovou nesrovnalostí“ nesrovnalost, jež se může opakovat a u níž je vysoká pravděpodobnost, že se bude vyskytovat u podobných typů operací, a která je důsledkem závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly, včetně nezavedení odpovídajících postupů v souladu s tímto nařízením;
19)
„závažným nedostatkem v účinném fungování systému řízení a kontroly“ nedostatek, který vyžaduje podstatná zlepšení systému, který vystavuje fond závažnému riziku nesrovnalostí a jehož existence je neslučitelná s výrokem auditora bez výhrad ohledně fungování systému řízení a kontroly.
Článek 3
Cíle
1. Fond podporuje sociální soudržnost, posiluje sociální začlenění, a v konečném důsledku tak napomáhá dosahování cíle, jímž je vymýcení chudoby v Unii, neboť přispívá k dosažení cíle strategie Evropa 2020, jímž je snížení počtu osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 nejméně o 20 milionů, přičemž současně doplňuje strukturální fondy. Fond přispívá k dosahování specifického cíle, jímž je zmírnění nejhorších forem chudoby, tím, že poskytuje nejchudším osobám pomoc nefinanční povahy: potraviny nebo základní materiální pomoc a činnosti na podporu sociálního začlenění nejchudších osob.
Tento cíl a výsledky provádění fondu se vyhodnocují z kvalitativního i kvantitativního hlediska.
2. Fond doplňuje vnitrostátní programy na udržitelné vymýcení chudoby a sociální začlenění, za něž i nadále zodpovídají členské státy.
Článek 4
Rozsah podpory
1. Fond podporuje vnitrostátní systémy, jež prostřednictvím partnerských organizací vybraných členskými státy distribuují nejchudším osobám potraviny nebo základní materiální pomoc.
Fond může podporovat činnosti spojené se sběrem, přepravou, skladováním a distribucí potravinových darů s cílem zvýšit a rozrůznit dodávky potravin nejchudším osobám a omezit plýtvání potravinami a předcházet mu.
Fond může také podporovat doprovodná opatření, jež doplňují poskytování potravin nebo základní materiální pomoci.
2. Fond podporuje činnosti, jež napomáhají sociálnímu začleňování nejchudších osob.
3. Fond podporuje na unijní úrovni vzájemné učení, vytváření sítí a šíření osvědčených postupů v oblasti pomoci nefinanční povahy nejchudším osobám.
Článek 5
Zásady
1. Část rozpočtu Unie přidělená fondu je plněna v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí členské státy a Komise, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. b) finančního nařízení, s výjimkou technické pomoci z podnětu Komise, která se provádí v rámci přímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) finančního nařízení.
2. Komise a členské státy s přihlédnutím ke specifickým podmínkám v jednotlivých členských státech zajistí, aby byla podpora z fondu v souladu s příslušnými politikami a prioritami Unie a vzájemně se doplňovala s dalšími nástroji Unie.
3. Podpora z fondu se provádí v úzké spolupráci mezi Komisí a členskými státy v souladu se zásadou subsidiarity.
4. Členské státy a subjekty určené členskými státy pro tento účel zodpovídají za provádění operačních programů a plní své úkoly podle tohoto nařízení v souladu s institucionálním, právním a finančním rámcem dotčeného členského státu a v souladu s tímto nařízením.
5. Opatření pro provádění a využívání fondu a zejména finanční a správní zdroje potřebné v souvislosti s podáváním zpráv, hodnocením, řízením a kontrolou musí zohlednit zásadu proporcionality s ohledem na výši přidělené podpory a na omezenou administrativní kapacitu organizací, které fungují především díky dobrovolníkům.
6. Komise a členské státy v souladu se svými povinnostmi a s cílem zamezit dvojímu financování zajišťují koordinaci s ESF a dalšími relevantními politikami, strategiemi a nástroji Unie, zejména iniciativami Unie v oblasti veřejného zdraví a boje proti plýtvání potravinami.
7. Komise, členské státy a příjemci uplatňují zásadu řádného finančního řízení v souladu s článkem 30 finančního nařízení.
8. Komise a členské státy zajistí účinnost fondu, zejména monitorováním, podáváním zpráv a hodnocením.
9. Členské státy a Komise zajistí, aby byly operační programy vypracovávány, programovány, prováděny, monitorovány a vyhodnocovány za dodržení zásady partnerství a v konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, jak stanoví toto nařízení.
10. Komise a členské státy přijmou opatření k zajištění účinnosti fondu a plní své úlohy v souvislosti s fondem s cílem snížit administrativní zátěž pro příjemce.
11. Komise a členské státy zajistí, aby byly rovnost mezi ženami a muži a začlenění hlediska rovnosti pohlaví brány v úvahu a podporovány v různých etapách přípravy, programování, řízení a provádění, monitorování a hodnocení fondu, jakož i v informačních a osvětových kampaních a při výměnách osvědčených postupů. Komise a členské státy využívají údaje rozčleněné podle pohlaví, jsou-li dostupné.
Komise a členské státy přijmou vhodná opatření, aby v získání přístupu k fondu a k programům a operacím podporovaným z fondu nedocházelo k diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
12. Operace podporované z fondu musí být v souladu s platnými unijními právními předpisy a vnitrostátními právními předpisy týkajícími se jeho uplatňování (dále jen „použitelné právo“). Fondu lze využít pouze na podporu distribuce potravin nebo zboží, které jsou v souladu s právem Unie týkajícím se bezpečnosti spotřebních výrobků.
13. Členské státy a příjemci vybírají potraviny nebo základní materiální pomoc na základě objektivních kritérií týkajících se potřeb nejchudších osob. Kritéria výběru potravin, a případně také zboží, rovněž zohledňují klimatické a environmentální aspekty, zejména s ohledem na omezení plýtvání potravinami. Ve vhodných případech přihlíží výběr typu potravin, které mají být distribuovány, k jejich přínosu k vyváženému stravování nejchudších osob.
14. Komise a členské státy zajistí, aby pomoc poskytovaná v rámci tohoto fondu respektovala důstojnost nejchudších osob.
HLAVA II
ZDROJE A PROGRAMOVÁNÍ
Článek 6
Celkové finanční zdroje
1. Finanční zdroje, které jsou k dispozici na rozpočtové závazky z fondu na období 2014 až 2020, činí 3 395 684 880 EUR v cenách roku 2011, v souladu s ročním rozpisem uvedeným v příloze II.
2. Prostředky z fondu přidělené každému členskému státu na období 2014-2020 stanoví příloha III. Minimální částka, kterou lze přidělit členskému státu na celé období, činí 3 500 000 EUR.
3. Pro účely vypracování programu a následného zahrnutí do souhrnného rozpočtu Unie se částka finančních zdrojů indexuje mírou 2 % ročně.
4. Částka ve výši 0,35 % celkových finančních zdrojů se přiděluje na technickou pomoc z podnětu Komise.
Článek 7
Operační programy
1. Každý členský stát předloží Komisi do šesti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost OP I nebo OP II na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020:
2. OP I uvádí tyto údaje:
a)
určení a vysvětlení výběru druhu či druhů materiální deprivace, jichž se opatření v rámci operačního programu týkají, a popis každého druhu materiální deprivace, hlavních charakteristik distribuce potravin nebo základní materiální pomoci a tam, kde je to vhodné, doprovodných opatření, jež mají být provedena, s ohledem na výsledky předběžného hodnocení provedeného v souladu s článkem 16;
b)
popis odpovídajícího vnitrostátního systému či systémů pro každý druh dotčené materiální deprivace;
c)
popis mechanismu, kterým se stanoví kritéria způsobilosti nejchudších osob, případně rozdělená podle druhu dotčené materiální deprivace;
d)
kritéria výběru operací a popis mechanismu pro výběr, případně rozdělené podle druhu dotčené materiální deprivace;
e)
kritéria pro výběr partnerských organizací, případně rozdělená podle druhu dotčené materiální deprivace;
f)
popis mechanismu použitého k zajištění doplňkovosti s ESF;
g)
plán financování obsahující tabulku, ve které se pro celé programové období uvede celková výše finančních prostředků na podporu z operačního programu orientačně rozdělených podle druhu dotčené materiální deprivace, a odpovídající doprovodná opatření.
3. OP II uvádí:
a)
strategii, jak bude program přispívat k podpoře sociální soudržnosti a snižování chudoby v souladu se strategií Evropa 2020, včetně odůvodnění výběru priorit pomoci;
b)
specifické cíle operačního programu vycházející ze zjištění vnitrostátních potřeb, s ohledem na výsledky předběžného hodnocení provedeného v souladu s článkem 16; předběžné hodnocení se předloží Komisi spolu s operačním programem;
c)
plán financování obsahující tabulku, ve které se pro celé programové období uvede celková výše finančních prostředků na podporu z operačního programu orientačně rozdělených podle druhu dotčené materiální deprivace;
d)
určení nejchudších osob, kterým bude pomoc určena;
e)
finanční ukazatele týkající se odpovídajících přidělených výdajů;
f)
očekávané výsledky pro specifické cíle a odpovídající ukazatele pro výstupy a výsledky programu, spolu s výchozími a cílovými hodnotami;
g)
popis typů a příkladů opatření, která mají být podporována, a jejich očekávaný přínos ke splnění specifických cílů uvedených v písmeni b), včetně hlavních zásad pro výběr operací, a případně určení hlavních druhů příjemců;
h)
popis mechanismu zajišťujícího doplňkovost s ESF, jehož pomocí se má předejít překrývaní a dvojímu financování operací.
4. Každý operační program kromě toho uvádí:
a)
určení řídícího orgánu, případného certifikačního orgánu, auditního orgánu a subjektu, kterému bude Komise vyplácet finanční částky, a popis postupu monitorování;
b)
popis opatření k zapojení všech příslušných zúčastněných stran a případně také příslušných regionálních, místních a jiných orgánů veřejné správy do přípravy operačního programu;
c)
popis plánovaného využití technické pomoci v souladu s čl. 27 odst. 4, včetně kroků vedoucích k posílení správní kapacity příjemců ve vztahu k provádění operačního programu;
d)
plán financování obsahující tabulku, ve které se pro jednotlivé roky v souladu s článkem 20 uvede výše předpokládaných finančních prostředků na podporu z fondu a spolufinancování v souladu s článkem 20.
Partnerské organizace uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. e), jež dodávají přímo potraviny nebo základní materiální pomoc, provádějí samy nebo ve spolupráci s jinými organizacemi činnosti doplňující poskytování potravinové pomoci, které případně spočívají v přesměrování na příslušné služby, aby se zlepšilo sociální začleňování nejchudších osob, a to bez ohledu na to, zda tyto činnosti dostávají podporu z fondu. Taková doprovodná opatření nejsou však povinná v případech, kdy jsou potraviny nebo základní materiální pomoc poskytovány pouze nejchudším dětem v zařízeních péče o děti nebo obdobných zařízeních.
5. Členské státy nebo jimi určené orgány vypracovávají operační programy. Spolupracují se všemi příslušnými zúčastněnými stranami a případně s příslušnými regionálními, místními a jinými orgány veřejné správy. Členské státy zajistí, aby byly operační programy úzce propojeny s jejich vnitrostátní politikou sociálního začleňování.
6. Členské státy vypracují své operační programy v souladu s odpovídajícími vzory obsaženými v příloze I.
Článek 8
Přijímání operačních programů
1. Komise posoudí soulad každého operačního programu s tímto nařízením a jeho přínos k cílům fondu s přihlédnutím k předběžnému hodnocení provedenému v souladu s článkem 16. Komise zajistí, aby se programy nepřekrývaly s jinými operačními programy financovanými z ESF v členském státě.
2. Komise může vyjádřit své připomínky do tří měsíců ode dne předložení operačního programu. Členský stát poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace a případně navrhovaný operační program upraví.
3. Jsou-li případné připomínky Komise v souladu s odstavcem 2 odpovídajícím způsobem zohledněny, Komise prostřednictvím prováděcích aktů každý operační program schválí nejpozději šest měsíců od jejich předložení členským státem.
Článek 9
Změny operačních programů
1. Členský stát může podat žádost o změnu operačního programu. Spolu se žádostí se předkládá upravený operační program a odůvodnění změny.
2. Komise informace poskytnuté v souladu s odstavcem 1 posoudí s přihlédnutím k odůvodnění poskytnutému členským státem. Komise může vznést připomínky a členský stát poskytne Komisi všechny nezbytné dodatečné informace.
3. Jsou-li případné připomínky Komise odpovídajícím způsobem zohledněny, Komise prostřednictvím prováděcích aktů změnu operačního programu schválí nejpozději čtyři měsíce od jejich předložení členským státem.
Článek 10
Výměna osvědčených postupů
Komise usnadňuje, rovněž prostřednictvím internetové stránky, výměnu zkušeností, budování kapacit a sítí a šíření podstatných výstupů v oblasti nefinanční pomoci nejchudším osobám.
Mohou být zahrnuty také příslušné organizace, které nečerpají podporu z fondu.
Komise kromě toho alespoň jednou za rok konzultuje organizace, jež zastupují partnerské organizace na úrovni Unie, k provádění podpory z fondu a po těchto konzultacích podá včas zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
Komise usnadňuje také šíření příslušných výsledků, zpráv a informací týkajících se fondu prostřednictvím internetu.
HLAVA III
MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ, INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ ČINNOSTI
Článek 11
Monitorovací výbor pro OP II
1. Do tří měsíců ode dne oznámení rozhodnutí o přijetí OP II členskému státu tento členský stát po dohodě s řídícím orgánem a v souladu se svým institucionálním, právním a finančním rámcem zřídí nebo určí výbor, jehož úkolem je monitorovat provádění programu.
2. Každý monitorovací výbor vypracuje a přijme svůj jednací řád v souladu s institucionálním, právním a finančním rámcem daného členského státu.
3. O složení monitorovacího výboru rozhodne členský stát za předpokladu, že se monitorovací výbor skládá ze zástupců příslušných orgánů členského státu, zprostředkujících subjektů a všech příslušných zúčastněných stran a případně rovněž ze zástupců příslušných regionálních, místních a jiných orgánů veřejné správy. Zástupci příslušných regionálních, místních a jiných orgánů veřejné správy a rovněž příslušných zúčastněných stran musí být delegováni jako členové monitorovacího výboru příslušnými organizacemi transparentním postupem. Každý člen monitorovacího výboru může mít hlasovací právo. Seznam členů monitorovacího výboru se zveřejní.
4. Komise se účastní činnosti monitorovacího výboru jako poradce.
5. Monitorovacímu výboru předsedá zástupce členského státu nebo řídícího orgánu.
Článek 12
Funkce monitorovacího výboru OP II
1. Monitorovací výbor se schází nejméně jednou za rok a posuzuje provádění programu a pokrok v dosahování jeho specifických cílů. Zohledňuje přitom finanční údaje, společné ukazatele a ukazatele specifické pro jednotlivé programy, včetně změn ukazatelů výsledků a pokroku při plnění vyčíslených cílových hodnot, a případně výsledky kvalitativních analýz.
2. Monitorovací výbor se zabývá všemi aspekty, které ovlivňují výkonnost programu. Prověřuje zejména:
a)
pokrok při dosahování specifických cílů operačních programů na základě podkladů předložených řídícím orgánem, včetně závěrů hodnocení;
b)
provádění informačních a komunikačních činností;
c)
činnosti zohledňující a prosazující rovnost mezi muži a ženami, rovnost příležitostí a zákaz diskriminace.
3. Monitorovací výbor prověřuje a schvaluje:
a)
metodiku a kritéria výběru operací v souladu s hlavními zásadami stanovenými v čl. 7 odst. 3 písm. f);
b)
výroční a závěrečné zprávy o provádění;
c)
jakýkoli návrh řídícího orgánu na případné změny operačního programu.
4. Monitorovací výbor může řídícímu orgánu sdělit připomínky ohledně provádění programu a jeho hodnocení.
Monitoruje opatření přijatá na základě jeho připomínek.
Článek 13
Zprávy o provádění a ukazatele provádění
1. Od roku 2015 do roku 2023 předkládají členské státy Komisi do 30. června každého roku výroční zprávu o provádění operačního programu v předchozím rozpočtovém roce.
2. Členské státy vypracují výroční zprávu o provádění v souladu s aktem v přenesené pravomoci uvedeným v odstavci 6, včetně seznamu společných ukazatelů, a v případě operačních programů na podporu sociálního začleňování včetně seznamu ukazatelů specifických pro tento program.
Členské státy konzultují příslušné zúčastněné strany v souvislosti se zprávami o provádění OP I, přičemž je nutné předejít střetu zájmů. Souhrn připomínek těchto příslušných zúčastněných stran se přiloží ke zprávě.
3. Výroční zprávy o provádění jsou přípustné, obsahují-li všechny požadované informace podle aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odstavci 6. O tom, že určitá výroční zpráva o provádění není přípustná, vyrozumí Komise dotčený členský stát do 15 pracovních dnů ode dne jejího obdržení. Pokud Komise své připomínky ve stanovené lhůtě členskému státu nesdělí, má se za to, že dotyčný zpráva je přípustná.
4. Komise posoudí výroční zprávu o provádění a uvědomí členský stát o svých připomínkách do dvou měsíců od jejího obdržení.
Pokud Komise nesdělí své připomínky členskému státu v této lhůtě, považují se zprávy za schválené.
5. Závěrečnou zprávu o provádění operačního programu předloží členské státy do 30. září 2024.
Členské státy vypracují závěrečnou zprávu o provádění operačního programu v souladu s akty v přenesené pravomoci uvedenými v odstavci 6.
Komise závěrečné zprávy o provádění přezkoumá a uvědomí členský stát o svých připomínkách do pěti měsíců od jejího obdržení.
Pokud Komise nesdělí své připomínky členskému státu v této lhůtě, považují se zprávy za schválené.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, jimiž stanoví obsah výročních zpráv a závěrečných zpráv o provádění, včetně seznamu společných ukazatelů, do 17. července 2014.
7. Komise může členskému státu sdělit připomínky k provádění operačního programu. Řídící orgán vyrozumí Komisi do tří měsíců o přijetí nápravných opatřeních.
8. Řídící orgán zveřejní shrnutí obsahu výroční a závěrečné zprávy o provádění.
9. Komise předloží shrnutí výročních a závěrečných zpráv o provádění operačního programu včas Evropskému parlamentu a Radě.
10. Postup týkající se zpráv o provádění operačního programu nesmí být neúměrný přiděleným finančním zdrojům a povaze podpory a nesmí působit zbytečnou administrativní zátěž.
Článek 14
Přezkumná jednání
1. Každoročně od roku 2014 do roku 2023 se uspořádá jednání mezi Komisí a členskými státy, není-li dohodnuto jinak, za účelem přezkoumání pokroku při provádění operačního programu s ohledem na výroční zprávu o provádění a na případné připomínky Komise zmíněné v čl. 13 odst. 7.
2. Přezkumnému jednání předsedá Komise. Příslušné zúčastněné strany jsou přizvány k účasti na přezkumných jednáních o OP I s výjimkou těch částí jednání, kde by jejich účast vedla ke střetu zájmů nebo porušení důvěrnosti v souvislosti s auditem.
3. Členské státy zajistí, aby po skončení přezkumného jednání byly učiněny vhodné kroky v reakci na připomínky Komise, a odkáží na tyto kroky ve zprávě o provádění v následujícím rozpočtovém roce nebo v následujících rozpočtových rocích.
Článek 15
Obecná ustanovení o hodnocení
1. Členské státy poskytnou zdroje nezbytné k provádění hodnocení a zajistí zavedení postupů pro tvorbu a sběr údajů potřebných k hodnocení, včetně údajů týkajících se společných ukazatelů zmíněných v článku 13.
2. Hodnocení provádějí odborníci, kteří jsou funkčně nezávislí na řídících orgánech odpovědných za provádění operačního programu. Všechna hodnocení se v plném rozsahu zveřejňují, nesmějí však obsahovat informace o totožnosti konečných příjemců pomoci.
3. Hodnocení nesmějí být neúměrná přiděleným finančním zdrojům a povaze podpory a nesmějí působit zbytečnou administrativní zátěž.
Článek 16
Předběžné hodnocení
1. Členské státy provádějí předběžné hodnocení každého operačního programu.
2. Provádění předběžných hodnocení je povinností orgánu odpovědného za přípravu operačního programu. Předběžná hodnocení se předkládají Komisi současně s operačním programem a se shrnutím.
3. V rámci předběžného hodnocení OP I se posuzují tyto prvky:
a)
přínos k cíli Unie, jímž je snížení počtu osob žijících v chudobě nebo ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 nejméně o 20 milionů, s přihlédnutím k vybranému druhu materiální deprivace, jejž je třeba řešit, a k okolnostem, pokud jde o chudobu, sociální vyloučení a materiální deprivaci v konkrétním členském státě;
b)
vnitřní soudržnost navrhovaného operačního programu a jeho návaznost na ostatní příslušné finanční nástroje;
c)
soulad mezi přidělováním rozpočtových prostředků a cíli operačního programu;
d)
přínos očekávaných výstupů k výsledkům, a tím ke splnění cílů fondu;
e)
zapojení příslušných zúčastněných stran;
f)
vhodnost postupů pro monitorování operačního programu a shromažďování údajů nezbytných k provádění hodnocení.
4. V rámci předběžného hodnocení OP II se posuzují tyto prvky:
a)
přispění k podpoře sociální soudržnosti a snižování chudoby v souladu se strategií Evropa 2020 při zohlednění vnitrostátních potřeb;
b)
vnitřní ucelenost navrhovaného operačního programu a jeho návaznost na ostatní příslušné nástroje, zejména na ESF;
c)
soulad mezi přidělováním rozpočtových prostředků a cíli programu;
d)
relevance a srozumitelnost navržených ukazatelů specifických pro jednotlivé programy;
e)
jak očekávané výstupy přispějí k dosažení výsledků;
f)
zda jsou vyčíslené cílové hodnoty ukazatelů reálné s ohledem na plánovanou výši podpory z fondu;
g)
odůvodnění navrhované formy podpory;
h)
přiměřenost lidských zdrojů a správní kapacity pro řízení programu;
i)
vhodnost postupů pro monitorování programu a shromažďování údajů nezbytných k provádění hodnocení;
j)
přiměřenost plánovaných opatření na podporu rovných příležitostí pro ženy a muže a opatření k předcházení jakékoli diskriminaci.
Článek 17
Hodnocení během programového období
1. Do 31. prosince 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnocení fondu v polovině období.
2. Komise může hodnotit operační programy z vlastního podnětu.
3. Řídící orgán OP I může hodnotit účinnost a efektivitu operačního programu během programového období.
4. Řídící orgán OP I provede v letech 2017 a 2022 strukturovaný průzkum u konečných uživatelů v souladu se vzorem přijatým Komisí. Komise po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami přijme prováděcí akty, jimiž tento vzor stanoví. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 63 odst. 2.
5. Řídící orgán OP II provede do 31. prosince 2022 alespoň jedno hodnocení. Hodnotí se účinnost, efektivita a dopad podporovaných operací. Zajistí se přijetí vhodných následných opatření.
Článek 18
Následné hodnocení
Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy a za pomoci externích odborníků následné hodnocení, které zhodnotí účinnost a efektivnost fondu a udržitelnost dosažených výsledků a měří přínos fondu. Následné hodnocení se dokončí do 31. prosince 2024.
Článek 19
Informační a komunikační činnosti
1. Komise a členské státy poskytují informace týkající se opatření podporovaných z fondu a propagují tato opatření. Informace jsou určeny zejména nejchudším osobám a rovněž širší veřejnosti a sdělovacím prostředkům. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit zviditelnění příspěvku z fondu a příspěvku členských států a partnerských organizací, pokud jde o cíle Unie v oblasti sociální soudržnosti, bez stigmatizace konečných příjemců pomoci.
2. V zájmu zajištění transparentního přidělování podpory z fondu vede řídící orgán seznam operací, které fond podporuje, a to v tabulkovém formátu umožňujícím třídění, vyhledávání, výpisy, srovnávání a snadné zveřejnění na internetu. Na seznamu operací jsou uvedeny přinejmenším tyto informace:
a)
jméno a adresa příjemce;
b)
částka přidělená z finančních prostředků Unie;
c)
v případě OP I druh dotčené materiální deprivace.
Řídící orgán aktualizuje seznam operací nejméně jednou za dvanáct měsíců.
3. Během provádění operace příjemci podpory a partnerské organizace informují veřejnost o podpoře získané z fondu tím, že umístí buď alespoň jeden plakát s informacemi o operaci (minimální velikost A3), včetně informací o finanční podpoře od Unie nebo znak Unie v přiměřené velikosti, na místě snadno viditelném pro veřejnost. Tento požadavek musí být splněn tak, aby koneční příjemci nebyli stigmatizováni, a to na každém místě, kde se poskytuje pomoc v rámci OP I nebo OP II, kromě případů, kdy to okolnosti distribuce neumožňují.
Příjemci a partnerské organizace, které mají internetové stránky, rovněž poskytnou stručný popis operace včetně jejích cílů a výsledků na svých internetových stránkách a zdůrazní, že je na danou operaci poskytována finanční podpora Unie.
4. Všechny informační a komunikační činnosti příjemce a partnerských organizací zmiňují podporu operace z fondu tak, že zobrazí znak Unie a odkaz na Unii a fond.
5. Řídící orgán informuje příjemce o tom, že zveřejnil seznam operací v souladu s odstavcem 2. Řídící orgán poskytne soubory informačních a komunikačních nástrojů, včetně šablon v elektronické podobě, jež mají příjemcům a partnerským organizacím pomoci, aby splnili své povinnosti stanovené v odstavci 3.
6. V případě OP II:
a)
je členský stát nebo řídící orgán odpovědný za organizaci:
i)
hlavní informační činnosti spočívající ve zveřejnění zahájení operačního programu a
ii)
nejméně jedné hlavní informační činnosti za rok, která propaguje možnosti financování a sledované strategie nebo představuje úspěchy operačního programu, případně včetně příkladů operací;
b)
příjemce během provádění operace informuje veřejnost o podpoře obdržené z fondu tak, že zajistí, aby účastníci operace byli o poskytnutí podpory z fondu informováni;
c)
každý dokument, včetně potvrzení účasti nebo jakéhokoli jiného potvrzení, týkající se takové operace musí obsahovat prohlášení o tom, že operační program byl podporován z fondu;
d)
řídící orgán zajistí, aby potenciální příjemci měli přístup k příslušným informacím o možnostech financování, zahájení výzev k předkládání žádostí a podmínkách předkládání žádostí a kritériích výběru operací, jež mají obdržet podporu.
7. Při zpracovávání osobních údajů podle článků 15 až 19 tohoto nařízení řídící orgán, příjemci a partnerské organizace dodržují směrnici 95/46/ES.
HLAVA IV
FINANČNÍ PODPORA Z FONDU
Článek 20
Spolufinancování
1. Míra spolufinancování na úrovni operačního programu činí nejvýše 85 % způsobilých výdajů z veřejných zdrojů. V případech uvedených v čl. 21 odst. 1 ji lze zvýšit. Členské státy mohou podporovat činnost fondu z vlastních dodatečných zdrojů.
2. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví míra spolufinancování pro operační program a maximální výše podpory z fondu.
3. Opatření v oblasti technické pomoci prováděná z podnětu nebo z pověření Komise lze financovat ve 100 % výši.
Článek 21
Zvýšení plateb pro členské státy s dočasnými rozpočtovými problémy
1. Na žádost členského státu mohou být průběžné platby a platby konečného zůstatku zvýšeny o 10 procentních bodů nad míru spolufinancování platnou pro operační program. Zvýšená míra, která nesmí přesáhnout 100 %, se uplatňuje v případě žádostí o platby za účetní období, ve kterém členský stát předložil svou žádost, a v následujících účetních obdobích, v jejichž průběhu členský stát splňuje jednu z následujících podmínek:
a)
pokud dotyčný členský stát přijal euro, dostává makrofinanční pomoc od Unie v souladu s nařízením Rady (EU) č. 407/2010 (11);
b)
pokud dotyčný členský stát nepřijal euro, dostává střednědobou finanční pomoc v souladu s nařízením Rady (ES) č. 332/2002 (12);
c)
členskému státu je poskytována finanční pomoc v souladu se Smlouvou o založení Evropského mechanismu stability.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, nesmí být podpora Unie vyplacená prostřednictvím průběžných plateb a plateb konečného zůstatku vyšší než příspěvek z veřejných zdrojů a maximální výše podpory z fondu, jak stanoví rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.
Článek 22
Období způsobilosti
1. Tímto článkem nejsou dotčena pravidla způsobilosti technické pomoci z podnětu Komise stanovená v článku 27.
2. Výdaje jsou způsobilé pro podporu z operačního programu, jestliže vzniky příjemci a byly zaplaceny v období od 1. prosince 2013 do 31. prosince 2023.
3. Pro poskytnutí podpory z operačního programu nelze vybrat operace, které byly fyzicky dokončeny nebo plně provedeny dříve, než příjemce předložil žádost o financování v rámci operačního programu řídícímu orgánu, a to bez ohledu na to, zda příjemce provedl všechny související platby či nikoli.
4. Při změně operačního programu jsou výdaje, které se stávají způsobilými v důsledku změny operačního programu, způsobilé až ode dne, kdy členský stát předložil žádost o změnu Komisi.
Článek 23
Způsobilost operací
1. Operace podporované z operačního programu se provádějí v členském státě, na který se operační program vztahuje.
2. Operace mohou obdržet podporu z operačního programu, pokud byly vybrány na základě spravedlivého a transparentního postupu a na základě kritérií stanovených v operačním programu nebo případně schválených monitorovacím výborem.
3. O kritériích výběru a seznamech vybraných operací, které obdrží podporu z OP II, jsou při jejich přijetí informovány monitorovací výbory operačních programů spolufinancovaných z ESF.
4. Potraviny nebo základní materiální pomoc pro nejchudší osoby mohou nakupovat samy partnerské organizace.
Potraviny nebo základní materiální pomoc pro nejchudší osoby může nakupovat rovněž veřejnoprávní subjekt a bezplatně je poskytovat partnerským organizacím. V tomto případě mohou být potraviny získány použitím, zpracováním či prodejem produktů, s nimiž se nakládá v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, jedná-li se o nejhospodárnější možnost a nezpůsobí-li to přílišné zpoždění při dodávce potravin partnerským organizacím. Veškeré částky získané z této transakce se použijí ve prospěch nejchudších osob a nesmějí se použít ke snížení povinné částky ke spolufinancování programu členskými státy, jak je stanoveno v článku 20 tohoto nařízení.
Komise použije postupy přijaté podle čl. 20 písm. i) nařízení (EU) č. 1308/2013, podle nichž lze produkty uvedené ve zmíněném nařízení použít, zpracovat či prodat pro účely tohoto nařízení, aby se zajistila jejich maximální účinnost.
5. Potraviny nebo základní materiální pomoc se nejchudším osobám poskytují bezplatně.
6. Operace podporovaná z fondu nesmí čerpat podporu z více než jednoho operačního programu spolufinancovaného z fondu nebo z jiného nástroje Unie, aby nedocházelo ke zdvojování financování.
Článek 24
Formy podpory
Členské státy používají fond pro poskytování podpory ve formě grantů, veřejných zakázek nebo jejich kombinace. Tato podpora však nesmí mít formu pomoci ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
Článek 25
Formy grantů
1. Granty mohou mít tyto formy:
a)
úhrada způsobilých nákladů, které skutečně vznikly a byly zaplaceny;
b)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
c)
jednorázové částky příspěvku z veřejných zdrojů nepřesahující 100 000 EUR;
d)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo více stanovených kategorií nákladů.
2. Možnosti zmíněné v odstavci 1 lze kombinovat u jedné operace pouze tehdy, pokud se každá z nich vztahuje na jinou kategorii nákladů nebo pokud se použijí na jednotlivé po sobě jdoucí fáze této operace.
3. Částky podle odst. 1 písm. b), c) a d) se určují jedním z těchto způsobů:
a)
spravedlivými, přiměřenými a ověřitelnými metodami výpočtu založenými na:
i)
statistických údajích nebo jiných objektivních informacích; nebo
ii)
ověřených údajích jednotlivých příjemců z minulých let nebo za použití jejich obvyklých postupů účtování nákladů;
b)
metodami a použitím odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb, které se v rámci režimů pro granty financované výhradně dotčeným členským státem uplatňují na podobný druh operace a příjemce;
c)
sazbami stanovenými tímto nařízením;
d)
postupem případ od případu s odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídícím orgánem, pokud příspěvek z veřejných zdrojů nepřesahuje 100 000 EUR.
4. Částky vypočtené ve formě grantů uvedené v odst. 1 písm. b), c) a d) se považují za způsobilé výdaje vzniklé příjemci a zaplacené pro účely uplatnění hlavy VI.
5. Dokument, který stanoví podmínky podpory pro jednotlivé operace, stanoví metodu, která se má použít pro určení nákladů operace, a podmínky pro vyplacení grantu.
Článek 26
Způsobilost výdajů
1. Způsobilost výdajů se kromě případů, kdy jsou přímo v tomto nařízení či na jeho základě stanovena zvláštní pravidla, určuje na základě vnitrostátních pravidel.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, jsou pro podporu z OP I způsobilé:
a)
výdaje na nákup potravin nebo základní materiální pomoci;
b)
provádí-li nákup potravin nebo základní materiální pomoci veřejný subjekt a poskytuje-li je partnerským organizacím, výdaje na dopravu potravin nebo základní materiální pomoci do skladu partnerské organizace a výdaje na skladování v paušální sazbě 1 % výdajů uvedených v písmeni a), nebo v řádně odůvodněných případech výdaje, které skutečně vznikly a byly zaplaceny;
c)
administrativní výdaje a výdaje na dopravu a skladování, které vznikly partnerské organizaci v paušální sazbě 5 % výdajů zmíněných v písmeni a); nebo 5 % hodnoty potravinářských produktů, s nimiž je nakládáno v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1308/2013;
d)
výdaje na sběr, dopravu, skladování a distribuci potravinových darů a na činnosti přímo spojené se zvyšováním povědomí veřejnosti o těchto činnostech, vynaložené a zaplacené partnerskými organizacemi;
e)
výdaje na doprovodná opatření, jež podnikají a vykazují partnerské organizace poskytující potraviny nebo základní materiální pomoc nejchudším osobám přímo nebo v rámci smluv o spolupráci, v paušální sazbě 5 % výdajů zmíněných v písmeni a).
3. Aniž je dotčen odstavec 1 tohoto článku, jsou pro podporu z operačního programu způsobilé výdaje vzniklé podle čl. 27 odst. 4 nebo, v případě nepřímých výdajů vzniklých podle čl. 27 odst. 4, výdaje v paušální sazbě až 15 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance.
4. Pro podporu z operačního programu nejsou způsobilé tyto výdaje:
a)
úroky z dlužných částek;
b)
poskytování infrastruktury;
c)
výdaje za použité zboží;
d)
daň z přidané hodnoty, kromě případů, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů neodpočitatelná.
Článek 27
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise nebo z podnětu vedeného jejím jménem může fond financovat přípravu, monitorování, správní a technickou pomoc, audit, informační, kontrolní a vyhodnocovací opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení, jakož i činnosti podle článku 10, a to až do výše 0,35 % svého ročního přídělu.
2. Komise konzultuje členské státy a organizace, které zastupují partnerské organizace na úrovni Unie, v souvislosti s plánovaným využitím technické pomoci.
3. Pokud se předpokládá příspěvek z fondu, stanoví Komise každý rok prostřednictvím prováděcích aktů své plány týkající se druhu opatření souvisejících s opatřeními uvedenými v odstavci 1.
4. Z operačního programu mohou být z podnětu členských států financována opatření zaměřená na přípravu, řízení, monitorování, správní a technickou pomoc, audit a informační, kontrolní a vyhodnocovací opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení, a to až do výše 5 % přídělu fondu. Lze z něj rovněž financovat technickou pomoc a budování kapacit partnerských organizací.
HLAVA V
ŘÍZENÍ A KONTROLA
Článek 28
Obecné zásady systémů řízení a kontroly
Systémy řízení a kontroly musí v souladu s čl. 5 odst. 7 zajistit:
a)
popis funkcí jednotlivých subjektů zapojených do řízení a kontroly a rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů;
b)
dodržování zásady oddělení funkcí uvnitř těchto subjektů a mezi nimi;
c)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
d)
počítačové systémy pro účetnictví, ukládání a přenos finančních údajů a údajů o ukazatelích, monitorování a podávání zpráv;
e)
systémy podávání zpráv a monitorování, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
f)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
g)
systémy a postupy pro zabezpečení odpovídající auditní stopy;
h)
předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a náprava a vymáhání neoprávněně vyplacených částek spolu s případnými úroky z prodlení.
Článek 29
Odpovědnost v rámci sdíleného řízení
V souladu se zásadou sdíleného řízení jsou členské státy a Komise odpovědné za řízení a kontrolu programů v souladu se svými povinnostmi stanovenými tímto nařízením.
Článek 30
Odpovědnost členských států
1. Členské státy plní povinnosti v oblasti řízení, kontroly a auditu a nesou z toho vyplývající odpovědnost, kterou stanoví pravidla sdíleného řízení obsažená ve finančním nařízení a v tomto nařízení.
2. Členské státy předcházejí nesrovnalostem, odhalují je a zajišťují jejich nápravu a vymáhají neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení. Oznamují Komisi nesrovnalosti v příspěvcích z fondu přesahující 10 000 EUR a průběžně ji informují o podstatných aspektech průběhu souvisejících správních a soudních řízení.
Členské státy neoznamují Komisi nesrovnalosti související s případy:
a)
kdy nesrovnalost spočívá pouze v úplném nebo částečném neprovedení určité operace uvedené ve spolufinancovaném operačním programu z důvodu úpadku příjemce;
b)
na něž příjemce upozornil řídící či certifikační orgán dobrovolně a dříve, než je některý z těchto orgánů odhalil, ať již před nebo po vyplacení příspěvku z veřejných zdrojů;
c)
které řídící nebo certifikační orgán odhalil a napravil dříve, než byly příslušné výdaje zahrnuty do výkazu výdajů předkládaných Komisi.
Ve všech ostatních případech, zejména před úpadkem nebo existuje-li podezření z podvodu, se zjištěné nesrovnalosti a související preventivní a nápravná opatření oznámí Komisi.
Nelze-li částky neoprávněně vyplacené příjemci získat zpět v důsledku pochybení nebo nedbalosti členského státu, zodpovídá členský stát za uhrazení dotčených částek zpět do rozpočtu Unie. Členské státy se mohou rozhodnout nevymáhat od příjemce neoprávněně vyplacenou částku příspěvku z fondu, pokud nepřesahuje 250 EUR bez úroku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, které stanoví další podrobná pravidla pro kritéria určení případů nesrovnalostí, které je třeba oznámit, a údajů, jež je třeba poskytnout, a pro podmínky a postupy, jež se mají použít k rozhodnutí, zda mají členské státy uhradit částky, které nelze získat zpět.
Komise přijme poradním postupem podle čl. 63 odst. 2 prováděcí akty, jimiž stanoví četnost podávání zpráv a jejich formát.
3. Členské státy zajistí, aby existovala účinná opatření na přezkum stížností týkajících se fondu. Rozsah působnosti, pravidla a postupy týkající se těchto opatření jsou v pravomoci členských států v souladu s jejich institucionálním a právním rámcem. Členské státy na žádost Komise prošetří stížnosti podané Komisi, jež spadají do působnosti jejich opatření. Členské státy na žádost informují Komisi o výsledcích těchto šetření.
4. Všechny úřední výměny informací mezi členskými státy a Komisí se provádějí za použití systému pro elektronickou výměnu dat. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví podmínky, jež má uvedený systém pro elektronickou výměnu dat splňovat. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 31
Určení orgánů
1. Každý členský stát určí pro každý operační program vnitrostátní orgán veřejné správy nebo veřejnoprávní subjekt jako řídící orgán. Tentýž řídící orgán může být určen pro dva operační programy.
2. Členský stát určí pro každý operační program vnitrostátní orgán veřejné správy nebo veřejnoprávní subjekt jakožto certifikační orgán, aniž je dotčen odstavec 3. Tentýž certifikační orgán může být určen pro dva operační programy.
3. Členský stát může pro operační program určit řídící orgán, který navíc plní i funkce certifikačního orgánu.
4. Členský stát určí pro každý operační program vnitrostátní orgán veřejné správy nebo veřejnoprávní subjekt funkčně nezávislý na řídícím orgánu a certifikačním orgánu jakožto auditní orgán. Tentýž auditní orgán může být určen pro dva operační programy.
5. Za předpokladu, že je dodržena zásada oddělení funkcí, mohou být řídící orgán, certifikační orgán v případě OP I a OP II, jejichž celková výše podpory z fondu nepřekračuje 250 000 000 EUR, i auditní orgán součástí stejného orgánu veřejné správy nebo veřejnoprávního subjektu.
6. Členský stát může určit jeden nebo více zprostředkujících subjektů pro výkon některých úkolů řídícího nebo certifikačního orgánu z pověření tohoto orgánu. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem nebo certifikačním orgánem a zprostředkujícími subjekty musí být oficiálně písemně zaznamenána.
7. Členský stát nebo řídící orgán může pověřit řízením části operačního programu zprostředkující subjekt, a to písemnou dohodou mezi zprostředkujícím subjektem a členským státem nebo řídícím orgánem. Zprostředkující subjekt poskytne záruky své solventnosti a způsobilosti v dotčeném oboru, jakož i svých schopností v oblasti správního a finančního řízení.
8. Členský stát stanoví písemně pravidla upravující jeho vztah s řídícími orgány, certifikačními orgány a auditními orgány, vztahy mezi těmito orgány navzájem a vztahy těchto orgánů s Komisí.
Článek 32
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán zodpovídá za řízení operačního programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
2. Pokud jde o řízení operačního programu, řídící orgán:
a)
podporuje v případě potřeby činnost monitorovacího výboru uvedeného v článku 11 a poskytuje mu informace, které výbor potřebuje k plnění svých úkolů, zejména údaje týkající se pokroku operačního programu v dosahování cílů, finanční údaje a údaje týkající se ukazatelů;
b)
pro OP I po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, a aniž by došlo ke střetu zájmů, nebo pro OP II po schválení monitorovacím výborem uvedeným v článku 11 vypracovává výroční a závěrečné zprávy o provádění uvedené v článku 13 a předkládá je Komisi;
c)
zpřístupňuje zprostředkujícím subjektům informace, které jsou důležité pro plnění jejich úkolů, a příjemcům informace potřebné pro provádění operací;
d)
zřizuje systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně údajů o jednotlivých účastnících operací spolufinancovaných z OP II;
e)
zajišťuje, aby údaje uvedené v písmeni d) byly shromažďovány, zadávány a ukládány v systému uvedeném v písmeni d) v souladu se směrnicí 95/46/ES, a je-li to možné, rozlišeny podle pohlaví.
3. Pokud jde o výběr operací, řídící orgán:
a)
vypracovává a případně po schválení uplatňuje vhodné postupy nebo kritéria výběru, jež jsou nediskriminační a transparentní;
b)
zajišťuje, aby vybraná operace:
i)
spadala do působnosti fondu a operačního programu;
ii)
splňovala kritéria stanovená v operačním programu a v článcích 22, 23 a 26;
iii)
je-li to relevantní, zohledňovala obecné zásady stanovené v čl. 5 odst. 11, 12, 13 a 14;
c)
zajišťuje, aby byl příjemci poskytnut dokument, který stanoví podmínky podpory pro každou operaci, včetně zvláštních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež mají být dodány v rámci operace, plánu financování a lhůty pro provedení;
d)
před schválením operace se přesvědčí, že příjemce má správní, finanční a provozní způsobilost ke splnění podmínek uvedených v písmeni c);
e)
přesvědčí se, že pokud operace začala před předložením žádosti o financování řídícímu orgánu, bylo dodrženo použitelné právo vztahující se na danou operaci;
f)
určí druh materiální pomoci pro OP I a druh opatření pro OP II, na něž jsou určeny výdaje operace.
4. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu operačního programu, řídící orgán:
a)
ověřuje, že spolufinancované produkty a služby byly dodány, že výdaje, jež příjemci vykázali, byly skutečně zaplaceny, že je dodržen soulad s platnými právními předpisy a operačním programem a že jsou splněny podmínky podpory operace;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění operací hrazených na základě skutečně vzniklých způsobilých nákladů buď vedli oddělený účetní systém, nebo používali vhodný účetní kód pro všechny transakce související s operací;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům s přihlédnutím ke zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny doklady týkající se výdajů a auditů, jež jsou nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy, byly uchovávány v souladu s požadavky čl. 28 písm. g);
e)
vypracovává prohlášení řídícího subjektu a shrnutí výsledků za daný rok podle čl. 59 odst. 5 prvního pododstavce písm. a) a b) finančního nařízení.
5. Ověřování podle odst. 4 písm. a) musí zahrnovat tyto postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o úhradu předložené příjemcem,
b)
ověření operací na místě.
Četnost a rozsah ověření na místě musí být úměrné výši příspěvku z veřejných zdrojů poskytnutého na danou operaci a úrovni rizika zjištěného při takovýchto ověřeních a auditech prováděných auditním orgánem u systému řízení a kontroly jako celku.
6. Ověření jednotlivých operací na místě podle odst. 5 prvního pododstavce písm. b) lze provádět na základě výběru vzorků.
7. Pokud je v rámci operačního programu řídící orgán rovněž příjemcem, je třeba přijmout pro ověření uvedená v odst. 4 písm. a) taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, kterými stanoví pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci systému monitorování zavedeného podle odst. 2 písm. d) tohoto článku zaznamenat a uchovat v počítačové podobě.
Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví technické specifikace systému zavedeného podle odst. 2 písm. d) tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, kterými stanoví podrobné minimální požadavky na auditní stopu uvedenou v odst. 4 písm. d) tohoto článku, pokud jde o účetní záznamy, které mají být vedeny, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídícího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců.
10. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty týkající se vzoru prohlášení řídícího subjektu uvedeného v odst. 4 písm. e) tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 63 odst. 2.
Článek 33
Funkce certifikačního orgánu
Certifikační orgán operačního programu je pověřen výkonem zejména těchto úkolů:
a)
vypracovává a předkládá žádosti o platbu Komisi a potvrzuje, že pocházejí ze spolehlivých účetních systémů, zakládají se na ověřitelných podkladech a byly ověřeny řídícím orgánem;
b)
vypracovává účetní závěrky uvedené v čl. 59 odst. 5 prvním pododstavci písm. a) finančního nařízení;
c)
potvrzuje úplnost, přesnost a věrnost účetní závěrky a osvědčuje, že zaúčtované výdaje jsou v souladu s použitelným právem a byly vynaloženy na operace vybrané pro financování podle kritérií platných pro daný operační program a v souladu s použitelným právem;
d)
zajišťuje, aby existoval systém, který v počítačové podobě zaznamenává a ukládá účetní záznamy za každou operaci a který umožňuje zaznamenávat a ukládat všechny údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách odejmutých z důvodu zrušení celého příspěvku na operaci či operační program nebo části tohoto příspěvku;
e)
zajišťuje, aby pro účely vypracování a předkládání žádostí o platbu obdržel od řídícího orgánu přiměřené informace o postupech a ověřeních prováděných v souvislosti s výdaji;
f)
při vypracování a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo z jeho pověření;
g)
vede v počítačové podobě účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisi a odpovídajících příspěvcích z veřejných zdrojů vyplacených příjemcům;
h)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách odejmutých z důvodu zrušení celého příspěvku na operaci nebo jeho části. Částky získané zpět se vracejí do rozpočtu Unie před uzavřením operačního programu tak, že se odečtou z následného výkazu výdajů.
Článek 34
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán zajišťuje, aby se prováděly audity řádného fungování systému řízení a kontroly operačního programu a audity vhodného vzorku operací na základě vykázaných výdajů.
Audity vykázaných výdajů vycházejí z reprezentativního vzorku, nebo je-li to vhodné, z testování věcné správnosti a zpravidla jsou založeny na statistických metodách výběru vzorků.
V řádně odůvodněných případech v souladu s mezinárodně uznávanými auditními normami a ve všech případech, kdy počet operací v účetním období nestačí k tomu, aby bylo možné použít statistickou metodu výběru vzorků, je možné na základě odborného úsudku auditního orgánu použít jinou než statistickou metodu výběru vzorků.
V těchto případech musí být velikost vzorku dostatečná na to, aby auditnímu orgánu umožnila vypracovat platný výrok auditora podle čl. 59 odst. 5 prvním pododstavci písm. b) finančního nařízení.
Jiná než statistická metoda výběru vzorků se vztahuje alespoň na 5 % operací, jejichž výdaje byly vykázány Komisi v účetním období, a na 10 % výdajů, které byly vykázány Komisi v účetním období.
Nepřesahuje-li celková výše podpory z fondu pro OP I částku 35 000 000 EUR, může auditní orgán omezit činnosti v oblasti auditu na každoroční audit systému, jehož součástí je testování věcné správnosti založené na kombinaci namátkových kontrol operací a kontrol v závislosti na riziku. Audit je prováděn v souladu s mezinárodně uznávanými auditními normami a každoročně kvantifikuje chybovost ověřených výkazů údajů předkládaných Komisi.
2. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl takový subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly při auditní činnosti zohledněny mezinárodně uznávané auditní standardy.
4. Do osmi měsíců od schválení operačního programu vypracuje auditní orgán auditní strategii pro provádění auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditu, způsob výběru vzorků, nebo je-li to vhodné, testování věcné správnosti pro audity operací a plánování auditů v souvislosti s aktuálním účetním obdobím a dvěma následujícími účetními obdobími. Od roku 2016 do roku 2024 včetně se auditní strategie každoročně aktualizuje. Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na dva operační programy, může být pro dotčené operační programy vypracována jediná auditní strategie. Na žádost předkládá auditní orgán auditní strategii Komisi.
5. Auditní orgán vypracovává:
a)
výrok auditora v souladu s čl. 59 odst. 5 prvním pododstavcem písm. b) finančního nařízení;
b)
kontrolní zprávu uvádějící hlavní zjištění auditů provedených v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, včetně zjištění ohledně nedostatků v systému řízení a kontroly, a navrhovaná a provedená nápravná opatření.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na dva operační programy, lze informace požadované podle prvního pododstavce písm. b) tohoto odstavce seskupit do jediné zprávy.
6. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví vzory pro auditní strategii, výrok auditora a kontrolní zprávu. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 63 odst. 2.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, kterými stanoví rozsah a obsah auditů operací a auditů účetnictví a metodiku pro výběr vzorku operací uvedených v odstavci 1 tohoto článku.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, jimiž stanoví podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise.
Článek 35
Postup pro určení řídícího orgánu a certifikačního orgánu
1. Předtím, než předloží Komisi první žádost o průběžnou platbu, oznámí jí členský stát den a formu určení řídícího orgánu a případně certifikačního orgánu, které musí být provedeny na příslušné úrovni.
2. Určení uvedená v odstavci 1 vycházejí ze zprávy a stanoviska nezávislého auditního subjektu, který hodnotí, zda orgány dodržují kritéria týkající se prostředí vnitřní kontroly, řízení rizik, řídící a kontrolní činnosti a monitorování stanovená v příloze IV.
Nezávislým auditním subjektem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt, který má potřebnou auditorskou způsobilost, je nezávislý na řídícím orgánu a případně i na certifikačním orgánu a při výkonu své činnosti bere v úvahu mezinárodně uznávané auditní standardy.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se řídící orgán nebo certifikační orgán, jenž byl určen v souvislosti s operačním programem spolufinancovaným s ESF podle nařízení (EU) č. 1303/2013, považuje za určený pro účely tohoto nařízení.
4. Komise si může do jednoho měsíce od oznámení určení zmíněných v odstavci 1 vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního subjektu uvedeného v odstavci 2 a popis funkcí a postupů zavedených pro řídící orgán a případně pro certifikační orgán. Komise rozhodne, zda si tyto dokumenty vyžádá, na základě svého posouzení rizik.
Komise může vznést připomínky do dvou měsíců od obdržení dokumentů uvedených v prvním pododstavci.
Aniž je dotčen článek 46, posuzování těchto dokumentů nepřeruší vyřizování žádostí o průběžné platby.
5. Pokud ze stávajících výsledků auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, členský stát na odpovídající úrovni a podle závažnosti problému stanoví zkušební dobu, během níž musí být učiněna nezbytná nápravná opatření.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni ukončí určení tohoto orgánu.
Je-li pro některý určený orgán stanovena zkušební doba, členský stát o tom neprodleně informuje Komisi, přičemž jí poskytne údaje o dané zkušební době, o jejím ukončení v návaznosti na provedení nápravných opatření, jakož i o ukončení určení některého orgánu. Aniž je dotčeno použití článku 46, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o průběžné platby.
6. Je-li určení řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu ukončeno, členský stát určí v souladu s postupem uvedeným v odstavci 2 nový subjekt, který převezme funkce řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu, a oznámí to Komisi.
7. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty týkající se vzoru zprávy a stanoviska nezávislého auditního subjektu a popisu funkcí a postupů zavedených pro řídící orgán a případně pro certifikační orgán. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 36
Pravomoci a odpovědnosti Komise
1. Komise se na základě dostupných informací, včetně informací o určení orgánů odpovědných za řízení a kontrolu, dokumentů každoročně poskytovaných podle čl. 59 odst. 5 finančního nařízení uvedenými určenými orgány, kontrolních zpráv, výročních zpráv o provádění a auditů provedených subjekty členských států a subjekty Unie přesvědčí, že členské státy zavedly systémy řízení a kontroly, které jsou v souladu s tímto nařízením, a že tyto systémy během provádění operačních programů účinně fungují.
2. Úředníci nebo pověření zástupci Komise mohou provádět audity nebo kontroly na místě, které alespoň dvanáct pracovních dní předem, s výjimkou naléhavých případů, oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu. Komise dodržuje zásadu proporcionality, a za tímto účelem zohledňuje potřebu zamezit bezdůvodnému zdvojování auditů či kontrol prováděných členskými státy, úroveň rizika pro rozpočet Unie a potřebu minimalizovat administrativní zátěž příjemců v souladu s tímto nařízením. Rozsah takových auditů nebo kontrol může zahrnovat zejména ověření účinného fungování systémů řízení a kontroly v rámci programu nebo jeho části a v rámci operací a posouzení řádného finančního řízení operací nebo programů. Těchto auditů nebo kontrol se mohou účastnit úředníci nebo pověření zástupci členského státu.
Úředníci nebo pověření zástupci Komise řádně zplnomocnění k provádění auditů nebo kontrol na místě mají přístup ke všem potřebným záznamům, dokladům a metadatům, které se týkají operací podporovaných z fondu nebo systémů řízení a kontroly, a to bez ohledu na médium, na němž jsou uloženy. Na žádost poskytnou členské státy kopie takových záznamů, dokladů a metadat Komisi.
Pravomocemi stanovenými v tomto odstavci není dotčeno uplatňování vnitrostátních ustanovení, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci a pověření zástupci Komise se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátních právních předpisů. Tito úředníci a zástupci však mají přístup k takto získaným informacím, aniž jsou dotčeny pravomoci vnitrostátních soudů, a při plném dodržování základních práv dotčených právních subjektů.
3. Komise může požádat členský stát, aby přijal opatření nezbytná k zajištění účinného fungování systémů řízení a kontroly nebo k ověření správnosti výdajů v souladu s tímto nařízením.
Článek 37
Spolupráce s auditními orgány
1. Komise spolupracuje s auditními orgány za účelem koordinace jejich plánů a způsobů auditu a neprodleně si s těmito orgány sděluje výsledky auditů zaměřených na systémy řízení a kontroly.
2. Pokud členský stát určí více auditních orgánů, může za účelem usnadnění této spolupráce určit koordinační subjekt.
3. Komise, auditní orgány a případný koordinační subjekt se scházejí pravidelně a obvykle nejméně jednou za rok, pokud není dohodnuto jinak, aby posoudily výroční kontrolní zprávu, výrok auditora a strategii auditu a vyměnily si názory na otázky týkající se zlepšení systémů řízení a kontroly.
HLAVA VI
FINANČNÍ ŘÍZENÍ, KONTROLA A SCHVÁLENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZRUŠENÍ ZÁVAZKU
KAPITOLA 1
Finanční řízení
Článek 38
Rozpočtové závazky
Rozpočtové závazky Unie týkající se jednotlivých operačních programů v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se uskutečňují v ročních splátkách. Rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku 84 finančního nařízení, a jakmile je oznámeno dotčenému členskému státu, je právním závazkem ve smyslu uvedeného nařízení.
U každého operačního programu platí, že rozpočtový závazek na první splátku následuje po přijetí operačního programu Komisí.
S výjimkou případů, kdy je použit článek 16 finančního nařízení, provádí rozpočtové závazky na další splátky Komise na základě rozhodnutí uvedeného ve druhém pododstavci do 1. května každého roku.
Článek 39
Platby Komise
1. Platby příspěvků z fondu na jednotlivé operační programy provádí Komise v souladu s rozpočtovými prostředky a v závislosti na dostupných finančních prostředcích. Každá platba se přiřadí k nejstaršímu otevřenému rozpočtovému závazku fondu.
2. Platby probíhají formou předběžného financování, průběžných plateb a vyplacení konečného zůstatku.
Článek 40
Průběžné platby a vyplacení konečného zůstatku Komisí
1. Jako průběžnou platbu uhradí Komise 90 % z částky vyplývající z uplatnění míry spolufinancování stanovené v rozhodnutí o přijetí operačního programu na způsobilé výdaje z veřejných zdrojů uvedené v žádosti o platbu. Komise určí výši zbývajících prostředků, které mají být uhrazeny jako průběžné platby nebo získány zpět v souladu s článkem 50.
2. Aniž je dotčen článek 21, nesmí být příspěvek z fondu poskytovaný prostřednictvím průběžných plateb a platby konečného zůstatku vyšší než maximální výše příspěvku z fondu stanovená v rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.
Článek 41
Žádosti o platbu
1. Žádost o platbu předkládaná Komisi musí poskytovat veškeré informace, které Komise potřebuje k sestavování účetních závěrek v souladu s čl. 68 odst. 3 finančního nařízení.
2. Žádosti o platbu u operačního programu jako celku a technické pomoci uvedené v čl. 27 odst. 4 musí obsahovat:
a)
celkovou výši způsobilých výdajů z veřejných zdrojů, které vznikly příjemci a které byly zaplaceny při provádění operací, zanesenou v účetním systému certifikačního orgánu;
b)
celkovou výši výdajů z veřejných zdrojů vzniklých při provádění operací zanesenou v účetním systému certifikačního orgánu;
3. Způsobilé výdaje zahrnuté v žádosti o platbu musí být doloženy potvrzenými fakturami nebo účetními doklady stejné důkazní hodnoty, kromě forem podpory podle čl. 25 odst. 1 písm. b), c) a d). Pro tyto formy grantu se částky zahrnuté v žádosti o platbu rovnají nákladům vypočteným na příslušném základě.
4. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví vzor žádostí o platbu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 42
Vyplácení příjemcům
1. Řídící orgán zajistí, aby v případě grantů pro partnerské organizace měli příjemci k dispozici dostatečné finanční prostředky k zajištění řádného provádění operací.
2. Řídící orgány v závislosti na dostupnosti finančních prostředků z předběžného financování a průběžných plateb zajistí, aby příjemce obdržel celkovou částku způsobilých výdajů z veřejných zdrojů v plné výši do 90 dnů ode dne předložení žádosti o platbu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by snížily částky určené příjemcům.
3. Platební lhůta uvedená v odstavci 2 může být řídícím orgánem přerušena v jednou z těchto řádně odůvodněných případů:
a)
částka uvedená v žádosti o platbu není splatná nebo nebyly předloženy příslušné podklady, včetně dokladů nutných k ověřování řízení podle čl. 32 odst. 4 písm. a);
b)
bylo zahájeno řízení v souvislosti s možnými nesrovnalostmi týkajícími se příslušných výdajů.
Dotčený příjemce je písemně informován o přerušení platební lhůty a jeho důvodech.
Článek 43
Použití eura
1. Částky uváděné v operačních programech předložených členskými státy, ve výkazech výdajů, žádostech o platby a účetních závěrkách a výdaje uváděné ve výročních a závěrečných zprávách o provádění se vyjadřují v eurech.
2. Členské státy, které ke dni předložení žádosti o platbu nepřijaly euro jako svou měnu, přepočítají na eura výši výdajů vzniklých v národní měně. Tyto částky se přepočítají na eura tak, že se použije měsíční účetní směnný kurs Komise platný v měsíci, v němž výdaj zaúčtuje certifikační orgán dotčeného operačního programu. Směnný kurs Komise elektronicky zveřejňuje každý měsíc.
3. Pokud se euro stane měnou členského státu, použije se postup pro přepočet uvedený v odstavci 2 i nadále na veškeré výdaje zaúčtované certifikačním orgánem přede dnem vstupu pevného přepočítacího koeficientu mezi národní měnou a eurem v platnost.
Článek 44
Vyplácení a zúčtování předběžných plateb
1. V návaznosti na rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu vyplatí Komise předběžnou platbu ve výši 11 % celkového příspěvku fondu pro dotčený operační program.
2. Předběžné financování lze použít pouze pro platby příjemcům při provádění operačního programu. Za tímto účelem musí být okamžitě k dispozici odpovědnému orgánu.
3. Celková částka vyplacená v rámci předběžného financování musí být vrácena Komisi, jestliže jí není do 24 měsíců od vyplacení první části předběžného financování zaslána žádost o platbu v rámci dotčeného operačního programu. Příspěvek Unie na dotčený operační program není tímto vrácením nijak dotčen.
4. Částku vyplacenou v rámci předběžného financování Komise plně zúčtuje nejpozději při uzavření operačního programu.
Článek 45
Lhůta pro podávání žádostí o průběžné platby a pro jejich vyplácení
1. Certifikační orgán předkládá v souladu s čl. 41 odst. 2 pravidelně žádosti o průběžné platby k pokrytí částek zanesených v účetním systému v účetním období. Pokud to však certifikační orgán považuje za nezbytné, může uvést takové částky v žádostech o platbu předložených v následujících účetních obdobích.
2. Certifikační orgán předloží konečné žádosti o průběžnou platbu do 31. července po konci předchozího účetního období a v každém případě před první žádostí o průběžnou platbu na další účetní období.
3. První žádost o průběžnou platbu nesmí být předložena dříve, než Komise obdrží oznámení o určení řídícího orgánu a certifikačního orgánu v souladu s článkem 35.
4. Průběžné platby se na operační program neposkytují, pokud výroční zpráva o provádění nebyla zaslána Komisi v souladu s článkem 13.
5. V závislosti na dostupných finančních prostředcích provede Komise průběžnou platbu do 60 dnů ode dne, kdy byla žádost o platbu zaregistrována u Komise.
Článek 46
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu finančního nařízení může na dobu nejvýše šesti měsíců přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu, pokud:
a)
informace poskytnuté auditorským subjektem členského státu nebo Unie jasně ukazují na možnost významných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést dodatečná ověření poté, co obdrží informaci, která ji upozorní na skutečnost, že určitý výdaj uvedený v žádosti o platbu je spojen s nesrovnalostí, která má vážné finanční následky;
c)
nebyl předložen jeden z dokumentů požadovaných podle čl. 59 odst. 5 finančního nařízení.
Členské státy mohou souhlasit s prodloužením přerušení platební lhůty o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu ovlivněná situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba okamžitě písemně informuje členský stát a řídící orgán o důvodu přerušení platební lhůty a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba přerušení platební lhůty ukončí, jakmile jsou přijata nezbytná opatření.
Článek 47
Pozastavení plateb
1. Komise může všechny průběžné platby nebo jejich část pozastavit, jestliže je splněna alespoň jedna z následujících podmínek:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly operačního programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie k operačnímu programu a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
určitý výdaj ve výkazu výdajů je spojen s nesrovnalostí, jež má závažné finanční důsledky a která nebyla napravena;
c)
členský stát nepřijal nezbytná opatření k nápravě situace, která vedla k přerušení platební lhůty podle článku 46;
d)
existují závažné nedostatky v kvalitě a spolehlivosti systému monitorování nebo údajů o ukazatelích.
2. Komise se může prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout pozastavit všechny průběžné platby nebo jejich část poté, co poskytla členskému státu příležitost, aby předložil své připomínky.
3. Komise ukončí pozastavení všech průběžných plateb nebo jejich části, pokud členský stát přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
KAPITOLA 2
Sestavení, kontrola a schválení účetní závěrky a uzavírání operačních programů
Článek 48
Předkládání informací
Členské státy předloží za každý rok období 2016 až 2025 včetně ve lhůtě stanovené v čl. 59 odst. 5 finančního nařízení dokumenty uvedené ve zmíněném článku, a to:
a)
účetní závěrku uvedenou v čl. 49 odst. 1 tohoto nařízení za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího subjektu a shrnutí výsledků za daný rok uvedené v čl. 32 odst. 4 písm. e) tohoto nařízení za předchozí účetní období;
c)
výrok auditora a kontrolní zprávu uvedené v čl. 34 odst. 5 písm. a) a b) tohoto nařízení za předchozí účetní období.
Článek 49
Sestavení účetní závěrky
1. Komisi se předkládá účetní závěrka uvedená v čl. 59 odst. 5 prvním pododstavci písm. a) finančního nařízení za každý operační program. Tato účetní závěrka pokrývá účetní období a zahrnuje:
a)
celkovou výši způsobilých výdajů z veřejných zdrojů vedenou v účetních systémech certifikačního orgánu, která byla zahrnuta v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 41 a čl. 45 odst. 2 do 31. července následujícího po skončení účetního období, celkovou výši odpovídajících způsobilých výdajů z veřejných zdrojů vzniklých při provádění operací a celkovou výši odpovídajících plateb vyplacených příjemcům podle čl. 42 odst. 2;
b)
částky odňaté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, a částky, které zpět získat nelze;
c)
porovnání výdajů uvedených podle písmene a) s výdaji vykázanými za totéž účetní období v žádostech o platbu, spolu s vysvětlením případných rozdílů.
2. Pokud některý členský stát neuvede v účetní závěrce výdaje předtím uvedené v žádosti o průběžnou platbu na dané účetní období, protože jsou předmětem probíhajícího posuzování jejich zákonnosti a správnosti, mohou být veškeré tyto výdaje nebo jejich část, které jsou následně shledány zákonnými a správnými, uvedeny v žádosti o průběžnou platbu týkající se následujících účetních období.
3. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví vzor účetní závěrky uvedené v tomto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 50
Kontrola a schválení účetní závěrky
1. Do 31. května následujícího po skončení účetního období Komise v souladu s čl. 59 odst. 6 finančního nařízení zkontroluje dokumenty, které jí členské státy předkládají podle článku 48 tohoto nařízení.
Na žádost Komise poskytne členský stát veškeré dodatečné informace potřebné k tomu, aby umožnil Komisi ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce zjistit, zda je účetní závěrka úplná, přesná a věrná.
2. Komise schválí účetní závěrku, pokud dospěje k závěru, že je úplná, přesná a věrná. Komise dojde k takovému závěru v případě, že auditní orgán poskytl výrok bez výhrad, pokud jde o úplnost, přesnost a věrnost účetní závěrky, pokud Komise nemá konkrétní důkazy o tom, že je výrok auditora ohledně účetní závěrky nespolehlivý.
3. Komise oznámí členským státům ve lhůtě stanovené v odstavci 1, zda může účetní závěrku schválit.
4. Pokud z důvodů na straně členského státu nemůže Komise účetní závěrku schválit ve lhůtě stanovené v odstavci 1, oznámí to členským státům a v souladu s odstavcem 2 uvede důvody svého rozhodnutí a opatření, která je třeba přijmout, a lhůtu pro jejich provedení. Na konci uvedené lhůty oznámí Komise členskému státu, zda může účetní závěrku schválit.
5. Komise pro účely schválení účetní závěrky nezohledňuje otázky související se zákonností a správností příslušných transakcí týkajících se výdajů uvedených v účetní závěrce. Aniž jsou dotčeny články 46 a 47, postup kontroly a schvalování účetní závěrky nepřeruší zpracovávání žádostí o průběžné platby a nepovede k pozastavení plateb.
6. Na základě schválené účetní závěrky vypočte Komise částky k tíži fondů za účetní období a následné úpravy, pokud jde o platby převáděné členskému státu. Komise vezme v úvahu:
i)
zaúčtované částky uvedené v čl. 49 odst. 1 písm. a), u nichž se použije míra spolufinancování vymezená v článku 20;
ii)
celkovou částku plateb provedených Komisí v průběhu účetního období, která se skládá z částky průběžných plateb vyplacených Komisí v souladu s článkem 21 a čl. 40 odst. 1.
7. Po provedení výpočtu podle odstavce 6 tohoto článku Komise vyplatí veškeré dodatečné splatné částky během 30 dnů po schválení účetní závěrky. Pokud existuje částka, která má být získána zpět od členského státu, musí být předmětem inkasního příkazu vydaného Komisí, který se provádí pokud možno započtením proti částce splatné příslušnému členskému státu v rámci následujících plateb na stejný operační program. Takové zpětné získání finanční částky nepředstavuje finanční opravu a nesnižuje podporu příslušného operačního programu poskytovanou z fondů. Částka získaná zpět představuje v souladu s čl. 177 odst. 3 finančního nařízení účelově vázaný příjem.
8. Pokud po uplatnění postupu uvedeného v odstavci 4 nemůže Komise schválit účetní závěrku, rozhodne na základě dostupných informací a v souladu s odstavcem 6 o částce k tíži fondu pro dané účetní období a informuje o tom členský stát. Pokud členský stát během dvou měsíců po předání informací Komisí oznámí Komisi svůj souhlas, použije se odstavec 7. V případě nesouhlasu přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, v němž stanoví částku k tíži fondu pro dané účetní období. Toto rozhodnutí nepředstavuje finanční opravu a nesnižuje podporu příslušného operačního programu poskytovanou z fondu. Na základě takového rozhodnutí Komise provede v souladu s odstavcem 7 úpravy plateb poskytovaných členskému státu.
9. Schválením účetní závěrky Komisí nebo rozhodnutím Komise podle odstavce 8 není dotčeno provádění oprav podle článků 55 a 56.
10. Aniž jsou dotčeny články 55 a 56, členské státy mohou nahradit nesprávné částky, které jsou zjištěny po předložení účetní závěrky, provedením odpovídajících úprav v účetní závěrce za účetní období, v němž jsou nesrovnalosti odhaleny.
Článek 51
Dostupnost dokladů
1. Řídící orgán zajistí, aby všechny doklady o výdajích podporovaných z fondu na operace, u nichž jsou celkové způsobilé výdaje z veřejných zdrojů nižší než 1 000 000 EUR, byly na požádání k dispozici Komisi a Evropskému účetnímu dvoru po dobu tří let od 31. prosince následujícího po předložení účetní závěrky, která obsahuje výdaje na danou operaci.
V případě operací neuvedených v prvním pododstavci musí být všechny doklady k dispozici po dobu dvou let od 31. prosince následujícího po předložení účetní závěrky, v níž jsou uvedeny konečné výdaje na dokončenou operaci.
Řídící orgán může rozhodnout, že na operace, jejichž celkové způsobilé výdaje jsou nižší než 1 000 000 EUR, použije pravidlo uvedené ve druhém pododstavci.
Lhůta uvedená v prvním pododstavci se přeruší buď v případě soudního řízení, nebo na základě řádně odůvodněné žádosti Komise.
2. Řídící orgán informuje příjemce o datu, kdy začíná běžet lhůta uvedená v odstavci 1.
3. Doklady se uchovávají buď ve formě originálů, nebo ověřených kopií originálů, případně na běžných nosičích dat, včetně elektronické verze originálních dokladů nebo dokladů existujících pouze v elektronické podobě.
4. Doklady se uchovávají ve formě umožňující identifikaci subjektů údajů po dobu ne delší než je nezbytné pro účely, ke kterým byly údaje shromážděny nebo ke kterým jsou dále zpracovávány.
5. Postup ověřování souladu dokladů uchovávaných na běžných nosičích dat s originály dokladů stanoví vnitrostátní orgány, přičemž tento postup zajistí, aby uchovávané verze splňovaly požadavky vnitrostátních právních předpisů a byly dostatečně spolehlivé pro účely auditu.
6. Pokud doklady existují pouze v elektronické podobě, musí používané počítačové systémy splňovat uznávané bezpečnostní normy, které zajistí, že uchovávané doklady splňují požadavky vnitrostátních právních předpisů a jsou dostatečně spolehlivé pro účely auditu.
Článek 52
Předkládání závěrečných dokladů a platba konečného zůstatku
1. Kromě dokumentů uvedených v článku 48 členské státy za poslední účetní období od 1. července 2023 do 30. června 2024 předloží závěrečnou zprávu o provádění operačního programu.
2. Konečný zůstatek bude vyplacen do tří měsíců ode dne schválení účetní závěrky za poslední účetní období nebo do jednoho měsíce ode dne schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání prostředků
Článek 53
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Za vyšetřování nesrovnalostí, provedení potřebných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídají v prvé řadě členské státy. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří členský stát své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
2. Členské státy provádějí finanční opravy požadované v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u operací nebo operačních programů. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku na operaci nebo operační program z veřejných zdrojů nebo jeho části. Členský stát zohlední povahu a závažnost nesrovnalostí a finanční ztrátu, která fondu vznikla, a uplatní přiměřenou opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán do účetní závěrky za účetní období, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
3. Příspěvek z fondu zrušený podle odstavce 2 může členský stát znovu použít v rámci daného operačního programu s výhradou odstavce 4.
4. Příspěvek zrušený podle odstavce 2 nelze znovu použít na žádnou operaci, která byla předmětem opravy nebo - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádnou operaci ovlivněnou touto systémovou nesrovnalostí.
5. Finanční opravou není dotčena povinnost členského státu získávat zpět vyplacené částky podle tohoto článku.
Článek 54
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provádí finanční opravy prostřednictvím prováděcích aktů zrušením celého příspěvku Unie na daný operační program nebo jeho části a získáním částky zpět od členského státu s cílem vyloučit z financování Unie výdaje, které jsou v rozporu s platnými právními předpisy.
2. Porušení použitelného práva vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr operace odpovědným orgánem k podpoře z fondu nebo pokud s ohledem na povahu porušení nelze takový dopad stanovit, avšak existuje odůvodněné riziko, že toto porušení takový vliv mělo;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů, které mají být uhrazeny z rozpočtu Unie, nebo s ohledem na povahu porušení nelze jeho finanční dopad stanovit, avšak existuje odůvodněné riziko, že toto porušení takový vliv mělo.
3. Při rozhodování o provedení finanční opravy podle odstavce 1 Komise dodržuje zásadu proporcionality zohledněním povahy a závažnosti porušení použitelného práva a finanční důsledky takového porušení pro rozpočet Unie. Komise informuje Evropský parlament a Radu o rozhodnutích o provedení finančních oprav.
Článek 55
Kritéria pro finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy prostřednictvím prováděcích aktů zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části podle článku 54, jestliže po provedení nezbytného šetření dojde k závěru, že:
a)
vyskytují se závažné nedostatky v účinném fungování systému řízení a kontroly operačního programu, které ohrožují příspěvek Unie již vyplacený na daný operační program;
b)
členský stát nesplnil před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 53;
c)
výdaje uvedené v žádosti o platbu nejsou správné a nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši nesprávných výdajů uplatněných u fondu, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
2. Při rozhodování o provedení opravy podle odstavce 1 Komise dodržuje zásadu proporcionality zohledněním povahy a závažnosti nesrovnalostí a rozsahu a finančních důsledků nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného operačního programu.
3. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na výrocích jiných auditorů než auditorů svých vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků po posouzení opatření přijatých dotyčným členským státem podle čl. 53 odst. 2, oznámení zaslaných podle čl. 30 odst. 2 a případných odpovědí členského státu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, jimiž stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritéria k určení výše finančních oprav, jež mají být použita, a kritéria pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
Článek 56
Postup pro finanční opravy prováděné Komisí
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě zahájí Komise řízení oznámením předběžných závěrů svého šetření členskému státu spolu s výzvou, aby členský stát do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane členský stát příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může členský stát omezit rozsah tohoto přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené členským státem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li členský stát předběžné závěry Komise, pozve ho Komise na slyšení, aby se zaručilo, že jsou k vyvození závěru Komise ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. V případě dohody a aniž je dotčen odstavec 7 tohoto článku, může členský stát opětovně použít fond v souladu s čl. 53 odst. 3.
6. V zájmu uplatnění finančních oprav přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud členský stát souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise při vykonávání svých funkcí podle článku 36 nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava podporu z fondu na daný operační program.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího subjektu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s čl. 59 odst. 5 finančního nařízení nebo v jiných zprávách o auditu auditního orgánu předložených Komisi a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem náležitých nápravných opatření ze strany členského státu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systému řízení a kontroly vychází z práva použitelného v době, kdy byly předloženy příslušné prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a závažnost závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly a jeho finanční dopady na rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již členský stát a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce v souladu s čl. 50 odst. 10, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich zákonnosti a správnosti podle čl. 49 odst. 2;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité v případě výdajů členským státem z důvodu jiných závažných nedostatků, které členský stát odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Článek 57
Vrácení platby
1. Každá částka, která má být vrácena do rozpočtu Unie, se uhrazuje přede dnem splatnosti uvedeným v příkazu k úhradě vydaném v souladu s článkem 73 finančního nařízení. Dnem splatnosti je poslední den druhého měsíce po vydání příkazu.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení ode dne splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o jeden a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích v první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti.
Článek 58
Přiměřená kontrola operačních programů
1. Na operace, u nichž celkové způsobilé výdaje nepřesahují 150 000 EUR, se nevztahuje více než jeden audit provedený buď auditním orgánem, nebo Komisí před předložením účetní závěrky za účetní období, během něhož byla operace dokončena. Na jiné operace se nevztahuje více než jeden audit za účetní období provedený buď auditním orgánem, nebo Komisí před předložením účetní závěrky za účetní období, během kterého byla operace dokončena. Operace nepodléhají auditu ze strany Komise nebo auditního orgánu v roce, kdy audit již provedl Evropský účetní dvůr, pokud mohou být výsledky auditní činnosti, kterou Evropský účetní dvůr s ohledem na tyto operace provedl, použity auditním orgánem nebo Komisí za účelem splnění jejich příslušných povinností.
2. Audit operace podporované OP I může zahrnovat všechny fáze provádění a všechny úrovně distribučního řetězce s jedinou výjimkou kontroly skutečných konečných příjemců, nezjistí-li posouzení rizik zvláštní riziko nesrovnalostí či podvodu.
3. U operačních programů, jež podle posledního výroku auditora nevykazují žádné významné nedostatky, se může Komise s auditním orgánem při následujícím setkání podle čl. 37 odst. 2 dohodnout, že lze úroveň potřebné auditní činnosti snížit tak, aby byla úměrná zjištěné míře rizika. V takových případech neprovádí Komise své vlastní audity na místě, pokud neexistují důkazy naznačující nedostatky v systému řízení a kontroly, jež nepříznivě ovlivňují výdaje vykázané Komisi v účetním období, za které byla účetní závěrka přijata Komisí.
4. V případě operačních programů, u nichž Komise dojde k závěru, že výrok auditního orgánu je spolehlivý, se může s auditním orgánem dohodnout, že omezí své vlastní audity na místě, jejichž předmětem je práce auditního orgánu, pokud neexistují důkazy o nedostatcích v práci auditního orgánu za účetní období, za které byla účetní závěrka přijata Komisí.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou auditní orgán a Komise provádět audity operací v případě, že se při posuzování rizik nebo v rámci auditu ze strany Evropského účetního dvora zjistí zvláštní riziko nesrovnalostí či podvodu, v případě důkazů o závažných nedostatcích v účinném fungování systému řízení a kontroly daného operačního programu a po dobu uvedenou v čl. 51 odst. 1. Komise může za účelem hodnocení práce auditního orgánu přezkoumat auditní stopu dotyčného auditního orgánu nebo se zúčastnit auditů na místě prováděných auditním orgánem, a pokud je to z hlediska získání jistoty o účinném fungování auditního orgánu nutné v souladu s mezinárodně přijatými auditními standardy, může Komise provádět i audit operací.
KAPITOLA 4
Zrušení závazku
Článek 59
Zrušení závazku
1. Komise zruší jakýkoli díl částky v operačním programu, který nebyl použit pro výplatu předběžného financování a průběžných plateb do 31. prosince třetího rozpočtového roku následujícího po roce, v němž byl přijat rozpočtový závazek v rámci operačního programu nebo v souvislosti s nímž nebyla v souladu s článkem 45 předložena žádost o platbu podle článku 41, včetně všech žádostí o platby, které zcela nebo zčásti podléhají přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb.
2. Ta část závazků, která zůstane otevřená ke dni 31. prosince 2023, se zruší, pokud nebude ve lhůtě stanovené v čl. 52 odst. 1 předložen Komisi některý z dokladů požadovaných podle čl. 52 odst. 1.
Článek 60
Výjimka ze zrušení závazku
1. Částka, jíž se zrušení týká, se snižuje o částky odpovídající té části rozpočtového závazku, u níž:
a)
operace byly pozastaveny soudním řízením nebo řízením o správním opravném prostředku s odkladným účinkem; nebo
b)
nebylo možné předložit žádost o platbu z důvodů působení vyšší moci, která vážně ovlivnila provádění operačního programu nebo jeho části.
Vnitrostátní orgány, které se na vyšší moc podle prvního pododstavce písm. b) odvolávají, musí prokázat její přímé důsledky pro provádění operačního programu nebo jeho části.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc netrvaly déle než jeden rok, nebo několikrát podle trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhnou mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění dané operace a dnem nabytí právní moci konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
2. Do 31. ledna zašle členský stát Komisi informace o výjimkách podle odst. 1 prvního pododstavce písm. a) a b) v souvislosti s částkou, která se měla vykázat do konce předcházejícího roku.
Článek 61
Postup
1. Komise uvědomí členský stát a řídící orgán s dostatečným předstihem vždy, když hrozí nebezpečí uplatnění ustanovení o zrušení závazku podle článku 59.
2. Komise na základě informací, které obdržela ke dni 31. ledna, informuje členský stát a řídící orgán o výši zrušeného závazku podle těchto informací.
3. Členský stát má dva měsíce, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Do 30. června předloží členský stát Komisi revidovaný plán financování zohledňující snížení částky podpory na dotčený rozpočtový rok pro operační program. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku z fondu na dotčený rozpočtový rok.
5. Komise prostřednictvím prováděcích aktů pozmění rozhodnutí o přijetí operačního programu nejpozději 30. září.
HLAVA VII
PŘENESENÍ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 62
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 13 odst. 6, čl. 30 odst. 2 pátém pododstavci, čl. 32 odst. 8 prvním pododstavci a odst. 9, čl. 34 odst. 7 a 8 a čl. 55 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
4. Akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, vyhlásí se akt v přenesené pravomoci v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.
Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky proti aktu v přenesené pravomoci, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vyslovuje námitku proti aktu v přenesené pravomoci, svou námitku odůvodní.
Článek 63
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt v rámci prováděcí pravomoci uvedené v čl. 32 odst. 8 druhém pododstavci tohoto nařízení nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 64
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 223/2014
z 11. marca 2014
o Fonde európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 175 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
V súlade so závermi Európskej rady zo 17. júna 2010, v ktorých bola prijatá stratégia Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“), si Únia a členské štáty stanovili cieľ, ktorým je znížiť do roku 2020 počet ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením aspoň o 20 miliónov. Predsa však takmer jednej štvrtine ľudí žijúcich v Únii (119,82 milióna) hrozila v roku 2011 chudoba alebo sociálne vylúčenie, čo bolo približne o 4 milióny ľudí viac ako v predchádzajúcom roku. Chudoba a sociálne vylúčenie však nie sú v Únii na rovnakej úrovni, pričom ich závažnosť sa v jednotlivých členských štátoch odlišuje.
(2)
Počet osôb v Únii, ktoré trpia materiálnou alebo dokonca vážnou materiálnou depriváciou, narastá a v roku 2011 žilo takmer 8,8 % občanov Únie v podmienkach vážnej materiálnej deprivácie. Okrem toho, tieto osoby sú často tak vylúčené, že nemôžu využívať aktivačné opatrenia stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), a najmä v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 (5).
(3)
Členské štáty a Komisia by mali prijať vhodné opatrenia s cieľom zabrániť akejkoľvek diskriminácii a mali by zabezpečiť rovnosť medzi mužmi a ženami a súdržné začlenenie rodového hľadiska do všetkých fáz prípravy, programovania, riadenia a implementácie, monitorovania a hodnotenia Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (ďalej len „fond“), ako aj do informačných a osvetových kampaní a výmeny osvedčených postupov.
(4)
V článku 2 Zmluvy o Európskej Únii (Zmluva o EÚ) sa zdôrazňuje, že Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám.
(5)
V článku 6 Zmluvy o EÚ sa zdôrazňuje, že Únia uznáva práva, slobody a zásady uvedené v Charte základných práv Európskej únie.
(6)
V článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že na podporu svojho celkového harmonického rozvoja má Únia rozvíjať a uskutočňovať opatrenia vedúce k posilneniu jej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
(7)
Fond by mal posilniť sociálnu súdržnosť tak, že bude prispievať k znižovaniu chudoby a nakoniec k odstráneniu najhorších foriem chudoby v Únii podporou vnútroštátnych schém, ktoré poskytujú nefinančnú pomoc s cieľom zmierniť potravinovú a vážnu materiálnu depriváciu a/alebo prispievať k sociálnemu začleneniu najodkázanejších osôb. Fond by mal zmierniť extrémne formy chudoby s najväčším vplyvom na sociálne vylúčenie, ako je bezdomovectvo, chudoba detí a potravinová deprivácia.
(8)
Fond nemá nahrádzať verejné politiky členských štátov, ktoré boli prijaté na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, najmä politiky, ktoré sú potrebné s cieľom zabrániť marginalizácii zraniteľných skupín a skupín s nízkymi príjmami a predchádzať zvyšovaniu rizika chudoby a sociálneho vylúčenia.
(9)
V zmysle článku 317 ZFEÚ a v kontexte zdieľaného hospodárenia by sa mali stanoviť podmienky, ktoré umožnia Komisii vykonávať svoje úlohy pri plnení všeobecného rozpočtu Únie, a vyjasniť zodpovednosti členských štátov, pokiaľ ide o spoluprácu. Uvedené podmienky by mali Komisii umožniť, aby nadobudla istotu v tom, že členské štáty využívajú fond zákonným a správnym spôsobom a v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (6) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“).
(10)
Uvedené predpisy takisto zabezpečujú, aby podporované operácie boli v súlade s uplatniteľným právom Únie a príslušným vnútroštátnym právom, ktorým sa priamo alebo nepriamo vykonáva toto nariadenie, ako aj s politikami, najmä vzťahujúcimi sa na bezpečnosť potravinovej pomoci a/alebo základnej materiálnej pomoci poskytovanej najodkázanejším osobám.
(11)
Pri prideľovaní rozpočtových prostriedkov fondu medzi členské štáty na obdobie 2014 - 2020 sa rovnakou mierou zohľadňujú tieto ukazovatele posudzované na základe údajov Eurostatu týkajúce sa populácie trpiacej vážnou materiálnou depriváciou a populácie žijúcej v domácnostiach s veľmi nízkou pracovnou intenzitou. Pri prideľovaní rozpočtových prostriedkov sa takisto zohľadňujú rôzne spôsoby pomoci najodkázanejším osobám v členských štátoch. Každému členskému štátu by sa však mala prideliť minimálna suma 3 500 000 EUR na programové obdobie 2014 - 2020 s cieľom vytvoriť operačný program s vhodným objemom prostriedkov.
(12)
Prostriedky členského štátu prideľované fondu by sa mali odpočítavať z jemu pridelených prostriedkov zo štrukturálnych fondov.
(13)
V operačných programoch členských štátov by mali byť uvedené a odôvodnené formy potravinovej a/alebo materiálnej deprivácie, ktoré sa majú riešiť, a/alebo činnosti, ktorých cieľom je sociálne začlenenie a ktoré sa majú podporovať, a mali by byť opísané charakteristické znaky pomoci určenej najodkázanejším osobám, ktorá sa bude poskytovať prostredníctvom podpory fondu pre vnútroštátne schémy. Mali by zahŕňať aj prvky potrebné na zabezpečenie účinného a efektívneho vykonávania operačných programov.
(14)
Popri vážnej potravinovej deprivácii v Únii dochádza aj k výraznému plytvaniu potravinami. V tejto súvislosti by fond mal v prípade potreby uľahčovať darovanie potravín. Nemalo by to však ovplyvniť potrebu odstrániť existujúce prekážky s cieľom podporovať darovania prebytočných potravín na účely boja proti potravinovej deprivácii.
(15)
V záujme zabezpečenia účinného a efektívneho vykonávania opatrení financovaných z fondu by členské štáty v prípade potreby mali podporovať spoluprácu medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a subjektmi zastupujúcimi občiansku spoločnosť, ako aj účasť všetkých, ktorí sú zapojení do vypracúvania a vykonávania činností financovaných z fondu.
(16)
Na dosiahnutie maximálnej účinnosti fondu je vhodné najmä v súvislosti s možnými zmenami vnútroštátnej situácie ustanoviť postup na zmenu operačného programu.
(17)
Zásada partnerstva by sa mala uplatňovať s cieľom čo najúčinnejšie a najprimeranejšie reagovať na rôzne potreby a lepšie poskytovať pomoc najodkázanejším osobám.
(18)
Významnou pridanou hodnotou je výmena skúseností a osvedčených postupov, lebo uľahčujú vzájomné učenie sa. Komisia by mala uľahčiť a podporiť ich šírenie, pričom by sa mala snažiť o dosiahnutie súčinnosti s výmenou osvedčených postupov, pokiaľ ide o súvisiace fondy, najmä Európsky sociálny fond (ďalej len „ESF“).
(19)
Na účely monitorovania pokroku pri vykonávaní operačných programov by členské štáty mali vypracúvať ročné a záverečné správy o vykonávaní programov, ktoré by mali predkladať Komisii. Mal by sa tým zabezpečiť prístup k základným a aktuálnym informáciám pre tieto operačné programy. Na ten istý účel by sa mala Komisia každoročne stretávať s jednotlivými členskými štátmi a vykonať zhodnotenie, ak sa nedohodnú inak. Príslušné zainteresované strany by mali byť vhodným spôsobom zapojené do monitorovania.
(20)
S cieľom zlepšiť kvalitu a koncepciu každého operačného programu a zhodnotiť účinnosť a efektívnosť fondu by sa mali vykonať hodnotenia ex ante a ex post. Tieto hodnotenia by sa mali zakladať na príslušných údajoch a mali by sa v relevantných prípadoch doplniť o prieskumy vykonané medzi najodkázanejšími osobami, ktoré využili operačný program, a v prípade potreby o hodnotenia vykonané počas programového obdobia. Tieto hodnotenia by tiež mali rešpektovať súkromie konečných príjemcov a mali by sa uskutočňovať spôsobom, ktorý najodkázanejšie osoby nebude stigmatizovať. V tejto súvislosti by sa mali vymedziť zodpovednosti členských štátov a Komisie.
(21)
Pri hodnotení fondu a vypracúvaní metodiky hodnotenia by sa malo brať do úvahy, že deprivácia je komplexný problém viacdimenzionálneho charakteru.
(22)
Občania majú právo vedieť, akým spôsobom a na aký účel sa využívajú finančné zdroje Únie. Na účely rozsiahleho šírenia informácií o výsledkoch fondu a zabezpečenia dostupnosti a transparentnosti, pokiaľ ide o možnosti financovania, by sa mali stanoviť podrobné pravidlá o informáciách a komunikácii, najmä v súvislosti s tým, aké zodpovednosti nesú prijímatelia, členské štáty a v relevantných prípadoch miestne a regionálne orgány verejnej správy.
(23)
Uplatňuje sa právo Únie týkajúce sa ochrany jednotlivcov, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov a voľný pohyb týchto údajov, najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (7).
(24)
Je potrebné stanoviť maximálnu úroveň spolufinancovania operačných programov prostredníctvom fondu, aby sa zabezpečil multiplikačný efekt zdrojov Únie. Mala by sa riešiť aj situácia členských štátov, ktoré čelia dočasným rozpočtovým ťažkostiam.
(25)
V celej Únii by sa mali uplatňovať jednotné, jednoduché a spravodlivé pravidlá, pokiaľ ide o obdobie oprávnenosti, operácie a výdavky na fond. V podmienkach oprávnenosti by mal byť zohľadnený špecifický charakter cieľov fondu a jeho cieľových populácií, najmä prostredníctvom primeraných a zjednodušených podmienok spôsobilosti operácií, ako aj foriem podpory a pravidiel a podmienok úhrady.
(26)
Vzhľadom na dátum oznámenia výzvy na predkladanie ponúk, lehoty prijatia tohto nariadenia a čas potrebný na prípravu operačných programov by sa mali stanoviť pravidlá bezproblémového prechodu, aby sa predišlo prerušeniu dodávok potravinovej pomoci. Na tento účel je vhodné umožniť oprávnenosť výdavkov od 1. decembra 2013.
(27)
V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (8) sa stanovuje, že s výrobkami nakúpenými v rámci verejnej intervencie sa môže nakladať tak, že sa dajú k dispozícii na využitie v schéme distribúcie potravín najodkázanejším osobám v Únii, ak sa to stanovuje v danej schéme. Keďže získavanie potravín z používania, spracúvania alebo predaja týchto výrobkov je v závislosti od okolností ekonomicky najvýhodnejšou možnosťou, je vhodné stanoviť takúto možnosť v tomto nariadení. Sumy z transakcie súvisiacej s takýmito výrobkami by sa mali použiť v prospech najodkázanejších osôb. Tieto sumy by sa nemali použiť tak, aby to viedlo k zredukovaniu povinnosti členských štátov spolufinancovať program. S cieľom zabezpečiť čo najúčinnejšie využitie týchto výrobkov a ich príjmov, Komisia by mala prijať vykonávacie akty v súlade s nariadením (EÚ) č. 1308/2013, ktorými sa zavedú postupy, pomocou ktorých sa tieto výrobky môžu používať, spracúvať alebo predávať na účely programu zameraného na najodkázanejšie osoby.
(28)
Je potrebné, aby sa vymedzili typy opatrení, ktoré možno vykonávať z podnetu Komisie a členských štátov vo forme technickej pomoci s podporou fondu. Komisia by na tento účel mala konzultovať s členskými štátmi a zástupcami partnerských organizácií na úrovni Únie.
(29)
V súlade so zásadou zdieľaného hospodárenia by zodpovednosť za riadenie a kontrolu programov mali niesť členské štáty a Komisia. Hlavnú zodpovednosť za vykonávanie a kontrolu svojho operačného programu mali niesť členské štáty prostredníctvom svojich systémov riadenia a kontroly.
(30)
Členské štáty by mali prijímať primerané opatrenia, aby zaručili správne vytvorenie a fungovanie svojich systémov riadenia a kontroly s cieľom poskytnúť ubezpečenie, že fond sa využíva zákonným a správnym spôsobom. Preto by sa mali vymedziť povinnosti členských štátov v súvislosti so systémami riadenia a kontroly ich operačných programov a v súvislosti s prevenciou, zisťovaním a nápravou nezrovnalostí a porušení práva Únie.
(31)
Členské štáty by si mali plniť povinnosti v oblasti riadenia, kontroly a auditu a mali by prevziať zodpovednosti stanovené v pravidlách zdieľaného hospodárenia uvedených v tomto nariadení a v nariadení o rozpočtových pravidlách. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa v súlade s podmienkami stanovenými v tomto nariadení zaviedli účinné mechanizmy na posúdenie sťažností týkajúcich sa fondu. Členské štáty by v súlade so zásadou subsidiarity mali na požiadanie Komisie posúdiť sťažnosti, ktoré boli predložené Komisii a ktoré patria do rozsahu pôsobnosti ich mechanizmov, a na požiadanie by mali Komisiu informovať o výsledkoch posúdenia.
(32)
Členské štáty by mali pre každý operačný program určiť riadiaci subjekt, certifikačný orgán a funkčne nezávislý orgán auditu. S cieľom poskytnúť členským štátom flexibilitu pri zavádzaní systémov kontroly je vhodné ustanoviť možnosť, aby funkcie certifikačného orgánu vykonával riadiaci subjekt. Členským štátom by sa takisto malo povoliť, aby určili sprostredkovateľské orgány na vykonávanie určitých úloh riadiaceho orgánu alebo certifikačného orgánu. Členské štáty by v tomto prípade mali jasne vymedziť ich príslušné zodpovednosti a funkcie.
(33)
Riadiaci orgán nesie hlavnú zodpovednosť za účinné a efektívne vykonávanie fondu, a plní tak značné množstvo funkcií súvisiacich s riadením a monitorovaním operačného programu, finančným hospodárením a kontrolami, ako aj s výberom projektov. Na základe toho by sa mali v tomto nariadení vymedziť zodpovednosti a funkcie riadiaceho orgánu.
(34)
Certifikačný orgán by mal vypracúvať a predkladať Komisii žiadosti o platbu. Mal by vypracúvať účty, osvedčovať ich úplnosť, presnosť a správnosť a osvedčovať, že výdavky uvedené v účtoch sú v súlade s uplatniteľnými pravidlami Únie a vnútroštátnymi pravidlami. V tomto nariadení by sa mali vymedziť zodpovednosti a funkcie certifikačného orgánu.
(35)
Orgán auditu by mal zabezpečovať, aby predmetom auditov boli systémy riadenia a kontroly, vhodná vzorka operácií a účty. V tomto nariadení by sa mali stanoviť zodpovednosti a funkcie orgánu auditu. Audity vykázaných výdavkov by sa mali vykonávať na reprezentatívnej vzorke operácií, aby bolo možné z ich výsledkov vyvodzovať závery. Vo všeobecnosti by sa na získanie spoľahlivej reprezentatívnej vzorky mala používať štatistická metóda výberu vzoriek. Orgány auditu by však mali mať možnosť za riadne odôvodnených okolností použiť neštatistickú metódu výberu vzorky alebo testovanie vecnej správnosti, ak sú splnené podmienky stanovené v tomto nariadení.
(36)
S cieľom zohľadniť špecifickú organizáciu systémov riadenia a kontroly v prípade fondu a potrebu zabezpečiť primeraný prístup by sa mali stanoviť osobitné ustanovenia na určenie riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu. S cieľom predísť zbytočnému administratívnemu zaťaženiu by sa overovanie ex ante súladu s kritériami určenia uvedenými v tomto nariadení malo obmedziť na riadiaci a certifikačný orgán. Nemala by existovať požiadavka schváliť toto určenie Komisiou. Monitorovanie dodržiavania kritérií určenia vykonávané na základe mechanizmov auditu a kontroly by v prípade, ak výsledky poukazujú na nedodržiavanie kritérií, malo viesť k prijatiu nápravných opatrení a prípadne aj k skončeniu určenia.
(37)
Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie týkajúce sa finančnej kontroly, by sa mala zabezpečiť spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou v rámci tohto nariadenia a mali by sa stanoviť kritériá, ktorými sa Komisii umožní v kontexte svojej stratégie kontroly vnútroštátnych systémov stanoviť stupeň ubezpečenia, ktoré by mala získať od vnútroštátnych orgánov auditu.
(38)
Mali by sa stanoviť právomoci a povinnosti Komisie, pokiaľ ide o overovanie účinného fungovania systémov riadenia a kontroly a vyžadovanie prijatia opatrení zo strany členských štátov. Komisia by takisto mala mať právomoc vykonávať audity na mieste zamerané na otázky súvisiace s riadnym finančným hospodárením, aby sa mohli vyvodiť závery o výkone fondu.
(39)
Rozpočtové záväzky Únie by sa mali realizovať každoročne. V záujme zabezpečenia účinného riadenia programu je potrebné stanoviť jednoduché pravidlá pre predbežné financovanie, priebežné žiadosti o platby a konečný zostatok.
(40)
Najmä vzhľadom na zabezpečenie primeranej istoty pre Komisiu pred schválením účtov by sa žiadosti o priebežné platby mali uhrádzať vo výške 90 % z výslednej sumy, ktorá vyplýva z uplatňovania miery spolufinancovania stanovenej v rozhodnutí o prijatí operačného programu na oprávnený výdavok. Zvyšné sumy by sa členským štátom mali vyplatiť po schválení účtov za predpokladu, že Komisia bude môcť dospieť k záveru, že tieto účty sú úplné, presné a správne.
(41)
Platbou predbežného financovania na začiatku operačného programu by sa malo zabezpečiť, že členský štát má prostriedky na poskytovanie podpory prijímateľom pri realizácii operácií začínajúcich od prijatia operačného programu. Uvedené predbežné financovanie by sa malo uplatniť výlučne na tento účel a prijímatelia by tak mali dostať dostatočné finančné prostriedky na to, aby mohli začať realizovať operácie, ktoré zvolili.
(42)
Prijímatelia by mali dostať podporu v plnej výške najneskôr do 90 dní od dátumu, keď prijímateľ predložil žiadosť o platbu, v závislosti od dostupnosti finančných prostriedkov z predbežných platieb a priebežných platieb. Riadiaci orgán by mal mať možnosť túto lehotu prerušiť, ak sú podkladové dokumenty neúplné alebo ak existuje dôkaz o nezrovnalosti vyžadujúcej ďalšie vyšetrovanie.
(43)
S cieľom chrániť finančné záujmy Únie by mali byť k dispozícii časovo obmedzené opatrenia, ktoré by umožnili delegovanému povoľujúcemu úradníkovi prerušiť platby, ak existuje jasný dôkaz o závažných nedostatkoch vo fungovaní systémov riadenia a kontroly, dôkaz o nezrovnalostiach týkajúcich sa žiadosti o platbu alebo o nepredložení dokladov na účel preskúmania a schválenia účtov. Toto prerušenie by malo trvať najviac šesť mesiacov s možnosťou jeho predĺženia so súhlasom členského štátu na najviac deväť mesiacov s cieľom poskytnúť dostatočný čas na vyriešenie príčin prerušenia, a tým predísť tomu, aby sa museli pozastaviť platby.
(44)
Na účely ochrany finančných záujmov Únie a poskytnutia prostriedkov na zabezpečenie efektívneho vykonávania programov by sa mali stanoviť ustanovenia, ktorými by sa Komisii povolilo pozastavenie platieb.
(45)
S cieľom uplatniť požiadavky nariadenia o rozpočtových pravidlách na finančné hospodárenie fondu je nevyhnutné stanoviť jednoduché postupy na prípravu, preskúmanie a schválenie účtov, ktoré by mali zabezpečiť jasný základ a právnu istotu pre tieto opatrenia. Navyše by malo byť členskému štátu umožnené, aby v záujme riadneho plnenia svojich povinností vylúčil sumy, ktoré podliehajú prebiehajúcemu hodnoteniu zákonnosti a správnosti.
(46)
S cieľom znížiť riziko vykazovania neoprávnených výdavkov by certifikačný orgán mal mať možnosť bez toho, aby bolo potrebné ďalšie opodstatnenie, zahrnúť sumy, ktoré si vyžadujú ďalšie overovanie, do žiadosti o priebežnú platbu po účtovnom roku, v ktorom sa uviedli v jeho účtovnom systéme.
(47)
V záujme zníženia administratívnej záťaže pre prijímateľov by sa mali stanoviť konkrétne lehoty, počas ktorých sú riadiace orgány povinné zabezpečiť dostupnosť dokladov týkajúcich sa operácií v nadväznosti na uplatnenie výdavkov alebo dokončenie operácie. V súlade so zásadou proporcionality by obdobie pre uchovávanie dokumentov malo byť diferencované v závislosti od celkových oprávnených výdavkov operácie.
(48)
Keďže účty sa overujú a schvaľujú každý rok, postup ukončenia by mal byť jednoduchý. Konečné ukončenie programu by tak malo vychádzať iba z dokladov týkajúcich sa záverečného účtovného roku a záverečnej správy o realizácii alebo poslednej ročnej správy o realizácii bez nutnosti poskytovať akékoľvek ďalšie doklady.
(49)
S cieľom chrániť rozpočet Únie je možné, že by bolo potrebné, aby Komisia vykonala finančné opravy. Na zabezpečenie právnej istoty pre členské štáty je dôležité vymedziť okolnosti, za ktorých porušenia práva Únie alebo vnútroštátneho práva súvisiaceho s jeho uplatňovaním môžu viesť k finančným opravám vykonaným Komisiou. S cieľom zabezpečiť, aby sa všetky finančné opravy, ktoré Komisia uloží členským štátom, vzťahovali na ochranu finančných záujmov Únie, mali by sa tieto opravy obmedziť na prípady, v ktorých sa porušenie uplatniteľného práva Únie alebo vnútroštátneho práva súvisiaceho s uplatňovaním príslušného práva Únie týka oprávnenosti, správnosti, riadenia alebo kontroly operácií a príslušných výdavkov vykázaných Komisii. V záujme zabezpečenia proporcionality je dôležité, aby Komisia pri rozhodovaní o finančnej oprave posúdila povahu a závažnosť porušenia a súvisiace finančné dôsledky pre rozpočet Únie.
(50)
Je potrebné ustanoviť právny rámec zabezpečujúci pevné systémy riadenia a kontroly a primerané rozdelenie úloh a povinností v kontexte zdieľaného hospodárenia. Preto by sa mala vymedziť a vysvetliť úloha Komisie a mali by sa stanoviť primerané pravidlá pre vykonávanie finančných opráv Komisiou.
(51)
Frekvencia auditov operácií by mala byť úmerná rozsahu podpory Únie z fondu. Mal by sa znížiť najmä počet vykonávaných auditov, ak celkové oprávnené náklady na operáciu neprevyšujú sumu 150 000 EUR. Napriek tomu by malo byť možné uskutočniť audit kedykoľvek v prípade, že existuje dôkaz o nezrovnalosti alebo podvode, alebo po ukončení dokončenej operácie ako súčasť kontrolovanej vzorky. Komisia by mala mať možnosť vyhodnotiť revízny záznam orgánu auditu alebo sa zúčastniť auditov na mieste vykonávaných orgánom auditu. Ak Komisia nezíska týmito prostriedkami potrebnú istotu o účinnom fungovaní orgánu auditu, mala by mať možnosť zopakovať audítorskú činnosť, ak je to v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými normami. Aby úroveň auditov vykonávaných Komisiou bola primeraná riziku, mala by mať Komisia možnosť znížiť svoju audítorskú činnosť v súvislosti s operačnými programami, pokiaľ neexistujú závažné nedostatky, alebo ak je možné spoľahnúť sa na orgán auditu. S cieľom znížiť administratívne zaťaženie prijímateľov by sa mali zaviesť osobitné pravidlá zamerané na zníženie rizika prekrývania medzi auditmi tých istých operácií rôznymi inštitúciami, a to najmä Európskym dvorom audítorov, Komisiou a orgánom auditu. Okrem toho by sa v rozsahu auditov mal v plnej miere zohľadniť cieľ fondu a charakteristické znaky jeho cieľových populácií, ako aj dobrovoľnícky charakter mnohých prijímateľov.
(52)
S cieľom zabezpečiť finančnú disciplínu je vhodné vymedziť opatrenia na zrušenie viazanosti akejkoľvek časti rozpočtového záväzku v operačnom programe, najmä vtedy, ak sa suma môže vyňať zo zrušenia viazanosti, a to najmä v prípadoch, ak oneskorenie v realizácii spôsobili okolnosti nezávislé od dotknutej strany, nezvyčajné alebo nepredvídateľné okolnosti a okolnosti, ktorých následkom sa napriek preukázanému úsiliu nemožno vyhnúť, ako aj v situácii, v ktorej bola predložená žiadosť o platbu, ale ktorej lehota na úhradu bola prerušená alebo úhrada bola pozastavená.
(53)
S cieľom doplniť a zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o obsah ročnej a záverečnej správy o realizácii vrátane zoznamu spoločných ukazovateľov, kritériá na určenie prípadov nezrovnalostí, ktoré je potrebné oznámiť, údajov, ktoré je potrebné uviesť, a na vymáhanie neoprávnene vyplatených súm, pravidlá na určenie toho, aké informácie súvisiace s údajmi sa majú zaznamenávať a uchovávať v elektronickej podobe v rámci monitorovacích systémov vytvorených riadiacimi orgánmi, minimálne požiadavky na audítorské záznamy, rozsah a obsah vnútroštátnych auditov a metódu výberu vzorky, podrobné pravidlá na používanie údajov zozbieraných v priebehu auditov a kritériá na určenie závažných nedostatkov v účinnom fungovaní systémov riadenia a kontroly, pre stanovenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, a pre používanie paušálnych sadzieb alebo extrapolovaných finančných opráv. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov.
(54)
Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(55)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o rozhodnutia o ročných plánoch opatrení, ktoré sa majú financovať z technickej pomoci z podnetu Komisie, schvaľujúce a pozmeňujúce operačné programy, rozhodnutia o pozastavení priebežných platieb, rozhodnutia o neschválení účtov a o účtovateľnej sume, ak účty neboli schválené, rozhodnutia o finančných opravách, rozhodnutia stanovujúce ročné rozčlenenie viazaných rozpočtových prostriedkov členským štátom, a v prípade zrušenia viazanosti, rozhodnutia o zmene rozhodnutí o prijatí programov.
(56)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o vzor štruktúrovaného prieskumu konečných príjemcov, interval podávania správ o nezrovnalostiach a formát správy, ktorý sa má použiť, podmienky elektronického systému výmeny údajov pre riadenie a kontrolu, technické špecifikácie zaznamenávania a uchovávania údajov v súvislosti so systémom riadenia a kontroly, vzor vyhlásenia hospodáriaceho subjektu, vzory stratégie auditu, audítorskej správy a správy o kontrole, vzor správy a stanoviska nezávislého orgánu auditu a opisu zavedených funkcií a postupov pre riadiaci orgán a v relevantnom prípade pre certifikačný orgán, vzor žiadostí o platbu a vzor účtov. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (9).
(57)
Určité vykonávacie akty, ktoré sa majú prijať v súlade s postupom preskúmania ustanoveným v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011, majú pre členské štáty potenciálny dopad a dôsledky takého značného významu, že je odôvodnená výnimka zo všeobecného pravidla. Preto v prípade, že výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia by nemala prijať návrh vykonávacieho aktu. Uvedené vykonávacie akty sa týkajú ustanovenia technických špecifikácií zaznamenávania a ukladania údajov vo vzťahu systému riadenia a kontroly. Na uvedené vykonávacie akty by sa mal preto uplatňovať článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
(58)
Toto nariadenie rešpektuje základné práva a zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie vrátane rešpektovania ľudskej dôstojnosti a súkromného a rodinného života, práva na ochranu osobných údajov, práv dieťaťa, práv starších osôb, rovnosti medzi mužmi a ženami a zákazu diskriminácie. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať podľa uvedených práv a zásad.
(59)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to zlepšiť sociálnu súdržnosť v Únii a prispieť k boju proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(60)
Malo by sa zabezpečiť, aby fond dopĺňal opatrenia financované v rámci ESF ako činnosti, ktorých cieľom je sociálne začlenenie, pričom by výlučne podporoval najodkázanejšie osoby.
(61)
S cieľom umožniť okamžité prijatie delegovaných aktov ustanovených týmto nariadením, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet a účel
Týmto nariadením sa zriaďuje Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (ďalej len „fond“) na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 a stanovujú sa ciele fondu, rozsah jeho podpory, dostupné finančné zdroje a ich prideľovanie každému členskému štátu a zároveň sa stanovujú pravidlá potrebné na zabezpečenie účinnosti a efektívnosti fondu.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Uplatňujú sa tieto vymedzenia pojmov:
1)
„základná materiálna pomoc“ je základný spotrebný tovar s obmedzenou hodnotou a na osobné použitie pre najodkázanejšie osoby, ako napríklad oblečenie, obuv, predmety hygieny, školský materiál a spacie vaky;
2)
„najodkázanejšie osoby“ sú fyzické osoby, či už jednotlivci, rodiny, domácnosti alebo skupiny zložené z takýchto osôb, v prípade ktorých sa zistila potreba pomoci na základe objektívnych kritérií stanovených príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v rámci konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami, pričom sa predchádza konfliktu záujmov, alebo vymedzených partnerskými organizáciami a schválených týmito príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, a ktoré môžu zahŕňať prvky umožňujúce cielené zameranie sa na najodkázanejšie osoby v určitých zemepisných oblastiach;
3)
„partnerské organizácie“ sú verejné subjekty a/alebo neziskové organizácie, ktoré poskytujú potraviny a/alebo základnú materiálnu pomoc, v prípade potreby v kombinácii so sprievodnými opatreniami, a to priamo alebo prostredníctvom iných partnerských organizácií, alebo vykonávajú činnosti priamo zamerané na sociálne začlenenie najodkázanejších osôb a ktorých operácie vybral riadiaci orgán v súlade s článkom 32 ods. 3 písm. b);
4)
„vnútroštátne schémy“ sú všetky schémy, ktoré majú aspoň čiastočne rovnaké ciele ako fond a ktoré na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni vykonávajú verejné subjekty alebo neziskové organizácie;
5)
„operačný program potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci“ (uvádzaný tiež ako „OP I“) je operačný program, ktorý podporuje distribúciu potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci najodkázanejším osobám, v prípade potreby v kombinácii so sprievodnými opatreniami zameranými na zmiernenie sociálneho vylúčenia najodkázanejších osôb;
6)
„operačný program sociálneho začlenenia najodkázanejších osôb“ (uvádzaný tiež ako „OP II“) je operačný program, ktorý podporuje činnosti mimo aktívnych opatrení trhu práce a pozostáva z nefinančnej, nemateriálnej pomoci zameranej na sociálne začlenenie najodkázanejších osôb;
7)
„operácia“ je projekt, zmluva alebo opatrenie, ktoré boli vybrané riadiacim orgánom príslušného operačného programu alebo v rámci jeho zodpovednosti a ktoré prispievajú k cieľom operačného programu, na ktorý sa vzťahujú;
8)
„dokončená operácia“ je operácia, ktorá bola fyzicky dokončená alebo plne zrealizovaná a v súvislosti s ktorou prijímatelia vykonali všetky súvisiace platby a bola im vyplatená podpora z príslušného operačného programu;
9)
„prijímateľ“ je verejný alebo súkromný orgán zodpovedný za začatie alebo za začatie a vykonávanie operácií;
10)
„konečný príjemca“ je najodkázanejšia osoba alebo osoby, ktoré dostávajú podporu v zmysle článku 4 tohto nariadenia;
11)
„sprievodné opatrenia“ sú činnosti vykonávané nad rámec distribúcie potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci s cieľom zmierniť sociálne vylúčenie a/alebo riešiť sociálnu núdzu zodpovednejším a udržateľnejším spôsobom, napríklad usmerňovaním k vyváženému stravovaniu a poradenstvom pri hospodárení s finančnými prostriedkami;
12)
„verejný výdavok“ je verejný príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu celoštátnych, regionálnych alebo miestnych orgánov verejnej správy, z rozpočtu Únie súvisiaceho s fondom, z rozpočtu verejnoprávnych subjektov alebo z rozpočtu združení orgánov verejnej správy alebo akéhokoľvek orgánu spravovaného podľa verejného práva v zmysle článku 1 ods. 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (10);
13)
„sprostredkovateľský orgán“ je akýkoľvek verejný alebo súkromný subjekt, za ktorého činnosť je zodpovedný riadiaci orgán alebo certifikačný orgán alebo ktorý v mene takéhoto orgánu plní povinnosti voči prijímateľom vykonávajúcim operácie;
14)
„účtovný rok“ je obdobie od 1. júla do 30. júna s výnimkou prvého účtovného roku programového obdobia, v súvislosti s ktorým znamená obdobie od dátumu začiatku oprávnenosti výdavkov do 30. júna 2015. Posledný účtovný rok je od 1. júla 2023 do 30. júna 2024;
15)
„rozpočtový rok“ je obdobie od 1. januára do 31. decembra;
16)
„nezrovnalosť“ je akékoľvek porušenie práva Únie alebo vnútroštátneho práva týkajúceho sa jeho uplatňovania, vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, ktorý sa zúčastňuje na vykonávaní fondu, dôsledkom čoho je alebo by bol negatívny dosah na rozpočet Únie zaťažením rozpočtu Únie neoprávnenou výdavkovou položkou;
17)
„hospodársky subjekt“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba alebo iný subjekt, ktorý sa zúčastňuje na realizácii pomoci z fondu, s výnimkou členského štátu, ktorý vykonáva svoje právomoci ako orgán verejnej moci;
18)
„systémová nezrovnalosť“ je každá nezrovnalosť, ktorá sa môže vyskytnúť opakovane s vysokou pravdepodobnosťou výskytu pri podobnom type operácií a ktorá je dôsledkom závažného nedostatku účinného fungovania systému riadenia a kontroly, a to vrátane nestanovenia vhodných postupov v súlade s týmto nariadením;
19)
„závažný nedostatok účinného fungovania systému riadenia a kontroly“ je nedostatok, ktorý vyžaduje podstatné zlepšenie systému, ktorý vystavuje fond značnému riziku nezrovnalostí a ktorého existencia nie je zlučiteľná s audítorskou správou bez výhrad k fungovaniu systému riadenia a kontroly.
Článok 3
Ciele
1. Fond podporuje sociálnu súdržnosť, posilňuje sociálne začleňovanie, a teda v konečnom dôsledku prispieva k cieľu odstránenia chudoby v Únii tak, že prispieva k dosiahnutiu cieľa, ktorým je v súlade so stratégiou Európa 2020 znížiť počet ľudí, ktorí sú ohrození chudobou a sociálnym vylúčením, aspoň o 20 miliónov, pričom dopĺňa štrukturálne fondy. Fond prispieva k dosiahnutiu osobitného cieľa zmiernenia najhorších foriem chudoby tým, že poskytuje nefinančnú pomoc najodkázanejším osobám prostredníctvom potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci a činností, ktorých cieľom je sociálne začlenenie, v záujme sociálneho začlenenia najodkázanejších osôb.
Tento cieľ a výsledky vykonávania fondu sa posudzujú z hľadiska kvality a množstva.
2. Fond dopĺňa udržateľné vnútroštátne politiky odstraňovania chudoby a sociálneho začleňovania, za ktoré naďalej ostávajú zodpovedné členské štáty.
Článok 4
Rozsah podpory
1. Fond podporuje vnútroštátne schémy, v rámci ktorých sa potravinová a/alebo základná materiálna pomoc distribuuje pomocou partnerských organizácií vybratých členskými štátmi medzi najodkázanejšie osoby.
S cieľom zvyšovať a diverzifikovať dodávky potravín najodkázanejším osobám, ako aj obmedzovať ich plytvanie a predchádzať mu, môže fond podporovať činnosti týkajúce sa zhromažďovania, prepravy, skladovania a distribúcie darovaných potravín.
Fond takisto môže podporovať sprievodné opatrenia, ktorými sa dopĺňa poskytovanie potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci.
2. Fond podporuje činnosti, ktoré prispievajú k sociálnemu začleneniu najodkázanejších osôb.
3. Fond podporuje na úrovni Únie vzájomné učenie, vytváranie sietí a šírenie osvedčených postupov v oblasti nefinančnej pomoci pre najodkázanejšie osoby.
Článok 5
Zásady
1. Časť rozpočtu Únie pridelená fondu sa plní v rámci zdieľaného hospodárenia medzi členskými štátmi a Komisiou v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách s výnimkou technickej pomoci, ktorá sa poskytuje na podnet Komisie a ktorá sa realizuje v rámci priameho hospodárenia v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Komisia a členské štáty s prihliadnutím na konkrétny kontext jednotlivých členských štátov zabezpečujú, aby podpora z fondu bola konzistentná s príslušnými politikami a prioritami Únie a aby dopĺňala ostatné nástroje Únie.
3. Podpora z fondu sa realizuje v úzkej spolupráci medzi Komisiou a členskými štátmi a v súlade so zásadou subsidiarity.
4. Členské štáty a orgány, ktoré určia na tento účel, sú zodpovedné za vykonávanie operačných programov a vykonávanie svojich úloh vyplývajúcich z tohto nariadenia v súlade s inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom členského štátu a v súlade s týmto nariadením.
5. Pri opatreniach týkajúcich sa vykonávania a využívania fondu, a najmä finančných a administratívnych zdrojov potrebných pri podávaní správ, hodnotení, riadení a kontrole, sa zohľadňuje zásada proporcionality vzhľadom na výšku pridelenej podpory a obmedzené administratívne schopnosti organizácií, ktoré fungujú najmä s pomocou dobrovoľníkov.
6. Komisia a členské štáty zabezpečujú v súlade so svojimi zodpovednosťami a v záujme zamedzenia dvojitému financovaniu koordináciu s ESF a inými relevantnými politikami, stratégiami a nástrojmi Únie, najmä s iniciatívami Únie v oblasti verejného zdravia a proti plytvaniu potravinami.
7. Komisia, členské štáty a prijímatelia uplatňujú zásadu riadneho finančného hospodárenia v súlade s článkom 30 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
8. Komisia a členské štáty zabezpečujú účinnosť fondu, a to najmä pomocou monitorovania, podávania správ a hodnotenia.
9. Členské štáty a Komisia v rámci konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami, ako je stanovené v tomto nariadení, zabezpečujú, aby sa operačné programy pripravovali, programovali, vykonávali, monitorovali a hodnotili v súlade so zásadou partnerstva.
10. Komisia a členské štáty prijímajú opatrenia s cieľom zabezpečiť účinnosť fondu a vykonávajú svoje úlohy súvisiace s fondom s cieľom znížiť administratívne zaťaženie prijímateľov.
11. Komisia a členské štáty zabezpečujú, aby sa rovnosť medzi mužmi a ženami a začlenenie hľadiska rodovej rovnosti zohľadňovali a presadzovali počas rôznych štádií prípravy, programovania, riadenia a vykonávania, monitorovania a hodnotenia fondu, ako aj v rámci informačných kampaní, kampaní na zvyšovanie povedomia a výmeny osvedčených postupov. Komisia a členské štáty využívajú údaje rozčlenené podľa pohlavia, ak sú k dispozícii.
Komisia a členské štáty prijímajú náležité kroky s cieľom zabrániť akejkoľvek diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznania, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie pri získavaní prístupu k fondu a k programom a operáciám podporovaným z fondu.
12. Operácie podporované z fondu musia byť v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom týkajúcim sa jeho uplatňovania (ďalej len „uplatniteľné právo“). Konkrétne fond možno využiť len na podporu distribúcie potravín alebo tovaru, ktoré sú v súlade s právom Únie v oblasti bezpečnosti spotrebného tovaru.
13. Členské štáty a prijímatelia vyberajú potravinovú a/alebo základnú materiálnu pomoc na základe objektívnych kritérií vychádzajúcich z potrieb najodkázanejších osôb. V kritériách výberu potravín, a v prípade potreby tovaru, sa takisto zohľadňujú klimatické a environmentálne aspekty, najmä s cieľom obmedziť plytvanie potravinami. V prípade potreby vychádza výber druhu potravín určených na distribúciu z ich príspevku k vyváženému stravovaniu najodkázanejších osôb.
14. Komisia a členské štáty zabezpečujú, aby sa pri poskytovaní pomoci v rámci fondu rešpektovala dôstojnosť najodkázanejších osôb.
HLAVA II
ZDROJE A PROGRAMOVANIE
Článok 6
Celkové zdroje
1. Zdroje pre fond, ktoré sú k dispozícii na rozpočtový záväzok na obdobie rokov 2014 - 2020, predstavujú sumu 3 395 684 880 EUR v cenách v roku 2011, v súlade s ročným rozdelením stanoveným v prílohe II.
2. Pridelenie prostriedkov z fondu na obdobie rokov 2014 - 2020 pre každý členský štát sa uvádza v prílohe III. Minimálna suma pre každý členský štát na celé obdobie je 3 500 000 EUR.
3. Na účely programovania a následného zahrnutia do všeobecného rozpočtu Únie sa suma zdrojov indexuje sadzbou 2 % ročne.
4. Na podnet Komisie sa 0,35 % celkových zdrojov prideľuje na technickú pomoc.
Článok 7
Operačné programy
1. Každý členský štát predloží Komisii do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia OP I a/alebo OP II vzťahujúce sa na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
2. V OP I sa uvádzajú tieto podrobnosti:
a)
identifikácia materiálnej deprivácie, ktorá je predmetom opatrení v rámci operačného programu, a odôvodnenie výberu jej typu či typov, a pre každý typ predmetnej materiálnej deprivácie opis hlavných charakteristických znakov distribúcie potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci a prípadne sprievodných opatrení, ktoré sa majú stanoviť, s ohľadom na výsledky hodnotenia ex ante vykonaného v súlade s článkom 16;
b)
opis zodpovedajúcej vnútroštátnej schémy či schém pre každý typ predmetnej materiálnej deprivácie;
c)
opis mechanizmu na stanovenie kritérií oprávnenosti pre najodkázanejšie osoby a v prípade potreby ich rozdelenie podľa typu predmetnej materiálnej deprivácie;
d)
kritériá výberu operácií a opis mechanizmov výberu a v prípade potreby ich rozdelenie podľa typu predmetnej materiálnej deprivácie;
e)
kritériá výberu partnerských organizácií a v prípade potreby ich rozdelenie podľa typu predmetnej materiálnej deprivácie;
f)
opis mechanizmov používaných na zabezpečenie komplementárnosti s ESF;
g)
plán financovania obsahujúci tabuľku, v ktorej sa pre celé programové obdobie uvádza suma celkových finančných rozpočtových prostriedkov na podporu v rámci operačného programu, orientačne rozčlenených podľa typu predmetnej materiálnej deprivácie, ako aj zodpovedajúce sprievodné opatrenia.
3. V OP II sa uvádza:
a)
stratégia týkajúca sa príspevku programu k podpore sociálnej súdržnosti a znižovania chudoby v súlade so stratégiou Európa 2020 vrátane odôvodnenia výberu priority pomoci;
b)
konkrétne ciele operačného programu vychádzajúce zo zistenia vnútroštátnych potrieb so zreteľom na výsledky hodnotenia ex ante vykonaného v súlade s článkom 16. Hodnotenie ex ante sa Komisii predloží súčasne s operačným programom;
c)
plán financovania obsahujúci tabuľku, v ktorej sa pre celé programové obdobie uvádza suma celkových finančných rozpočtových prostriedkov na podporu v rámci operačného programu, orientačne rozčlenených podľa typu opatrenia;
d)
určenie najodkázanejších osôb, na ktoré sa treba zamerať;
e)
finančné ukazovatele súvisiace so zodpovedajúcimi vyčlenenými výdavkami;
f)
očakávané výsledky pre konkrétne ciele a zodpovedajúce ukazovatele výstupov a výsledkov konkrétnych programov spolu so základnou líniou a cieľovými hodnotami;
g)
opis druhu činností a príklady činností, ktoré sa majú podporiť, a ich očakávaný príspevok ku konkrétnym cieľom uvedeným v písmene b) vrátane usmerňujúcich zásad výberu operácií a prípadne určenia typov prijímateľov;
h)
opis mechanizmu na zabezpečenie komplementárnosti s ESF, ako aj na zabránenie prekrývania a dvojitému financovania operácií.
4. V každom operačnom programe sa ďalej uvádza:
a)
určenie riadiaceho orgánu, v uplatniteľnom prípade certifikačného orgánu, orgánu auditu a subjektu, ktorému má Komisia vyplácať platby, ako aj opis postupu monitorovania;
b)
opis opatrení prijatých s cieľom zapojiť všetky príslušné zainteresované strany, ako aj vo vhodných prípadoch príslušné regionálne, miestne a iné orgány verejnej správy do vypracúvania operačného programu;
c)
opis plánovaného využitia technickej pomoci v súlade s článkom 27 ods. 4 vrátane opatrení na posilnenie administratívnej kapacity prijímateľov v súvislosti s vykonávaním operačného programu;
d)
plán financovania obsahujúci tabuľku, v ktorej je na každý rok v súlade s článkom 20 uvedená suma predpokladaných finančných rozpočtových prostriedkov na podporu z fondu a spolufinancovanie v súlade s článkom 20.
Partnerské organizácie uvedené v článku 7 ods. 2 písm. e), ktoré priamo poskytujú potravinovú a/alebo základnú materiálnu pomoc, realizujú samy alebo v spolupráci s inými organizáciami činnosti, ktoré v prípade potreby predstavujú obrátenie sa na príslušné útvary, ktoré dopĺňajú poskytovanie materiálnej pomoci zamerané na sociálne začlenenie najodkázanejších osôb, a to bez ohľadu na to, či fond tieto činnosti podporuje. Takéto sprievodné opatrenia však nie sú povinné v prípadoch, keď sa potravinová a/alebo základná materiálna pomoc poskytuje iba najodkázanejším deťom v zariadeniach starostlivosti o deti alebo podobných zariadeniach.
5. Členské štáty alebo ktorýkoľvek nimi určený subjekt vypracujú operačné programy. Spolupracujú so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, ako aj vo vhodných prípadoch s príslušnými regionálnymi, miestnymi a inými orgánmi verejnej správy. Členské štáty zabezpečujú, aby boli operačné programy úzko prepojené s vnútroštátnymi politikami v oblasti sociálneho začlenenia.
6. Členské štáty vypracúvajú svoje operačné programy v súlade so vzormi uvedenými v prílohe I, ak je to vhodné.
Článok 8
Prijatie operačných programov
1. Komisia posúdi súlad každého operačného programu s týmto nariadením a jeho prínos pre ciele fondu, pričom sa prihliada na hodnotenie ex ante vykonané v súlade s článkom 16. Komisia zabezpečuje, aby nedošlo k prekrývaniu so žiadnym operačným programom financovaným z ESF v členskom štáte.
2. Komisia môže vzniesť pripomienky do troch mesiacov od dátumu predloženia operačného programu. Členský štát poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie a podľa potreby upraví navrhovaný operačný program.
3. Za predpokladu, že sa všetky pripomienky vznesené Komisiou v súlade s odsekom 2 primerane zohľadnia, Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov schváli každý operačný program najneskôr do šiestich mesiacov po tom, ako ho členský štát predloží.
Článok 9
Zmena operačných programov
1. Členský štát môže predložiť žiadosť o zmenu operačného programu. K žiadosti priloží upravený operačný program a odôvodnenie zmien.
2. Komisia posúdi informácie poskytnuté v súlade s odsekom 1, pričom zohľadní odôvodnenie, ktoré poskytol členský štát. Komisia môže mať pripomienky a členský štát poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie.
3. Komisia schváli prostredníctvom vykonávacích aktov zmenu operačného programu najneskôr do štyroch mesiacov po tom, ako ho členský štát predložil, a to za predpokladu, že všetky pripomienky Komisie boli primerane zohľadnené.
Článok 10
Výmena osvedčených postupov
Komisia aj prostredníctvom webovej stránky umožní výmenu skúseností, vytváranie kapacít a budovanie sietí, ako aj šírenie relevantných výstupov v oblasti nefinančnej pomoci pre najodkázanejšie osoby.
Začlenené môžu byť aj príslušné organizácie, ktoré podporu z fondu nevyužívajú.
Okrem toho Komisia aspoň raz za rok konzultuje s organizáciami, ktoré zastupujú partnerské organizácie na úrovni Únie, o realizácii podpory z fondu a následne po takýchto konzultáciách podá včas správu Európskemu parlamentu a Rade.
Komisia takisto umožňuje šírenie príslušných výsledkov, správ a informácií vo vzťahu k fondu prostredníctvom internetu.
HLAVA III
MONITOROVANIE A HODNOTENIE, INFORMÁCIE A KOMUNIKÁCIA
Článok 11
Monitorovací výbor pre OP II
1. Do troch mesiacov od dátumu oznámenia rozhodnutia o prijatí OP II členskému štátu zriadi alebo vymenuje členský štát v súlade s inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom dotknutého členského štátu výbor na monitorovanie vykonávania programu po dohode s riadiacim orgánom.
2. Každý monitorovací výbor vypracuje a prijme vlastný rokovací poriadok v súlade s inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom dotknutého členského štátu.
3. Ak monitorovací výbor tvoria zástupcovia orgánov a sprostredkovateľských orgánov príslušného členského štátu a všetkých príslušných zainteresovaných strán, ako aj vo vhodných prípadoch zástupcovia príslušných regionálnych, miestnych a iných orgánov verejnej správy, rozhoduje o zložení monitorovacieho výboru členský štát. Zástupcov príslušných regionálnych, miestnych a iných orgánov verejnej správy, ako aj príslušných zainteresovaných strán do monitorovacieho výboru deleguje príslušná organizácia na základe transparentného procesu. Každý člen monitorovacieho výboru môže mať hlasovacie právo. Zoznam členov monitorovacieho výboru sa uverejňuje.
4. Komisia sa na práci monitorovacieho výboru podieľa v poradnej funkcii.
5. Monitorovaciemu výboru predsedá zástupca členského štátu alebo riadiaceho orgánu.
Článok 12
Funkcie monitorovacieho výboru pre OP II
1. Monitorovací výbor sa stretáva aspoň raz do roka a kontroluje vykonávanie programu a pokrok pri plnení jeho konkrétnych cieľov. Pri tom zohľadňuje finančné údaje, spoločné ukazovatele a ukazovatele špecifické pre jednotlivé programy vrátane zmien v hodnote ukazovateľov výsledkov a pokroku dosiahnutého v napĺňaní kvantifikovaných cieľových hodnôt a podľa potreby výsledky kvalitatívnych analýz.
2. Monitorovací výbor preskúma všetky záležitosti, ktoré ovplyvňujú výkonnosť programu. Skúma najmä:
a)
pokrok dosiahnutý pri dosahovaní konkrétnych cieľov operačného programu na základe dokumentov, ktoré predložil riadiaci orgán, vrátane záverov hodnotení;
b)
vykonávanie informačných a komunikačných opatrení;
c)
opatrenia, ktoré zohľadňujú a podporujú rovnosť medzi mužmi a ženami, rovnaké príležitosti a nediskrimináciu.
3. Monitorovací výbor skúma a schvaľuje:
a)
metodiku a kritériá výberu operácií v súlade s usmerňujúcimi zásadami stanovenými v článku 7 ods. 3 písm. f);
b)
výročné a záverečné správy o realizácii;
c)
všetky návrhy riadiaceho orgánu na zmenu operačného programu.
4. Monitorovací výbor môže riadiacemu orgánu poskytnúť pripomienky týkajúce sa vykonávania programu a jeho hodnotenia.
Monitoruje opatrenia prijaté v nadväznosti na jeho pripomienky.
Článok 13
Správy o realizácii a ukazovatele realizácie
1. Od roku 2015 do roku 2023 predkladajú členské štáty Komisii do 30. júna každého roka ročnú správu o vykonávaní operačného programu vykonávaného počas predchádzajúceho rozpočtového roka.
2. Členské štáty vypracúvajú ročné správy o realizácii v súlade s delegovaným aktom uvedeným v odseku 6 vrátane zoznamu spoločných ukazovateľov, a v prípade operačných programov sociálneho začlenenia aj ukazovateľov špecifických pre jednotlivé programy.
Členské štáty konzultujú s príslušnými zainteresovanými stranami v súvislosti so správami o realizácii OP I, pričom sa predchádza konfliktu záujmov. Zhrnutie pripomienok týchto príslušných zainteresovaných strán sa uvedie v prílohe k správe.
3. Ročné správy o realizácii sú prípustné za podmienky, že obsahujú všetky požadované informácie v súlade s delegovaným aktom uvedeným v odseku 6. Komisia informuje príslušný členský štát do 15 pracovných dní od dátumu doručenia ročnej správy o realizácii o tom, že nie je prípustná. Ak Komisia neinformuje členský štát v stanovenej lehote, správa sa pokladá za prípustnú.
4. Komisia preskúma ročnú správu o realizácii a do dvoch mesiacov od jej doručenia informuje členský štát o svojich pripomienkach.
Ak Komisia neposkytne členskému štátu pripomienky v uvedenej lehote, správy sa považujú za prijaté.
5. Členský štát predloží záverečnú správu o vykonávaní operačného programu do 30. septembra 2024.
Členské štáty vypracúvajú záverečnú správu o realizácii v súlade s delegovanými aktmi uvedenými v odseku 6.
Komisia preskúma záverečnú správu o realizácii a do piatich mesiacov od jej doručenia informuje členský štát o svojich pripomienkach.
Ak Komisia neposkytne členskému štátu pripomienky v uvedenej lehote, správy sa považujú za prijaté.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 62 prijímať delegované akty, ktorými stanoví obsah ročnej a záverečnej správy o realizácii vrátane zoznamu spoločných ukazovateľov do 17. júla 2014.
7. Komisia môže členskému štátu adresovať pripomienky týkajúce sa vykonávania operačného programu. Riadiaci orgán do troch mesiacov informuje Komisiu o prijatých nápravných opatreniach.
8. Riadiaci orgán uverejní zhrnutie obsahu každej ročnej a záverečnej správy o realizácii.
9. Komisia včas predloží Európskemu parlamentu a Rade zhrnutie ročných správ o realizácii a záverečných správ o realizácii.
10. Postup týkajúci sa správ o realizácii nesmie byť neprimeraný v porovnaní s pridelenými finančnými prostriedkami a vzhľadom na povahu podpory a nesmie spôsobovať zbytočnú administratívnu záťaž.
Článok 14
Stretnutia venované zhodnoteniu
1. V období rokov 2014 až 2023 sa Komisia každoročne stretáva s členskými štátmi, pokiaľ sa nedohodnú inak, aby zhodnotila pokrok dosiahnutý pri vykonávaní operačného programu, pričom v uplatniteľnom prípade berie do úvahy ročnú správu o realizácii a pripomienky Komisie uvedené v článku 13 ods. 7.
2. Stretnutiu venovanému zhodnoteniu predsedá Komisia. Príslušné zainteresované strany sú pozvané, aby sa zúčastnili na stretnutiach venovaných zhodnoteniu v súvislosti s OP I s výnimkou tých častí stretnutí, keď by ich účasť viedla ku konfliktom záujmov alebo k porušeniu dôvernosti v súvislosti s otázkami auditu.
3. Členský štát zabezpečí, aby sa v súvislosti s pripomienkami Komisie po stretnutí venovanom zhodnoteniu prijali náležité následné kroky, na ktoré odkáže v správe o realizácii na nasledujúci rozpočtový rok alebo prípadne na ďalšie rozpočtové roky.
Článok 15
Všeobecné ustanovenia o hodnotení
1. Členské štáty poskytujú zdroje potrebné na vykonanie hodnotení a zabezpečujú zavedenie postupov, prostredníctvom ktorých možno vytvárať a zbierať údaje potrebné pri hodnoteniach vrátane údajov týkajúcich sa spoločných ukazovateľov uvedených v článku 13.
2. Hodnotenia vykonávajú experti funkčne nezávislí od subjektov zodpovedných za vykonávanie operačných programov. Všetky hodnotenia sa zverejnia v celom rozsahu, avšak v žiadnom prípade nesmú zahŕňať informácie o totožnosti konečných príjemcov.
3. Hodnotenia nesmú byť v porovnaní s pridelenými finančnými prostriedkami alebo vzhľadom na povahu podpory príliš rozsiahle a nesmú spôsobiť zbytočnú administratívnu záťaž.
Článok 16
Hodnotenie ex ante
1. Členské štáty vykonávajú hodnotenie ex ante každého operačného programu.
2. Hodnotenie ex ante sa vykonáva v rámci zodpovednosti orgánu zodpovedného za prípravu operačného programu. Komisii sa predkladá súčasne s operačným programom a spolu so zhrnutím.
3. V rámci hodnotení ex ante týkajúcich sa OP I sa hodnotia tieto prvky:
a)
prínos k cieľu Únie, ktorým je znížiť do roku 2020 počet ľudí žijúcich v chudobe alebo ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením aspoň o 20 miliónov s prihliadnutím na vybraný typ predmetnej materiálnej deprivácie a s ohľadom na vnútroštátnu situáciu, pokiaľ ide o chudobu, sociálne vylúčenie a materiálnu depriváciu;
b)
vnútorná súdržnosť navrhovaného operačného programu a jeho vzťah k iným relevantným finančným nástrojom;
c)
konzistentnosť prideľovania rozpočtových prostriedkov s cieľmi operačného programu;
d)
príspevok očakávaných výstupov k výsledkom, a tým k splneniu cieľov fondu;
e)
zapojenie príslušných zainteresovaných strán;
f)
vhodnosť postupov monitorovania operačného programu a zbierania údajov potrebných na vykonanie hodnotení.
4. V rámci hodnotení ex ante týkajúcich sa OP II sa hodnotia tieto prvky:
a)
príspevok k podpore sociálnej súdržnosti a znižovania chudoby v súlade so stratégiou Európa 2020 pri zohľadnení vnútroštátnych potrieb;
b)
vnútorná súdržnosť navrhovaného programu a jeho vzťah k iným relevantným nástrojom, najmä k ESF;
c)
súlad pridelených rozpočtových zdrojov s cieľmi programu;
d)
dôležitosť a jasnosť navrhovaných ukazovateľov pre jednotlivé programy;
e)
spôsob, akým očakávané výstupy prispejú k výsledkom;
f)
otázka, či sú kvantifikované cieľové hodnoty ukazovateľov realistické vzhľadom na plánovanú podporu z fondu;
g)
dôvody formy navrhovanej podpory;
h)
primeranosť množstva ľudských zdrojov a administratívnych kapacít na riadenie programu;
i)
vhodnosť postupov na monitorovanie programu a zber údajov potrebných na vypracovanie hodnotení;
j)
primeranosť plánovaných opatrení na podporu rovnakých príležitostí mužov a žien a na predchádzanie akejkoľvek diskriminácii.
Článok 17
Hodnotenie počas programového obdobia
1. Komisia predloží hodnotenie fondu v polovici obdobia Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2018.
2. Komisia môže z vlastnej iniciatívy zhodnotiť operačné programy.
3. Počas programového obdobia môže riadiaci orgán OP I hodnotiť účinnosť a efektívnosť operačného programu.
4. Riadiaci orgán OP I uskutoční v rokoch 2017 a 2022 štruktúrovaný prieskum o konečných príjemcoch podľa vzoru, ktorý prijme Komisia. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví tento vzor, po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 63 ods. 2.
5. Riadiaci orgán OP II vykoná do 31. decembra 2022 aspoň jedno hodnotenie. V hodnotení posúdi účinnosť, efektívnosť a vplyv podporovaných operácií. Zabezpečí sa vykonanie náležitých následných krokov.
Článok 18
Hodnotenie ex post
Komisia vykoná z vlastnej iniciatívy a v úzkej spolupráci s členskými štátmi a s pomocou externých expertov hodnotenie ex post s cieľom posúdiť účinnosť a efektívnosť fondu a udržateľnosť dosiahnutých výsledkov a zmerať pridanú hodnotu fondu. Toto hodnotenie ex post sa vykoná do 31. decembra 2024.
Článok 19
Informovanie a komunikácia
1. Komisia a členské štáty poskytujú informácie o činnostiach podporovaných z fondu a zároveň tieto činnosti propagujú. Informácie sú určené najmä najodkázanejším osobám, ako aj širokej verejnosti a médiám. Zdôrazní sa v nich úloha Únie a zabezpečí zviditeľnenie príspevku z fondu, od členských štátov a partnerských organizácií v súvislosti s cieľmi sociálnej súdržnosti Únie, a to bez stigmatizácie konečných príjemcov.
2. S cieľom zabezpečiť transparentnosť podpory udeľovanej z fondu riadiaci orgán spravuje zoznam operácií podporovaných z fondu vo forme údajov v kalkulačných tabuľkách, ktorý umožňuje výber, vyhľadávanie, získavanie, porovnávanie a jednoduché uverejňovanie údajov na internete. Zoznam operácií zahŕňa prinajmenšom nasledovné informácie:
a)
meno a adresu prijímateľa;
b)
pridelenú sumu z finančných zdrojov Únie;
c)
v prípade OP I, typ predmetnej materiálnej deprivácie.
Zoznam operácií aktualizuje riadiaci orgán aspoň raz za dvanásť mesiacov.
3. Počas realizácie operácie prijímatelia a partnerské organizácie informujú verejnosť o podpore získanej z fondu tak, že umiestnia buď aspoň jeden plagát s informáciami o operácii (s veľkosťou aspoň A3) a o finančnej podpore z Únie, alebo znak Únie primeranej veľkosti na také miesto, kde ho verejnosť ľahko uvidí. Táto požiadavka sa splní bez toho, aby boli koneční príjemcovia stigmatizovaní, na každom mieste vykonávania OP I a/alebo OP II, pokiaľ je to za okolností distribúcie možné.
Prijímatelia a partnerské organizácie, ktoré majú webové stránky, takisto uverejňujú krátky opis operácií na svojej webovej stránke vrátane ich cieľov a výsledkov, pričom zdôraznia finančnú podporu Únie.
4. Pri všetkých informačných a komunikačných opatreniach, ktoré vykonávajú prijímatelia a partnerské organizácie, sa uvádza podpora z fondu pre operáciu zobrazením znaku Únie spolu s odkazom na Úniu a fond.
5. Riadiaci orgán informuje prijímateľov o uverejnení zoznamu operácií v súlade s odsekom 2. Riadiaci orgán poskytne informácie a komunikačné prostriedky vrátane vzorov v elektronickom formáte, čím pomôže prijímateľom a partnerským organizáciám plniť ich povinnosti, ako sa stanovuje v odseku 3.
6. V prípade OP II:
a)
členský štát alebo riadiaci orgán je zodpovedný za organizáciu:
i)
hlavnej informačnej činnosti, ktorou je zverejnenie začatia operačného programu, a
ii)
aspoň jednej hlavnej informačnej činnosti za rok s cieľom podporiť príležitosti v oblasti financovania a realizované stratégie a/alebo informuje o úspechoch operačného programu, prípadne vrátane príkladov operácií;
b)
počas realizácie operácie prijímateľ informuje verejnosť o podpore získanej z fondu tak, že zabezpečí, aby účastníci operácie boli informovaní o podpore z fondu;
c)
vo všetkých dokumentoch vrátane potvrdenia o účasti alebo iného potvrdenia týkajúcich sa takejto operácie sa uvádza vyhlásenie v tom zmysle, že operačný program bol podporovaný fondom;
d)
riadiaci orgán zabezpečí, aby potenciálni prijímatelia mali prístup k relevantným informáciám o príležitostiach v oblasti financovania, o začiatku podávania žiadostí a ich podmienkach a o kritériách na výber operácií, ktoré získajú podporu.
7. Pri spracúvaní osobných údajov podľa článkov 15 až 19 tohto nariadenia riadiaci orgán, ako aj prijímatelia a partnerské organizácie, postupujú v súlade so smernicou 95/46/ES.
HLAVA IV
FINANČNÁ PODPORA Z FONDU
Článok 20
Spolufinancovanie
1. Miera spolufinancovania na úrovni operačného programu dosahuje najviac 85 % oprávnených verejných výdavkov. Možno ju zvýšiť za podmienok uvedených v článku 21 ods. 1. Členské štáty môžu slobodne podporovať iniciatívy fondu pomocou dodatočných vnútroštátnych prostriedkov.
2. Rozhodnutie Komisie o prijatí operačného programu stanoví mieru spolufinancovania operačného programu a maximálnu výšku podpory z fondu.
3. Opatrenia súvisiace s technickou pomocou vykonávané na podnet Komisie alebo v mene Komisie môžu byť financované vo výške 100 %.
Článok 21
Zvýšenie platieb pre členské štáty s dočasnými rozpočtovými problémami
1. Na požiadanie členského štátu môžu byť priebežné platby a platby konečného zostatku zvýšené o 10 percentuálnych bodov nad mieru spolufinancovania vzťahujúcu sa na operačný program. Zvýšená miera, ktorá nesmie prekročiť 100 %, sa uplatňuje na žiadosti o platbu týkajúcu sa účtovného obdobia, v ktorom členský štát predložil svoju žiadosť, a v nasledujúcich účtovných obdobiach, počas ktorých členský štát spĺňa jednu z týchto podmienok:
a)
príslušný členský štát prijal euro a dostáva makrofinančnú pomoc od Únie v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 (11);
b)
príslušný členský štát neprijal euro a dostáva strednodobú finančnú pomoc v súlade s nariadením Rady (ES) č. 332/2002 (12);
c)
finančná pomoc sa mu poskytuje v súlade so Zmluvou o založení Európskeho mechanizmu pre stabilitu.
2. Bez ohľadu na odsek 1 nie je podpora Únie prostredníctvom priebežných platieb a platieb konečného zostatku vyššia než verejné výdavky alebo maximálna výška podpory z fondu, ako sa stanovuje v rozhodnutí Komisie o schválení operačného programu.
Článok 22
Obdobie oprávnenosti
1. Tento článok nemá vplyv na pravidlá oprávnenosti na technickú pomoc poskytovanú z iniciatívy Komisie, ako sa stanovuje v článku 27.
2. Výdavky sú oprávnené na podporu z operačného programu vtedy, ak ich prijímateľ vynaloží a ak sa uhradia v období od 1. decembra 2013 do 31. decembra 2023.
3. Podpora z operačného programu sa neudeľuje na operácie, ktoré boli fyzicky dokončené alebo plne zrealizované pred tým, ako prijímateľ predloží žiadosť o financovanie v rámci operačného programu riadiacemu orgánu, a to bez ohľadu na to, či prijímateľ uhradil všetky súvisiace platby.
4. V prípade zmeny operačného programu výdavky, ktoré sa stanú oprávnenými z dôvodu zmeny operačného programu, sú oprávnené len odo dňa, kedy členský štát predložil žiadosť o zmenu Komisii.
Článok 23
Oprávnenosť operácií
1. Operácie podporované operačným programom sa realizujú v členskom štáte, na ktorý sa vzťahuje operačný program.
2. Operácie môžu dostať podporu z operačného programu za predpokladu, že boli vybraté v súlade so spravodlivým a transparentným postupom a podľa potreby buď na základe kritérií ustanovených v operačnom programe alebo schválených monitorovacím výborom.
3. Kritériá výberu a zoznamy operácií vybratých na podporu z OP II sa po ich prijatí oznámia monitorovacím výborom pre operačné programy spolufinancované z ESF.
4. Potravinovú a/alebo základnú materiálnu pomoc pre najodkázanejšie osoby môžu nakúpiť samotné partnerské organizácie.
Potravinovú a/alebo základnú materiálnu pomoc pre najodkázanejšie osoby môže nakúpiť aj verejnoprávny subjekt, ktorý ju bezplatne poskytne partnerským organizáciám. V tomto prípade možno potraviny získať z používania, spracovania alebo predaja výrobkov, s ktorými sa nakladá podľa článku 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, za predpokladu, že je to ekonomicky najvýhodnejšia možnosť a nespôsobí neprimerané oneskorenie pri dodávke potravín partnerským organizáciám. Sumy z takejto transakcie sa použijú v prospech najodkázanejších osôb a ich použitie nesmie viesť k zredukovaniu povinnosti členských štátov spolufinancovať program, stanovenej v článku 20 tohto nariadenia.
Komisia uplatňuje postupy prijaté podľa článku 20 písm. i) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, podľa ktorého sa výrobky v ňom uvedené môžu používať, spracúvať alebo predávať na účely tohto nariadenia s cieľom zabezpečiť ich čo najväčšiu účinnosť.
5. Táto potravinová a/alebo základná materiálna pomoc sa distribuuje najodkázanejším osobám bezplatne.
6. Operácia podporovaná z fondu nedostáva podporu z viac než jedného operačného programu spolufinancovaného fondom ani zo žiadneho iného nástroja Únie v záujme zamedzenia dvojitému financovaniu.
Článok 24
Formy podpory
Fond využívajú členské štáty na poskytovanie podpory vo forme grantov, obstarávania alebo ich kombinácie. Uvedená podpora však nesmie mať formu pomoci, na ktorú sa vzťahuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ.
Článok 25
Formy grantov
1. Granty môžu mať niektorú z týchto foriem:
a)
úhrada skutočne vynaložených a uhradených oprávnených nákladov;
b)
preplatenie na základe jednotkových nákladov;
c)
jednorazové platby nepresahujúce 100 000 EUR verejnej podpory;
d)
paušálne financovanie určené uplatnením percentuálneho podielu na jednu alebo niekoľko vymedzených kategórií nákladov.
2. Možnosti uvedené v odseku 1 sa môžu pri jednej operácii kombinovať len v prípade, že každá možnosť sa vzťahuje na inú kategóriu nákladov, alebo ak sa použijú pri po sebe nasledujúcich fázach tejto operácie.
3. Sumy uvedené v odseku 1 písm. b), c) a d) sa stanovujú na základe:
a)
spravodlivej, nestrannej a overiteľnej metódy výpočtu založenej na:
i)
štatistických údajoch alebo iných objektívnych informáciách;
ii)
overených historických údajoch o jednotlivých prijímateľoch alebo na základe uplatnenia ich zvyčajných postupov účtovania nákladov;
b)
metód a zodpovedajúcich jednotkových nákladov, jednorazových platieb a paušálneho financovania používaných v rámci režimov grantov financovaných výlučne príslušným členským štátom pri podobnom type operácie a prijímateľa;
c)
sadzieb stanovených týmto nariadením;
d)
jednotlivých prípadov s odkazom na návrh rozpočtu odsúhlasený ex ante riadiacim subjektom, ak verejná podpora neprekročí sumu 100 000 EUR.
4. Sumy vypočítané vo formách grantov uvedených v odseku 1 písm. b), c) a d) sa pokladajú za oprávnené výdavky vynaložené a uhradené zo strany prijímateľa na účely uplatňovania hlavy VI.
5. V dokumente, v ktorom sa stanovujú podmienky podpory pre každú operáciu, sa stanoví metóda, ktorá sa má uplatniť na určenie nákladov operácie a podmienok na vyplatenie grantu.
Článok 26
Oprávnenosť výdavkov
1. Oprávnenosť výdavkov sa určí na základe vnútroštátnych pravidiel s výnimkou prípadov, keď sú stanovené osobitné pravidlá v tomto nariadení alebo na základe tohto nariadenia.
2. Bez ohľadu na odsek 1, náklady oprávnené na podporu z OP I sú:
a)
náklady na nákup potravinovej a/alebo základnej materiálnej pomoci;
b)
ak potravinovú alebo základnú materiálnu pomoc nakupuje verejnoprávny subjekt a poskytne ju partnerským organizáciám, náklady na prepravu potravín alebo základnej materiálnej pomoci do skladov partnerských organizácií a náklady na skladovanie v paušálnej sadzbe 1 % nákladov uvedených v písmene a) alebo v riadne odôvodnených prípadoch skutočne vynaložené a uhradené náklady;
c)
administratívne náklady, náklady na dopravu a skladovanie vzniknuté partnerským organizáciám v paušálnej sadzbe 5 % nákladov uvedených v písmene a); alebo 5 % hodnoty potravinových výrobkov, s ktorými sa nakladá podľa článku 16 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013;
d)
náklady na získavanie, dopravu, skladovanie a distribúciu darovaných potravín a s tým priamo spojené činnosti na zvyšovanie informovanosti vynaložené a uhradené partnerskými organizáciami;
e)
náklady na sprievodné opatrenia realizované a vykázané partnerskými organizáciami poskytujúcimi potraviny a/alebo základnú materiálnu pomoc priamo alebo v rámci dohôd o spolupráci najodkázanejším osobám v paušálnej sadzbe 5 % nákladov uvedených v písmene a).
3. Bez ohľadu na odsek 1 sú nákladmi oprávnenými na podporu z operačného programu náklady vynaložené podľa článku 27 ods. 4 alebo v prípade nepriamych nákladov vynaložených podľa článku 27 ods. 4 paušálna sadzba až do výšky 15 % oprávnených priamych nákladov na zamestnancov.
4. Na podporu z operačného programu nie sú oprávnené tieto náklady:
a)
úrok z dlhu;
b)
poskytnutie infraštruktúry;
c)
náklady na použitý tovar;
d)
daň z pridanej hodnoty s výnimkou prípadov, keď nie je vymáhateľná podľa vnútroštátnych právnych predpisov o DPH.
Článok 27
Technická pomoc
1. Fond môže na podnet Komisie alebo v jej mene financovať prípravu, monitorovanie, administratívnu a technickú pomoc, audit, opatrenia zamerané na šírenie informácií, kontrolu a hodnotenie potrebné pri vykonávaní tohto nariadenia, ako aj činnosti podľa článku 10, a to do výšky 0,35 % jemu pridelených ročných rozpočtových prostriedkov.
2. Komisia konzultuje s členskými štátmi a organizáciami, ktoré zastupujú partnerské organizácie na úrovni Únie, v súvislosti s plánovaným využitím technickej pomoci.
3. V prípade, že sa predpokladá príspevok z fondu, Komisia každoročne vypracuje prostredníctvom vykonávacích aktov svoje plány týkajúce sa typu činností súvisiacich s opatreniami uvedenými v odseku 1.
4. Na podnet členských štátov môže operačný program financovať prípravu, riadenie, monitorovanie, administratívnu a technickú pomoc, audit, opatrenia zamerané na šírenie informácií, kontrolu a hodnotenie potrebné pri vykonávaní tohto nariadenia, a to do výšky 5 % pridelených rozpočtových prostriedkov fondu. Môže financovať aj technickú pomoc a vytváranie kapacít partnerských organizácií.
HLAVA V
RIADENIE A KONTROLA
Článok 28
Všeobecné zásady systémov riadenia a kontroly
Systémy riadenia a kontroly v súlade s článkom 5 ods. 7 stanovujú:
a)
opis funkcií každého subjektu zapojeného do riadenia a kontroly a rozdelenie týchto funkcií v rámci každého subjektu;
b)
dodržiavanie zásady oddelenia funkcií medzi týmito subjektmi a v rámci nich;
c)
postupy na zabezpečenie správnosti a zákonnosti vykázaných výdavkov;
d)
počítačové systémy účtovníctva, uchovávania a prenosu finančných údajov a údajov o ukazovateľoch, monitorovania a podávania správ;
e)
systémy podávania správ a monitorovania v prípadoch, keď zodpovedný orgán poverí výkonom úloh iný orgán;
f)
režim pre audit fungovania systémov riadenia a kontroly;
g)
systémy a postupy na zabezpečenie adekvátneho audítorského záznamu;
h)
predchádzanie, zisťovanie a opravu nezrovnalostí vrátane podvodu a vymáhanie neoprávnene vyplatených súm vrátane všetkých úrokov z omeškania.
Článok 29
Zodpovednosti v rámci zdieľaného hospodárenia
V súlade so zásadou zdieľaného hospodárenia zodpovedajú členské štáty a Komisia za riadenie a kontrolu programov, a to v súlade so svojimi príslušnými zodpovednosťami stanovenými v tomto nariadení.
Článok 30
Zodpovednosť členských štátov
1. Členské štáty plnia povinnosti v oblasti riadenia, kontroly a auditu a nesú z toho vyplývajúcu zodpovednosť, ktorá je stanovená v pravidlách zdieľaného hospodárenia uvedených v nariadení o rozpočtových pravidlách a v tomto nariadení.
2. Členské štáty predchádzajú nezrovnalostiam, zisťujú a opravujú ich a vymáhajú neoprávnene vyplatené sumy spolu s úrokmi z omeškania. Komisii oznámia nezrovnalosti v príspevkoch z fondu, ktoré presahujú 10 000 EUR, a tiež ju informujú o významnom pokroku v súvisiacich správnych a súdnych konaniach.
Členské štáty nemusia oznámiť Komisii nezrovnalosti týkajúce sa týchto prípadov:
a)
keď nezrovnalosť spočíva výlučne v tom, že realizácia operácie v rámci spolufinancovaného operačného programu zlyhala úplne alebo čiastočne v dôsledku konkurzu prijímateľa;
b)
tých, na ktoré prijímateľ upozornil riadiaci orgán alebo certifikačný orgán dobrovoľne a skôr, ako niektorý z týchto orgánov danú nezrovnalosť zistil, či už pred, alebo po vyplatení verejného príspevku;
c)
tých, ktoré zistil a opravil riadiaci orgán alebo certifikačný orgán pred zahrnutím príslušných výdavkov do výkazu výdavkov, ktorý sa predkladá Komisii.
Vo všetkých ostatných prípadoch, najmä v prípadoch predchádzajúcich konkurzu alebo v prípadoch podozrenia z podvodu, sa zistené nezrovnalosti a súvisiace preventívne a nápravné opatrenia oznámia Komisii.
Ak sumy neoprávnene vyplatené prijímateľovi nemožno vymôcť z dôvodu pochybenia alebo nedbanlivosti členského štátu, členský štát je zodpovedný za uhradenie príslušných súm do rozpočtu Únie. Členské štáty môžu rozhodnúť, že neoprávnené vyplatenú sumu nebudú vymáhať, ak suma, ktorá sa má vymáhať od prijímateľa, nepresahuje bez úrokov 250 EUR v rámci príspevku z fondu.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 62 prijímať delegované akty, ktorými stanoví dodatočné podrobné pravidlá týkajúce sa kritérií na určenie prípadov nezrovnalostí, ktoré je potrebné oznámiť, na určenie toho, ktoré údaje je potrebné uviesť, a týkajúce sa podmienok a postupov, ktoré sa uplatnia pri určovaní, či členské štáty uhradia nevymožiteľné sumy.
Komisia prijme vykonávacie akty v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 63 ods. 2, ktorými stanoví interval a formát podávania správ.
3. Členské štáty zabezpečia zavedenie účinných mechanizmov na posúdenie sťažností týkajúcich sa fondu. Za rozsah, pravidlá a postupy týkajúce sa týchto mechanizmov zodpovedajú členské štáty v súlade so svojím inštitucionálnym a právnym rámcom. Členské štáty na požiadanie Komisie preskúmajú sťažnosti predložené Komisii patriace do rozsahu pôsobnosti ich mechanizmov. Členské štáty na požiadanie informujú Komisiu o výsledkoch týchto preskúmaní.
4. Všetky úradné výmeny informácií medzi členským štátom a Komisiou sa uskutočnia pomocou elektronického systému výmeny údajov. Komisia prijme vykonávacie akty s cieľom stanoviť podmienky, s ktorými musí byť tento elektronický systém výmeny údajov v súlade. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 63 ods. 3.
Článok 31
Určenie orgánov
1. Každý členský štát určí pre každý operačný program ako riadiaci orgán vnútroštátny orgán verejnej správy alebo verejnoprávny subjekt. Ten istý riadiaci orgán môže byť určený pre dva operačné programy.
2. Členský štát určí pre každý operačný program ako certifikačný orgán vnútroštátny orgán verejnej správy alebo verejnoprávny subjekt bez toho, aby bol dotknutý odsek 3. Ten istý certifikačný orgán môže byť určený pre dva operačné programy.
3. Členský štát môže pre operačný program určiť riadiaci orgán, ktorý má navyše vykonávať úlohy certifikačného orgánu.
4. Členský štát určí pre každý operačný program ako orgán auditu vnútroštátny orgán verejnej správy alebo verejnoprávny subjekt, ktorý je funkčne nezávislý od riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu. Ten istý orgán auditu môže byť určený pre dva operačné programy.
5. Za predpokladu, že sa rešpektuje zásada oddelenia funkcií, môže riadiaci orgán, certifikačný orgán, v prípade OP I a OP II, kde celková výška podpory z fondu nepresahuje 250 000 000 EUR, orgán auditu tvoriť súčasť toho istého orgánu verejnej správy alebo verejnoprávneho subjektu.
6. Členský štát môže určiť jeden alebo viacero sprostredkovateľských orgánov na plnenie určitých úloh riadiaceho orgánu alebo certifikačného orgánu, ktoré spadajú do zodpovednosti uvedeného orgánu. Príslušné dohovory medzi riadiacim orgánom alebo certifikačným orgánom a sprostredkovateľskými subjektmi sa úradne zaznamenajú v písomnej forme.
7. Členský štát alebo riadiaci orgán môže poveriť riadením časti operačného programu sprostredkovateľský orgán formou písomnej dohody uzavretej medzi sprostredkovateľským orgánom a členským štátom alebo riadiacim orgánom. Sprostredkovateľský orgán poskytne záruky svojej solventnosti a spôsobilosti v príslušnej oblasti, ako aj svojej kapacity administratívneho a finančného riadenia.
8. Členský štát písomne ustanoví pravidlá, ktorými sa spravuje jeho vzťah s riadiacimi orgánmi, certifikačnými orgánmi a orgánmi auditu, vzťahy medzi týmito orgánmi a vzťahy týchto orgánov s Komisiou.
Článok 32
Funkcie riadiaceho orgánu
1. Riadiaci orgán zodpovedá za riadenie operačného programu v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia.
2. Pokiaľ ide o riadenie operačného programu, riadiaci orgán:
a)
v príslušných prípadoch podporuje činnosť monitorovacieho výboru uvedeného v článku 11 a poskytuje mu informácie, ktoré potrebuje na plnenie svojich úloh, a to najmä údaje o pokroku operačného programu v dosahovaní jeho cieľov, finančné údaje a údaje týkajúce sa ukazovateľov;
b)
pre OP I na základe konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami a pri vylúčení konfliktov záujmov alebo pre OP II v nadväznosti na schválenie monitorovacím výborom uvedeným v článku 11 zostavuje výročné a záverečné správy o realizácií uvedené v článku 13, a predkladá ich Komisii;
c)
sprístupňuje sprostredkovateľským orgánom a prijímateľom informácie, ktoré sú potrebné pre plnenie ich úloh a realizáciu operácií;
d)
vytvorí systém na zaznamenávanie a uchovávanie údajov v elektronickej podobe o každej operácii, ktoré sú potrebné na monitorovanie, hodnotenie, finančné riadenie, preverovanie a audit, vrátane údajov o jednotlivých účastníkoch operácií spolufinancovaných z OP II;
e)
zabezpečuje, aby údaje uvedené v písmene d) boli zhromaždené, vložené a uložené v systéme uvedenom v písmene d) v súlade s ustanoveniami smernice 95/46/ES a v prípade možnosti rozdelené podľa pohlavia.
3. Pokiaľ ide o výber operácií, riadiaci orgán:
a)
vypracúva a prípadne po schválení uplatňuje príslušné nediskriminačné a transparentné postupy a/alebo kritériá výberu;
b)
zabezpečuje, aby vybratá operácia:
i)
spadala do rozsahu pôsobnosti fondu a operačného programu;
ii)
spĺňala kritériá stanovené v operačnom programe a v článkoch 22, 23 a 26;
iii)
v príslušných prípadoch zohľadňovala zásady stanovené v článku 5 ods. 11, 12, 13 a 14;
c)
zabezpečuje, aby sa prijímateľovi poskytol dokument, ktorým sa stanovujú podmienky udelenia podpory pre každú operáciu, vrátane osobitných požiadaviek týkajúcich sa výrobkov a služieb, ktoré sa majú dodať v rámci operácie, finančného plánu a časového obmedzenia realizácie operácie;
d)
sa pred schválením operácie uistí, že prijímateľ má administratívnu, finančnú a prevádzkovú kapacitu na splnenie podmienok uvedených v písmene c);
e)
sa uistí, že ak sa operácia začala ešte pred predložením žiadosti o financovanie riadiacemu orgánu, dodržalo sa uplatniteľné právo týkajúce sa operácie;
f)
určí typ materiálnej pomoci pre OP I a typ opatrenia pre OP II, ktorým sa pripíšu výdavky na operáciu.
4. Pokiaľ ide o finančné riadenie a kontrolu operačného programu, riadiaci orgán:
a)
overuje, či výrobky a služby, ktoré sú predmetom spolufinancovania, boli dodané a či výdavky vykázané prijímateľmi boli uhradené a či sú v súlade s uplatniteľným právom, operačným programom a podmienkami pre získanie podpory na operáciu;
b)
zabezpečí, aby prijímatelia zapojení do realizácie operácií, ktoré sa preplácajú na základe skutočne vzniknutých oprávnených nákladov, viedli buď samostatný účtovný systém, alebo vhodné kódové označenie účtov pre všetky transakcie súvisiace s operáciou;
c)
zavedie účinné a primerané opatrenia proti podvodom, pričom zohľadňuje zistené riziká;
d)
stanoví postupy na zabezpečenie toho, aby sa všetky doklady týkajúce sa výdavkov a auditov, ktoré sú potrebné na zabezpečenie adekvátneho revízneho záznamu, uchovávali v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 28 písm. g);
e)
vypracuje vyhlásenie hospodáriaceho subjektu a ročný súhrn uvedené v článku 59 ods. 5 prvom pododseku písm. a) a b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
5. Overenia podľa odseku 4 písm. a) zahŕňajú tieto postupy:
a)
administratívne overovanie každej žiadosti prijímateľov o preplatenie;
b)
overovanie operácií na mieste.
Frekvencia a pokrytie overovania na mieste sú primerané výške verejnej podpory udelenej na operáciu a úrovni rizika stanovenej takýmito overovaniami a auditmi celého systému riadenia a kontroly, ktoré vykonáva orgán auditu.
6. Overovanie jednotlivých operácií na mieste podľa odseku 5 prvého pododseku písm. b) sa môže vykonávať na vzorke.
7. Ak je riadiaci orgán súčasne prijímateľom v rámci operačného programu, opatreniami na overovanie uvedenými v odseku 4 písm. a) sa zabezpečí primerané oddelenie funkcií.
8. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 62 prijímať delegované akty, ktorými stanoví pravidlá určujúce informácie v súvislosti s údajmi, ktoré sa majú zaznamenávať a uchovávať v elektronickej podobe v rámci monitorovacieho systému vytvoreného podľa odseku 2 písm. d) tohto článku.
Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví technické špecifikácie systému vytvoreného podľa odseku 2 písm. d) tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 63 ods. 3.
9. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 62 prijímať delegované akty, v ktorých stanoví podrobné minimálne požiadavky na revízny záznam uvedený v odseku 4 písm. d) tohto článku v súvislosti s vedením účtovných záznamov a uchovávaním podporných dokumentov na úrovni certifikačného orgánu, riadiaceho orgánu, sprostredkovateľských orgánov a prijímateľov.
10. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto článku Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa vzoru vyhlásenia hospodáriaceho subjektu uvedeného v odseku 4 písm. e). Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 63 ods. 2.
Článok 33
Funkcie certifikačného orgánu
Certifikačný orgán operačného programu je zodpovedný najmä za:
a)
zostavenie a predkladanie žiadostí o platby Komisii a za osvedčenie, že pochádzajú zo spoľahlivých systémov účtovníctva, sú založené na overiteľných podporných dokumentoch a boli overené riadiacim orgánom;
b)
vypracovanie účtov uvedených v článku 59 ods. 5 prvom pododseku písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách;
c)
osvedčenie úplnosti, presnosti a pravdivosti účtov a súladu výdavkov v nich uvedených s uplatniteľným právom a osvedčenie, že výdavky boli vynaložené na operácie vybrané na financovanie v súlade s kritériami vzťahujúcimi sa na operačný program a s uplatniteľným právom;
d)
zabezpečenie systému na zaznamenávanie a uchovávanie účtovných záznamov o každej operácii v elektronickej podobe, ktorý podporuje všetky údaje potrebné na vypracovanie žiadostí o platbu a účtov vrátane záznamov vymáhateľných súm, vrátených súm a súm odobratých po zrušení celého príspevku na operáciu alebo operačný program alebo jeho časti;
e)
zabezpečenie toho, aby na účely vypracúvania a predkladania žiadostí o platbu dostal od riadiaceho orgánu primerané informácie o postupoch a overeniach vykonaných v súvislosti s výdavkami;
f)
zohľadnenie výsledkov všetkých auditov vykonaných orgánom auditu alebo na jeho zodpovednosť pri vypracúvaní a predkladaní žiadostí o platbu;
g)
vedenie účtovných záznamov v elektronickej podobe o výdavkoch vykázaných Komisii a príslušnom verejnom príspevku vyplatenom prijímateľom;
h)
vedenie záznamov o vymáhateľných sumách a sumách odobratých po zrušení celého príspevku na operáciu alebo jeho časti. Vrátené sumy sa uhradia naspäť do rozpočtu Únie pred ukončením operačného programu tak, že sa odpočítajú z nasledujúceho výkazu výdavkov.
Článok 34
Funkcie orgánu auditu
1. Orgán auditu zabezpečí, aby sa vykonávali audity správneho fungovania systému riadenia a kontroly operačného programu a audity vhodnej vzorky operácií na základe vykázaných výdavkov.
Vykázané výdavky sa kontrolujú na základe reprezentatívnej vzorky alebo v prípade potreby na základe testovania vecnej správnosti a vo všeobecnosti na základe štatistických metód výberu vzorky.
V riadne odôvodnených prípadoch v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými normami, ako aj vo všetkých prípadoch, keď počet operácií v účtovnom roku nie je dostatočný na použitie štatistickej metódy, sa môže na základe odborného úsudku orgánu auditu použiť neštatistická metóda výberu vzorky.
V takýchto prípadoch musí byť rozsah vzorky dostatočný na to, aby orgánu auditu umožnil vypracovať platnú audítorskú správu v súlade s článkom 59 ods. 5 prvým pododsekom písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Neštatistická metóda výberu vzorky pokrýva najmenej 5 % operácií, v prípade ktorých boli počas účtovného obdobia Komisii vykázané výdavky, a 10 % výdavkov, ktoré boli vykázané Komisii počas účtovného roka.
V prípade, ak celková suma podpory z fondu pre OP I nie je vyššia ako 35 000 000 EUR, orgán auditu môže audítorskú činnosť obmedziť na ročný systémový audit, ktorý zahŕňa testovanie vecnej správnosti na základe kombinácie náhodného testovania operácií a testovania operácií založeného na riziku. Audítorská činnosť sa musí vykonávať v súlade s medzinárodne uznanými audítorskými normami a musí každoročne vyhodnocovať mieru chybovosti v rámci výkazov výdavkov osvedčených Komisiou.
2. Ak audity vykonáva iný subjekt ako orgán auditu, orgán auditu zabezpečí potrebnú funkčnú nezávislosť tohto subjektu.
3. Orgán auditu zabezpečí, aby sa pri audite zohľadňovali medzinárodne uznávané audítorské normy.
4. Do ôsmich mesiacov od prijatia operačného programu vypracuje orgán auditu stratégiu auditu pre výkon auditov. V stratégii auditu sa stanoví metodika vykonávania auditov, metóda výberu vzorky alebo v prípade potreby metóda testovania vecnej správnosti pre audity operácií a plán auditov na aktuálny účtovný rok a dva nasledujúce účtovné roky. Stratégia auditu sa aktualizuje každý rok od roku 2016 do roku 2024 vrátane. Ak sa na dva operačné programy uplatňuje spoločný systém riadenia a kontroly, možno pre príslušné operačné programy vypracovať jednu stratégiu auditu. Orgán auditu predkladá Komisii na požiadanie stratégiu auditu.
5. Orgán auditu vypracúva:
a)
audítorskú správu v súlade s článkom 59 ods. 5 prvým pododsekom písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách;
b)
kontrolnú správu, ktorá obsahuje hlavné zistenia auditov vykonaných v súlade s odsekom 1 vrátane zistení týkajúcich sa nedostatkov zistených v systémoch riadenia a kontroly, ako aj navrhované a zrealizované nápravné opatrenia.
Ak sa na dva operačné programy uplatňuje spoločný systém riadenia a kontroly, môžu sa informácie požadované v písmene b) prvého pododseku spojiť do jednej správy.
6. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto článku Komisia prijme vykonávacie akty stanovujúce vzory pre stratégiu auditu, audítorskú správu a kontrolnú správu. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 63 ods. 2.
7. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 62 prijímať delegované akty stanovujúce rozsah a obsah auditov operácií a auditov účtov, ako aj metodiku výberu vzoriek operácií uvedených v odseku 1 tohto článku.
8. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 62 prijímať delegované akty, v ktorých stanoví podrobné pravidlá týkajúce sa používania údajov zhromaždených v priebehu auditov vykonaných úradníkmi Komisie alebo oprávnenými zástupcami Komisie.
Článok 35
Postup určenia riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu
1. Členský štát oznámi Komisii dátum a spôsob určení riadiaceho orgánu, ktoré sa vykoná na primeranej úrovni, a prípadne aj certifikačného orgánu, a to pred predložením prvej žiadosti o priebežnú platbu Komisii.
2. Určenia uvedené v odseku 1 vychádzajú zo správy a stanoviska nezávislého orgánu auditu, ktorý posúdi, či tieto orgány spĺňajú kritériá súvisiace s prostredím vnútornej kontroly, riadením rizika, riadiacimi a kontrolnými činnosťami a monitorovaním, ako sa uvádza v prílohe IV.
Nezávislý orgán auditu je orgán auditu alebo iný verejnoprávny či súkromnoprávny subjekt s potrebnou kapacitou pre audit, ktorý je nezávislý od riadiaceho orgánu, prípadne aj od certifikačného orgánu a ktorý vykonáva svoju prácu pri zohľadnení medzinárodne uznaných audítorských noriem.
3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že riadiaci orgán alebo certifikačný orgán, ktorý bol určený v súvislosti s operačným programom spolufinancovaným z ESF podľa nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa pokladá za určený na účely tohto nariadenia.
4. Komisia si môže do jedného mesiaca od oznámenia určenia uvedeného v odseku 1 vyžiadať správu a stanovisko nezávislého orgánu auditu uvedeného v odseku 2 a opis funkcií a postupov existujúcich pre riadiaci orgán alebo prípadne pre certifikačný orgán. Komisia na základe svojho posúdenia rizika rozhodne, či si vyžiada tieto dokumenty.
Komisia môže vzniesť pripomienky do dvoch mesiacov od prijatia dokumentov uvedených v prvom pododseku.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 46, preskúmaním uvedených dokumentov nie je prerušené spracovanie žiadostí o priebežné platby.
5. Ak existujúce výsledky auditu a kontroly ukazujú, že určený orgán už nespĺňa kritériá uvedené v odseku 2, členský štát stanoví na primeranej úrovni a podľa závažnosti problému skúšobnú lehotu, v ktorej sa prijmú potrebné nápravné opatrenia.
Ak určený orgán nevykoná v rámci skúšobnej lehoty určenej členským štátom požadované nápravné opatrenie, členský štát na primeranej úrovni ukončí jeho určenie.
Členský štát bezodkladne oznámi Komisii dátum, od ktorého začína pre určený orgán plynúť skúšobná lehota, pričom poskytne informácie o príslušnej skúšobnej lehote, dátum, ku ktorému sa po vykonaní nápravných opatrení skúšobná lehota skončí, ako aj dátum ukončenia určenia orgánu. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 46, oznámením, že členský štát stanovil pre menovaný orgán skúšobnú lehotu, nie je prerušené spracovanie žiadostí o priebežné platby.
6. Ak je určenie riadiaceho orgánu alebo certifikačného orgánu ukončené, členské štáty v súlade s postupom stanoveným v odseku 2 určia nový orgán, ktorý preberie funkcie riadiaceho orgánu alebo certifikačného orgánu, a informuje o tom Komisiu.
7. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto článku Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa vzoru správy a stanoviska nezávislého orgánu auditu a opisu funkcií a postupov riadiaceho orgánu a prípadne certifikačného orgánu. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 63 ods. 3.
Článok 36
Právomoci a zodpovednosť Komisie
1. Komisia sa na základe dostupných informácií vrátane informácií o určení orgánov zodpovedných za riadenie a kontrolu, dokumentov predkladaných každý rok týmito určenými orgánmi v súlade s článkom 59 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, správ o kontrole, výročných správ o realizácii a auditov vykonaných vnútroštátnymi orgánmi a orgánmi Únie uistí, že si členské štáty vytvorili systémy riadenia a kontroly, ktoré zodpovedajú tomuto nariadeniu, a že tieto systémy účinne fungujú počas realizácie operačných programov.
2. Úradníci Komisie alebo oprávnení zástupcovia Komisie môžu vykonať audity alebo kontroly na mieste za podmienky, že oznámenie bolo podané príslušnému vnútroštátnemu orgánu minimálne 12 pracovných dní vopred s výnimkou naliehavých prípadov. Komisia dodržiava zásadu proporcionality tým, že zohľadní potrebu vyhnúť sa neodôvodnenej duplicite auditov alebo kontrol, ktoré vykonávajú členské štáty, úroveň rizika pre rozpočet Únie a potrebu minimalizovať administratívnu záťaž prijímateľov v súlade s týmto nariadením. Rozsah týchto auditov alebo kontrol môže zahŕňať najmä overovanie účinného fungovania systémov riadenia a kontroly v programe alebo jeho časti, v operáciách a hodnoteniach riadneho finančného riadenia operácií alebo programov. Na týchto auditoch alebo kontrolách sa môžu zúčastňovať úradníci alebo oprávnení zástupcovia členského štátu.
Úradníci Komisie alebo oprávnení zástupcovia Komisie, riadne splnomocnení na vykonávanie auditov alebo kontrol na mieste, majú prístup ku všetkým potrebným záznamom, dokumentom a metaúdajom týkajúcim sa operácií podporovaných z fondu, alebo k systémom riadenia a kontroly, bez ohľadu na nosič, na ktorom sú uložené. Členské štáty poskytnú Komisii na požiadanie kópie týchto záznamov, dokumentov a metaúdajov.
Právomoci uvedené v tomto odseku neovplyvňujú uplatňovanie vnútroštátnych predpisov, ktoré vyhradzujú určité úkony zástupcom osobitne určeným vnútroštátnymi právnymi predpismi. Úradníci a oprávnení zástupcovia Komisie sa okrem iného nezúčastňujú na domových prehliadkach ani na úradnom vypočúvaní osôb na základe vnútroštátnych právnych predpisov. Takíto úradníci a zástupcovia však majú prístup k takto získaným informáciám, pričom tým nie sú dotknuté právomoci vnútroštátnych súdov, a v plnej miere sa dodržiavajú základné práva príslušných právnych subjektov.
3. Komisia môže od členského štátu vyžadovať, aby prijal opatrenia potrebné na zabezpečenie účinného fungovania svojich systémov riadenia a kontroly alebo na overenie správnosti výdavkov v súlade s týmto nariadením.
Článok 37
Spolupráca s orgánmi auditu
1. Komisia spolupracuje s orgánmi auditu, aby koordinovala ich plány auditu a audítorské metódy, a s týmito orgánmi si bezodkladne vymieňa výsledky auditov, ktoré sa týkajú systémov riadenia a kontroly.
2. S cieľom uľahčiť túto spoluprácu v prípadoch, keď členský štát určí viac ako jeden orgán auditu, môže členský štát určiť koordinačný orgán.
3. Komisia, orgány auditu a každý koordinačný orgán sa pravidelne stretávajú, vo všeobecnosti najmenej raz ročne, ak sa nedohodnú inak, aby preskúmali výročnú správu o kontrole, audítorskú správu a stratégiu auditu a aby si vymenili názory na otázky týkajúce sa zlepšovania systémov riadenia a kontroly.
HLAVA VI
FINANČNÉ HOSPODÁRENIE, PRESKÚMANIE A SCHVÁLENIE ÚČTOV, FINANČNÉ OPRAVY A ZRUŠENIE VIAZANOSTI
KAPITOLA 1
Finančné hospodárenie
Článok 38
Rozpočtové záväzky
Rozpočtové záväzky Únie, ktoré sa vzťahujú na každý operačný program, sú v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 rozdelené na ročné splátky. Rozhodnutie Komisie, ktorým sa prijíma operačný program, predstavuje finančné rozhodnutie v zmysle článku 84 nariadenia o rozpočtových pravidlách a po oznámení príslušnému členskému štátu právny záväzok v zmysle uvedeného nariadenia.
V prípade každého operačného programu sa rozpočtový záväzok na prvú splátku prijme po prijatí operačného programu Komisiou.
Rozpočtové záväzky na nasledujúce splátky prijíma Komisia každý rok do 1. mája na základe rozhodnutia uvedeného v druhom odseku s výnimkou prípadov, v ktorých sa uplatňuje článok 16 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 39
Platby Komisie
1. Komisia vykonáva platby príspevku z fondu na každý operačný program v súlade s rozpočtovými prostriedkami a v závislosti od dostupných finančných prostriedkov. Každá platba sa priradí k najstaršiemu otvorenému rozpočtovému záväzku fondu.
2. Platby majú formu predbežného financovania, priebežných platieb a platieb konečného zostatku.
Článok 40
Priebežné platby a platby konečného zostatku Komisiou
1. Komisia prepláca ako priebežné platby 90 % sumy vyplývajúcej z uplatňovania miery spolufinancovania stanovenej v rozhodnutí, ktorým sa prijíma operačný program, na oprávnené verejné výdavky uvedené v žiadosti o platbu. Komisia stanoví výšku zostatkových súm, ktoré sa majú preplatiť ako priebežné platby alebo vrátiť v súlade s článkom 50.
2. Bez ohľadu na článok 21 príspevok z fondu vo forme priebežných platieb a platby konečného zostatku nesmie byť vyššia ako maximálna výška príspevku z fondu, ako sa ustanovuje v rozhodnutí Komisie, ktorým sa schvaľuje operačný program.
Článok 41
Žiadosti o platbu
1. Žiadosť o platbu predkladaná Komisii obsahuje všetky informácie, ktoré Komisia potrebuje na vypracovanie účtovnej závierky v súlade s článkom 68 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Žiadosti o platbu zahŕňajú v prípade celého operačného programu a technickej pomoci uvedenej v článku 27 ods. 4:
a)
celkovú výšku oprávnených verejných výdavkov, ktoré prijímatelia vynaložili a uhradili pri realizácii operácií, ako ju v účtovnom systéme zaznamenal certifikačný orgán;
b)
celkovú výšku verejných výdavkov vynaložených pri realizácii operácií, ako ju v účtovnom systéme zaznamenal certifikačný orgán.
3. Oprávnené výdavky uvedené v žiadosti o platbu musia byť podložené potvrdenými faktúrami alebo účtovými dokladmi rovnocennej skúšobnej hodnoty s výnimkou foriem podpory podľa článku 25 ods. 1 písm. b), c) a d). Pre tieto formy grantov sú sumy zahrnuté v žiadosti o platbu nákladmi vypočítanými podľa uplatniteľného základu.
4. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto článku Komisia prijme vykonávacie akty stanovujúce vzor žiadostí o platby. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 63 ods. 3.
Článok 42
Platby prijímateľom
1. Riadiaci orgán zabezpečí, aby boli v prípade grantov určeným partnerským organizáciám, prijímateľom poskytnuté dostatočné finančné prostriedky na zabezpečenie riadnej realizácie operácií.
2. V závislosti od dostupnosti finančných prostriedkov z predbežného financovania a priebežných platieb riadiaci orgán zabezpečí, aby prijímateľ dostal celú sumu oprávnených verejných výdavkov, ktorá je splatná v plnej výške najneskôr do 90 dní odo dňa predloženia žiadosti o platbu zo strany prijímateľa. Žiadna suma sa neodpočíta ani nezadrží a ani sa nesmie vyberať žiadny osobitný poplatok alebo iný poplatok s rovnakým účinkom, ktorý by sumy splatné prijímateľom znižoval.
3. Lehotu na platbu uvedenú v odseku 2 môže riadiaci orgán prerušiť v každom z týchto riadne odôvodnených prípadov:
a)
suma žiadosti o platbu nie je splatná, alebo neboli poskytnuté zodpovedajúce podkladové dokumenty vrátane dokumentov potrebných na overovanie riadenia podľa článku 32 ods. 4 písm. a);
b)
začalo sa vyšetrovanie v súvislosti s možnou nezrovnalosťou týkajúcou sa príslušného výdavku.
Príslušný prijímateľ sa písomne informuje o prerušení a o jeho dôvodoch.
Článok 43
Používanie eura
1. Sumy stanovené v operačných programoch predložených členskými štátmi, výkazoch výdavkov, žiadostiach o platbu, účtoch a výdavky uvedené v ročnej a záverečnej správe o realizácii sú vyjadrené v eurách.
2. Členské štáty, ktoré neprijali euro za svoju menu ku dňu žiadosti o platbu, prepočítajú výšku vynaložených výdavkov v národnej mene na euro. Tieto sumy sa prevedú na euro s použitím mesačného účtovného výmenného kurzu Komisie v mesiaci, v ktorom certifikačný orgán príslušného operačného programu výdavok zaznamenal v účtovníctve. Výmenný kurz Komisia uverejňuje v elektronickej podobe každý mesiac.
3. Keď sa euro stane menou členského štátu, postup prevodu uvedený v odseku 2 zostane v platnosti pre všetky výdavky, ktoré certifikačný orgán zaznamenal v účtovníctve pred dátumom nadobudnutia účinnosti pevného prevodného kurzu medzi národnou menou a eurom.
Článok 44
Vyplácanie a zúčtovanie predbežného financovania
1. Na základe rozhodnutia Komisie, ktorým sa prijíma operačný program, Komisia vypláca predbežné financovanie vo výške 11 % celkového príspevku fondu na príslušný operačný program.
2. Predbežné financovanie sa využíva iba na platby prijímateľom pri realizácii operačného programu. Na tento účel sa bezodkladne sprístupní príslušnému subjektu.
3. Ak do 24 mesiacov odo dňa, keď Komisia vyplatila prvú platbu predbežného financovania, nebola v súvislosti s operačným programom podaná žiadna žiadosť o platbu, Komisii sa uhradí späť celá suma, ktorá bola vyplatená vo forme predbežného financovania. Touto úhradou nie je dotknutý príspevok Únie na príslušný operačný program.
4. Sumu vyplatenú ako predbežné financovanie Komisia plne zúčtuje najneskôr pri ukončení operačného programu.
Článok 45
Lehota na predkladanie žiadostí o priebežné platby a ich uhradenie
1. Certifikačný orgán pravidelne predkladá žiadosť o priebežnú platbu v súlade s článkom 41 ods. 2 zahŕňajúcu sumy zaznamenané v jeho účtovnom systéme v účtovnom roku. V prípade, keď to považuje za potrebné, môže však certifikačný orgán zahrnúť takéto sumy do žiadostí o platbu predložených v nasledujúcich účtovných rokoch.
2. Certifikačný orgán predloží konečnú žiadosť o priebežnú platbu do 31. júla nasledujúceho po konci predchádzajúceho účtovného obdobia a v každom prípade pred prvou žiadosťou o priebežnú platbu v nadchádzajúcom účtovnom roku.
3. Prvá žiadosť o priebežnú platbu sa podáva až po tom, ako Komisia dostane oznámenie o určení riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu v súlade s článkom 35.
4. Priebežné platby sa neuhrádzajú na operačný program, ak výročná správa o realizácií nebola zaslaná Komisii v súlade s článkom 13.
5. V závislosti od dostupných finančných prostriedkov Komisia uhradí priebežnú platbu najneskôr do 60 dní odo dňa, keď Komisia zaevidovala žiadosť o platbu.
Článok 46
Prerušenie platobnej lehoty
1. Lehotu na úhradu priebežnej platby môže delegovaný povoľujúci úradník v zmysle nariadenia o rozpočtových pravidlách prerušiť najviac na šesť mesiacov, ak:
a)
na základe informácií poskytnutých vnútroštátnym orgánom auditu alebo orgánom auditu Únie existujú jasné dôkazy, ktoré naznačujú závažné nedostatky vo fungovaní systému riadenia a kontroly;
b)
delegovaný povoľujúci úradník musí vykonať dodatočné overenie po tom, ako dostal na vedomie informácie, ktoré ho varovali, že výdavky v žiadosti o platbu sú spojené s nezrovnalosťou, ktorá má vážne finančné dôsledky;
c)
nebol predložený niektorý z dokumentov požadovaných v zmysle článku 59 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Členský štát môže súhlasiť s predĺžením obdobia prerušenia o ďalšie tri mesiace.
2. Delegovaný povoľujúci úradník obmedzí prerušenie na časť výdavkov, ktorých sa týka žiadosť o platbu a ktoré sú ovplyvnené prvkami uvedenými v prvom pododseku odseku 1, s výnimkou prípadu, keď nemožno určiť časť ovplyvnených výdavkov. Delegovaný povoľujúci úradník bezodkladne písomne informuje členský štát a riadiaci orgán o dôvode prerušenia a požiada ich o napravenie tejto situácie. Delegovaný povoľujúci úradník prerušenie ukončí hneď, ako sa prijmú potrebné opatrenia.
Článok 47
Pozastavenie platieb
1. Komisia môže pozastaviť všetky priebežné platby alebo ich časť, ak dôjde k splneniu jednej alebo viacerých z týchto podmienok:
a)
existuje závažný nedostatok v účinnom fungovaní systému riadenia a kontroly operačného programu, ktorý ohrozuje príspevok Únie na operačný program a pre ktorý neboli prijaté nápravné opatrenia;
b)
výdavky vo výkaze výdavkov sú spojené s nezrovnalosťou, ktorá má závažné finančné dôsledky a nebola opravená;
c)
členský štát neprijal potrebné opatrenia na nápravu situácie, ktorá viedla k prerušeniu podľa článku 46;
d)
existuje závažný nedostatok v kvalite a spoľahlivosti systému monitorovania alebo v údajoch o ukazovateľoch;
2. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnúť o pozastavení všetkých priebežných platieb alebo ich časti po tom, ako poskytla členskému štátu možnosť predložiť svoje pripomienky.
3. Komisia zruší pozastavenie všetkých priebežných platieb alebo ich časti, ak členský štát prijal potrebné opatrenia, ktoré umožňujú zrušenie takéhoto pozastavenia.
KAPITOLA 2
Príprava, preskúmanie a schválenie účtov a ukončenie operačných programov
Článok 48
Predkladanie informácií
V lehote stanovenej v článku 59 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách predkladajú členské štáty Komisii od roku 2016 do roku 2025 vrátane každoročne nasledovné dokumenty uvedené v uvedenom článku, a to:
a)
účty uvedené v článku 49 ods. 1 tohto nariadenia za predchádzajúci účtovný rok;
b)
vyhlásenie hospodáriaceho subjektu a ročný súhrn uvedené v článku 32 ods. 4 písm. e) tohto nariadenia za predchádzajúci účtovný rok;
c)
audítorskú správu a kontrolnú správu uvedenú v článku 34 ods. 5 písm. a) a b) tohto nariadenia za predchádzajúci účtovný rok.
Článok 49
Vypracovanie účtov
1. Účty uvedené v článku 59 ods. 5 prvom pododseku písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa predkladajú Komisii pre každý operačný program. Účty sa týkajú účtovného roka a obsahujú:
a)
celkovú výšku oprávnených verejných výdavkov zaevidovanú v účtovných systémoch certifikačného orgánu, ktoré boli zahrnuté v žiadostiach o platbu predložených Komisii v súlade s článkom 41 a článkom 45 ods. 2 do 31. júla nasledujúceho po skončení účtovného roka, celkovú výšku zodpovedajúcich oprávnených verejných výdavkov vynaložených počas realizácie operácií a celkovú výšku zodpovedajúcich platieb prijímateľom podľa článku 42 ods. 2;
b)
sumy odňaté a vrátené počas účtovného roka, sumy, ktoré sa majú vrátiť na konci účtovného roka, a nevymožiteľné sumy;
c)
zosúladenie výdavkov uvedených v súlade s písmenom a) s výdavkami vykázanými za ten istý účtovný rok v žiadostiach o platbu, spolu s vysvetlením všetkých rozdielov.
2. Ak členský štát vylúči zo svojich účtov výdavky, ktoré v minulosti už boli zahrnuté do žiadosti o priebežnú platbu za účtovný rok, pretože sú predmetom priebežného hodnotenia ich zákonnosti a správnosti, všetky takéto výdavky alebo ich časť, ktoré sa následne uznajú za zákonné a správne, možno zahrnúť do žiadosti o priebežnú platbu týkajúcej sa nasledujúcich účtovných rokov.
3. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto článku Komisia prijme vykonávacie akty stanovujúce vzor pre účty uvedené v tomto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 63 ods. 3.
Článok 50
Preskúmanie a schválenie účtov
1. Komisia v súlade s článkom 59 ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách preskúma do 31. mája roku, ktorý nasleduje po skončení účtovného obdobia, dokumenty, ktoré členský štát predložil podľa článku 48 tohto nariadenia.
Členský štát poskytne na žiadosť Komisie všetky potrebné dodatočné informácie, ktoré jej umožnia zistiť, či sú účty úplné, presné a pravdivé, a to v lehote stanovenej v prvom pododseku tohto odseku.
2. Komisia schváli účty, ak môže dospieť k záveru, že účty sú úplné, presné a pravdivé. Komisia dospeje k takémuto záveru, ak orgán auditu vydal svoju audítorskú správu bez výhrad k úplnosti, presnosti a pravdivosti účtov za predpokladu, že Komisia nemá osobitný dôkaz o tom, že audítorská správa k účtom je nespoľahlivá.
3. Komisia informuje členský štát v lehote stanovenej v odseku 1, či môže účty schváliť.
4. Ak z dôvodov, ktoré možno pripísať členskému štátu, Komisia nemôže účty schváliť v lehote stanovenej v odseku 1, Komisia o tom informuje členské štáty, pričom uvedie dôvody v súlade s odsekom 2 a opatrenia, ktoré majú byť prijaté, a lehotu na ich vykonanie. Komisia na konci tejto lehoty informuje členský štát, či môže schváliť účty.
5. Otázky zákonnosti a správnosti podkladových transakcií týkajúcich sa výdavkov zaznamenaných v účtoch sa pri schvaľovaní účtov zo strany Komisie nezohľadňujú. Bez toho, aby boli dotknuté články 46 a 47, postupom preskúmania a schválenia účtov sa nepreruší spracovanie žiadostí o priebežné platby a nevedie to k pozastaveniu platieb.
6. Komisia na základe schválených účtov vypočíta sumu účtovanú fondu za účtovný rok a následné úpravy v súvislosti s platbami pre členský štát. Komisia zohľadní:
i)
sumy v účtoch uvedené v článku 49 ods. 1 písm. a) a pri ktorých sa má uplatňovať miera spolufinancovania stanovená v článku 20;
ii)
celkovú výšku platieb, ktoré uskutočnila Komisia počas daného účtovného roka, pozostávajúcu z priebežných platieb uhradených Komisiou v súlade s článkom 21 a článkom 40 ods. 1.
7. Komisia v nadväznosti na výpočet vykonaný podľa odseku 6 tohto článku uhradí do 30 dní od schválenia účtov akúkoľvek dodatočnú splatnú sumu. Ak existuje suma, ktorú má vrátiť členský štát, stáva sa predmetom príkazu Komisie na vymáhanie, ktorý sa podľa možnosti vykoná započítaním proti sumám, ktoré sa majú vyplatiť členskému štátu v nasledujúcich platbách v rámci toho istého operačného programu. Takéto vrátenie nepredstavuje finančnú opravu a nezníži sa ním podpora z fondu na operačný program. Vrátená suma predstavuje pripísaný príjem v súlade s článkom 177 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
8. Ak Komisia po uplatnení postupu stanoveného v odseku 4 nemôže schváliť účty, na základe dostupných informácií a v súlade s odsekom 6 stanoví sumu účtovanú fondu za účtovný rok a informuje členský štát. Ak členský štát do dvoch mesiacov od poskytnutia uvedenej informácie Komisiou oznámi Komisii svoj súhlas, uplatňuje sa odsek 7. V prípade neexistencie takéhoto súhlasu Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie, ktorým stanoví sumu účtovanú fondu za účtovný rok. Takéto rozhodnutie nepredstavuje finančnú opravu a nezníži sa ním podpora z fondu na operačný program. Komisia na základe tohto rozhodnutia vykoná v súlade s odsekom 7 úpravy platieb členskému štátu.
9. Schválením účtov Komisiou ani rozhodnutím Komisie podľa odseku 8 nie je dotknuté vykonávanie opráv podľa článkov 55 a 56.
10. Členské štáty môžu nahradiť nesprávne sumy, ktoré sa zistili po predložení účtov, vykonaním príslušných úprav účtov za účtovný rok, v ktorom sa táto nezrovnalosť zistila, a to bez toho, aby boli dotknuté články 55 a 56.
Článok 51
Dostupnosť dokumentov
1. Riadiaci orgán zabezpečí, aby všetky podporné dokumenty týkajúce sa výdavkov podporovaných z fondu na operácie, v prípade ktorých celkové oprávnené verejné výdavky predstavujú menej ako 1 000 000 EUR, boli na požiadanie k dispozícii Komisii a Európskemu dvoru audítorov počas obdobia troch rokov od 31. decembra po predložení účtov, v ktorých sú tieto výdavky na operácie zahrnuté.
V prípade iných operácií než tých, ktoré sú uvedené v prvom pododseku, sa sprístupnia všetky podporné dokumenty počas obdobia dvoch rokov od 31. decembra po predložení účtov, v ktorých sú zahrnuté konečné výdavky na dokončenú operáciu.
Riadiaci orgán môže rozhodnúť, že na operácie, ktorých celkové oprávnené výdavky sú nižšie ako 1 000 000 EUR, uplatní pravidlo uvedené v druhom pododseku.
Obdobie uvedené v prvom pododseku sa preruší buď v prípade súdneho konania, alebo na základe riadne odôvodnenej žiadosti Komisie.
2. Riadiaci orgán informuje prijímateľov o počiatočnom dátume obdobia uvedeného v odseku 1.
3. Dokumenty sa uchovávajú buď vo forme originálov, alebo úradne overených kópií originálov, alebo na všeobecne prijímaných nosičoch údajov vrátane elektronických verzií originálnych dokumentov alebo dokumentov, ktoré existujú iba v elektronickej forme.
4. Dokumenty sa uchovávajú vo forme, ktorá umožňuje identifikáciu subjektov, na ktoré sa údaje vzťahujú, počas obdobia, ktoré nie je dlhšie, ako je nevyhnutné na účely, na ktoré boli údaje zozbierané alebo na ktoré boli ďalej spracované.
5. Postup osvedčovania zhody dokumentov uchovávaných na všeobecne prijímaných nosičoch údajov s originálnym dokumentom stanovujú vnútroštátne orgány a zabezpečí, aby uchovávané verzie spĺňali vnútroštátne zákonné požiadavky a boli spoľahlivé na účely auditu.
6. Ak dokumenty existujú len v elektronickej forme, používané počítačové systémy musia spĺňať uznávané bezpečnostné normy, ktoré zabezpečujú, aby uchovávané dokumenty spĺňali vnútroštátne zákonné požiadavky a boli spoľahlivé na účely auditu.
Článok 52
Predkladanie záverečných dokladov a vyplácanie konečného zostatku
1. Okrem dokumentov uvedených v článku 48 za posledný účtovný rok od 1. júla 2023 do 30. júna 2024 členské štáty predložia záverečnú správu o vykonávaní operačného programu.
2. Záverečná platba sa uhradí najneskôr tri mesiace po dátume schválenia účtov posledného účtovného roka alebo jeden mesiac po dátume prijatia záverečnej správy o realizácii, podľa toho, čo nastane neskôr.
KAPITOLA 3
Finančné opravy a vymáhanie platieb
Článok 53
Finančné opravy vykonané členskými štátmi
1. Členské štáty sú v prvom rade zodpovedné za vyšetrovanie nezrovnalostí a za uskutočňovanie požadovaných finančných opráv a vymáhanie platieb. V prípade systémovej nezrovnalosti členský štát rozšíri svoje vyšetrovanie na všetky operácie, ktoré by mohli byť ovplyvnené.
2. Členské štáty vykonajú požadované finančné opravy v súvislosti s individuálnymi alebo systémovými nezrovnalosťami zistenými v operáciách alebo operačných programoch. Finančné opravy pozostávajú zo zrušenia celého verejného príspevku na operáciu alebo operačný program alebo jeho časti. Členský štát vezme do úvahy povahu a závažnosť nezrovnalostí a finančnú stratu spôsobenú fondu a vykoná primeranú opravu. Riadiaci orgán zaznamená finančné opravy v účtoch za účtovný rok, v ktorom sa rozhodlo o zrušení.
3. Príspevok z fondu zrušený v súlade s odsekom 2 môže členský štát opätovne použiť v rámci príslušného operačného programu za podmienok uvedených v odseku 4.
4. Príspevok zrušený v súlade s odsekom 2 nemožno opätovne použiť na žiadnu operáciu, ktorá bola predmetom opravy, alebo v prípade, že sa finančná oprava uskutočnila z dôvodu systémovej nezrovnalosti, na žiadnu operáciu, ktorá bola ovplyvnená systémovou nezrovnalosťou.
5. Finančná oprava nemá vplyv na povinnosť členských štátov požadovať náhrady podľa tohto článku.
Článok 54
Finančné opravy vykonané Komisiou
1. Komisia vykoná finančné opravy prostredníctvom vykonávacích aktov zrušením celého príspevku Únie na operačný program alebo jeho časti a účinným vymáhaním od členského štátu s cieľom vylúčiť z financovania Únie tie výdavky, ktoré porušujú uplatniteľné právo.
2. Porušenie uplatniteľného práva vedie k finančnej oprave len v súvislosti s výdavkami, ktoré boli vykázané Komisii, a len vtedy, ak je splnená jedna z týchto podmienok:
a)
porušenie ovplyvnilo výber operácie orgánom zodpovedným za podporu z fondu alebo v prípadoch, ak vzhľadom na povahu porušenia nie je možné určiť tento vplyv, ale existuje odôvodnené riziko, že porušenie malo takýto vplyv;
b)
porušenie ovplyvnilo výšku výdavkov uznaných na preplatenie z rozpočtu Únie alebo v prípadoch, ak vzhľadom na povahu porušenia nie je možné vyčísliť jeho finančný dosah, ale hrozí odôvodnené riziko, že porušenie malo takýto vplyv.
3. Komisia pri rozhodovaní o finančnej oprave podľa odseku 1 dodrží zásadu proporcionality tým, že zohľadní povahu a závažnosť porušenia uplatniteľného práva a jeho finančné dôsledky pre rozpočet Únie. Komisia informuje Európsky parlament a Radu o rozhodnutiach prijatých s cieľom vykonať finančné opravy.
Článok 55
Kritériá pre finančné opravy vykonané Komisiou
1. Komisia vykonáva finančné opravy prostredníctvom vykonávacích aktov zrušením celého príspevku Únie na operačný program alebo jeho časti v súlade s článkom 54 po tom, ako na základe potrebného preskúmania dospeje k záveru, že:
a)
v účinnom fungovaní systému riadenia a kontroly operačného programu existujú závažné nedostatky, ktoré ohrozili príspevok Únie už vyplatený na operačný program;
b)
členský štát si pred začatím postupu opravy podľa tohto odseku neplnil svoje povinnosti podľa článku 53;
c)
výdavky uvedené v žiadosti o platbu sú nesprávne a členský štát ich pred začatím postupu opravy podľa tohto odseku neopravil.
Komisia vychádza pri finančných opravách z jednotlivých prípadov zistených nezrovnalostí a berie do úvahy, či je povaha nezrovnalosti systémová. Keď sa suma nesprávnych výdavkov účtovaných fondu nedá presne určiť, Komisia uplatní paušálnu sadzbu alebo extrapolovanú finančnú opravu.
2. Komisia pri rozhodovaní o oprave podľa odseku 1 dodržiava zásadu proporcionality tým, že zohľadní povahu a závažnosť nezrovnalosti a rozsah a finančné dôsledky nedostatkov systémov riadenia a kontroly zistených v operačnom programe.
3. Keď Komisia vo svojom stanovisku vychádza zo správ iných audítorov než audítorov svojich útvarov, vyvodí vlastné závery o finančných dôsledkoch po preskúmaní opatrení prijatých príslušným členským štátom podľa článku 53 ods. 2, oznámení zaslaných podľa článku 30 ods. 2 a všetkých odpovedí členského štátu.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 62 prijímať delegované akty stanovujúce podrobné pravidlá týkajúce sa kritérií, na základe ktorých sa určia závažné nedostatky v účinnom fungovaní systémov riadenia a kontroly, a to aj základné typy takýchto nedostatkov, kritérií pre stanovenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, a kritérií použitia paušálnej sadzby alebo extrapolovaných finančných opráv.
Článok 56
Postup finančných opráv vykonaných Komisiou
1. Pred prijatím rozhodnutia o finančnej oprave Komisia začne postup tým, že informuje členský štát o predbežných záveroch svojho skúmania a požiada členský štát, aby do dvoch mesiacov predložil svoje pripomienky.
2. Ak Komisia navrhne finančnú opravu na základe extrapolácie alebo paušálnej sadzby, členský štát dostane príležitosť preukázať prostredníctvom preskúmania príslušnej dokumentácie, že skutočný rozsah nezrovnalosti bol menší než ako vyplynulo z posúdenia Komisie. Po dohode s Komisiou môže členský štát obmedziť rozsah tohto preskúmania na primeraný podiel alebo vzorku príslušnej dokumentácie. Okrem riadne odôvodnených prípadov nepresiahne čas povolený na takéto preskúmanie ďalšiu lehotu dvoch mesiacov po uplynutí dvojmesačnej lehoty uvedenej v odseku 1.
3. Komisia zohľadní všetky dôkazy poskytnuté zo strany členského štátu v lehote stanovenej v odsekoch 1 a 2.
4. Keď členský štát neprijme predbežné závery Komisie, Komisia ho pozve na vypočutie, aby zabezpečila, že budú k dispozícii všetky relevantné informácie a pripomienky, ktoré tvoria základ pre jej závery o uplatňovaní finančných opráv.
5. V prípade dohody a bez toho, aby bol dotknutý odsek 7 tohto článku, môže členský štát opätovne použiť finančné prostriedky v súlade s článkom 53 ods. 3.
6. S cieľom uplatniť finančné opravy Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie do šiestich mesiacov od dátumu vypočutia alebo od dátumu prijatia dodatočných informácií, ak členský štát po vypočutí súhlasí s predložením takýchto dodatočných informácií. Komisia zohľadní všetky informácie a pripomienky predložené v priebehu postupu. Ak sa vypočutie neuskutoční, šesťmesačné obdobie začne plynúť dva mesiace po dátume listu, ktorým Komisia pozýva členský štát na vypočutie.
7. Ak Komisia pri vykonávaní svojich zodpovedností podľa článku 36 alebo Európsky dvor audítorov zistia nezrovnalosti preukazujúce závažné nedostatky v účinnom fungovaní systémov riadenia a kontroly, na základe výslednej finančnej opravy sa zníži podpora z fondu na operačný program.
Prvý pododsek sa neuplatní v prípade závažných nedostatkov v efektívnom fungovaní riadiaceho a kontrolného systému, ktoré pred ich zistením zo strany Komisie alebo Európskeho dvora audítorov:
a)
boli uvedené vo vyhlásení hospodáriaceho subjektu, výročnej kontrolnej správe alebo audítorskej správe predložených Komisii v súlade s článkom 59 odsek 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo v iných audítorských správach orgánu auditu predložených Komisii, a sa prijali príslušné opatrenia; alebo
b)
boli predmetom náležitých nápravných opatrení zo strany členského štátu.
Hodnotenie závažných nedostatkov v účinnom fungovaní kontrolného a riadiaceho systému vychádza z uplatniteľného práva, keď boli predložené príslušné vyhlásenia hospodáriaceho subjektu, výročné kontrolné správy a audítorské správy.
Pri rozhodovaní o finančnej oprave Komisia:
a)
dodržiava zásadu proporcionality tým, že zohľadní povahu a závažnosť závažných nedostatkov v účinnom fungovaní systému riadenia a kontroly a ich finančné dôsledky pre rozpočet Únie;
b)
na účely uplatňovania paušálnej sadzby alebo extrapolovanej opravy vylúči neoprávnené výdavky, ktoré predtým zistil členský štát a ktoré boli predmetom úpravy v účtoch v súlade s článkom 50 ods. 10, ako aj výdavky, ktoré podliehajú prebiehajúcemu posúdeniu ich zákonnosti a správnosti v zmysle článku 49 ods. 2;
c)
zohľadní paušálnu sadzbu alebo extrapolované opravy, ktoré v súvislosti s výdavkami vykonal členský štát z dôvodov iných závažných nedostatkov zistených týmto členským štátom pri určovaní reziduálneho rizika pre rozpočet Únie.
Článok 57
Vrátenie platieb
1. Vrátenie akejkoľvek sumy do rozpočtu Únie sa uskutoční pred dátumom splatnosti uvedeným v príkaze na vymáhanie vydanom v súlade s článkom 73 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Dátumom splatnosti je posledný deň druhého mesiaca, ktorý nasleduje po vydaní príkazu.
2. Akékoľvek omeškanie pri vrátení platby má za následok vznik úroku z dôvodu oneskorenej platby, ktorý začína dátumom splatnosti a končí dňom skutočnej úhrady. Sadzba takého úroku je o jeden a pol percentuálneho bodu vyššia ako sadzba, ktorú v súvislosti s jej veľkými operáciami refinancovania uplatňuje Európska centrálna banka v prvý pracovný deň mesiaca, v ktorom nastane dátum splatnosti.
Článok 58
Proporcionálna kontrola operačných programov
1. Na operácie, ktorých celkové oprávnené výdavky nepresahujú 150 000 EUR, sa vzťahuje maximálne jeden audit vykonaný buď orgánom auditu alebo Komisiou pred predložením účtov za účtovný rok, v ktorom bola operácia dokončená. Na ostatné operácie sa nevzťahuje viac ako jeden audit za účtovný rok vykonaný buď orgánom auditu alebo Komisiou pred predložením účtov za účtovný rok, v ktorom bola operácia dokončená. Operácie nepodliehajú auditu Komisie alebo orgánu auditu v tom roku, v ktorom už vykonal audit Európsky dvor audítorov, za predpokladu, že výsledky auditu týchto operácií vykonaného Európskym dvorom audítorov môže použiť orgán auditu alebo Komisia na účely splnenia svojich príslušných úloh.
2. Audit operácie podporovanej z OP I môže zahŕňať všetky štádiá jej realizácie a všetky úrovne distribučného reťazca s jedinou výnimkou kontroly konečných príjemcov, pokiaľ sa v posúdení rizika nezistí osobitné riziko nezrovnalostí alebo podvodu.
3. V prípade operačných programov, v súvislosti s ktorými z najaktuálnejšej audítorskej správy vyplýva, že neboli zistené závažné nedostatky, sa Komisia môže s orgánom auditu na najbližšom stretnutí uvedenom v článku 37 ods. 2 dohodnúť na znížení miery požadovanej audítorskej práce, aby bola úmerná zistenému riziku. V takýchto prípadoch Komisia vykoná svoje vlastné audity na mieste iba vtedy, ak existuje dôkaz o nedostatkoch v systéme riadenia a kontroly, ktoré ovplyvňujú výdavky vykázané Komisii v účtovnom roku, za ktorý Komisia schválila účty.
4. V prípade operačných programov, v súvislosti s ktorými Komisia dospeje k záveru, že správa orgánu auditu je spoľahlivá, sa s orgánom auditu môže dohodnúť na obmedzení vykonávania auditov Komisie na mieste zameraných na kontrolu práce orgánu auditu, pokiaľ neexistuje dôkaz o nedostatkoch v práci orgánu auditu za účtovný rok, za ktoré Komisia schválila účty.
5. Bez ohľadu na odsek 1 môže orgán auditu a Komisia vykonať audity operácií v prípade, že z posúdenia rizika alebo auditu Európskeho dvora audítorov vyplynie, že existuje osobitné riziko nezrovnalosti alebo podvodu, v prípade, že existuje dôkaz o závažných nedostatkoch v účinnom fungovaní systému riadenia a kontroly príslušného operačného programu, a počas obdobia uvedeného v článku 51 ods. 1. Komisia môže na účely posúdenia práce orgánu auditu preskúmať revízny záznam orgánu auditu alebo sa zúčastniť na auditoch na mieste, ktoré orgán auditu vykonáva, a ak je to v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými normami potrebné na účely získania istoty o účinnom fungovaní orgánu auditu, môže Komisia vykonať audity operácií.
KAPITOLA 4
Zrušenie viazanosti
Článok 59
Zrušenie viazanosti
1. Komisia zruší viazanosť akejkoľvek časti sumy v operačnom programe, ktorá nebola použitá na platbu predbežného financovania a priebežné platby do 31. decembra tretieho rozpočtového roku nasledujúceho po roku prijatia rozpočtového záväzku v rámci operačného programu, alebo v prípade ktorého nebola v súlade s článkom 45 predložená žiadosť o platbu vypracovaná v súlade s článkom 41, a to aj žiadosť o platbu, na ktorú sa vzťahuje prerušenie platobnej lehoty, a to buď na celú platbu alebo jej časť, alebo na ktorú sa vzťahuje prerušenie platieb.
2. Viazanosť časti záväzkov, ktorá je 31. decembra 2023 ešte otvorená, sa zruší, ak nebol Komisii do lehoty stanovenej v článku 52 ods. 1 predložený ktorýkoľvek z dokumentov požadovaných podľa článku 52 ods. 1.
Článok 60
Výnimka zo zrušenia viazanosti
1. Suma, ktorej sa zrušenie viazanosti týka, sa zníži o sumy rovnocenné tej časti rozpočtového záväzku, pre ktorú:
a)
sú operácie pozastavené súdnym konaním alebo správnym odvolaním s odkladným účinkom; alebo
b)
nebolo možné požiadať o vyplatenie z dôvodu vyššej moci, ktorá závažným spôsobom ovplyvňuje vykonávanie celého operačného programu alebo jeho časti.
Vnútroštátne orgány, ktoré sa odvolávajú na vyššiu moc podľa písmena b) prvého pododseku, preukážu priame dôsledky vyššej moci na vykonávanie celého operačného programu alebo jeho časti.
Na účely písmen a) a b) prvého pododseku možno o zníženie požiadať raz, ak odklad alebo pôsobenie vyššej moci netrvali dlhšie než jeden rok, alebo niekoľkokrát, ak to zodpovedá dĺžke pôsobenia vyššej moci alebo počtu rokov medzi dátumom súdneho alebo správneho rozhodnutia, ktoré majú odkladný účinok na realizáciu operácie, a dátumom konečného súdneho alebo správneho rozhodnutia.
2. Členský štát zašle Komisii do 31. januára informácie o výnimkách uvedených v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a b), pokiaľ ide o sumu, ktorá sa má vykázať do konca predchádzajúceho roka.
Článok 61
Postup
1. Komisia včas informuje členský štát a riadiaci orgán, ak existuje riziko uplatnenia pravidla zrušenia viazanosti podľa článku 59.
2. Komisia informuje členský štát a riadiaci orgán o sume zrušenia viazanosti, ktorá vyplýva z informácií, ktoré získala k 31. januáru.
3. Členský štát má dva mesiace na to, aby súhlasil so sumou zrušenia viazanosti alebo predložil svoje pripomienky.
4. Členský štát predloží Komisii do 30. júna zrevidovaný finančný plán, v ktorom pre príslušný rozpočtový rok zohľadní zníženú sumu podpory na operačný program. Ak takýto plán nepredloží, Komisia zreviduje finančný plán tým, že zníži príspevok z fondu na príslušný rozpočtový rok.
5. Komisia zmení rozhodnutie o prijatí operačného programu prostredníctvom vykonávacích aktov najneskôr do 30. septembra.
HLAVA VII
DELEGOVANIE PRÁVOMOCI, VYKONÁVACIE A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 62
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 13 ods. 6, článku 30 ods. 2 piatom pododseku, článku 32 ods. 8 prvom pododseku, článku 32 ods. 9, článku 34 ods. 7, článku 34 ods. 8 a článku 55 ods. 4 sa udeľuje na dobu neurčitú od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
3. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
4. Delegovaný akt nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Ak po uplynutí uvedenej lehoty ani Európsky parlament, ani Rada nevzniesli voči delegovanému aktu námietku, akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom uvedeným v akte.
Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament, ako aj Rada informovali Komisiu o ich úmysle nevzniesť námietku.
Ak Európsky parlament alebo Rada vznesie voči delegovanému aktu námietku, akt nenadobudne účinnosť. Inštitúcia, ktorá voči delegovanému aktu vzniesla námietku, túto námietku odôvodní.
Článok 63
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Ak výbor nevydá stanovisko, Komisia prijme návrh vykonávacieho aktu ohľadom vykonávacích právomocí uvedených v článku 32 ods. 8 druhom pododseku tohto článku a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 64
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 11. marca 2014