PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2014,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu
(2014/918/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(1)
Dne 19. prosince 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu (dále jen „dotčené země“) na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. listopadu 2013 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem sedmi výrobců. Žadatel představoval více než 70 % celkové výroby polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
(3)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila vládu Čínské lidové republiky, vládu Indie a vládu Vietnamu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz PSV pocházejících z jejich zemí působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Příslušné vlády byly přizvány k individuálním konzultacím za účelem vyjasnění situace ohledně obsahu podnětu a dosažení řešení na základě vzájemné dohody.
Čínská lidová republika (Čína)
(4)
Čínská vláda nepřijala nabídku konzultací a poukázala na nedorozumění týkající se dne podání podnětu. Čínská vláda však předložila stanoviska k tvrzením uvedeným v podnětu, pokud jde o napadnutelnost programů.
Indie
(5)
Indická vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto k stanoviskům, jež čínská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu.
Vietnam
(6)
Vietnamská vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež vietnamská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu.
1.2. ZÚČASTNĚNÉ STRANY
(7)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínskou, indickou a vietnamskou vládu, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, o zahájení šetření a vyzvala je k účasti.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
a) Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s PSV v období od 1. října 2012 do 30. září 2013. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Konzultace byly vedeny i s orgány Číny, Indie a Vietnamu.
Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu prodeje a výroby PSV během období šetření, přičemž zohlednila jejich zeměpisné rozložení. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 54 % celkové výroby PSV v Unii.
(11)
Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Osm dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny konzultace ohledně výběru vzorku.
(14)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku se ze vzorku stáhl a informoval Komisi, že vyplněný dotazník nepředloží. Následně se Komise zřekla výběru vzorku vzhledem k omezenému počtu zbývajících dovozců (nezařazených do vzorku), kteří byli všichni požádáni, aby předložili vyplněný dotazník. Dvě společnosti, které dovážejí a rovněž využívají dotčený výrobek, uvedly, že si nepřejí spolupracovat jako dovozci, nýbrž jako uživatelé. Ze zbývajících pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení, vyplněný dotazník předložili čtyři.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně
(15)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Číny při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(16)
Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 23 čínských vyvážejících výrobců/vyvážejících skupin výrobců. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení navrhla Komise původně vzorek pěti spolupracujících vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie během období šetření. Později poskytli požadované informace další dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců. Nicméně velikost těchto dvou čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců nebyla taková, aby si vyžádala změnu vzorku, kdyby poskytli požadované informace ve stanovené lhůtě.
(17)
Dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců požadovali, aby byl vzorek vybrán na základě surovin používaných při výrobě PSV. Proto tvrdili, že do vzorku by měl být zahrnut stejný počet výrobců PSV používajících přečištěnou kyselinu tereftalovou/ethylenglykol („PTA/MEG“) na jedné straně a výrobců PSV používajících PET vločky na straně druhé. Tvrdili také, že výrobní procesy se liší v závislosti na použité surovině a že výrobci používající různé suroviny nejsou konkurenty na stejném trhu. Kromě toho bylo uvedeno, že výrobci PSV, kteří nepoužívají PTA/MEG jako suroviny, nebudou mít výhodu z dodání PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou popsanou v podnětu.
(18)
Komise vybrala vzorek na základě největšího objemu vývozu do Unie během období šetření v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Vzorek také zohlednil, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Kromě toho je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy.
(19)
Výběr vzorku pouze na základě typů výrobních procesů by mohl předjímat výsledek šetření předpokladem, že napadnutelné subvence budou zjištěny pouze u výrobců PSV používajících PTA/MEG jako suroviny, a nikoli u výrobců PSV používajících jako surovinu PET vločky. Kromě toho bylo zohledněno, že takové kritérium výběru by bylo svévolné, protože výsledný vzorek se stejným počtem podniků by nebyl reprezentativní, pokud jde o objem vývozu do Unie v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení, a proto byla žádost zamítnuta.
(20)
Jeden z čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců tvrdil, že vzorek by měl být založen na hodnotě vývozu, a nikoli objemu vývozu, a požádal o zařazení do vzorku. Výběr vzorku podle hodnot vývozu by nevedl k reprezentativním a objektivním výsledkům, protože ceny mohou být zkresleny subvencováním. Komise vybrala pět největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců co do objemu, kteří představují 53 % celkového objemu vývozu do Unie spolupracujících čínských vývozců. To se považuje za největší reprezentativní objem vývozu, který je možno přiměřeně prošetřit během stanovené doby v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(21)
Táž strana tvrdila, že se její surovina skládá výhradně z recyklovaného textilního odpadu a neměla výhodu z žádných subvencí, které mohou být spojeny s použitím PTA/MEG. Tato strana tvrdila, že by jí nemělo být přiřazeno subvenční rozpětí, které bylo vypočítáno na základě informací týkajících se společností, které PTA/MEG používají jako suroviny. Jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění, vzorek také zohledňuje, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(22)
Předběžný vzorek pěti vyvážejících výrobců, jak je popsán v 16. bodě odůvodnění, byl proto potvrzen jako konečný vzorek.
(23)
Po poskytnutí informací žadatel zpochybnil metodiku výběru vzorku, kterou Komise použila. Vznesl pochybnosti o reprezentativnosti 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců uvedených výše v 16. bodě odůvodnění, pokud jde o celkové množství PSV vyvážených z Číny do Unie. Kromě toho se domníval, že vzorek tvořený pěti společnostmi není dostatečný vzhledem k údajnému počtu 150 výrobců PSV v Číně. Navíc tvrdil, že výběr vzorku nezohlednil zeměpisné rozložení čínských výrobců a podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy. Žadatel také tvrdil, že Komise nesdělila skutečný objem PSV vyráběných čínskými společnostmi zařazenými do vzorku, a zda je objem výroby reprezentativní ve vztahu k celkovému objemu PSV vyráběných v Číně.
(24)
Dovoz 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců představoval 83 % celkového objemu čínského dovozu, a úroveň spolupráce byla tudíž považována za vysokou. Jak je zmíněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vybrala vzorek pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří spolupracovali při šetření, s největším objemem vývozu do Unie během období šetření v souladu s článkem 27 základního nařízení. Na tomto základě byl vzorek považován za reprezentativní. Vybrané společnosti byly požádány, aby vyplnily celý dotazník. Každopádně vyvážející výrobci, kteří nebyli ochotni spolupracovat při šetření, nemohou být vybráni do vzorku, protože Komise usiluje o zjištění založená na informacích získaných od spolupracujících vyvážejících výrobců prostřednictvím jejich odpovědí na dotazník, které jsou na místě ověřeny.
(25)
Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců zohledňující jejich zeměpisné rozložení v Číně, žadatel své tvrzení neodůvodnil. Žadatel zejména nevysvětlil, proč by byl vzorek založený na kritériu zeměpisného rozložení v souladu s článkem 27 základního nařízení, který stanoví možnost, aby byl vzorek vybrán na základě největšího objemu vývozu.
(26)
Co se týká tvrzení, že vzorek nezohlednil podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy, je třeba zdůraznit, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy, jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění. Kromě toho největší čínští vývozci používají PTA/MEG k výrobě PSV pro trh Unie.
(27)
Kromě toho třebaže se žadatel zmiňuje o výrobě, nikoli vývozu do Unie, je třeba poznamenat, že Komise nemusí stanovit objem PSV vyrobených čínskými vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku, protože účelem tohoto řízení je posoudit subvencování vzhledem k objemu PSV vyrobených v Číně a vyvezených do Unie.
(28)
Proto veškerá tvrzení žadatele ohledně metodiky výběru vzorku byla odmítnuta.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(29)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Indii, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Indie při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(30)
Osm vyvážejících výrobců v Indii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s indickými orgány. Nebylo předloženo žádné stanovisko.
(31)
Po poskytnutí informací žadatel poukázal na existenci 17 výrobců PSV v Indii a vznesl otázku, zda je vzorek čtyř vyvážejících výrobců reprezentativní. Komise potvrzuje, že vzorek čtyř indických vyvážejících výrobců byl považován za reprezentativní, protože pokrývá přibližně 90 % celkového objemu indického vývozu do Unie během období šetření.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců ve Vietnamu
(32)
Komise požádala všechny známé vyvážející výrobce ve Vietnamu, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Vietnamu při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(33)
Pět vyvážejících výrobců ve Vietnamu poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku, ale jedna z těchto společností nevykázala žádný prodej na vývoz do Unie během období šetření. Proto se Komise rozhodla tuto společnost neprošetřovat. S ohledem na malý počet zbývajících vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
(34)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že v případě Vietnamu byly obdrženy odpovědi na dotazník od tří ze čtyř vyvážejících výrobců a že Komise měla usilovat o dosažení stejného pokrytí rovněž pro čínský a indický vývoz. Komise zdůrazňuje, že situace výrobního odvětví ve Vietnamu byla značně odlišná vzhledem k velmi omezenému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců (tj. třem) na rozdíl od významného počtu vyvážejících výrobců v Číně a Indii. Proto byl výběr vzorku zapotřebí pouze v těchto dvou posledně jmenovaných zemích. Komise rovněž upřesňuje, že tři spolupracující vietnamští vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo, představují více než 99 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Vietnamu do Unie.
b) Individuální zjišťování
(35)
O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádali tři vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců v ČLR. Vzhledem k počtu žádostí o individuální zjišťování a velikosti vzorku vyvážejících výrobců z Číny by posuzování těchto žádostí znamenalo příliš velké zatížení. Uvedené žádosti byly proto zamítnuty.
(36)
O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádal jeden vyvážející výrobce v Indii. Přezkoumání této žádosti bylo přijato. Zejména bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování by v tomto konkrétním případě neznamenalo příliš velké zatížení a nebránilo by včasnému ukončení šetření.
c) Odpovědi na dotazník
(37)
Komise rozeslala dotazníky zástupcům Číny (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG), zástupcům Indie (včetně zvláštních dotazníků pro banky) a zástupcům Vietnamu (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG). Komise dále zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, pěti vyvážejících výrobcům (čtyřem zařazeným do vzorku a jednomu nezařazenému do vzorku) v Indii, čtyřem vyvážejícím výrobcům ve Vietnamu, čtyřem výrobcům v Unii, pěti dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a 105 uživatelům.
(38)
Pokud jde o Čínu, obdrženy byly odpovědi na dotazník od čínské vlády (ministerstva obchodu) a pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v Číně, kteří byli zařazeni do vzorku. Pokud jde o Indii, obdrženy byly odpovědi na dotazník od indické vlády (ministerstva obchodu a průmyslu), čtyř vyvážejících výrobců v Indii, kteří byli zařazeni do vzorku, a indického vyvážejícího výrobce, který požádal o individuální zjišťování. Pokud jde o Vietnam, byly obdrženy odpovědi od vietnamské vlády (vietnamského úřadu pro hospodářskou soutěž, ministerstva průmyslu a obchodu a různých bank). Jeden vyvážející výrobce, který představoval velmi malý objem vývozu do Unie, ukončil svoji spolupráci a na dotazník neodpověděl. Odpovědi na dotazník byly obdrženy od zbývajících tří vyvážejících výrobců (dva z nich patří do stejné skupiny) ve Vietnamu. Kromě toho odpovědi na dotazník předložili čtyři výrobci v Unii, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a dvanáct uživatelů.
(39)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že patrně existuje neúměrnost mezi počtem dotazníků rozeslaných výrobcům v Unii zařazeným do vzorku na jedné straně a vývozcům a uživatelům na straně druhé. V první řadě počet dotazníků zaslaných jedné skupině hospodářských subjektů (výrobcům v Unii, vyvážejícím výrobcům, dovozcům nebo uživatelům) neukazuje, jakou váhu Komise přisuzuje jejich situaci. Jediným účelem je získat informace na správné úrovni a ve správném množství tak, aby byla analýza subvence, újmy a zájmu Unie co nejlepší.
(40)
V tomto případě byly dotazníky zaslány čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, pěti indickým vyvážejícím výrobcům, čtyřem vietnamským vyvážejícím výrobcům, pěti dovozcům, všem známým uživatelům a těm uživatelům, kteří se přihlásili. Článek 27 základního nařízení skutečně nestanoví výběr vzorku uživatelů. Kromě toho dosavadní zkušenosti získané při šetřeních týkajících se ochrany obchodu ukazují, že ačkoli v některých případech může být na základě dostupných informací kontaktován velký počet uživatelů, obvykle jen jejich omezený počet je ochoten poskytnout odpovědi na dotazník. Proto Komise i v tomto případě aktivně usilovala o spolupráci maximálního počtu uživatelů.
d) Inspekce na místě
(41)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení byly prováděny u těchto státních orgánů, finančních institucí a společností:
čínská vláda
-
čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
indická vláda
-
ministerstvo obchodu a průmyslu, Dillí
vietnamská vláda
-
vietnamský úřad pro hospodářskou soutěž, ministerstvo průmyslu a obchodu, Hanoj
-
ministerstvo financí, Hanoj (včetně inspekcí na místě v několika bankách)
-
celní orgány v Thai Binh, město Thai Binh, provincie Thai Binh
výrobci v Unii
-
Trevira GmbH, Bobingen, Německo
-
Wellman International Ltd., Kells, Irsko
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Rumunsko
-
Silon spol. s r. o., Sezimovo Ústí, Česká republika
dovozci
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Spojené království
uživatelé
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Německo
vyvážející výrobci v Číně
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd., Šanghaj
-
Jiangsu Huaxicun Co, vesnice Chua-si, Ťiang-jin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Su-čou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Sia-men
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fu-jang
vyvážející výrobci v Indii
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Bombaj
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Bombaj
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Bombaj
vyvážející výrobci ve Vietnamu
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., město Halong
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, město Thai Thuy, provincie Thai Binh a Hop Than Co. Ltd., město Thai Binh, provincie Thai Binh (společně označovaní jako „skupina Thai Binh“).
(42)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že většina čínských výrobců je regionálně koncentrována v provinciích Ťiang-su a Če-ťiang na jihovýchodním pobřeží a ani v jedné z těchto dvou provincií se neuskutečnila inspekce na místě. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co a Jiangsu Huaxicun Co se nacházejí v provincii Ťiang-su, zatímco Zhejiang Anshun Pettechs Fibre se nachází v provincii Če-ťiang. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(43)
Žadatel dále tvrdil, že dva velcí čínští výrobci z hlediska výrobní kapacity nebyli zahrnuti do vzorku. V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak je vysvětleno v 16. a 18. bodě odůvodnění - Komise vybrala vzorek na základě objemu vývozu do Unie a vybrala pět největších vývozců/skupin výrobců vyvážejících do Unie v souladu s článkem 27 základního nařízení. Samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV v Číně jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku.
(44)
Žadatel uvedl podobné tvrzení ohledně Vietnamu s tím, že dva významní vietnamští výrobci PSV nebyli do rozsahu šetření zahrnuti. Jak Komise vysvětlila v 32. až 34. bodě odůvodnění, šetření zahrnovalo všechny vietnamské výrobce PSV vyvážející do Unie a obdrženy byly odpovědi od tří vyvážejících výrobců, kteří představují téměř celý vývoz PSV do Unie. Skutečnost, že mohou existovat další významní výrobci PSV ve Vietnamu, kteří dotčený výrobek nevyvážejí do Unie, nemá význam pro reprezentativnost spolupracujících vyvážejících výrobců.
1.3. OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ
(45)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(46)
Po poskytnutí informací předložil žadatel připomínky k délce období šetření, které považoval za krátké a které podle něj „nepříznivě ovlivnilo“ zjištění Komise. Žadatel uvedl, že doba dvanácti měsíců nezohlednila skutečnost, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, údajně trvala několik let. Žadatel byl rovněž toho názoru, že subvence uvedené ve stížnosti nemohly být dostatečně analyzovány použitím období šetření v délce dvanácti měsíců.
(47)
Co se týče analýzy újmy, je třeba zdůraznit, že Komise posoudila roky 2010, 2011, 2012 a období šetření, a nikoli, jak stěžovatel uvádí, pouze dvanáct měsíců období šetření. Pokud jde o stanovení existence subvence, Komise rozhodla, že v rámci svého prostoru pro uvážení a v souladu s články 5 a 11 základního nařízení zvolila období šetření v délce dvanácti měsíců. Do poskytnutí informací se ani žadatel, ani žádná jiná zúčastněná strana nevyjádřili k délce období šetření, které bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících. Komise se domnívá, že období šetření v délce dvanácti měsíců je vhodné k zajištění reprezentativních výsledků pro účely šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
1.4. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(48)
Dne 2. října 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zastavit řízení a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Vyjádření poskytli sdružení uživatelů, žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a jeho přidružené podniky, čtyři indičtí vyvážející výrobci, čínská vláda a vietnamská vláda. Poskytnutá vyjádření Komise zvážila a v odůvodněných případech zohlednila.
(49)
Vyjádření poskytnutá sdruženími uživatelů se zabývala otázkou zájmu Unie, která nebyla posuzována, protože neexistují důvody pro uložení opatření.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. DOTČENÝ VÝROBEK
(50)
Dotčeným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu, v současné době kódu KN 5503 20 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(51)
Dotčený výrobek lze obvykle vyrábět buď s použitím PTA (přečištěné kyseliny tereftalové) a MEG (ethylenglykolu), nebo s použitím vloček z recyklovaných PET lahví k výrobě recyklovaných PSV. Výrobek se používá v široké řadě aplikací, například v oblečení, oděvech a bytovém vybavení, v automobilovém průmyslu, v odvětví hygienických a zdravotnických prostředků a také ve stavebnictví.
2.2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(52)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:
-
dotčený výrobek,
-
výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí a
-
výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(53)
Komise rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
2.3. TVRZENÍ TÝKAJÍCÍ SE DEFINICE VÝROBKU
2.3.1. PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví
(54)
Dva státní orgány a jedno sdružení zastupující vyvážející výrobce jedné z dotčených zemí tvrdily, že PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví by měla být považována za dva odlišné výrobky. Toto tvrzení bylo založeno na rozdílu v hlavních surovinách, protože u některých typů PSV se používají PTA/MEG, zatímco u některých jiných typů se místo toho používají vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví. V souvislosti s tím byly zmíněny náklady a prodejní ceny jako důležité rozdíly. Uvádělo se rovněž, že existují podstatné rozdíly v jakosti mezi PSV vyrobenými z PTA a MEG a PSV vyrobenými z recyklovaných PET lahví, které mají dopad na použití a uplatnění.
(55)
PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví skutečně představují dva různé typy PSV spadající pod definici PSV. Nicméně tyto dva typy mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(56)
Jeden vyvážející výrobce ve svém podání znovu uvedl, že použití recyklovaných PET lahví ve srovnání s použitím vloček vyrobených z recyklovaných PET lahví znamená odlišný výrobní proces a odlišnou surovinu. Táž strana také dodala, že náklady a prodejní ceny, jakož i jakost jsou u PSV vyrobených z recyklovaných PET lahví výrazně nižší než u „běžných PSV“. Komise zastává názor, že surovina, ať už jsou to recyklované PET lahve nebo vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví, je v zásadě stejná. Další kroky nezbytné při použití PET lahví ve srovnání s PET vločkami jsou třídění a mytí lahví, po nichž následuje drcení lahví do podoby vloček. Všechny následné fáze výrobního procesu jsou stejné. Kromě toho má konečný výrobek stejné vlastnosti za předpokladu, že mohou existovat různé třídy jakosti, jak bylo rovněž stanoveno v kontrolním čísle výrobku. Cenový rozdíl (pokud existuje) v důsledku různých tříd jakosti je proto rovněž zohledněn kontrolním číslem výrobku. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.3.2. Komoditní PSV a speciální PSV
(57)
Jeden státní orgán a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že ke komoditním PSV a speciálním PSV se má přistupovat jako k odlišným výrobkům vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech, prodejních cenách a použití. Bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje na speciální PSV jako na hlavní typ PSV, zatímco dotčené země dodávají hlavně komoditní PSV.
(58)
Státní orgán a čtyři vyvážející výrobci, kteří předložili tvrzení popsané v 57. bodě odůvodnění, neposkytli definici speciálních PSV.
(59)
Speciální PSV podle definice výrobců v Unii zařazených do vzorku, sahají od PSV vyrobených z kombinace polyesteru a polyetylenu pro použití v hygienických výrobcích, barevných (barvených) PSV, PSV se specifickou pevností, PSV zpomalujících hoření, PSV pro technické použití (jako jsou geotextilie a netkané textilie používané ve stavebnictví), PSV definovaných, vyvinutých a upravených spolu se zákazníkem pro specifické aplikace používané v automobilovém průmyslu (obzvláště viditelné obložení automobilů musí být barevně konzistentní).
(60)
Standardní PSV podle výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnují PSV, která mají širší škálu pružnosti, pokud jde o jejich specifikace.
(61)
Podle navržené definice typu speciálních PSV a typu komoditních PSV mají oba typy stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že existuje několik typů, tříd nebo jakostí nevylučuje, že mohou být považovány za jediný výrobek. Možná užití u komoditních PSV se jeví jako širší než u typu speciálních PSV, avšak tyto rozdíly nepostačovaly k tomu, aby byly kvalifikovány jako dva samostatné výrobky. Ačkoli typy PSV mají různé vlastnosti odpovídající jejich konkrétnímu účelu, jejich základní fyzikální vlastnosti, uplatnění a použití jsou stejné.
(62)
Kromě toho je nutné vyjasnit, že během období šetření nebyly typy speciálních PSV hlavním typem PSV vyráběných výrobci v Unii. V průměru představovaly kolem 40 % všech typů PSV vyráběných výrobci v Unii zařazenými do vzorku podle jejich definice komoditních PSV a speciálních PSV.
(63)
Po poskytnutí informací jeden vyvážející výrobce znovu předložil vyjádření, že speciální typ PSV a komoditní typ PSV nejsou „obdobné výrobky“, a tudíž nemohou být přezkoumány společně. Táž strana poukázala na to, že typ speciálních PSV a typ komoditních PSV se liší v konečném užití, výrobních nákladech a prodejní ceně. Proto považoval za selhání Komise, že nepřezkoumala rozdíly v nákladech a prodejních cenách typu speciálních PSV a typu komoditních PSV. Uvedl, že není jasné, jak byly stanoveny výrobní náklady a prodejní ceny výrobku, který je předmětem šetření, a požádal Komisi, aby prozkoumala analýzu cenového podbízení po oddělení údajů pro komoditní PSV a speciální PSV.
(64)
Komise potvrzuje, že se PSV prodávají v různých typech pro použití při spřádání nebo v netkaných výrobcích. Například PSV mohou mít mono- nebo bikomponentní složení a také odlišné specifikace, jako jsou decitex, pevnost, lesk, třídy jakosti atd. Tyto zvláštnosti byly zohledněny kontrolním číslem výrobku, k němuž Komise neobdržela připomínky. Uznává se, že komoditní a speciální PSV nejsou vzájemně zaměnitelná ve všech možných aplikacích, ale existuje částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití mezi různými typy výrobku. Jak je popsáno v 61. bodě odůvodnění a stanoveno v předešlých řízeních týkajících se stejného výrobku, fyzikální a chemické vlastnosti, jakož i konečné užití těchto typů výrobků jsou v podstatě stejné. Všechny typy jsou vyrobeny ze stejných surovin (PTA/MEG nebo recyklované PET), jež představují více než 60 % výrobních nákladů. Do nich je možno přidávat aditiva nebo doplňkové složky, aby se dosáhlo jistých specifických vlastností vlákna. Kontrolní číslo výrobku zahrnuje údaje o původu surovin a další prvky, které mají dopad na výrobní náklady a prodejní ceny. Nicméně neexistují podstatné rozdíly ve výrobním procesu komoditních a speciálních PSV. Je to patrné v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku, z nichž žádný nevyráběl výhradně buď komoditní PSV, nebo speciální PSV. Kromě toho zřejmě neexistuje konzistentní a a společně stanovená definice speciálních PSV. Například, jak je popsáno v 59. bodě odůvodnění, PSV používaná v odvětví hygienických prostředků jsou považována některými výrobci v Unii za speciální typ. Různí uživatelé a jedno sdružení uživatelů naopak uvedli, že PSV, která se mají používat v odvětví hygienických prostředků například pro vlhčené ubrousky, jsou komoditním typem, ačkoli by ze zdravotních a bezpečnostních důvodů pokud možno neměly být z recyklovaných surovin. Kromě toho někteří výrobci v Unii považují typy PSV, které plní určité specifické požadavky zákazníků (například na konkrétní barvu) za speciální PSV, ačkoli tyto typy mohou procházet úplně stejným výrobním procesem a mít stejné výrobní náklady jako kterýkoli jiný (komoditní) typ. Komise proto nemohla vycházet ze samozvané kategorizace typu komoditních a speciálních PSV, a proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
2.3.3. Další tvrzení týkající se definice výrobku
(65)
Jeden uživatel a jedno sdružení uživatelů tvrdili, že PSV dovážená z Číny mají vyšší jakost než PSV vyráběná v Unii. Jedním z argumentů bylo, že PSV pocházející z Čínské lidové republiky neobsahují kusy tvrdých polymerů. Dalším uplatněným argumentem byla světlost čínských PSV, zatímco o PSV vyráběných v Unii se tvrdilo, že obsahují odstíny šedé, protože většina PSV z Unie jsou PSV z recyklovaných PET lahví.
(66)
První argument, že PSV z Unie obsahují kusy tvrdých polymerů, nebyl podložen žádnými důkazy. Navíc byl v jiných podáních uživatelů a v odpovědích na dotazník pro uživatele uveden opak (to znamená, že PSV vyráběná výrobci v Unii jsou obvykle vyšší jakosti než PSV vyráběná dotyčnými zeměmi).
(67)
Pokud jde o druhý argument týkající se světlosti, informace poskytnuté v průběhu šetření potvrzují, že PSV vyrobená z PTA/MEG jsou obvykle světlejší než PSV z recyklovaných PET lahví (nepřidávají-li se během výrobního procesu pigment a/nebo zjasňovače). Nicméně oba typy PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Je také třeba poznamenat, že při výpočtu újmy byla základní surovina jednou ze skutečností, které byly zohledněny. Jinými slovy, dovážená PSV z recyklovaných PET lahví by byla srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z recyklovaných PET lahví. Obdobně by byla dovážená PSV vyrobená z PTA a MEG srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z PTA a MEG.
(68)
Jedno sdružení uživatelů, jeden vyvážející výrobce a státní orgán tvrdili, že následní uživatelé často vyžadují, aby výrobky byly vyrobeny s použitím PSV pocházejících z dotčených zemí (zejména Číny).
(69)
Nebyly předloženy žádné důkazy, které by toto tvrzení podpořily či by podrobně rozvedly odůvodnění, proč je vyžadováno PSV ze tří dotčených zemí (pokud následní zákazníci takový požadavek skutečně předkládají).
(70)
Sdružení uživatelů konkrétněji uvedlo, že Svaz automobilového průmyslu připouští pouze PSV pocházející z Číny.
(71)
Neodůvodnilo však své tvrzení a neprokázalo, že PSV vyráběná výrobci v Unii nemohou být používána Svazem automobilového průmyslu. Kromě toho ověřené údaje prokázaly, že výrobci v Unii rovněž prodávají značná množství PSV Svazu automobilového průmyslu, což svědčí o opaku.
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že PSV vyráběná tímto vyvážejícím výrobcem a PSV vyráběná výrobci v Unii jsou odlišné výrobky, ačkoli se oba vyrábějí z recyklovaných PET lahví. Podle tohoto vyvážejícího výrobce se jeho PSV (převážně) vyrábějí z recyklovaných PET lahví (nikoli vloček), které procházejí odlišným výrobním procesem a představují odlišné suroviny ve srovnání s výrobci PSV používajícími vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví.
(73)
Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť PET lahve a vločky z PET lahví (které jsou PET lahvemi rozdrcenými na vločky) jsou v podstatě stejné suroviny, i když v jiné formě.
2.3.4. Závěr
(74)
Proto byl vyvozen závěr, že všechny typy PSV, které jsou předmětem tohoto šetření, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. ČÍNA
3.1.1. Obecně
(75)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež byly údajně zapojeny do poskytování subvencí čínskými vládními orgány:
A.
Preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví a pověření a řízení soukromých bank vládou
B.
Dodávky zboží a poskytování služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou a pověření a řízení soukromých dodavatelů vládou
-
dodávky PTA a MEG vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
poskytování pozemků a práv k užívání pozemků vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
dodávky elektrické energie vládou,
-
program zásobování levnou vodou.
C.
Rozvojové granty a úrokové subvence pro textilní odvětví
-
zvláštní fond „Go Global“,
-
fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků.
D.
Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
-
osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi),
-
osvobození od daně z příjmu v případě dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky,
-
snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií,
-
snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách,
-
snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz,
-
daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku.
E.
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
osvobození od daně z přidané hodnoty a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení,
-
odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně.
F.
Jiné regionální/provinční programy
-
daňová (a jiná) osvobození v rozvojových zónách provincie Ťiang-su,
-
daňové pobídky ve městě Čchang-čou,
-
preferenční pronájmy ve městě Čchang-čou,
-
programy vývozních pobídek v provincii Če-ťiang,
-
granty na technologické inovace v provincii Če-ťiang,
-
pobídky v oblasti daní a poplatků v rozvojových zónách v provincii Kuang-tung,
-
vývozní pobídky v provincii Kuang-tung,
-
proplácení právních poplatků v provincii Kuang-tung,
-
programy (zvláštních) fondů pro činnosti zahraničního obchodu v provincii Kuang-tung,
-
subvence úroků z půjček na podporu projektů technologických inovací v provincii Kuang-tung,
-
preferenční daňové sazby v rozvojových zónách v provincii Šanghaj,
-
zvýhodněná infrastruktura v provincii Šanghaj,
-
úvěrová a daňová politika pro podniky zaměřené na vývoz v provincii Šanghaj.
(76)
Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek čínské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (3) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů.
Podrobné údaje o režimech a odpovídající míry výhody pro jednotlivé společnosti jsou uvedeny níže.
3.1.2. Konkrétní režimy
Režimy, které nebyly využity čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření
(77)
U níže uvedených režimů bylo zjištěno, že je čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců během období šetření nevyužily, a proto výhoda nemohla být prokázána:
-
dodávky PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou,
-
dodávky elektrické energie vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
dodávky levné vody vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
zvláštní fond „Go Global“,
-
fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků,
-
osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi),
-
snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií,
-
snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách,
-
snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz,
-
daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku,
-
jiné regionální/provinční programy.
(78)
Co se týče poskytování PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se tvrdilo, že čínská vláda kontroluje některá dodavatelská odvětví a výrobky, aby poskytovala výrobcům PTA a MEG vstupy za příznivé ceny. Na tomto základě získávají výrobci PSV napadnutelné subvence prostřednictvím nákupu PTA a MEG vyrobené státem od státem vlastněných podniků za cenu nižší než tržní, a tudíž za cenu nižší než přiměřenou.
(79)
Šetření však odhalilo, že čínští vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců PSV dováželi většinu vstupů PTA a MEG pro výrobu PSV na vývoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku.
(80)
V důsledku nebylo možné prokázat subvence pro společnosti zařazené do vzorku na základě tohoto údajného programu.
(81)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze jednoho programu subvencování nevyužívaného čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření, a to dodávek PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento režim žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že významný výrobce PSV v Číně nebyl předmětem šetření, ovlivnila stanovení subvencování u tohoto režimu.
(82)
Jak bylo objasněno výše v 16. a 18. bodě odůvodnění, z 23 čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří při šetření spolupracovali, vybrala Komise vzorek sestávající z pěti největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, který byl považován za reprezentativní ve smyslu článku 27 základního nařízení. Čínský výrobce, o němž se žadatel zmínil a jenž nebyl zařazen do vzorku, během období šetření nevyvážel PSV do Unie ve významném množství. Proto nezařazení tohoto výrobce neovlivnilo reprezentativnost vzorku a nemělo zásadní vliv na závěry o dotčeném režimu subvencí.
(83)
Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech subvenčních režimů uvedených v podnětu, včetně těch, které uvádí žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto režimy nebyly využity vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku. V 78. bodě odůvodnění Komise uvedla další podrobnosti o dodávkách PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou, neboť tohoto režimu subvencí se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento režim mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci.
Režimy, které byly využity čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření
3.1.3. Preferenční půjčky poskytované odvětví PSV
(84)
Žadatel tvrdil, že výrobci PSV mají výhodu z půjček s nízkými (subvencovanými) úrokovými sazbami od bank zajišťujících vládní politiku a obchodních bank ve státním vlastnictví na základě politiky čínské vlády poskytovat finanční pomoc, jež má stimulovat a podporovat růst a rozvoj odvětví textilních a chemických vláken.
a) Právní základ
(85)
Preferenční úvěry v Číně jsou upraveny těmito právními předpisy: Zákon ČLR o obchodních bankách (zákon o bankovnictví), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínská lidovou bankou (PBOC) dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady.
b) Výpočet výše subvence
(86)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Komise vytvořila tržní referenční hodnotu pro srovnatelné obchodní půjčky.
(87)
Referenční hodnota byla vypočtena na základě čínských úrokových sazeb, upravených tak, aby odrážely běžné tržní riziko (tedy se mělo za to, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg) a byla uplatněna na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémie předpokládaná u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají).
(88)
Výhoda pro vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál v procentním vyjádření byl vynásoben nesplacenou výší půjčky, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců.
c) Závěr
(89)
Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,50 %.
3.1.4. Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
a) Právní základ
(90)
Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky a zákona o nemovitostech Čínské lidové republiky.
b) Uplatňování v praxi
(91)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškerých pozemků vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak činí na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(92)
Spolupracující vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i smlouvy či osvědčení o příslušných užívacích právech; čínská vláda však neuvedla údaje k tomu, jak jsou užívací práva k pozemkům oceňována.
d) Výpočet výše subvence
(93)
S ohledem na učiněný závěr, že situace v Číně, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že soukromé referenční hodnoty nejsou v Číně k dispozici. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje příslušný trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít vnější referenční hodnotu tak, aby bylo možno určit výši výhody. S ohledem na to, že čínská vláda nenavrhla vnější referenční hodnotu musela Komise ke stanovení vhodné vnější referenční hodnoty využít dostupných údajů. V této souvislosti se mělo za to, že z důvodů uvedených níže v 94. bodě odůvodnění je jako přiměřenou referenční hodnotu vhodné použít údaje ze samostatného celního území Tchaj-wan.
(94)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází ve východní části Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP (hrubým domácím produktem) v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva.
(95)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků, a částkou, která by měla být běžně placena na základě tchajwanské referenční hodnoty.
(96)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o znehodnocení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetových stránek odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Znehodnocení měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu zveřejněných Mezinárodním měnovým fondem v jeho výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let nebo 70 let. Tato částka byla následně přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož vyvážející výrobci zařazení do vzorku za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
e) Závěr
(97)
Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0,02 % a 0,82 %.
3.1.5. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
3.1.5.1. Osvobození od daně z příjmu v případě dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Právní základ
(98)
Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25-26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.
b) Uplatňování v praxi
(99)
Tento program se skládá z preferenčního daňového zacházení pro podniky se sídlem v Číně, které jsou akcionářem v jiných podnicích se sídlem v Číně v podobě osvobození tuzemských mateřských podniků od daně z příjmu z určitých dividend, bonusů a jiných kapitálových investic.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(100)
Dva vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců ve svém přiznání k dani z příjmů vykázali osvobození od daně z příjmů u částky, která je označena jako dividendy, bonusy a jiné příjmy z kapitálových investic, které plynou způsobilým rezidentům a podnikům v souladu s podmínkami dodatku 5 k přiznání k dani z příjmů (roční výkaz daňových zvýhodnění). Příslušné společnosti neodvedly z vykázaných částek daň z příjmů.
d) Výpočet výše subvence
(101)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti se zahrnutím příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně, po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
e) Závěr
(102)
Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,06 %.
3.1.6. Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
3.1.6.1. Osvobození od daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“) a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
a) Právní základ
(103)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, „Kuo Fa č. 37/1997“, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi nebo podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
b) Uplatňování v praxi
(104)
Tento program poskytuje osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch podniků se zahraničními investicemi nebo tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaných projektech, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(105)
Osvobození od DPH a dovozních cel pro dovážená zařízení vykázali čtyři čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců.
d) Výpočet výše subvence
(106)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy společnosti. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
e) Závěr
(107)
Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,45 %.
3.1.6.2. Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi při nákupu zařízení vyrobeného v Číně
a) Právní základ
(108)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník státní daňové správy o vyhlášení prozatímních opatření o vracení daně při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku subjekty se zahraničními investicemi, č. 171, 199, 20.9.1999; oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku státní daňové správy, č. 176 [2008] ministerstva financí.
b) Uplatňování v praxi
(109)
Tento program poskytuje výhody subjektům se zahraničními investicemi v podobě vracení DPH při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Zařízení nesmí být klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nesmí překročit celkový investiční limit pro subjekty se zahraničními investicemi podle „zkušebních správních opatření pro nákup zařízení vyrobeného v tuzemsku“.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(110)
Dva vyvážející vývozci/skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku předložili o tomto režimu podrobné informace, včetně údajů o výši získané výhody.
d) Výpočet výše subvence
(111)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše DPH proplacené při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s postupy běžnými v daném odvětví.
e) Závěr
(112)
Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0 % a 0,01 %.
3.1.7. Jiné regionální/provinční programy
(113)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku nezískaly z programů zmíněných v 75. bodě odůvodnění během období šetření žádnou výhodu.
3.1.8. Výše subvencí
(114)
Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u čínských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,76 % a 1,77 %.
(115)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla rozsah celkového subvenčního rozpětí. Rozsah celkových souhrnných subvencí pro čínské vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku vyjádřený valoricky stanovený ve 114. bodě odůvodnění představuje nižší a vyšší celkové subvenční rozpětí pěti čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců.
3.1.9. Závěry týkající se Číny
(116)
Vzhledem k zanedbatelným částkám napadnutelných subvencí pro čínské vyvážející výrobce by opatření na dovoz PSV pocházejících z Číny neměla být uložena. Byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky zastaveno.
3.2. INDIE
3.2.1. Obecně
(117)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně zahrnovaly poskytování subvencí indickými státními orgány:
1)
režim „Focus Market Scheme“;
2)
režim „Focus Product Scheme“;
3)
režim předběžného povolení;
4)
režim navracení cla;
5)
režim podpory vývozu kapitálových statků;
6)
režim daňových a celních osvobození v jednotkách orientovaných na vývoz a zvláštních hospodářských zónách;
7)
režim vývozních úvěrů;
8)
režim osvobození od daně z příjmu;
9)
režim na podporu zvýšení vývozu;
10)
režim povolení bezcelního dovozu;
11)
režim na podporu rozvoje trhu a úvěrových záruk;
12)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;
13)
režim pobídek týkajících se daně z obratu a režim osvobození od daně z elektrické energie státu Gudžarát;
14)
subvenční režimy Západního Bengálska - pobídky a daňové výhody, včetně grantů a osvobození od daně z obratu;
15)
soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ ve státě Maháráštra, včetně režimu osvobození od daně z elektrické energie a subvence na podporu průmyslu.
Subvenční režimy, které byly využity šetřenými indickými vyvážejícími výrobci během období šetření
(118)
Šetřením bylo zjištěno, že v období šetření tyto programy poskytly výhody ověřeným vyvážejícím výrobcům:
1)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
2)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
3)
režim navracení cla (dále jen „DDS“, Duty Drawback Scheme);
4)
režim předběžného povolení (dále jen „AAS“, Advance Authorisation Scheme);
5)
režim povolení bezcelního dovozu (dále jen „DFIA“, Duty Free Import Authorisation);
6)
režim podpory vývozu kapitálových statků (dále jen „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
7)
soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“).
(119)
Režimy uvedené výše v 118. bodě odůvodnění podbodech 1), 2), 4) 5) a 6) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“ nebo „ZZO“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje.
(120)
Režim navracení cla (DDS) uvedený výše v 118. bodě odůvodnění podbodě 3 vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Sazby tohoto navracení jsou pravidelně zveřejňovány.
(121)
Režim PSI uvedený výše v podbodě 7) je založen na souboru pobídek vlády státu Maháráštra z roku 2007, usnesení PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007.
3.2.2. Režim „Focus Market Scheme“ („FMS“);
a) Právní základ
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(122)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Uplatňování v praxi
(123)
Vývoz všech výrobků, včetně vývozu PSV, v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Ke dni 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Tento režim se nevztahuje na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních hospodářských zón/jednotek orientovaných na vývoz. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(124)
Úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálových statků.
(125)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí úvěrů nikterak ovlivnit.
(126)
Tento režim během období šetření využili čtyři ověření vyvážející výrobci.
(127)
Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali v případě prodeje na vývoz do Unie, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Tvrdili také, že režim FMS geograficky souvisí se zeměmi, které nejsou součástí Unie, a proto nemůže být Unií napadnut. V tomto ohledu inspekce na místě potvrdily, že nárok na výhodu FMS byl uplatňován u vývozu do třetích zemí, protože tento program se v zásadě týká vývozu do třetích zemí. Příslušní vyvážející výrobci však nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění programu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FMS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Tato strana zejména nedokázala uvést argumenty, kterými by zpochybnila skutečnost, že úvěry na clo poskytnuté v rámci FMS na vývoz do způsobilých třetích zemí mohou být použity ke kompenzaci dlužného dovozního cla ze vstupů zapracovaných do dotčeného výrobku vyváženého do Unie.
(128)
Tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
d) Závěry týkající se režimu FMS
(129)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v režimu FMS vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(130)
Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(131)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci režimu FMS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(132)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(133)
Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u čtyř dotčených společností činí 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % a 0,63 %.
3.2.3. Režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“)
a) Právní základ
(134)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(135)
Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FT-policy 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14.
c) Uplatňování v praxi
(136)
Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o úvěru na clo v rámci FPS ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený výrobek, který je předmětem šetření, je uveden v tabulce 1 dodatku 37D a má nárok na 2 % úvěr na clo.
(137)
Režim FPS je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o úvěry v rámci režimu FPS se může vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů.
(138)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu FPS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálových statků a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(139)
Tento režim během období šetření využilo všech pět ověřených vyvážejících výrobců.
(140)
Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali přinejmenším v některých případech prodeje na vývoz, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Nicméně příslušní vyvážející výrobci nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění režimu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FPS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FPS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Je třeba zopakovat, že tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později.
d) Závěry týkající se režimu FPS
(141)
Režim FPS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu FPS je finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec bude použit ke kompenzaci dovozních cel, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěr v rámci režimu FPS navíc příjemci přináší výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.
(142)
Režim FPS je mimoto ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(143)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FPS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstup, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FPS.
e) Výpočet výše subvence
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence, zjištěné v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše úvěru FPS, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu FPS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(145)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(146)
Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě pěti dotčených společností během období šetření činily 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % a 1,95 %.
3.2.4. Režim navracení cla (dále jen „DDS“)
a) Právní základ
(147)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(148)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Uplatňování v praxi
(149)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku během období šetření byla 3 % hodnoty FOB do 9. října 2012, 2,1 % v období od 10. října 2012 do 20. září 2013 a 1,7 % k 21. září 2013.
(150)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(151)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(152)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(153)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(154)
Režim DDS během období šetření využili dva ověření vyvážející výrobci.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(155)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu za podmínek, které na trhu nejsou dostupné.
(156)
Sazba navraceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim však nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci není spojeno se zaplacením dovozních cel na suroviny a není úvěrem na clo ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin.
(157)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navraceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci“.
(158)
Platbu v podobě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci, je třeba považovat za přímý grant indické vlády závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považována za specifickou a napadnutelnou podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(159)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(160)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy se uskuteční vývozní transakce v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období šetření.
(161)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(162)
Na základě výše uvedených skutečností činí subvenční sazby u dvou dotčených společností zjištěné v období šetření 0,24 % a 2,12 %.
3.2.5. Režim předběžného povolení (dále jen „AAS“)
a) Právní základ
(163)
Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 av kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(164)
Režim AAS sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 165. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim AAS pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09-14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Uplatňování v praxi
(165)
Režim AAS může být vydán pro:
a)
fyzický vývoz: ten je hlavním podrežimem. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
b)
roční potřebu: toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
c)
dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a rozdělí si proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
d)
domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;
e)
předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. AAS pro dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupů;
f)
tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(166)
V průběhu období šetření získaly úlevu v rámci režimu AAS v souvislosti s dotčeným výrobkem tři ověřené společnosti. Tyto společnosti využívaly podrežimy a), d) a e) uvedené výše. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(167)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle formátu dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(168)
Pokud jde o využití režimu AAS pro fyzický vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. a), využívaného během období šetření dvěma ověřenými společnostmi, povolený dovoz a vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(169)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(170)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny.
(171)
Pouze jedna ze dvou ověřených společností, které využily tento podrežim, vedla registr výroby a spotřeby. Registr spotřeby však neumožňoval ověřit, jaké vstupní materiály byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené výše, zmiňované společnosti nevedly žádné záznamy, které by prokázaly, že se uskutečnil externí audit registru spotřeby. Celkově se má za to, že šetření vývozci nebyli schopni prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna.
(172)
Pokud jde o využití režimu AAS pro ARO uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. e), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, výše dovozu povoleného v rámci tohoto režimu je určena jako procento množství vyvezených hotových výrobků. Předběžné licence uvádějí jednotky povoleného dovozu buď jako jejich množství, nebo jejich hodnotu. V obou případech jsou sazby použité pro určení povolených nákupů bez celních poplatků stanoveny pro většinu výrobků, včetně výrobku, na který se vztahuje toto šetření, na základě norem SION. Položky vstupů specifikované v předběžných licencích jsou položky používané při výrobě příslušného vyváženého hotového výrobku.
(173)
Držitel předběžné licence, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžné licence validovány jako ARO a potvrzeny konečnému dodavateli při dodávce zboží, které je v nich specifikováno. Potvrzení ARO opravňuje dodavatele k výhodám domnělého vývozu, jako jsou vrácení cla při domnělém vývozu a náhrada takzvané konečné spotřební daně.
(174)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny.
(175)
Pokud jde o využití režimu AAS pro domnělý vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. d), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, povolený dovoz i vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě norem SION.
(176)
Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců) po vydání povolení.
(177)
Bylo zjištěno, že neexistuje žádná spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Kromě toho bylo zjištěno, že žadatel, ačkoli je to jeho povinnost, nevedl povinný registr spotřeby uvedený v 167. bodě odůvodnění, ověřitelný externím účetním. I přes nesplnění tohoto požadavku žadatel využíval výhody režimu AAS.
d) Závěry týkající se režimu AAS
(178)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(179)
Všechny dotčené podrežimy v daném případě jsou ze zákona jednoznačně podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.
(180)
Žádný z dotčených podrežimů v daném případě nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem systém ani postup pro ověřování, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II bod 2). Rovněž se má za to, že normy SION pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení).
(181)
Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že tento režim by neměl být napaden, jelikož společnost splnila svou právní povinnost týkající se nezávislých auditů registru spotřeby vstupů, což by mělo být považováno za dostatečnou kontrolu pro indickou vládu. S takovým odůvodněním nelze souhlasit. Ověření indické vlády se musí považovat za odlišné od povinností uložených společnostem. Inspekce na místě potvrdila, že ověřovací systém ze strany indické vlády není v souladu s pravidly stanovenými v příloze II části II bodě 4 základního nařízení. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(182)
Táž strana tvrdila, že spojení licencí je v Indii legální a že společnost nesmí být znevýhodněna použitím celkového vývozního obratu místo obratu dotčeného výrobku při výpočtech subvenčního rozpětí. Nicméně legalita spojení licencí v Indii jako taková nebyla v této souvislosti relevantní. Šetřením bylo zjištěno, že v důsledku spojení nebylo možné řádně přiřadit licence odpovídající PSV. Ve skutečnosti musela být ve výpočtech subvenčního rozpětí použita výhoda na úrovni provozní jednotky, nikoli PSV, protože ověřené informace neumožňovaly řádně přiřadit použití vstupů (použitých při výrobě jiných výrobků) pouze PSV. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(183)
Podrežimy uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. a), d) a e) jsou proto napadnutelné.
e) Výpočet výše subvence
(184)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo vyrovnání výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(185)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim AAS, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(186)
Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě tří dotčených společností pro období šetření činily 0,11 %, 1,89 % a 4,31 %.
3.2.6. Režim povolení bezcelního dovozu (dále jen „DFIA“)
a) Právní základ
(187)
Režim DFIA je podrobně popsán v odstavcích 4.2.1 až 4.2.47 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 4.31 až 4.36 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(188)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Uplatňování v praxi
(189)
DFIA je režim před vývozem a po vývozu, jenž umožňuje dovoz zboží určeného podle norem SION, ale v případě přenosného DFIA nemusí být nutně použit při výrobě vyváženého výrobku.
(190)
DFIA se vztahuje pouze na dovoz vstupů podle SION. Dovozní nárok je omezen na množství a hodnotu uvedenou v SION, ale může být na žádost revidován regionálními orgány.
(191)
Vývozní závazek podléhá požadavku na minimální přidanou hodnotu 20 %. Vývoz lze provádět před očekávaným vydáním povolení DFIA a v tom případě je nárok na dovoz stanoven v poměru k prozatímnímu vývozu.
(192)
Je-li splněn vývozní závazek, může vývozce požádat o přenositelnost povolení DFIA, což v praxi znamená povolení prodat bezcelní dovozní licenci na trhu.
(193)
Režim DFIA během období šetření využil jeden ověřený vyvážející výrobce.
d) Závěry týkající se režimu DFIA
(194)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(195)
Režim DFIA je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(196)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména: i) umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku; ii) neexistuje ověřovací systém nebo postup, který by potvrdil, zda a které vstupy jsou při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení, a iii) z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně využít osvědčení k dovozu daných vstupů.
(197)
Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že ověřovací systém zavedený v Indii je přiměřený, účinný a v souladu s obchodními zvyklostmi v Indii, a tudíž „primární“ důvod k napadnutí tohoto režimu již neexistuje. Na rozdíl od toho, co bylo tvrzeno, šetření nepotvrdilo, že ověřovací systém zavedený v Indii umožňuje ověření, zda a jaké vstupy jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Kromě toho výrobce nezpochybnil, že daný systém buď umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku, nebo že z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně použít osvědčení k dovozu daných vstupů. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
e) Výpočet výše subvence
(198)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev.
(199)
Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(200)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim DFIA, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(201)
Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě jedné dotčené společnosti pro období šetření činily 4,95 %.
3.2.7. Režim podpory vývozu kapitálových statků (dále jen „EPCGS“)
a) Právní základ
(202)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(203)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Uplatňování v praxi
(204)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky (nové i použité kapitálové statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(205)
Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence pro režim EPCGS.
(206)
Bylo zjištěno, že tři společnosti zařazené do vzorku získaly v rámci režimu EPCGS úlevy, které mohly být v období šetření přiřazeny k dotčenému výrobku.
d) Závěry týkající se režimu EPCGS
(207)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.
(208)
Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(209)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(210)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v dotčeném výrobním odvětví. Výše subvencí pro období šetření byla poté vypočtena vydělením celkové částky nezaplaceného cla dobou amortizace. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě oprávněných žádostí byly nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny, aby byla zjištěna výše subvence (čitatel).
(211)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(212)
Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o přezkoumání výpočtu výše subvence. Tvrdili, že může dojít ke zrušení platnosti licence EPCGS, což může vést k tuzemskému pořízení kapitálových statků, u nichž by se použila centrální spotřební daň. V tomto ohledu však nebyly zmíněny konkrétní zvláštní licence, jejichž platnost byla zrušena. Tato otázka nebyla vznesena ani během šetření; kdyby se tak stalo, umožnilo by to řádné ověření tohoto tvrzení. Každopádně stanovení výše subvence vycházelo z ověřené evidence společnosti, pokud jde o vstupy zakoupené v rámci tohoto režimu. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(213)
Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u tří dotčených společností činila 0,37 %, 0,40 %, a 0,46 %.
3.2.8. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“
a) Právní základ
(214)
Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytuje od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako soubor pobídek. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát pozměněn a verzemi, které jsou relevantní pro stávající šetření, jsou verze z roku 2001 a 2007. Soubor pobídek z roku 2001 je datován 31. března 2001 a týká se ho usnesení č. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Soubor pobídek z roku 2007 je datován 30. března 2007 a týká se ho usnesení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
b) Způsobilost
(215)
Výše uvedená usnesení obsahují seznam kategorií odvětví a podniků, které mohou být považovány za způsobilé pro pobídky.
c) Uplatňování v praxi
(216)
Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytla soubor pobídek pro nové/rozvíjející se průmyslové jednotky usazené v rozvojovém regionu státu Maháráštra. Pro účely tohoto režimu jsou v příloze I uvedeného usnesení vymezeny oblasti státu způsobilé pro pobídky. Nicméně pobídek v rámci režimu z roku 2007 se nelze dovolávat, pokud nebyl vydán certifikát způsobilosti v rámci režimu z roku 2007 a příjemce nesplnil požadavky/podmínky certifikátu způsobilosti. Ten je vydáván prováděcí agenturou (státní orgán) s účinkem ode dne zahájení komerční výroby příjemce (rovněž nazývaného způsobilá jednotka).
(217)
PSI se skládá z několika podrežimů, z nichž tyto dva poskytly výhodu dvěma ověřeným vyvážejícím výrobcům během období šetření:
-
osvobození od daně z elektřiny (dále jen „ODE“),
-
subvence na podporu průmyslu (dále jen „SPP“).
(218)
Podrežim ODE je udělován novým způsobilým jednotkám usazeným ve vymezených oblastech na dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti. V tomto případě jsou dva dotčení vyvážející výrobci osvobozeni od placení daně z elektřiny po dobu 9, resp. 7 let. V jiných částech státu je od plateb daně z elektřiny osvobozeno 100 % jednotek orientovaných na vývoz a jednotek v oblasti informačních technologií a biotechnologií po dobu 10 let.
(219)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že jeden vyvážející výrobce se sídlem ve státě Maháráštra měl během období šetření výhodu z podrežimu osvobození od daně z elektřiny.
(220)
Podrežim SPP opravňuje příjemce k subvenci odpovídající procentu v rozmezí od 75 % do 100 % výše způsobilých investic zmenšené o výhody získané z jiných podrežimů režimu PSI, jako je ODE. Výhoda je poskytnuta po dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti a nemůže překročit částku DPH odváděnou státu Maháráštra ve stejném období. Způsobilými investicemi jsou kapitálové výdaje na budovy, zařízení a stroje.
(221)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že dva vyvážející výrobci se sídlem ve státě Maháráštra měli výhodu z podrežimu SPP.
(222)
Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že podrežim SPP poskytovaný vládou státu Maháráštra se nevztahuje na fází zpracování, výroby nebo vývozu PSV, a to ani přímo, ani nepřímo, a že výhoda závisí na výši zaplacených vnitrostátních daní. Dále tvrdili, že cílem režimu není poskytovat výhody vyvážejícím výrobcům, nýbrž kompenzovat náklady vzniklé v souvislosti se zaostalostí oblasti, a že tudíž tento program nelze napadnout. Dále tvrdili, že režim by měl být považován za kapitálovou subvenci, nikoli opakující se subvenci a že celková výhoda by měla být rozložena na běžnou dobu amortizace subvencovaného kapitálu. V tomto ohledu šetření odhalilo, jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění, že se grant vyplácí každoročně pro způsobilé investice, jimiž jsou výdaje na budovy, zařízení a stroje. Tyto investice mají přímou souvislost s PSV. Pouhá skutečnost, že roční částka, která může být požadována, je omezena výší tuzemských daní placených vládě státu Maháráštra ve stejném období, nemění nic na skutečnosti, že roční výhoda státu Maháráštra představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým se poskytuje výhoda šetřeným vyvážejícím vývozcům. Grant vyplácený každoročně nemá povahu kapitálové subvence, i kdyby investice do kapitálových statků byly příčinou této platby. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
d) Závěry týkající se režimu ODE a SPP
(223)
Oba podrežimy jsou subvencemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože představují finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřenému vývozci poskytnuta výhoda.
(224)
Tyto subvenční podrežimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky ve vymezené územní oblasti.
(225)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(226)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení je výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody poskytnuté příjemci ve vztahu k dotčenému výrobku, která byla zjištěna v období šetření. Tato částka (čitatel) byla v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat z prodeje dotčeného výrobku dosažený vyvážejícím výrobcem během období šetření, protože tato subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(227)
Subvenční sazba zjištěná u podrežimu ODE činila u jedné společnosti využívající této výhody 0,31 %.
(228)
Subvenční sazba zjištěná u podrežimu SPP činila během období šetření u dotčených společností 1,03 %, resp. 1,91 %.
3.2.9. Výše napadnutelných subvencí
(229)
Na základě uvedených zjištění byla celková výše napadnutelných subvencí pro ověřené vyvážející výrobce, vyjádřená valoricky, v rozmezí od 4,16 % do 7,65 %, jak je shrnuto v tabulce níže.
Tabulka 1
Výše napadnutelných subvencí - Indie
(v %)
Režim
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/ODE
PSI/SPP
Celkem
Společnost
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. VIETNAM
3.3.1. Obecně
(230)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně poskytovaly subvence vietnamské vlády:
A.
státní preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví, pověření a řízení soukromých bank vládou a podpora úrokových sazeb;
B.
dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou;
C.
poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou a dalších výhod souvisejících s půdou;
D.
programy osvobození od přímých daní a jejich snížení;
E.
programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla;
F.
zrychlené odepisování fixních aktiv;
G.
jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů.
(231)
Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek vietnamské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (4) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů.
(232)
Pro účely jasnosti a transparentnosti jsou však níže uvedeny podrobné údaje o režimech a odpovídající subvenční sazby pro jednotlivé společnosti, aniž je dotčena otázka, zda jsou subvence považovány za napadnutelné, či nikoli. Výhoda byla vypočtena v souladu s článkem 6 základního nařízení.
3.3.2. Specifické subvenční režimy
Subvenční režimy, které nebyly využity vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření
(233)
Šetření ukázalo, že tyto režimy nebyly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci:
a)
dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou;
b)
zrychlené odepisování fixních aktiv;
c)
jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů.
(234)
Zejména pokud jde o dodávky zboží odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se v tomto ohledu tvrdilo, že PTA/MEG, které mohou být použity jako hlavní surovina pro výrobu PSV, získali vietnamští výrobci za subvencované ceny. Šetření však prokázalo, že žádný z šetřených vyvážejících výrobců nepoužíval PTA/MEG jako hlavní surovinu, ale že všichni používali místo toho recyklované PET lahve nebo PET vločky.
(235)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze pro jeden z nich, a to dodávky PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento program žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že do šetření nebyli zahrnuti významní výrobci PSV ve Vietnamu, ovlivnily stanovení subvencování u tohoto programu. Žadatel rovněž uvedl další údajné subvenční programy ve Vietnamu, k nimž byly v podnětu předloženy informace.
(236)
Jak Komise vysvětlila výše v 32. až 34. a ve 42. bodě odůvodnění, v případě Vietnamu nebyl výběr vzorku nezbytný, jelikož všichni vietnamští vyvážející výrobci oznámili svůj záměr spolupracovat a odpovědi od tří spolupracujících výrobců pokrývaly více než 99 % dovozu z Vietnamu. Proto argumenty žadatele týkající se výběru vzorku nejsou relevantní pro zjištění šetření. Navíc samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV ve Vietnamu, jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku spolupracujících výrobců. Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech údajných subvencí uvedených v podnětu, včetně těch, o nichž se zmiňuje žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto programy nebyly využity spolupracujícími vývozci. Komise poskytla podrobnosti o dodávkách PTA/MEG, neboť tohoto programu se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento program mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci.
Subvenční režimy, které byly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření
(237)
Bylo zjištěno, že níže uvedené režimy byly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření.
3.3.3. Preferenční úvěry
3.3.3.1. Poinvestiční podpora úrokových sazeb Vietnamskou rozvojovou bankou
(238)
Vietnamská rozvojová banka (dále jen „VDB“) je státem vlastněná banka zajišťující státní politiku, jež byla založena v roce 2006 na základě rozhodnutí č. 108/2006/QD-TTg k provádění státní politiky týkající se rozvojových investičních úvěrů a vývozních úvěrů. Během období šetření VDB spravovala program podpory úrokových sazeb pro některé půjčky od obchodních bank. V tomto rámci společnosti skupiny Thai Binh měly uzavřeny smlouvy s VDB o podpoře půjček od BIDV a Vietcom Bank.
(239)
Právním základem pro tento program je vyhláška č. 75/2011/ND-CP z 30. srpna 2011, která nahrazuje vyhlášku č. 151/2006/ND-CP, vyhlášku č. 106/2008/ND-CP a vyhlášku č. 106/2004 ND-CP. V případě, že smlouvy byly podepsány před datem použitelnosti vyhlášky č. 75/2011, použijí se předešlé vyhlášky.
(240)
Výhoda z tohoto programu se rovná rozdílu mezi úrokovými sazbami, které nabízí VDB, a úrokovými sazbami od obchodních bank použitými u půjček pro uvedené dvě společnosti. Tento program se vztahuje na dlouhodobé a střednědobé půjčky od obchodních bank použité na financování investičních projektů.
(241)
Výhoda z tohoto režimu se pohybovala mezi 0 % a 0,28 %.
3.3.3.2. Nízkoúrokové půjčky poskytované některými obchodními bankami ve státním vlastnictví
(242)
Šetření prokázalo, že významná část bankovního sektoru ve Vietnamu je ve vlastnictví státu; téměř 50 % půjček ve vietnamském hospodářství během období šetření poskytlo 5 velkých bank ve státním vlastnictví (5). Existují omezení zahraničního vlastnictví bank se sídlem ve Vietnamu (6). Obchodním bankám je uloženo podporovat úrokové sazby pro podniky (7). Státní banka Vietnamu stanoví maximální úrokové sazby, které mohou obchodní banky účtovat za půjčky pro některé subjekty (8). Z informací ve spisu vyplývá, že státem vlastněné obchodní banky nabízejí nižší úrokové sazby než ostatní banky.
(243)
Několik vietnamských zákonů týkajících se bankovního sektoru a úvěrů odkazuje na preferenční úvěry. Například nařízení 1627 z roku 2001 se zmiňuje o půjčkách poskytnutých zákazníkům, na něž se vztahují preferenční úvěrová politika (články 20 a 26), nebo zákon o úvěrových institucích se zmiňuje o zvýhodněných úvěrech (článek 27).
(244)
Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení se za výhodu, kterou získal příjemce, považuje rozdíl mezi částkou, kterou platí společnost za preferenční půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu.
(245)
Informace uvedené výše v 242. a 243. bodě odůvodnění naznačují významné narušení vietnamského finančního sektoru. Komise proto použila vnější referenční hodnotu pro výpočet výhody z preferenčních půjček. Jak je uvedeno v 231. bodě odůvodnění, není tím dotčena napadnutelnost subvence vyplývající ze zvýhodněné půjčky. Jelikož jde o zanedbatelné subvencování, Komise neučinila konečné závěry, zda dotčené banky jsou veřejnoprávními subjekty, nebo zda je posouzení úvěrového rizika provedené těmito bankami dostatečné.
(246)
Vnější referenční hodnota byla nutná pouze ve vztahu k půjčkám v měně VND, protože nebyly k dispozici důkazy, že půjčky poskytnuté v USD byly subvencovány. Půjčky ve VND získaly pouze spolupracující společnosti skupiny Thai Binh. Základ pro srovnání byl vypočten za použití úrokových sazeb úvěrů koše 48 zemí s nižšími středními příjmy (HDP) v posledním období, za které byly k dispozici (2012). Tyto země byly zvoleny, protože měly podobný HDP jako Vietnam. Uvedené sazby byly poté upraveny s ohledem na inflaci v období šetření, aby byly získány reálné úrokové sazby, a byl vypočten průměr za 48 zemí pro ty země, u nichž byly k dispozici údaje. Zdrojem pro úrokové sazby a míry inflace byla Světová banka. Průměrná reálná úroková sazba pro tyto země s nižšími středními příjmy byla v období šetření 8,23 %. Tato referenční hodnota byla srovnána s úrokovými sazbami upravenými s ohledem na inflaci u všech půjček ve VND pro šetřené společnosti.
(247)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0 % a 1,34 %.
(248)
Po poskytnutí informací zpochybnila vietnamská vláda závěry o narušení vietnamského finančního systému a namítala, že Komise měla posoudit, zda státem vlastněné obchodní banky jsou veřejnoprávními subjekty a zda je posouzení úvěrového rizika, které prováděly, dostatečné. Podle názoru vietnamské vlády by tato analýza ovlivnila závěr o existenci finančního příspěvku a rovněž použití vnější referenční hodnoty pro stanovení výhody získané prostřednictvím tohoto programu.
(249)
Jak je uvedeno v 242. až 243. bodě odůvodnění, informace a důkazy shromážděné během šetření prokazují významné narušení vietnamského bankovního systému. V důsledku tohoto narušení, v souladu s pravidly základního nařízení, se pro stanovení výše výhody (pokud existuje) musí použít vnější referenční hodnota. Protože výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, nepovažuje Komise za nezbytné zkoumat, zda banky jsou veřejnoprávními subjekty a/nebo zda je posouzení rizika dostatečné, jak je objasněno výše v 231. a 232. bodě odůvodnění.
3.3.4. Poskytování práv k užívání pozemků
(250)
Oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům byla přidělena práva k užívání pozemků ve zvláštních průmyslových zónách. Zatímco skupina Thai Binh získala práva k užívání pozemků přímo od státu, společnosti Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (dále jen „VNC“) je pozemek pronajat prostřednictvím společnosti, která je částečně ve vlastnictví státu.
(251)
Skupina Thai Binh má tři pozemky v průmyslové zóně. Během období šetření byla skupina plně osvobozena od placení nájemného za dva pozemky. Základem pro uvedené osvobození jsou vyhláška č. 121/2010/ND-CP a vyhláška č. 142/2005/ND-CP. Skupina neplatila nájemné ani za třetí pozemek, protože se účastní administrativního procesu souvisejícího se žádostí o osvobození. Nájemné, od jehož placení byla skupina osvobozena, je výrazně nižší než nájemné placené skupinou za jiné podobné pozemky v těsné blízkosti průmyslové zóny a zdá se, že je podstatně nižší než obvyklé ceny pozemků v regionu.
(252)
VNC nezískala plné osvobození ohledně práv k užívání pozemků, je ale jasné, že během období šetření získala výhodu. VNC si pronajímá tři pozemky od společnosti, která je částečně ve státním vlastnictví. Ačkoli vietnamská vláda tvrdila, že jde o transakce mezi soukromými stranami, informace, které jsou ve spisu, jsou v rozporu s tímto tvrzením. Investiční licence VNC uvádí pronájem pozemků jako preferenční výhodu. V licenci Lidový výbor Quang Ninh ukládá VNC povinnost pronajmout si pozemky od uvedené společnosti. Rovněž podle původní smlouvy mezi částečně státem vlastněnou společností, která pronajímá pozemky VNC, a místním pozemkovým úřadem je následný převod pozemků možný pouze za jistých podmínek stanovených místním pozemkovým úřadem. Z toho vyplývá, že stát se účastní pozemkové transakce mezi oběma stranami.
(253)
Pro účely posouzení výhody Komise porovnala nízké ceny pozemků, které souvisejí s transakcemi v průmyslových zónách, s referenční cenou za podobné pozemky. Šetřením byly zjištěny náznaky, že trh s pozemky ve Vietnamu je zřejmě regulován a je narušen státním zásahem, protože existuje osvobození od nájemného nebo preferenční ceny za práva k užívání pozemků týkající se pozemků ve vymezených průmyslových zónách a/nebo podporovaných odvětvích podnikání. V tomto konkrétním případě Komise zjistila transakci s právy k užívání pozemků, která je dostatečně spolehlivá, protože pozemek se nachází mimo jakoukoli podporovanou zónu a protože dotčená společnost působí v odvětví, které nesouvisí s PSV a není podporováno na základě vládní politiky. Ceny v této transakci se používají jako referenční hodnota pro posouzení výhody, aniž je dotčen jakýkoliv závěr o celkové situaci na trhu s pozemky ve Vietnamu.
(254)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,17 % a 0,37 %.
3.3.5. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
(255)
Oba spolupracující vyvážející výrobci měli výhodu z několika přímých daňových úlev založených na osvobozeních od daní uvedených v jejich investičních licencích. Právním základem pro uvedená osvobození jsou vyhláška č. 164/2003/ND-CP nahrazená vyhláškami č. 124/2008/ND-CP a č. 122/2011/ND-CP, oběžník č. 140/2012, vyhláška č. 164/2003/ND-CP pozměněná a doplněná vyhláškou č. 152/204/ND-CPDuty a osvobození od DPH při dovozu strojů.
(256)
Podle výše uvedených právních předpisů je osvobození od přímých daní a jejich snížení k dispozici mimo jiné pro společnosti nacházející se ve zvláštních průmyslových zónách/parcích nebo společnosti zaměstnávající velký počet zaměstnanců nebo společnosti působící v určitých hospodářských odvětvích.
(257)
Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou příjemci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou nebo případně částky daně, od níž byl osvobozen. Částky považované za subvenci vycházejí z nejnovějších ročních daňových přiznání. Subvence byla přepočtena na základě celkové společnosti a vyjádřena jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF.
(258)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,11 % a 0,36 %.
3.3.6. Osvobození od cla z dovážených surovin
(259)
Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla z dovozu surovin v průběhu období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena v oběžníku 194/2010TT.
(260)
Vietnamská vláda ve své odpovědi na dotazník uvedla, že provozuje systém pro navracení/pozastavení cla. Podle právních předpisů se osvobození vztahuje na dovezené suroviny, které byly spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. Cla mohou být vrácena v rozsahu určeném podílem, v jakém jsou dovezené suroviny použity ve vyvezeném konečném výrobku.
(261)
Bylo zjištěno, že během období šetření oba spolupracující vyvážející výrobci nezískali ekonomickou výhodu z uvedeného režimu. Třebaže byli osvobozeni od placení dovozního cla na suroviny, nadměrné vrácení během období šetření nebylo zjištěno. Domácí prodej dotčeného výrobku byl u obou společností relativně malý. Kromě toho získávaly významný podíl hlavních surovin na domácím trhu, neboť objemy, které dovezly pro výrobu vyváženého dotčeného výrobku, nebyly dostatečné.
(262)
S ohledem na výše uvedené se nepokládá za nutné vyvozovat závěr, zda je oznámený systém navracení cla v souladu s pravidly WTO a s články přílohy II a přílohy III základního nařízení.
(263)
V návaznosti na poskytnutí informací vietnamská vláda podpořila zjištění Komise týkající se tohoto programu. Rovněž ale zdůraznila, že i přes neexistenci závěrů v tomto bodě je vietnamský systém navracení cla plně v souladu s pravidly v příloze II a příloze III základního nařízení. Toto stanovisko vietnamské vlády Komise bere na vědomí. Avšak vzhledem k tomu, že výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, Komise opakuje své stanovisko, že pro účely tohoto šetření nepokládá za nutné zkoumat, zda je režim navracení cla v souladu s pravidly stanovenými v příloze II a příloze III základního nařízení, jak je vysvětleno výše v 231. až 232. bodě odůvodnění.
3.3.7. Osvobození od cla z dovážených strojů
(264)
Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla a DPH z dovážených strojů během období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena ve vyhlášce vlády č. 154/2005/N-CP, oběžníku 194/2010TT a oběžníku 117/2011.
(265)
Společnosti byly požádány, aby podaly zprávu o dovozu strojů během období 10 let. Ačkoli bylo zřejmé, že spolupracující vyvážející výrobci získaly výhody na základě tohoto režimu, tyto výhody nebyly podstatné. Bylo tomu tak, protože dovoz strojů u těchto společností nebyl významný ve srovnání s obratem prodeje PSV v EU. Rovněž jakékoli výhody byly oslabeny skutečností, že se stroje odepisují po řadu let (obvykle 10), a proto byla výhoda pro období šetření odpovídajícím způsobem snížena.
(266)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,08 % a 0,1 %.
3.3.8. Výše subvencí
(267)
Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u vietnamských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,6 % a 2,31 %. Celostátním subvenčním rozpětím je vážený průměr obou výšeuvedených odchylek, tj. 1,25 %. Subvence popsané výše byly přepočteny na základě celkové společnosti a vyjádřeny jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF.
(268)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla tento rozsah subvenčního rozpětí a proč Komise nezvolila horní hranici těchto rozpětí, která by byla vyšší než zanedbatelné rozpětí. Jak již Komise uvedla v předchozím bodě odůvodnění, rozsah celkových souhrnných subvencí pro vietnamské spolupracující vyvážející výrobce vyjádřený valoricky se pohybuje mezi minimem 0,6 % a maximem 2,31 %. Výpočet váženého průměru uvedených odchylek však vede k průměrnému subvenčnímu rozpětí za celou zemi rovnému 1,25 %, což je méně než minimální prahová hodnota. To je metodika trvale používaná pro výpočet průměrného subvenčního rozpětí za celou zemi v souladu s příslušnými pravidly základního nařízení.
3.3.9. Závěry týkající se Vietnamu
(269)
Celostátní subvenční sazba pro Vietnam je 1,25 %. Vzhledem k tomu, že toto rozpětí je zanedbatelné, byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Vietnamu zastaveno.
4. ÚJMA
4.1. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE A VÝROBY V UNII
(270)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo 18 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(271)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 401 000 tun. Komise stanovila tento číselný údaj na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje o výrobě spolupracujících výrobců v Unii zařazených do vzorku, jakož i číselné údaje poskytnuté žadatelem. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují 54 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
4.2. SPOTŘEBA V UNII
(272)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie s využitím údajů poskytnutých žadatelem a dovozu ze třetích zemí na základě údajů Eurostatu.
(273)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
838 397
869 025
837 066
890 992
Index
100
104
100
106
Zdroj: Podnět, Eurostat.
(274)
Spotřeba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2011 kvůli prudkému nárůstu cen bavlny v důsledku problémů kolem její sklizně v roce 2010. Poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu se v důsledku toho zvýšila, ale v následujícím roce opět klesla. V období šetření je zaznamenáno zvýšení spotřeby v Unii o 6 %.
4.3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
4.3.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(275)
Komise zkoumala, zda má být dovoz PSV pocházejících z dotčených zemí posouzen souhrnně ve shodě s čl. 8 odst. 3 základního nařízení.
(276)
Subvenční rozpětí stanovené u dovozu z Čínské lidové republiky a Vietnamu bylo pod minimálním prahem stanoveným v čl. 8 odst. 3 písm. a) základního nařízení.
(277)
Proto nejsou splněny podmínky pro kumulaci, a analýza příčinných souvislostí je tak omezena na účinek dovozu z Indie.
4.3.2. Objem a podíl dovozu z Indie na trhu
(278)
Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Indie jako součást celkové spotřeby Unie (určené veškerými prodeji v Unii uskutečněnými výrobci v Unii s připočtením veškerého dovozu PSV do Unie).
(279)
Dovoz z Indie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
51 258
59 161
63 191
60 852
Index
100
115
123
119
Podíl na trhu
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Index
100
111
123
112
Zdroj: Eurostat.
(280)
Celkově byl dovoz z Indie i nadále poměrně stabilní a během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7,5 %.
4.3.3. Ceny výrobků dovážených z Indie a cenové podbízení
(281)
Komise zjistila ceny dovážených výrobků na základě statistik Eurostatu a ověřila údaje od spolupracujících vývozců. Cenové podbízení u dovážených výrobků bylo stanoveno na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícími vývozci a spolupracujícími výrobci v Unii.
(282)
Průměrná cena výrobků dovážených z Indie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/tuna)
2010
2011
2012
Období šetření
Indie
1 025
1 368
1 239
1 212
Index
100
134
121
118
Zdroj: Eurostat a ověřené údaje od spolupracujících vývozců.
(283)
Prudké zvýšení ceny PSV bylo zaznamenáno v roce 2011, který je rokem výše uvedené bavlnářské krize. Ceny v následujících letech klesly, ale zůstaly vyšší než ceny zaznamenané v roce 2010. V období šetření byla cena o 18 % vyšší než cena PSV v roce 2010.
(284)
Komise určila cenové podbízení během období šetření na základě srovnání vážených průměrných dovozních cen franko přístav určení jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indických výrobců zařazených do vzorku účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými úpravami s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovozu a vážené průměrné prodejní ceny stejných typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu.
(285)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí od 4,1 % do 43,7 %.
4.4. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
4.4.1. Obecné poznámky
(286)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(287)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(288)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, dalších informací poskytnutých žadatelem během řízení a Eurostatem. Tyto údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě řádně ověřených údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(289)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita.
(290)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(291)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
362 195
355 240
361 159
401 119
Index
100
98
100
111
Výrobní kapacita (v tunách)
492 059
451 310
468 115
466 744
Index
100
92
95
95
Využití kapacity
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Index
100
107
105
117
Zdroj: Žadatel (CIRFS).
(292)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 11 %. K tomuto nárůstu došlo pouze během období šetření (které odpovídá posledním 12 měsícům posuzovaného období). Během části posuzovaného období předcházejícího období šetření (tedy v letech 2011 a 2012) objem výroby výrobního odvětví Unie poklesl nebo stagnoval.
(293)
Výrobní kapacita naopak vykazovala sestupný trend, přičemž v období šetření byl zaznamenán pokles o 5 %. V souvislosti se vzestupným trendem objemu výroby, jak je popsáno ve 292. bodě odůvodnění, se využití kapacity zvýšilo o 17 %. Je třeba zdůraznit, že využití kapacity v roce 2010, které se používá jako základ pro analýzu trendů, bylo pro kapitálově náročné odvětví, jakým je odvětví PSV, nízké a během období šetření byla míra využití kapacity 85,9 %.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(294)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
379 840
366 341
344 134
358 130
Index
100
96
91
94
Podíl na trhu
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Index
100
93
91
89
Zdroj: Eurostat, žadatel (CIRFS).
(295)
Objem prodeje na trhu Unie se v letech 2011 a 2012 snížil, avšak během období šetření se mírně zvýšil. Nicméně celkový pokles o 6 % byl přesto zaznamenán vůči objemům prodaným v roce 2010.
(296)
Podíl na trhu výrobního odvětví Unie se během období šetření významně snižoval. Největší pokles podílu na trhu nastal v roce 2011, ale klesající trend pokračoval i v roce 2012 a v období šetření, což vedlo k celkové ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období o 11 %.
4.4.2.3. Růst
(297)
I přes mírný růst spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 6 %) a nárůst objemu výroby výrobců v Unii (+ 11 %) poklesl prodej výrobců v Unii o 6 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(298)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 914
1 935
2 000
2 036
Index
100
101
105
106
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
189,3
183,6
180,6
197,0
Index
100
97
95
104
Zdroj: Žadatel (CIRFS)
(299)
Počet zaměstnanců během posuzovaného období trvale rostl, což vedlo k 6 % zvýšení ve spojitosti se zvýšením výroby uvedeným v 292. bodě odůvodnění.
(300)
Produktivita v letech 2011 a 2012 klesla, protože počet zaměstnanců vzrostl, zatímco objem výroby během těchto let stagnoval. Celkově došlo v posuzovaném období ke zvýšení o 4 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(301)
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu)
1 283
1 608
1 509
1 489
Index
100
125
118
116
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
1 453
1 666
1 629
1 542
Index
100
115
112
106
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(302)
Největší nárůst prodejní ceny v Unii byl zaznamenán v roce 2011, kdy se PSV prodávaly za cenu, která byla o 25 % vyšší než průměrná prodejní cena v roce 2010. Byl to výsledek bavlnářské krize v roce 2011, kdy vzrostla poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu, které bylo nedostatek kvůli neuspokojivé sklizni v roce 2010. Celkově se prodejní ceny v Unii během posuzovaného období zvýšily o 16 %.
(303)
Jednotkové výrobní náklady během posuzovaného období rovněž vzrostly, nejvíce o 15 % v roce 2011, protože v tomto roce se zvýšily ceny benzínu, který je významnou nákladovou položkou. Celkový nárůst jednotkových výrobních nákladů představoval během posuzovaného období 6 %.
4.4.3.2. Náklady práce
(304)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Index
100
98
100
103
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(305)
Průměrné náklady práce na zaměstnance nejprve v roce 2011 poklesly a pak se v následujících letech mírně zvýšily. Za posuzované období byl zaznamenán nárůst o 3 %.
4.4.3.3. Zásoby
(306)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 10
Zásoby
2010
2011
2012
Období šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
15 731
16 400
15 039
19 108
Index
100
104
96
121
Index konečného stavu zásob vyjádřených jako procento výroby
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Index
100
107
97
120
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(307)
Konečné stavy zásob vzrostly s výjimkou roku 2012, což vedlo k celkovému nárůstu o 21 % v období šetření. To odpovídá nárůstu objemu výroby (celkový nárůst o 11 %) při poklesu objemu prodeje během posuzovaného období (celkový pokles o 6 %). Tyto trendy se rovněž projevily v konečném stavu zásob vyjádřených jako procento výroby.
4.4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(308)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Index
- 100
18
- 14
5
Peněžní tok (v EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Index
- 100
100
108
89
Investice (v EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Index
100
146
86
79
Návratnost investic
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Index
- 100
22
- 18
6
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(309)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti v průběhu posuzovaného období kolísalo. Celkově se ziskovost zlepšila: ze ztrátovosti v roce 2010 dospěla v období šetření k prahu rentability.
(310)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se v průběhu posuzovaného období vyvíjel příznivě.
(311)
Investice dosáhly vrcholu v roce 2011, kdy vzrostly o 46 % ve srovnání s investicemi v roce 2010, ale v následujících letech vykazovaly klesající trend. Během posuzovaného období se investice snížily o 21 %.
(312)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V průběhu posuzovaného období se vyvíjela příznivě.
(313)
Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku výrobců v Unii neuvedl, že během posuzovaného období měl potíže se získáváním kapitálu.
4.4.4. Závěr týkající se újmy
(314)
Dovoz z Indie byl i nadále stabilní (během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7 %). Cenové podbízení bylo významné (až 43,7 %).
(315)
Většina ukazatelů újmy se zlepšila. Ziskovost výrobců v Unii vzrostla o téměř 6 procentních bodů, ale průměrné ziskové rozpětí bylo v období šetření stále neuspokojivé - na prahu rentability ve výši 0,3 %. Míra využití kapacity vzrostla ze 74 % na 86 %. To však bylo důsledkem zvýšení objemu výroby v Unii, jakož i snížení kapacity Unie. Průměrné prodejní ceny v Unii dosáhly vrcholu v roce 2011 v důsledku prudkého nárůstu cen bavlny a ropy. Celkově se průměrná prodejní cena v Unii během posuzovaného období zvýšila o 16 %. Rovněž návratnost investic a peněžní tok se vyvíjely příznivě. Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila. Známky hospodářského oživení byly tedy zaznamenány v situaci způsobené újmy.
(316)
Tyto ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely nepříznivě: podíl výrobců v Unii na trhu Unie klesl ze 45,3 % na 40,2 %, protože objemy prodeje v Unii klesly o 6 %. Úroveň investic celkově klesla s výjimkou roku 2011. Kapacita, jak je uvedeno v 293. bodě odůvodnění, během posuzovaného období klesla o 5 %.
(317)
Celkově lze situaci výrobního odvětví Unie označit za situaci působící újmu, ačkoli se v posledních letech jasně zlepšila. Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
(318)
Ve svém stanovisku k poskytnutým informacím žadatel uvedl, že stabilitu indického podílu na trhu Unie považuje za výsledek značného subvencování. Komise skutečně zjistila napadnutelné subvence (viz 229. bod odůvodnění), nebylo ale možné prokázat příčinnou souvislost s újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie (viz 319. až 323. bod odůvodnění).
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(319)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z Indie, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Tyto faktory jsou dovozy z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a spotřeba Unie.
5.1. ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(320)
Vzhledem ke zjištění subvencí nižších, než je minimální práh, pokud jde o Čínu a Vietnam (viz 76. a 231. bod odůvodnění), nejsou splněny podmínky pro kumulaci. Analýza příčinných souvislostí se proto omezuje na účinek dovozu z Indie.
(321)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poklesl z 45,3 % na 40,2 %, zatímco podíl indického dovozu na trhu zůstal poměrně stabilní mezi 6 % a 7 %. Spotřeba během posuzovaného období vzrostla o 6 %. Výrobní odvětví Unie nebylo schopno využít tohoto růstu, pokud jde o podíl na trhu, ale to není pravděpodobně možné přičítat indickému podílu na trhu, který zůstal stálý.
(322)
Průměrné ceny PSV z Indie podle Eurostatu byly nižší než průměrné ceny PSV z většiny jiných států, ale je důležité uvést, že existují velké rozdíly v jakosti a typech výrobku. Každopádně přesná srovnání podle jednotlivých typů prokázala značné cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Indie.
(323)
I přes značné cenové podbízení nelze učinit závěr, že dovoz z Indie způsobil újmu. Snížení podílu výrobního odvětví Unie (pokles o 5,1 procentního bodu) skutečně nelze přičítat vývoji objemu dovozu z Indie, protože jeho podíl na trhu zůstal poměrně stabilní (nárůst o pouhých 0,7 procentního bodu během posuzovaného období). Navíc se průměrné ceny dovozu z Indie během posuzovaného období zvýšily o 18 %. Nezdá se, že ceny dovozu z Indie vedly ke snížení cen, jelikož finanční situace výrobního odvětví Unie, třebaže v období šetření byla stále situací působící újmu, se během posuzovaného období výrazně zlepšila.
5.2. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
5.2.1. Dovoz z třetích zemí
(324)
Objem dovozu z třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Korejská republika
Objem (v tunách)
129 918
165 365
163 540
181 540
Index
100
127
126
140
Podíl na trhu
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Index
100
123
126
131
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 116
1 367
1 361
1 300
Index
100
123
122
116
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
121 656
108 645
100 072
92 423
Index
100
89
82
76
Podíl na trhu
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Index
100
86
82
71
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 131
1 416
1 383
1 369
Index
100
125
122
121
Čína
Objem (v tunách)
5 198
8 980
23 209
44 651
Index
100
173
446
859
Podíl na trhu
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Index
100
167
447
808
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 065
1 279
1 265
1 209
Index
100
120
119
113
Turecko
Objem (v tunách)
32 921
29 969
34 303
36 908
Index
100
91
104
112
Podíl na trhu
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Index
100
88
104
105
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 133
1 466
1 383
1 382
Index
100
129
122
122
Vietnam
Objem (v tunách)
24 884
25 487
26 410
29 717
Index
100
102
106
119
Podíl na trhu
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Index
100
99
106
112
Průměrná cena (v EUR za tunu)
978
1 182
1 175
1 096
Index
100
121
120
112
Indonésie
Objem (v tunách)
25 902
30 285
24 032
24 699
Index
100
117
93
95
Podíl na trhu
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Index
100
113
93
90
Průměrná cena
1 055
1 329
1 267
1 167
Index
100
126
120
111
Thajsko
Objem (v tunách)
17 548
23 510
17 103
18 952
Index
100
134
97
108
Podíl na trhu
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Index
100
129
98
102
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 140
1 449
1 310
1 298
Index
100
127
115
114
Jiný dovoz
Objem (v tunách)
49 272
51 282
41 074
43 120
Index
100
104
83
88
Podíl na trhu
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Index
100
100
83
82
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 323
1 681
1 603
1 532
Index
100
127
121
116
Zdroj: Eurostat.
(325)
Největší část dovozu (181 540 tun, představujících podíl na trhu 20,4 % během období šetření) pochází z Korejské republiky, jejíž podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,9 procentního bodu. Druhým největším vývozcem do Unie je Tchaj-wan. Ačkoli se dovoz z Tchaj-wanu během posuzovaného období snížil (o 4,1 procentních bodů), Tchaj-wan přesto během období šetření měl podíl na trhu 10,4 %. Čtvrtým největším vývozcem na seznamu vývozců (po Indii, která je třetím největším) je Čína, jejíž podíl na trhu se zvýšil o 4,4 procentních bodů na 5 %. Dovoz z jiných třetích zemí je nižší než dovoz z Indie, ale značné množství PSV se dováží z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska (všechny čtyři země mají poměrně stabilní podíl na trhu). Dovoz z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska představuje společně podíl na trhu kolem 12 % (12,4 % v období šetření).
(326)
Za zmínku stojí zvyšující se dovoz zejména z Korejské republiky. Korejský dovoz představoval v průběhu období šetření trojnásobek objemu indického dovozu. Během posuzovaného období vzrostl o 40 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o 4.9 procentních bodů na 20,4 %. Rovněž dovoz z Číny výrazně vzrostl, a to o více než 700 %, pokud jde o objem, a o 4,4 procentního bodu, pokud jde o podíl na trhu. Dovoz z Číny rovněž představoval výrazné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(327)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že pokud byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie výsledkem dovozu, bylo tomu tak spíše kvůli dovozu z jiných zdrojů než Indie.
(328)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise dále neprošetřovala vývozní ceny Číny a Vietnamu. Je třeba připomenout, že v případě Číny a Vietnamu byly zjištěny zanedbatelné úrovně subvencování. Komise proto posoudila vývozní ceny u těchto dvou zemí ve své analýze příčinných souvislostí jiných činitelů a opravdu neprovedla souhrnné posouzení dovozu ze všech tří zemí, jichž se toto řízení týká, jelikož bylo stanoveno, že subvence zjištěné v Číně a Vietnamu jsou zanedbatelné, jak je vysvětleno v 275. až 277. bodě odůvodnění.
(329)
Žadatel předložil připomínky týkající se průměrné ceny dovozu z Koreje, jakož i (nepatrného) zvýšení jeho objemu mezi roky 2011 a 2012. Vzhledem k celkovému zvýšení jak objemu, tak podílu korejského dovozu na trhu během posuzovaného období a k tomu, že jeho průměrné ceny jsou nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie, Komise zastává názor, že korejský dovoz představuje důležitý jiný činitel v analýze příčinných souvislostí.
(330)
Žadatel se rovněž zmínil o průměrných vývozních cenách tří zemí, jichž se toto řízení týká, a Koreje a Tchaj-wanu za období od ledna do července 2014. To však není posuzované období, které sahá od roku 2010 do konce období šetření. Toto tvrzení se proto odmítá.
5.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(331)
Objem a průměrná hodnota vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 13
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v tunách)
31 158
32 204
41 279
36 149
Index
100
103
132
116
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 760
1 945
1 924
1 962
Index
100
111
109
112
Zdroj:
Objem: žadatel (CIRFS)
Hodnota: ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(332)
Výrobní odvětví Unie prodává mimo EU zejména speciální výrobky, což vysvětluje vyšší průměrné prodejní ceny zaznamenané na těchto trzích.
(333)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostl během posuzovaného období téměř o 30 % a svého vrcholu dosáhl v roce 2012. Průměrné prodejní ceny v roce 2011 vzrostly a pak zůstaly na stabilní úrovni až do období šetření.
(334)
I přes dobrou vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku byly absolutní objemy vývozu relativně malé ve srovnání s objemy prodeje prodávanými v Unii. Jejich dopad tedy nepostačoval k tomu, aby kompenzoval újmu způsobenou na domácím trhu Unie.
5.2.3. Spotřeba
(335)
Trh Unie s PSV činil 838 397 tun v roce 2010 a v období šetření dosáhl 890 992 tun. Z toho vyplývá růst trhu o 6 % během posuzovaného období. Jinými slovy, nenastal pokles poptávky, který by bylo možné přičítat újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4. Hospodářská krize
(336)
Sdružení uživatelů, obchodní komora jedné z dotčených zemí a jeden státní orgán uvedly, že újmu způsobila hospodářská krize. Tento argument neobstojí, jelikož trh Unie s PSV vzrostl o 6 % a průměrná prodejní cena v Unii se zvýšila o 16 %.
(337)
Obchodní komora rovněž uvedla, že v důsledku hospodářské krize poklesla poptávka po speciálních PSV, zatímco poptávka po komoditních PSV vzrostla. Je třeba připomenout, že speciální PSV a komoditní PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Tento argument se tudíž odmítá.
5.2.5. Vysoké využití kapacity
(338)
Jeden státní orgán předložil připomínku, že újma ve smyslu ztráty podílu na trhu nemohla být způsobena dovozem subvencovaných výrobků vzhledem k vysoké míře využití kapacity výrobního odvětví Unie. Využití kapacity výrobního odvětví Unie během posuzovaného období skutečně vzrostlo, ale nikdy se nepřiblížilo k hranici dostupné kapacity. Míra využití kapacity na jejím vrcholu, kterým bylo období šetření, byla 85,9 %. To ponechává široký prostor pro další zvýšení výroby. Jelikož však objem prodeje v Unii výrobců v Unii nesledoval vzestupný trend spotřeby, ztráta podílu na trhu je stále považována za jeden z ukazatelů újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.3. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(339)
Na základě výše uvedeného má Komise za to, že není možné určit příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z Indie. Tento závěr je založen především na relativně nízkém a jen mírně rostoucím podílu dovozu z Indie na trhu (z 6,1 % na 6,8 %) ve srovnání s mnohem vyšším, ale neustále výrazně klesajícím podílem výrobního odvětví Unie na trhu (ze 45,3 % na 40,2 %). Zadruhé, dovozy z některých jiných zemí (Korea, Tchaj-wan, Čína) vykazovaly větší objem a/nebo se výrazněji zvyšovaly, a proto, pokud dovoz přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je nutno to přičítat dovozu z těchto zemí, a nikoli dovozu z Indie (viz 325. až 327. bod odůvodnění).
(340)
Příčinnou souvislost ve smyslu čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení mezi subvencovaným dovozem z Indie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, tudíž nebylo možno stanovit.
6. ZÁVĚR
(341)
Řízení by proto mělo být zastaveno, jelikož subvence v případě Čínské lidové republiky a Vietnamu byly shledány zanedbatelné a vzhledem k neexistenci příčinné souvislosti mezi újmou a subvencí, pokud jde o dovoz výrobků pocházejících z Indie.
(342)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nezaujal stanovisko.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu syntetických střižových vláken z polyesterů, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, v současnosti kódu KN 5503 20 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 16. prosince 2014.
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE
zo 16. decembra 2014,
ktorým sa ukončuje antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname
(2014/918/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 14 ods. 2,
keďže:
1. POSTUP
1.1. ZAČATIE KONANIA
(1)
Dňa 19. decembra 2013 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala antisubvenčné prešetrovanie, pokiaľ ide o dovoz polyesterových strižných vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname (ďalej len „príslušné krajiny“) na základe článku 10 nariadenia Rady č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“). Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).
(2)
Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 4. novembra 2013 podalo Európske združenie pre umelé vlákna (European Man-made Fibres Association, CIRFS) (ďalej len „sťažovateľ“) v mene siedmich výrobcov. Sťažovateľ predstavoval viac než 70 % celkovej výroby polyesterových strižných vlákien (ďalej len „PSV“) v Únii. Podnet obsahoval evidentné dôkazy o subvencovaní a značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(3)
Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia oznámila Komisia čínskej, indickej a vietnamskej vláde, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz PSV s pôvodom v ich krajinách údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Príslušné vlády boli vyzvané na individuálne konzultácie s cieľom objasniť situáciu, pokiaľ ide o obsah podnetu, a dohodnúť sa na vzájomne prijateľnom riešení.
Čínska ľudová republika (Čína)
(4)
Čínska vláda neprijala ponuku na konzultácie, pričom sa odvolávala na nedorozumenie týkajúce sa dátumu podania podnetu. Čínska vláda však predložila pripomienky k tvrdeniam v podnete. Pripomienky sa týkali nedostatočnej napadnuteľnosti schém.
India
(5)
Vláda Indie prijala ponuku na konzultácie a konzultácie sa uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k nijakému obojstranne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky indickej vlády týkajúce sa schém uvedených v podnete.
Vietnam
(6)
Vláda Vietnamu prijala ponuku na konzultácie a konzultácie sa uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k nijakému obojstranne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky vietnamskej vlády týkajúce sa schém uvedených v podnete.
1.2. ZAINTERESOVANÉ STRANY
(7)
Komisia v oznámení o začatí konania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho výslovne informovala sťažovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a čínsku vládu, indickú vládu a vietnamskú vládu, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť.
(8)
Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach.
a) Výber vzorky
(9)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov boli všetci známi vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s PSV za obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013. Tieto informácie boli vyžiadané podľa článku 27 základného nariadenia, aby Komisia mohla rozhodnúť o tom, či je vzorka potrebná, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber. Konzultácie sa takisto uskutočnili s orgánmi Číny, Indie a Vietnamu.
Výber vzorky výrobcov z Únie
(10)
Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežný výber vzorky výrobcov z Únie už zrealizovala. Komisia vybrala vzorku na základe predaja a objemu výroby PSV počas obdobia prešetrovania a s prihliadnutím na geografické rozloženie. Táto vzorka pozostávala zo štyroch výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 54 % celkovej výroby PSV v Únii.
(11)
Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Neboli doručené nijaké pripomienky. Vzorka sa považuje za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.
Výber vzorky dovozcov
(12)
S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(13)
Ôsmi neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so svojím zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia najprv vybrala vzorku troch neprepojených dovozcov na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie. V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými známymi dovozcami.
(14)
Jeden z dovozcov zaradených do vzorky odstúpil zo vzorky a informoval Komisiu, že nepredloží vyplnený dotazník. Komisia následne zrušila výber vzorky, pretože do vzorky zostalo nezaradených len niekoľko dovozcov, ktorým bola adresovaná požiadavka, aby vyplnili dotazník. Dve spoločnosti, ktoré príslušný výrobok dovážajú aj používajú, naznačili, že nechcú spolupracovať ako dovozcovia, ale ako používatelia. Štyria zo zvyšných piatich neprepojených dovozcov zaslali vyplnené dotazníky.
Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Číne
(15)
S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v Číne, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Číny pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.
(16)
Požadované informácie najprv poskytlo 23 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov a súhlasilo so zaradením do vzorky. Na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov a v súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia navrhla pôvodne vzorku piatich spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov s najväčším objemom vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Ďalší dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov predložili požadované informácie v neskoršej fáze. Veľkosť týchto dvoch čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov však nebola taká, aby si vyžiadala zmenu vzorky, i keby predložili požadované informácie v lehote.
(17)
Dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov požiadali, aby sa vzorka vyberala na základe surovín používaných na výrobu PSV. Tvrdili, že do vzorky by mal byť zaradený rovnaký počet výrobcov PSV používajúcich rafinovanú kyselinu tereftalátovú/monoetylénglykol (ďalej len „PTA/MEG“, purified terephthalic acid/mono ethylene glycol) a výrobcov PSV používajúcich PET vločky. Ďalej tvrdili, že výrobné procesy sú odlišné v závislosti od použitej suroviny a že si výrobcovia používajúci rôzne suroviny na tom istom trhu nekonkurujú. Okrem toho tvrdili, že výrobcovia PSV, ktorí nepoužívajú PTA/MEG ako suroviny, by nemohli mať výhody z poskytovania PTA/MEG za nižšiu než primeranú odplatu uvedenú v podnete.
(18)
Komisia vzorku vybrala na základe najväčšieho objemu vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia. Vo vzorke sa takisto zohľadnilo, že niektoré schémy nemuseli byť využité všetkými vyvážajúcimi výrobcami v Číne. Okrem toho je potrebné uviesť, že vzorka obsahovala spoločnosti používajúce oba výrobné procesy.
(19)
Ak by bola vzorka vyberaná len podľa typov výrobných procesov, existovalo by riziko ovplyvňovania výsledku prešetrovania stanovením predpokladu, že napadnuteľné subvencie sa vyskytnú iba v prípade výrobcov PSV, ktorí ako suroviny používajú PTA/MEG, a nie v prípade výrobcov PSV, ktorí ako suroviny používajú PET vločky. Okrem toho sa usúdilo, že takéto výberové kritériá by boli svojvoľné a vzorka rovnakého počtu spoločností vybratá na základe týchto kritérií by nebola reprezentatívna, pokiaľ ide o objem vývozu do Únie v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia, a preto bola žiadosť zamietnutá.
(20)
Jeden z čínskych vyvážajúcich výrobcov (skupina vyvážajúcich výrobcov) tvrdil, že vzorka by mala byť založená skôr na vývoznej hodnote než na objeme vývozu a žiadal o zaradenie do vzorky. Výber vzorky na základe vývozných hodnôt by neviedol k reprezentatívnym a objektívnym výsledkom, pretože ceny môžu byť skreslené subvencovaním. Komisia vybrala päť najväčších vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov z hľadiska objemu, čo predstavuje 53 % celkového objemu vývozu do Únie zo strany spolupracujúcich čínskych vývozcov. To sa považuje za najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý možno primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia. Z tohto dôvodu bolo tvrdenie zamietnuté.
(21)
Tá istá strana tvrdila, že jej suroviny tvoril výlučne recyklovaný textilný odpad a nemá nijakú výhodu zo subvencií, ktoré sa viažu na používanie PTA/MEG. Táto strana tvrdila, že jej nie je možné prisúdiť subvenčné rozpätie, ktoré bolo vypočítané na základe informácií týkajúcich sa spoločností, ktoré ako surovinu používajú PTA/MEG. Ako je vysvetlené v odôvodnení 18, vo vzorke sa zohľadňuje, že niektoré schémy nemusia byť využité všetkými vyvážajúcimi výrobcami v Číne. Táto požiadavka bola preto zamietnutá.
(22)
Predbežná vzorka piatich vyvážajúcich výrobcov uvedená v odôvodnení 16 sa preto potvrdzuje ako konečná vzorka.
(23)
Po zverejnení informácií sťažovateľ vyjadril pochybnosti o metodike výberu vzorky, ktorú uplatnila Komisia. Sťažovateľ vyjadril pochybnosti o reprezentatívnosti 23 spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov uvedených v odôvodnení 16 vo vzťahu k celkovému množstvu PSV vyvážaného z Číny do Únie. Okrem toho sa domnieval, že vzorka piatich spoločností nebola dostatočná vzhľadom na údajný počet 150 výrobcov PSV v Číne. Navyše tvrdil, že pri výbere vzorky sa nezohľadnilo geografické rozloženie čínskych výrobcov a podiel čínskych výrobcov používajúcich rôzne výrobné procesy. Sťažovateľ takisto tvrdil, že Komisia neuviedla skutočný objem PSV vyrobených čínskymi spoločnosťami zaradenými do vzorky a skutočnosť, či je objem výroby reprezentatívny vo vzťahu k celkovému objemu PSV vyrábanému v Číne.
(24)
Dovoz 23 spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov predstavoval 83 % celkového objemu čínskeho dovozu a spolupráca sa teda považovala za vysokú. Ako je uvedené v odôvodnení 16, Komisia v súlade s článkom 27 základného nariadenia vybrala vzorku piatich vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, s najväčším objemom vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Na tomto základe bola vzorka považovaná za reprezentatívnu. Vybrané spoločnosti dostali požiadavku, aby vyplnili celý dotazník. V každom prípade vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli ochotní spolupracovať pri prešetrovaní, nemôžu byť zaradení do vzorky, pretože Komisia sa snaží získať zistenia založené na informáciách zozbieraných od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov prostredníctvom odpovedí na dotazník, ktoré sa preverujú na mieste.
(25)
Pokiaľ ide o výber vzorky vyvážajúcich výrobcov zohľadňujúci geografické rozloženie výrobcov v Číne, sťažovateľ svoje tvrdenie nepodložil. Sťažovateľ najmä nevysvetlil, prečo by vzorka, ktorá sa zakladá na kritériu geografického rozloženia, mala byť v súlade s článkom 27 základného nariadenia, ktorý poskytuje možnosť vytvoriť vzorku na základe najväčšieho objemu vývozu.
(26)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že vzorka nezohľadňovala pomer čínskych výrobcov používajúcich rôzne výrobné procesy, je potrebné zdôrazniť, že vzorka obsahovala spoločnosti používajúce oba výrobné procesy, ako je vysvetlené v odôvodnení 18. Okrem toho najväčší čínski vývozcovia používajú na výrobu PSV určených na trh Únie PTA/MEG.
(27)
Navyše, zatiaľ čo sťažovateľ sa odvoláva skôr na výrobu, ako na vývoz do Únie, je potrebné uviesť, že Komisia nemusí uviesť údaje o objeme PSV vyrobených čínskymi vyvážajúcimi výrobcami/skupinami vyvážajúcich výrobcov zaradenými do vzorky, keďže účelom tohto konania je posúdenie subvencovania vo vzťahu k objemu PSV vyrobených v Číne a vyvezených do Únie.
(28)
Všetky tvrdenia sťažovateľa vo vzťahu k metodike výberu vzorky boli zamietnuté.
Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Indii
(29)
S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Indie pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.
(30)
Ôsmi vyvážajúci výrobcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku 4 spoločností na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia sa výber vzorky konzultoval so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi Indie. Neboli vznesené nijaké pripomienky.
(31)
Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na existenciu 17 výrobcov PSV v Indii a vyjadril pochybnosti, či bola vzorka štyroch vyvážajúcich výrobcov reprezentatívna. Komisia potvrdzuje, že vzorka štyroch indických vyvážajúcich výrobcov bola považovaná za reprezentatívnu, pretože zastrešovala približne 90 % celkového indického vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania.
Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov vo Vietname
(32)
Komisia požiadala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov vo Vietname, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Vietnamu pri Európskej únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.
(33)
Päť vyvážajúcich výrobcov vo Vietname poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky, ale jedna z týchto spoločností nemala počas obdobia prešetrovania nijaký predaj na vývoz do Únie. Komisia preto rozhodla, že túto spoločnosť do prešetrovania nezahrnie. Vzhľadom na nízky počet vyvážajúcich výrobcov Komisia rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.
(34)
Po zverejnení informácií sťažovateľ uviedol, že v prípade Vietnamu boli doručené vyplnené dotazníky od troch zo štyroch vyvážajúcich výrobcov a že Komisia by sa mala usilovať dosiahnuť rovnaké pokrytie aj pre čínsky a indický vývoz. Komisia zdôrazňuje, že situácia výrobného odvetvia vo Vietname bola dosť odlišná vzhľadom na veľmi obmedzený počet spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (t. j. troch) v porovnaní s významným počtom vyvážajúcich výrobcov v Číne a Indii. Výber vzorky bol preto potrebný len v prípade posledných dvoch menovaných krajín. Komisia takisto objasňuje, že traja spolupracujúci a prešetrovaní vietnamskí vyvážajúci výrobcovia predstavujú viac ako 99 % celkového objemu dovozu príslušného výrobku z Vietnamu do Únie.
b) Individuálne preskúmanie
(35)
Traja vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov v Číne požiadali o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Vzhľadom na počet žiadostí o individuálnu kontrolu a početnosť vzorky vyvážajúcich výrobcov z Číny by bolo preskúmanie týchto žiadostí neprimerane zaťažujúce. Tieto žiadosti boli preto zamietnuté.
(36)
Jeden vyvážajúci výrobca z Indie požiadal o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. Preskúmanie tejto žiadosti bolo akceptované. Predovšetkým sa rozhodlo, že v tomto konkrétnom prípade by individuálna kontrola nepredstavovala neúmerné zaťaženie a neprekážala by včasnému ukončeniu prešetrovania.
c) Odpovede na dotazník
(37)
Komisia zaslala dotazníky zástupcom Číny (vrátane osobitných dotazníkov pre banky a výrobcov PTA a MEG), zástupcom Indie (vrátane osobitných dotazníkov pre banky) a zástupcom Vietnamu (vrátane osobitných dotazníkov pre banky a výrobcov PTA a MEG). Komisia ďalej zaslala dotazníky piatim vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky v Číne, piatim vyvážajúcim výrobcom (štyrom zaradeným do vzorky a jednému nezaradenému) v Indii, štyrom vyvážajúcim výrobcom vo Vietname, štyrom výrobcom z Únie, piatim neprepojeným dovozcom a 105 používateľom.
(38)
Pokiaľ ide o Čínu, vyplnené dotazníky zaslali čínska vláda (ministerstvo obchodu) a päť vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky v Číne. Pokiaľ ide o Indiu, vyplnené dotazníky doručili indická vláda (ministerstvo obchodu a priemyslu), štyria vyvážajúci výrobcovia v Indii zaradení do vzorky a indický vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o individuálne preskúmanie. Pokiaľ ide o Vietnam, odpovede na dotazník doručila vietnamská vláda (orgán na ochranu hospodárskej súťaže Vietnamu, ministerstvo priemyslu a obchodu a rôzne banky). Jeden vyvážajúci výrobca, ktorý predstavoval veľmi nízky objem vývozu do Únie, odstúpil od spolupráce a dotazník nevyplnil. Vyplnené dotazníky doručili zostávajúci traja vyvážajúci výrobcovia (dvaja z nich patria do rovnakej skupiny) vo Vietname. Vyplnený dotazník okrem toho predložili štyria výrobcovia z Únie, štyria neprepojení dovozcovia a dvanásť používateľov.
(39)
Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na možný nedostatok proporcionality, pokiaľ ide o počet dotazníkov zaslaných výrobcom z Únie zaradeným do vzorky na jednej strane a dovozcom a používateľov na strane druhej. V prvom rade počet dotazníkov zaslaných jednej skupine hospodárskych subjektov (výrobcom z Únie, vyvážajúcim výrobcom, dovozcom alebo používateľom) nesvedčí o váhe, ktorú Komisia prisudzuje ich situácii. Jediným cieľom je získať informácie na správnej úrovni a v správnom množstve, aby bolo možné čo najlepšie analyzovať subvencie, ujmu a záujem Únie.
(40)
V tomto prípade boli dotazníky zaslané štyrom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, piatim čínskych vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, piatim indickým vyvážajúcim výrobcom, štyrom vyvážajúcim výrobcom z Vietnamu, piatim dovozcom, všetkým známym používateľom a tým používateľom, ktorí sa prihlásili. V článku 27 základného nariadenia sa však nestanovuje výber vzorky používateľov. Okrem toho z doterajších skúseností z prešetrovaní v oblasti ochrany obchodu vyplýva, že hoci v určitých prípadoch bolo možné na základe dostupných informácií kontaktovať veľký počet používateľov, len obmedzený počet z nich prejaví dobrú vôľu a poskytne odpovede na dotazník. Komisia sa preto aj v tomto prípade snažila o spoluprácu maximálneho počtu používateľov.
d) Kontrolné inšpekcie
(41)
Komisia vyhľadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Kontrolné inšpekcie podľa článku 26 základného nariadenia sa vykonali v týchto orgánoch štátnej správy, finančných inštitúciách a spoločnostiach:
Vláda Číny
-
čínske ministerstvo obchodu, Peking, Čína
Vláda Indie
-
ministerstvo obchodu, Nové Dillí
Vláda Vietnamu
-
orgán na ochranu hospodárskej súťaže Vietnamu, ministerstvo priemyslu a obchodu, Hanoj
-
ministerstvo financií, Hanoj (vrátane kontrolných inšpekcií v niekoľkých bankách)
-
colné orgány v Thai Binh, mesto Thai Binh, provincia Thai Binh
Výrobcovia z Únie
-
Trevira GmbH, Bobingen, Nemecko
-
Wellman International Ltd., Kells, Írsko
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Rumunsko
-
Silon s. r. o., Sezimovo Ústí, Česká republika
Dovozcovia
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Spojené kráľovstvo
Používatelia
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Nemecko
Vyvážajúci výrobcovia v Číne
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Šanghaj
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
Vyvážajúci výrobcovia v Indii
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Bombaj
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Bombaj
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Bombaj
Vyvážajúci výrobcovia vo Vietname
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Ha Long
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy, Thai Binh Province and Hop Than Co. Ltd., Thai Binh, provincia Thai Binh (spolu ako „skupina Thai Binh“).
(42)
Po zverejnení informácií sťažovateľ tvrdil, že väčšina čínskych výrobcov je regionálne koncentrovaných v provinciách Ťiang-su (Jiangsu) a Če-ťiang (Zhejiang) na juhovýchodnom pobreží a ani v jednej z týchto provincií sa neuskutočnili kontrolné inšpekcie. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že prevádzky spoločností Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co a Jiangsu Huaxicun Co sa nachádzajú v provincii Ťiang-su, pričom prevádzka spoločnosti Zhejiang Anshun Pettechs Fibre sa nachádza v provincii Če-ťiang. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(43)
Sťažovateľ okrem toho tvrdil, že z hľadiska výrobných kapacít neboli do vzorky zaradení dvaja veľkí čínski výrobcovia. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že - ako je vysvetlené v odôvodneniach 16 a 18 - Komisia vybrala vzorku na základe objemu vývozu do Únie a vybrala piatich najväčších vývozcov/skupiny vyvážajúcich výrobcov do Únie v súlade s článkom 27 základného nariadenia. Samotná skutočnosť, že v Číne existujú ďalší veľkí výrobcovia PSV, ako taká nespochybňuje reprezentatívnosť vzorky.
(44)
Sťažovateľ vzniesol podobnú námietku v prípade Vietnamu, pričom tvrdil, že dvaja hlavní vietnamskí výrobcovia PSV neboli zahrnutí do rozsahu prešetrovania. Ako Komisia vysvetlila v odôvodneniach 32 až 34, prešetrovanie sa vzťahovalo na všetkých vietnamských vyvážajúcich výrobcov PSV do Únie a odpovede na dotazník doručili traja vyvážajúci výrobcovia, ktorí predstavovali takmer celý vývoz PSV do Únie. Skutočnosť, že môžu existovať iní veľkí výrobcovia PSV vo Vietname, ktorí nevyvážajú príslušný výrobok do Únie, nespochybňuje reprezentatívnosť spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.
1.3. OBDOBIE PREŠETROVANIA A POSUDZOVANÉ OBDOBIE
(45)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
(46)
Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na trvanie obdobia prešetrovania, ktoré považuje za krátke a ktoré podľa neho „nepriaznivo ovplyvnilo“ zistenia Komisie. Sťažovateľ uviedol, že obdobie dvanástich mesiacov nezohľadnilo skutočnosť, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, údajne trvala niekoľko rokov. Sťažovateľ sa takisto domnieval, že subvencie uvedené v podnete nebolo možné primerane analyzovať počas obdobia prešetrovania, ktorého dĺžka bola stanovená na dvanásť mesiacov.
(47)
Pokiaľ ide o analýzu ujmy, je potrebné zdôrazniť, že Komisia posúdila roky 2010, 2011, 2012 a obdobie prešetrovania, a nie iba dvanásť mesiacov obdobia prešetrovania ako uvádza sťažovateľ. Pokiaľ ide o stanovenie subvencovania, Komisia sa v rámci svojej voľnej úvahy a v súlade s článkami 5 a 11 základného nariadenia rozhodla, že použije dvanásťmesačné obdobie prešetrovania. Až do zverejnenia informácií sťažovateľ ani iná zainteresovaná strana nepredložili pripomienky týkajúce sa dĺžky obdobia prešetrovania, ktorá bola uvedená v oznámení o začatí konania a v dotazníkoch. Komisia sa domnieva, že obdobie prešetrovania v dĺžke dvanásť mesiacov je vhodné na zabezpečenie reprezentatívnych zistení na účely prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
1.4. ZVEREJNENIE INFORMÁCIÍ
(48)
Komisia 2. októbra 2014 oznámila všetkým zainteresovaným stranám základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých zamýšľala ukončiť toto konanie a vyzvala všetky zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky. Doručené boli pripomienky od spotrebiteľského združenia, sťažovateľa, jedného čínskeho vyvážajúceho výrobcu a jeho pridružených spoločností, štyroch indických vyvážajúcich výrobcov a čínskej a indickej vlády. Komisia pripomienky posúdila a v relevantných prípadoch ich zohľadnila.
(49)
Pripomienky od spotrebiteľského združenia riešili otázku záujmu Únie, ktorý nebol hodnotený, pretože neexistujú dôvody pre uloženie opatrení.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK
(50)
Príslušným výrobkom sú syntetické strižné vlákna z polyesterov, nemykané, nečesané ani inak nespracované na spriadanie s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a Vietname, v súčasnosti zaradené do kódu KN 5503 20 00 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(51)
Príslušný výrobok možno vyrábať použitím PTA (rafinovanej kyseliny tereftalátovej) a MEG (monoetylénglykolu) alebo použitím vločiek z recyklovaných PET fliaš na výrobu recyklovaných PSV. Výrobok nachádza širokú škálu uplatnenia, napríklad v oblečení, odevoch a bytových zariadeniach, ale aj v automobilovom priemysle, v odvetví hygieny a zdravotníctva, ako aj v stavebníctve.
2.2. PODOBNÝ VÝROBOK
(52)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia, majú tieto výrobky:
-
príslušný výrobok,
-
výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu príslušných krajín, ako aj
-
výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie.
(53)
Komisia rozhodla, že uvedené výrobky sú preto podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
2.3. TVRDENIA TÝKAJÚCE SA VYMEDZENIA VÝROBKU
2.3.1. PSV vyrobené z PTA/MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš
(54)
Dva orgány štátnej správy a združenie zastupujúce vyvážajúcich výrobcov z jednej z príslušných krajín tvrdili, že PSV vyrobené z PTA/MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš treba posudzovať ako dva odlišné výrobky. Toto tvrdenie bolo založené na rozdiele v hlavných surovinách, keďže na výrobu niektorých druhov PSV sa používajú PTA/MEG, zatiaľ čo na výrobu niektorých iných druhov sa namiesto toho používajú vločky z recyklovaných PET fliaš. Ako dôležité rozdiely boli v tejto súvislosti uvedené náklady a predajné ceny. Takisto sa tvrdilo, že existujú podstatné rozdiely v kvalite medzi PSV vyrobenými z PTA a MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš, a tieto rozdiely majú vplyv na použitie a uplatnenie.
(55)
PSV vyrobené z PTA/MEG a PSV z recyklovaných PET fliaš skutočne na škále vyrábaných PSV predstavujú dva rôzne druhy. Obidva tieto druhy však majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. Pri úvahách sa zohľadnila skutočnosť, že nie všetky druhy výrobkov sú vzájomne zameniteľné, predchádzajúcim a súčasným prešetrovaním sa však zistilo, že medzi rôznymi druhmi výrobkov existuje prinajmenšom čiastočná zameniteľnosť a prekrytie, pokiaľ ide o ich konečné použitie. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(56)
Jeden vyvážajúci výrobca vo svojom podaní opäť uviedol, že používanie recyklovaných PET fliaš predstavuje v porovnaní s používaním vločiek z recyklovaných PET fliaš iný výrobný proces a inú surovinu. Tá istá strana takisto uviedla, že výrobné náklady a predajná cena, ako aj kvalita PSV vyrábaných z recyklovaných PET fliaš, sú výrazne nižšie ako u „normálnych PSV“. Komisia tvrdí, že surovina, či ide o recyklované PET fľaše alebo vločky z recyklovaných PET fliaš, je v podstate rovnaká. Dodatočné kroky potrebné na použitie PET fliaš v porovnaní s PET vločkami sú triedenie a umývanie fliaš, po ktorom nasleduje ich drvenie do podoby vločiek. Všetky následné výrobné kroky sú rovnaké. Okrem toho má konečný výrobok tie isté vlastnosti s tým, že môžu existovať rôzne stupne kvality, ako bolo stanovené v kontrolnom čísle výrobku (PCN, product control number). Cenový rozdiel (ak existuje) v dôsledku rôznych stupňov kvality je teda v PCN takisto zohľadnený. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
2.3.2. Komoditné PSV a špeciálne typy PSV
(57)
Jeden orgán štátnej správy a štyria vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že komoditné PSV a špeciálne typy PSV treba považovať za rôzne výrobky vzhľadom na rozdiely vo výrobných nákladoch, predajných cenách a v ich použití. Takisto sa tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie sa zameriava na špeciálne typy PSV ako na hlavný druh PSV, zatiaľ čo príslušné krajiny dodávali hlavne komoditné PSV.
(58)
Orgán štátnej správy a štyria vyvážajúci výrobcovia, ktorí predložili tvrdenie uvedené v odôvodnení 57, neposkytli vymedzenie špeciálnych typov PSV.
(59)
Špeciálne typy PSV predstavujú podľa definície výrobcov z Únie zaradených do vzorky škálu od PSV vyrobených z kombinácie polyesteru a polyetylénu na použitie vo výrobkoch na hygienu, farebných (zafarbených) PSV, PSV so špecifickou pevnosťou, PSV spomaľujúcich plamene, PSV na technické účely (napríklad geotextílie a netkané textílie používané v stavebnom priemysle), PSV, ktoré sú špecifikované, vyvinuté a upravené v spolupráci so zákazníkom na špecifické použitie, až po PSV používané pre automobilový priemysel (konkrétne viditeľné obloženia automobilov musia byť rovnomerne sfarbené).
(60)
Štandardné PSV podľa výrobcov z Únie zaradených do vzorky zastrešujú PSV, ktoré majú širší rozsah flexibility s ohľadom na ich špecifikácie.
(61)
V rámci navrhovaného vymedzenia špeciálnych typov PSV a komoditných PSV majú tieto dva druhy rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Skutočnosť, že existujú rôzne druhy, stupne alebo kvality, nevylučuje, že sa môžu považovať za jeden výrobok. Možné použitie komoditných PSV sa zdalo byť širšie než u špeciálnych typov PSV, ale tieto rozdiely boli nedostatočné na to, aby boli klasifikované ako dva samostatné výrobky. Napriek tomu, že tieto druhy PSV majú rôzne charakteristiky zodpovedajúce ich osobitnému účelu, ich základné fyzikálne vlastnosti, uplatnenie a použitie sú rovnaké.
(62)
Okrem toho je potrebné objasniť, že počas obdobia prešetrovania neboli špeciálne typy PSV hlavnými druhmi PSV vyrábanými výrobcami z Únie. V priemere predstavovali približne 40 % všetkých druhov PSV vyrábaných výrobcami z Únie zaradenými do vzorky vychádzajúc z ich vymedzenia komoditných PSV a špeciálnych typov PSV.
(63)
Po zverejnení informácií jeden vyvážajúci výrobca opätovne namietal, že špeciálne typy PSV a komoditné PSV nie sú „podobné výrobky“, a preto nemôžu byť preskúmavané spoločne. Tá istá zainteresovaná strana uviedla, že špeciálne typy PSV a komoditné PSV majú odlišné konečné použitie, výrobné náklady a predajné ceny. Preto považovala za zlyhanie Komisie, že nepreskúmala rozdiely v nákladoch a predajných cenách špeciálnych typov PSV a komoditných PSV. Uviedla, že nie je jasné, ako boli stanovené výrobné náklady a predajné ceny výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, a požiadala Komisiu, aby preskúmala analýzu predaja pod cenu po izolácii údajov pre komoditné PSV a špeciálne typy PSV.
(64)
Komisia potvrdzuje, že PSV sa predávajú podľa rôznych druhov výrobkov na použitie pri spriadaní alebo na výrobu netkaných aplikácií. PSV môžu mať napríklad jedno- alebo dvojzložkové zloženie a rôzne špecifikácie, ako sú decitex, pevnosť, lesk, stupeň kvality atď. Tieto špecifiká sú zohľadnené v PCN, ku ktorému Komisia nedostala nijaké pripomienky. Uznáva sa, že komoditné a špeciálne typy PSV nie sú zameniteľné vo všetkých možných použitiach, ale medzi rôznymi druhmi výrobkov existuje čiastočná zameniteľnosť a prekrývajúce sa konečné použitie. Ako je uvedené v odôvodnení 61 a na základe zistení z predchádzajúcich konaní týkajúcich sa toho istého výrobku, fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitia týchto druhov sú v podstate rovnaké. Všetky druhy sú založené na rovnakých surovinách (PTA/MEG alebo recyklovaných PET fľašiach), ktoré predstavujú viac ako 60 % výrobných nákladov. K nim sa môžu pridávať prísady a doplnkové zložky s cieľom zabezpečiť určité špecifické vlastnosti vlákna. PCN zohľadňuje pôvod surovín a ďalšie prvky, ktoré majú vplyv na výrobné náklady a predajné ceny. Podstatný rozdiel vo výrobnom procese komoditných PSV a špeciálnych typov PSV však neexistuje. Možno to vidieť v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky, z ktorých ani jeden nevyrábal výlučne komoditné PSV či špeciálne typy PSV. Okrem toho zrejme neexistuje jednotné a spoločne dohodnuté vymedzenie špeciálnych typov PSV. Napríklad, ako je uvedené v odôvodnení 59, PSV používané v hygienickom priemysle považujú niektorí výrobcovia z Únie za špeciálne typy PSV. Rôzni používatelia a združenie používateľov naopak naznačili, že PSV, ktoré sa majú používať v hygienickom priemysle, napríklad na vlhké obrúsky, sú komoditným druhom, hoci zo zdravotných a bezpečnostných dôvodov by podľa možnosti nemali byť z recyklovaného materiálu. Okrem toho niektorí výrobcovia z Únie považujú druhy PSV, ktoré spĺňajú osobitné požiadavky konkrétneho zákazníka (napríklad zafarbenie špecifickou farbou), za špeciálne typy PSV, hoci takéto druhy môžu prechádzať rovnakým výrobným postupom a mať rovnaké výrobné náklady ako akýkoľvek iný (komoditný) druh. Komisia preto nemohla vychádzať z individuálnej kategorizácie druhov komoditných a špeciálnych PSV a toto tvrdenie sa preto zamieta.
2.3.3. Ďalšie tvrdenia týkajúce sa rozsahu výrobku
(65)
Jeden používateľ a spotrebiteľské združenie tvrdili, že PSV dovážané z Číny majú vyššiu kvalitu ako PSV vyrábané v Únii. Jedným z argumentov na podporu tohto tvrdenia bolo, že PSV z Čínskej ľudovej republiky neobsahujú kusy tvrdých polymérov. Ďalším predloženým argumentom bol jas čínskych PSV, zatiaľ čo o PSV vyrábaných v Únii sa tvrdilo, že obsahujú odtiene šedej, pretože väčšina PSV z Únie sa vyrába z recyklovaných PET fliaš.
(66)
Prvý argument, že PSV z Únie obsahujú kusy tvrdých polymérov, nebol podloženými nijakými dôkazmi. Navyše sa v iných podaniach používateľov a odpovediach na dotazník pre používateľov uvádza opačné tvrdenie (konkrétne, že PSV vyrábané výrobcami z Únie je zvyčajne vyššej kvality ako PSV vyrábané v príslušných krajinách).
(67)
Pokiaľ ide o druhé tvrdenie týkajúce sa jasu, informácie poskytnuté počas prešetrovania potvrdili, že PSV vyrobené z PTA/MEG sú zvyčajne jasnejšie ako PSV z recyklovaných PET fliaš (ak sa počas výrobného procesu nepridáva pigment a/alebo zjasňovače). Obidva tieto druhy však majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. Takisto treba uviesť, že základná surovina bola jedným z prvkov, ktoré sa zohľadnili pri výpočte ujmy. Inými slovami, dovezené PSV z recyklovaných PET fliaš sa porovnávali iba s takými PSV z Únie, ktoré boli vyrobené z recyklovaných PET fliaš. Podobne dovezené PSV z PTA a MEG sa porovnávali iba s takými PSV z Únie, ktoré boli vyrobené z PTA a MEG.
(68)
Spotrebiteľské združenie, vyvážajúci výrobca a orgán štátnej správy zhodne tvrdili, že spracovatelia (downstream users) často vyžadujú, aby boli výrobky vyrobené použitím PSV s pôvodom v príslušných krajinách (najmä v Číne).
(69)
Na podporu tohto tvrdenia neboli predložené nijaké dôkazy ani podrobnejšie zdôvodnenie takejto požiadavky týkajúcej sa použitia PSV z troch príslušných krajín (ak spracovatelia skutočne kladú takúto požiadavku).
(70)
Spotrebiteľské združenie konkrétne tvrdilo, že automobilový priemysel Únie akceptuje len PSV s pôvodom v Číne.
(71)
Svoje tvrdenie však nepodložilo a nepreukázalo, že v automobilovom priemysle Únie sa nemôže používať PSV vyrábané výrobcami z Únie. Okrem toho z overených údajov vyplýva, že aj výrobcovia z Únie predávajú značné množstvá PSV automobilovému priemyslu Únie, čo svedčí o opaku.
(72)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že PSV, ktoré vyrába on, a PSV vyrábané výrobcami z Únie, sú rozdielne výrobky, hoci sa obe vyrábajú z recyklovaných PET fliaš. Podľa tohto vyvážajúceho výrobcu sú jeho PSV vyrobené (najmä) z recyklovaných PET fliaš (nie vločiek) na základe iného výrobného procesu a predstavujú rozdielnu surovinu v porovnaní s PSV vyrobenými z vločiek z recyklovaných PET fliaš.
(73)
Toto tvrdenie bolo zamietnuté, pretože fľaše PET a vločky z PET fliaš (t. j. PET fľaše rozdrvené na vločky) sú v podstate rovnaké suroviny, aj keď v inej forme.
2.3.4. Záver
(74)
Dospelo sa preto k záveru, že všetky druhy PSV, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie, majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. ČÍNA
3.1.1. Všeobecné východiská
(75)
Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto schémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánov štátnej správy Číny:
A.
Preferenčné úvery poskytované odvetviu PSV štátnymi bankami a vládne poverenie a nariadenie adresované súkromným bankám.
B.
Poskytovanie tovaru a služieb vládou za nižšiu než primeranú odplatu a vládne poverenie a nariadenie adresované súkromným dodávateľom
-
poskytovanie PTA a MEG vládou za nižšiu než primeranú odplatu,
-
poskytovanie pozemkov a užívacích práv k pozemkom vládou za nižšiu než primeranú odplatu,
-
poskytovanie elektrickej energie vládou,
-
program poskytovania lacnej vody.
C.
Rozvojové granty a bonifikácie úrokov pre textilné odvetvie
-
špeciálny fond „Go Global“,
-
obchodný fond na podporu poľnohospodárstva, ľahkého priemyslu a textilných výrobkov.
D.
Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
-
oslobodenie od dane z príjmu pre zahraničné (investičné) podniky,
-
oslobodenie od dane z príjmu z dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky,
-
zníženia dane z príjmov pre podniky zaradené medzi podniky s vyspelými a novými technológiami,
-
zníženia dane z príjmu v osobitných hospodárskych zónach,
-
zníženia dane z príjmu pre podniky orientované na vývoz,
-
daňové úvery až do výšky 40 % nákupnej hodnoty zariadení vyrábaných domácimi výrobcami.
E.
Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla
-
oslobodenia od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení,
-
zníženia DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne.
F.
Iné regionálne/provinčné programy
-
oslobodenia od dane (a iné oslobodenia) v rozvojových zónach v provincii Ťiang-su,
-
daňové stimuly v meste Changzhou,
-
zvýhodnené prenájmy v meste Changzhou,
-
programy vývozných stimulov v provincii Če-ťiang,
-
granty na technologické inovácie v provincii Če-ťiang,
-
daňové a colné stimuly v rozvojových zónach v provincii Guangdong,
-
vývozné stimuly v provincii Guangdong,
-
preplácanie poplatkov za právne služby v provincii Guangdong,
-
program (špeciálnych) fondov na činnosti zahraničného obchodu v provincii Guangdong,
-
subvencie na úroky z úverov na podporu projektov technologických inovácií v provincii Guangdong,
-
preferenčné daňové sadzby v rozvojových zónach v provincii Šanghaj,
-
preferenčné infraštruktúry v provincii Šanghaj,
-
poskytovanie úverov a daňové politiky pre podniky orientované na vývoz v provincii Šanghaj.
(76)
Komisia prešetrila všetky schémy uvedené v podnete. V prípade každej schémy sa prešetrovalo, či je možné stanoviť finančný príspevok čínskej vlády a výhodu poskytnutú vyvážajúcim výrobcom podľa ustanovení článku 3 základného nariadenia. Z prešetrovania vyplynulo, že v tomto prípade sú výhody z prešetrovaných schém nižšie ako hranica de minimis podľa článku 14 ods. 5 (3) základného nariadenia. Preto sa nepovažuje za potrebné vyvodiť záver o napadnuteľnosti jednotlivých schém.
Podrobnosti o schémach a zodpovedajúce sadzby výhody pre jednotlivé spoločnosti sú uvedené ďalej v texte.
3.1.2. Špecifické schémy
Schémy, ktoré čínski vyvážajúci výrobcovia nevyužívali počas obdobia prešetrovania
(77)
Ďalej sa zistilo, že čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania nevyužívali tieto schémy, a preto nebolo možné stanoviť nijakú výhodu:
-
poskytovanie PTA a MEG za nižšiu než primeranú odplatu,
-
poskytovanie elektrickej energie za nižšiu než primeranú cenu,
-
poskytovanie lacnej vody za nižšiu než primeranú cenu,
-
špeciálny fond „Go Global“,
-
obchodný fond na podporu poľnohospodárstva, ľahkého priemyslu a textilných výrobkov,
-
oslobodenie od dane z príjmu pre zahraničné (investičné) podniky,
-
zníženia dane z príjmov pre podniky zaradené medzi podniky s vyspelými a novými technológiami,
-
zníženia dane z príjmu v osobitných hospodárskych zónach,
-
zníženia dane z príjmu pre podniky orientované na vývoz,
-
daňové úvery až do výšky 40 % nákupnej hodnoty zariadení vyrábaných domácimi výrobcami,
-
iné regionálne/provinčné programy.
(78)
Pokiaľ ide o poskytovanie PTA a MEG za nižšiu než primeranú odplatu, v podnete sa tvrdí, že čínska vláda kontroluje niektoré dodávateľské odvetvia a výrobky, aby mohla výrobcom PSV poskytovať najmä PTA a MEG vstupy za priaznivé ceny. Na základe toho výrobcovia PSV získavajú napadnuteľné subvencie prostredníctvom nákupu štátom vyrábaných PTA a MEG od štátnych podnikov za nižšiu cenu, ako je trhová cena, a teda za nižšiu než primeranú odplatu.
(79)
Prešetrovaním sa však zistilo, že čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov PSV dovážajú väčšinu svojich PTA a MEG vstupov na výrobu PSV určených na vývoz v režime aktívneho zušľachťovacieho styku.
(80)
V dôsledku toho nebolo možné stanoviť nijaké subvencie pre spoločnosti zaradené do vzorky na základe tohto údajného programu.
(81)
Po zverejnení informácií sťažovateľ uviedol, že Komisia poskytla čiastočnú analýzu len jednej subvenčnej schémy nevyužívanej čínskymi vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas obdobia prešetrovania, a to poskytovania PTA/MEG za subvencované ceny. So zreteľom na túto schému sťažovateľ tvrdil, že spôsob, akým bola vybratá vzorka, a skutočnosť, že hlavní výrobcovia PSV v Číne neboli zahrnutí do prešetrovania, mali dosah na stanovenie subvencovania pre túto schému.
(82)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 16 a 18, z 23 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, Komisia vybrala vzorku pozostávajúcu z piatich najväčších vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov, a táto vzorka sa považovala za reprezentatívnu v zmysle článku 27 základného nariadenia. Čínsky výrobca, na ktorého sa sťažovateľ odvoláva a ktorý nebol zaradený do vzorky, počas obdobia prešetrovania nevyvážal do Únie PSV v značných množstvách. Nezaradenie tohto výrobcu do vzorky preto nemalo vplyv na jej reprezentatívnosť a nemalo významný vplyv na závery týkajúce sa dotknutej subvenčnej schémy.
(83)
Komisia potvrdzuje, že získavala informácie a odpovede týkajúce sa všetkých údajných subvenčných schém uvedených v podnete vrátane tých, ktoré sťažovateľ uviedol vo svojich pripomienkach k zverejneniu informácií, zistilo sa však, že vyvážajúci výrobcovia/skupina vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tieto schémy nevyužívali. V odôvodnení 78 Komisia poskytla ďalšie podrobnosti o poskytovaní PTA/MEG za nižšiu než primeranú odplatu, pretože táto subvenčná schéma sa v podnete uvádza ako hlavné tvrdenie s tým, že na jej základe sa pravdepodobne poskytuje značný objem napadnuteľnej subvencie.
Schémy, ktoré čínski vyvážajúci výrobcovia využívali počas obdobia prešetrovania
3.1.3. Preferenčné úvery pre odvetvie PSV
(84)
Sťažovateľ tvrdil, že výrobcovia PSV profitujú z nízkych (subvencovaných) úrokových sadzieb úverov poskytovaných bankami a štátom vlastnenými komerčnými bankami na základe politiky čínskej vlády poskytovať finančnú pomoc s cieľom podnecovať a podporovať rast a rozvoj odvetvia textilných a chemických vlákien.
a) Právny základ
(85)
Preferenčné úvery v Číne sú upravené v týchto právnych predpisoch: zákon ČĽR o komerčných bankách (ďalej len „zákon o bankovníctve“), všeobecné pravidlá o úveroch, ktoré schválila Čínska ľudová banka (ďalej len „ČĽB“) 28. júna 1996 a rozhodnutie č. 40 Štátnej rady.
b) Výpočet výšky subvencie
(86)
V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda z preferenčných úverov by sa mala vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by firma získala na trhu. Komisia stanovila trhovú referenčnú hodnotu pre porovnateľné komerčné úvery.
(87)
Referenčná hodnota bola vytvorená na základe čínskych úrokových sadzieb, upravených tak, aby odzrkadľovali normálne trhové riziko [t. j. vychádzalo sa z predpokladu, že všetkým firmám v Číne je udelený iba najvyšší stupeň dlhopisov „Neinvestičného stupňa“ (BB od Bloombergu) a k štandardnej úrokovej sadzbe na úvery Čínskej ľudovej banky sa pripočítali primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom].
(88)
Výhoda vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala použitím rozdielu úrokových sadzieb vyjadreného ako percentuálny podiel, vynásobeného zostatkovou hodnotou úveru, t. j. úrokov nezaplatených počas obdobia prešetrovania. Táto hodnota sa potom rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.
c) Záver
(89)
Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,50 %.
3.1.4. Poskytovanie práv na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu
a) Právny základ
(90)
Poskytovanie práv na užívanie pozemkov patrí v Číne do rozsahu pôsobnosti zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov a zákona Čínskej ľudovej republiky o právach spojených s nehnuteľnosťami.
b) Vykonávanie v praxi
(91)
Podľa článku 2 zákona o správe pozemkov vlastní všetku pôdu vláda, keďže podľa čínskej ústavy a príslušných právnych ustanovení pôda patrí spoločne čínskemu ľudu. Podľa tohto zákona nie je možné pozemky predávať, ale je možné udeľovať práva na ich užívanie. Orgány štátnej správy ich môžu udeliť prostredníctvom verejnej dražby, cenových ponúk alebo aukcie.
c) Zistenia z prešetrovania
(92)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov poskytli informácie týkajúce sa pozemkov v ich držbe, ako aj príslušné zmluvy/potvrdenia týkajúce sa práv na užívanie pozemkov, čínska vláda však neposkytla nijaké informácie o cenách za práva na užívanie pozemkov.
d) Výpočet výšky subvencie
(93)
Keďže sa dospelo k záveru, že situácia v Číne v oblasti práv na užívanie pozemkov nie je riadená trhom, v Číne podľa všetkého vôbec nie sú dostupné referenčné hodnoty zo súkromného vlastníctva. Preto v prípade Číny nie je možné použiť úpravu nákladov alebo cien. Za týchto podmienok sa dospelo k záveru, že v Číne neexistuje trh a v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia bolo možné použiť na určenie výšky výhody externú referenčnú hodnotu. Keďže čínska vláda nespolupracovala a nepredložila nijaký návrh na externú referenčnú hodnotu, Komisia pri určovaní vhodnej externej referenčnej hodnoty musela použiť dostupné informácie. V tejto súvislosti sa na základe dôvodov stanovených v odôvodnení 94 považovali za primerané použiť ako vhodnú referenčnú hodnotu informácie zo samostatného colného územia Taiwan.
(94)
Podľa názoru Komisie sú ceny pozemkov na Taiwane najvhodnejším ukazovateľom pre tie oblasti v Číne, v ktorých sídlia spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Väčšina vyvážajúcich výrobcov sídli vo východnej časti Číny, v rozvinutých oblastiach s vysokým HDP v provinciách s vysokou hustotou obyvateľstva.
(95)
Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Výhoda poskytnutá príjemcom sa vypočíta tak, že sa zoberie do úvahy rozdiel medzi sumou zaplatenou každou spoločnosťou za práva na užívanie pozemkov a sumou, ktorá by sa mala za normálnych okolností zaplatiť na základe taiwanskej referenčnej hodnoty.
(96)
Komisia použila pri tomto výpočte priemernú cenu pozemku za štvorcový meter stanovenú na Taiwane, upravenú podľa devalvácie meny a vývoja HDP odo dňa uvedeného na príslušných zmluvách o právach na užívanie pozemkov. Informácie o cenách priemyselných pozemkov boli získané z webového sídla Úradu pre priemysel Ministerstva hospodárstva Taiwanu. Devalvácia meny a vývoj HDP pre Taiwan sa vypočítali na základe miery inflácie a vývoja HDP na obyvateľa v bežných cenách v USD pre Taiwan podľa údajov, ktoré uverejnil Medzinárodný menový fond vo Svetovom hospodárskom výhľade z roku 2011. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia bola táto výška subvencie (v čitateli) priradená k obdobiu prešetrovania použitím bežnej dĺžky trvania práv na užívanie pozemkov využívaných na priemyselné účely v Číne, t. j. 50 alebo 70 rokov. Táto suma sa rozdelila podľa celkového obratu z predaja vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
e) Záver
(97)
Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,02 % do 0,82 %.
3.1.5. Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
3.1.5.1. Oslobodenie od dane z príjmu z dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky
a) Právny základ
(98)
Právnym základom tohto oslobodenia od dane z dividendových príjmov sú články 25 až 26 zákona o dani z príjmov podnikov a článok 83 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov.
b) Vykonávanie v praxi
(99)
Tento program je založený na preferenčnom daňovom režime pre čínske rezidenčné podniky, ktoré sú akcionármi v iných čínskych rezidenčných podnikoch, vo forme daňovej výnimky pre materské rezidentné podniky, ktorá sa vzťahuje na príjem z určitých dividend, bonusy a iné kapitálové investície.
c) Zistenia z prešetrovania
(100)
V priznaní dane z príjmu dvoch vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov je uvedená suma, ktorá bola oslobodená od dane z príjmu. Táto suma je označená ako dividendy, bonusy a iný príjem z kapitálových investícií oprávnených obyvateľov a podnikov v súlade s podmienkami dodatku 5 k vráteniu dane z príjmu (tzv. Ročné priznanie daňových preferencií). Z týchto súm neodviedli príslušné spoločnosti nijakú daň.
d) Výpočet výšky subvencie
(101)
Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celá hodnota dane, ktorá sa má zaplatiť, vrátane príjmu z dividend pochádzajúceho z iného podniku so sídlom v Číne, po odpočítaní sumy dane zaplatenej s využitím oslobodenia od dane z príjmu z dividend. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
e) Záver
(102)
Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,06 %.
3.1.6. Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla
3.1.6.1. Oslobodenia od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení
a) Právny základ
(103)
Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej rady o úprave daňových politík týkajúcich sa dovezených zariadení, Guo Fa č. 37/1997, vyhláška Ministerstva financií, Všeobecnej správy ciel a Štátnej správy daní č. 43 z roku 2008, oznámenie ŠKRR č. 316/2006 z 22. februára 2006 o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov, ako aj Katalóg dovozných artiklov bez výnimky z colnej povinnosti z roku 2008, ktorý platí pre domáce podniky i pre podniky so zahraničnou účasťou.
b) Vykonávanie v praxi
(104)
Prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou alebo domáce podniky od platenia DPH a dovozných ciel pri dovoze zariadení používaných vo vlastnej výrobe. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a podnik, ktorý si uplatňuje nárok na oslobodenie, musí získať certifikát projektov podporovaných štátom, vydaný čínskymi orgánmi alebo Národnou komisiou pre rozvoj a reformy na základe príslušných právnych predpisov v oblasti investícií, daní a ciel.
c) Zistenia z prešetrovania
(105)
Štyria čínski vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov priznali oslobodenie od DPH a dovozných ciel pre dovážané zariadenia.
d) Výpočet výšky subvencie
(106)
Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH a dovozných ciel na dovážané zariadenia. Získaná výhoda bola odpísaná počas celého obdobia životnosti zariadenia v súlade s bežnými účtovnými postupmi spoločnosti. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas obdobia prešetrovania, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
e) Záver
(107)
Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,45 %.
3.1.6.2. Zníženia DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne
a) Právny základ
(108)
Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej daňovej správy č. 171/1999 z 20. septembra 1999 o zrušení dočasných opatrení týkajúcich sa správy vrátenia dane, ktorú podniky so zahraničnou majetkovou účasťou zaplatili pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami a Oznámenie Ministerstva financií a Štátnej správy daní č. 176 z roku 2008 o zastavení vykonávania politiky v súvislosti s vrátením dane podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami.
b) Vykonávanie v praxi
(109)
V rámci tohto programu sa podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou poskytujú výhody formou vrátenia DPH, ktorú zaplatili pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. Zariadenie nesmie byť uvedené v katalógu tovarov, ktoré nie sú oslobodené od platenia DPH, a hodnota tohto zariadenia nesmie prekročiť hranicu celkových investícií pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou podľa „dočasných správnych opatrení týkajúcich sa nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami“.
c) Zistenia z prešetrovania
(110)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia/skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradení do vzorky predložili podrobné informácie týkajúce sa tejto schémy vrátane výšky poskytnutej výhody.
d) Výpočet výšky subvencie
(111)
Výška napadnuteľnej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH vrátená pri kúpe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. Získaná výhoda bola odpísaná počas celého obdobia životnosti zariadenia v súlade s bežnými postupmi odvetvia.
e) Záver
(112)
Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,01 %.
3.1.7. Iné regionálne/provinčné programy;
(113)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že spoločnosti zaradené do vzorky nezískali počas obdobia prešetrovania z programov uvedených v odôvodnení 75 nijaké výhody.
3.1.8. Výška subvencií
(114)
Výška subvencií v súlade s ustanoveniami základného antisubvenčného nariadenia vyjadrená ad valorem v prípade čínskych vyvážajúcich výrobcov je v rozpätí medzi 0,76 % a 1,77 %.
(115)
Po zverejnení informácií sťažovateľ tvrdil, že nie je jasné, ako Komisia stanovila rozsah celkového subvenčného rozpätia. Rozsah celkových súhrnných subvencií pre čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky vyjadrený ad valorem uvedený v odôvodnení 114 predstavuje nižšiu a vyššiu hranicu celkového subvenčného rozpätia vzorky 5 čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov.
3.1.9. Závery týkajúce sa Číny
(116)
Vzhľadom na de minimis výšku napadnuteľných subvencií pre čínskych vyvážajúcich výrobcov by sa nemali uložiť opatrenia na dovoz PSV s pôvodom v Číne. Bol prijatý záver, že v súlade s článkom 14 ods. 3 základného nariadenia by sa prešetrovanie dovozu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike malo ukončiť.
3.2. INDIA
3.2.1. Všeobecné východiská
(117)
Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto schémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánov štátnej správy Indie:
1.
schéma orientovaná na trh;
2.
schéma orientovaná na výrobky;
3.
schéma zálohových povolení;
4.
schéma vrátenia cla;
5.
schéma podpory vývozu investičných tovarov;
6.
daňové a colné oslobodenia a zľavy v jednotkách orientovaných na vývoz a v osobitných hospodárskych zónach;
7.
schéma vývozných úverov;
8.
schéma oslobodenia od dane z príjmu;
9.
schéma podpory dodatočných vývozov;
10.
schéma povolení na bezcolný dovoz;
11.
schéma pomoci na rozvoj trhu a súvisiace úverové záruky;
12.
schéma kapitálových investičných stimulov vlády Gudžarátu;
13.
schéma stimulácie dane z obratu a schéma oslobodenia od dane z elektrickej energie štátu Gudžarát;
14.
subvenčné schémy Západného Bengálska - stimuly a daňové úľavy vrátane grantov a oslobodenia od dane z obratu;
15.
schéma stimulačných balíkov štátu Maháraštra vrátane schémy oslobodenia od dane z elektrickej energie a subvencie na podporu výrobného odvetvia štátu Maháraštra.
Subvenčné schémy, ktoré indickí vyvážajúci výrobcovia využívali počas obdobia prešetrovania
(118)
Prešetrovaním sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania získali overení vyvážajúci výrobcovia výhody z týchto schém:
1.
schémy orientovanej na trh (ďalej len „schéma FMS“, Focus Market Scheme);
2.
schémy orientovanej na výrobky (ďalej len „schéma FPS“, Focus Product Scheme);
3.
schémy vrátenia cla (ďalej len „schéma DDS“, Duty Drawback Scheme);
4.
schémy zálohových povolení (ďalej len „schéma AAS“, Advance Authorisation Scheme);
5.
schémy povolení na bezcolný dovoz (ďalej len „schéma DFIA“, Duty Free Import Authorisation Scheme);
6.
schémy podpory vývozu investičných tovarov (ďalej len „schéma EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
7.
schémy stimulačných balíkov štátu Maháraštra (ďalej len „schéma PSI“, Package Scheme of Incentives).
(119)
Schémy uvedené odôvodnení 118 v bodoch 1, 2, 4, 5 a 6 vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoji a regulácii zahraničného obchodu) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992. Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať vyhlášky o vývoznej a dovoznej politike. Tieto vyhlášky sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre obdobie prešetrovania v prípade tohto prešetrovania je dokument politiky zahraničného obchodu 2009 - 2014 (ďalej len „dokument FTP 09-14“, Foreign Trade Policy 2009-2014). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „príručka HOP I 09-14“, Handbook of Procedures), ktoré sa uplatňujú na dokument FTP 09-14. Príručka postupov HOP I 09-14 sa pravidelne aktualizuje.
(120)
Schéma DDS uvedená v odôvodnení 118 bode 3 sa zakladá na oddiele 75 colného zákona z roku 1962, oddiele 37 hlavného zákona o spotrebnej dani z roku 1944, oddieloch 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a na pravidlách vrátenia cla, spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa uverejňujú pravidelne.
(121)
Schéma PSI uvedená v bode 7 sa zakladá na „schéme stimulačných balíkov“ z roku 2007, ktorú prijala vláda indického štátu Maháraštra, uznesenie č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 z 30. marca 2007.
3.2.2. Schéma orientovaná na trh (FMS)
a) Právny základ
Podrobný opis schémy FMS je uvedený v odseku 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odseku 3.8 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(122)
Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia.
c) Vykonávanie v praxi
(123)
V rámci tejto schémy vývoz všetkých výrobkov vrátane vývozu PSV do krajín oznámených podľa tabuliek 1 a 2 v dodatku 37(C) príručky HOP I 09-14 má nárok na úver na clo rovnajúci sa 3 % hodnoty FOB (free on board - vyplatené na loď). Vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa tabuľky 3 v dodatku 37(C) (prioritné trhy) má od 1. apríla 2011 nárok na úver na clo rovnajúci sa 4 % hodnoty FOB. Určité druhy vývozných činností sú z tejto schémy vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz. Z tejto schémy sú vylúčené aj určité druhy výrobkov, napr. diamanty, vzácne kovy, rudy, obilniny, cukor a ropné produkty.
(124)
Úvery na clo v rámci schémy FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane investičného tovaru.
(125)
Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz uskutočnil, po uskutočnení vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie všetkých príslušných vývozných dokumentov (napr. vývozný príkaz, faktúry, colný doklad, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o udelení úverov na clo.
(126)
Túto schému počas obdobia prešetrovania využili štyria z overených vyvážajúcich výrobcov.
(127)
Po zverejnení informácií traja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že hoci boli oprávnení na výhodu, v súvislosti s predajom na vývoz do Únie o túto výhodu nepožiadali, a teda nie je možný záver o tom, že ju využívali. Indická vláda tvrdila, že schéma je geograficky prepojená s krajinami, ktoré nie sú súčasťou Únie, a Únia ju teda nemôže napadnúť. V tejto súvislosti sa kontrolnými inšpekciami potvrdilo, že v rámci schémy FMS sa výhoda požaduje za vývoz do tretích krajín, pretože schéma sa vzťahuje hlavne na vývoz do tretích krajín. Dotknutí vyvážajúci výrobcovia však nedokázali spochybniť praktické uplatnenie tejto schémy opísané v odôvodneniach 123 až 125 či skutočnosť, že výhoda v rámci schémy FMS sa môže použiť na príslušný výrobok, t. j., že úvery na clo v rámci schémy FMS sú voľne prevoditeľné a môžu sa použiť na zaplatenie cla na následný dovoz akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane investičného tovaru. Strana najmä nedokázala spochybniť skutočnosť, že úvery na clo poskytnuté v rámci schémy FMS na vývoz do oprávnených tretích krajín je možné použiť na vyrovnanie dovozných ciel za vstupy použité na výrobu príslušného výrobku vyvážaného do Únie.
(128)
Napokon, tieto výhody sa účtujú na základe časového rozlíšenia v účtovníctve spoločnosti v dňoch, keď sa uskutočnili vývozné transakcie, ktoré preukazujú, že nárok na túto výhodu vzniká v čase vývoznej transakcie a že neexistujú nijaké pochybnosti o tom, že získaný úver na clo sa použije v neskoršom štádiu. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
a) Záver k schéme FMS
(129)
Zo schémy FMS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci schémy FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver na clo v rámci schémy FMS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.
(130)
Navyše je schéma FMS zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia.
(131)
Túto schému nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla alebo schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá nijakú povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Nie je zavedený nijaký systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je oprávnený na výhody v rámci schémy FMS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na získanie výhody stačí, aby vývozca jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú nijaký tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci schémy FMS. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clá v rámci schémy FMS na účely dovozu investičného tovaru, i keď investičný tovar nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných schém vrátenia cla, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov.
b) Výpočet výšky subvencie
(132)
Výška napadnuteľných subvencií sa vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že počas obdobia prešetrovania existovala, pretože ju spolupracujúci vyvážajúci výrobca v čase vývoznej transakcie zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie (čitateľ) rozložila na príslušný obrat z vývozu počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(133)
Sadzby subvencie pre štyri dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % a 0,63 % v uvedenom poradí.
3.2.3. Schéma orientovaná na výrobky (FPS)
a) Právny základ
(134)
Podrobný opis tejto schémy je uvedený v odsekoch 3.15 až 3.17 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(135)
Podľa odseku 3.15.2 dokumentu FTP 09-14 sú subjektmi oprávnenými podľa tejto schémy vývozcovia oznámených výrobkov uvedených v dodatku 37D príručky HOP I 09-14.
c) Vykonávanie v praxi
(136)
Vývozca výrobkov zahrnutých do zoznamu v dodatku 37D príručky HOP I 09-14 môže v rámci schémy FPS požiadať o poukaz oprávňujúci na colnú úľavu vo výške 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Príslušný výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, je uvedený v tabuľke 1 dodatku 37D a je s ním spojený nárok na úver na clo vo výške 2 %.
(137)
Schéma FPS predstavuje schému po vývoze, t. j. na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tejto schémy, musí uskutočňovať vývoz. Spoločnosť preto podáva príslušnému orgánu online žiadosť, ku ktorej prikladá kópie vývoznej objednávky a faktúry, doklad vystavený bankou o zaplatení poplatkov za žiadosť, kópiu colných dokladov (shipping bills) a potvrdenie banky (bank realization certificate) osvedčujúce prijatie platby alebo potvrdenie o prijatí devíz (foreign inward remittance certificate) v prípade priameho prevodu dokladov. Ak boli originály colných dokladov (shipping bills) a/alebo potvrdení banky (bank realization certificates) predložené na účely uplatnenia nároku na výhody v rámci akejkoľvek inej schémy, spoločnosť môže predložiť ňou overené kópie dokladov s uvedením príslušného orgánu, ktorému boli predložené originály dokladov. Online žiadosť o úvery FPS sa môže týkať najviac 50 colných dokladov (shipping bills).
(138)
Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať úvery FPS ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti. Tieto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru - s výnimkou investičného tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z obratu) alebo sa môže využiť inak. Úvery FPS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania.
(139)
Túto schému počas obdobia prešetrovania využili všetci piati overení vyvážajúci výrobcovia.
(140)
Po zverejnení informácií traja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že hoci boli oprávnení na výhodu, o túto výhodu nepožiadali minimálne v súvislosti s časťou predaja na vývoz, a teda nie je možný záver o tom, že ju využívali. Dotknutí vyvážajúci výrobcovia však nedokázali spochybniť ani praktické uplatnenie tejto schémy, ako je opísaná v odôvodneniach 123 až 125, ani to, že výhoda v rámci schémy FPS sa môže použiť na príslušný výrobok, konkrétne skutočnosť, že úvery na clo v rámci schémy FPS sú voľne prevoditeľné a môžu sa použiť na zaplatenie cla na následný dovoz akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane investičného tovaru. Pripomína sa, že tieto výhody sa účtujú na základe časového rozlíšenia v účtovníctve spoločnosti v dňoch, keď sa uskutočnili vývozné transakcie, ktoré preukazujú, že nárok na túto výhodu vzniká v čase vývoznej transakcie a že neexistujú nijaké pochybnosti o tom, že získaný úver na clo sa použije v neskoršom štádiu.
d) Záver týkajúci sa schémy FPS
(141)
Zo schémy FPS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver FPS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver FPS okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.
(142)
Navyše je schéma FPS zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.
(143)
Túto schému nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla alebo schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca hlavne nemá nijakú povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený nijaký systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je napokon oprávnený na výhody zo schémy FPS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na získanie výhody stačí, aby vývozca jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú nijaký tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody zo schémy FPS.
e) Výpočet výšky subvencie
(144)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. V tejto súvislosti sa usúdilo, že príjemcovi je poskytnutá výhoda v momente, keď sa uskutoční vývozná transakcia v rámci tejto schémy. V tom momente sa musí indická vláda vzdať cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru FPS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá nijakú právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné určiť výhodu v rámci schémy FPS ako súčet úverov získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tejto schémy počas obdobia prešetrovania.
(145)
V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov odpočítajú od výšky takto zistených úverov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, aby sa dospelo k výške subvencie (v čitateli). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na príslušný celkový obrat z vývozu počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(146)
Sadzby subvencie pre päť dotknutých spoločností stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % a 1,95 % v uvedenom poradí.
3.2.4. Schéma vrátenia cla (DDS)
a) Právny základ
(147)
Podrobný opis schémy DDS je uvedený v pravidlách vrátenia cla a spotrebnej dane z roku 1995 zmenených nadväzujúcimi vyhláškami.
b) Oprávnenosť
(148)
Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia.
c) Vykonávanie v praxi
(149)
Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty FOB výrobkov vyvážaných v rámci tejto schémy. Indická vláda stanovila sadzby vrátenia cla pre viaceré výrobky vrátane príslušného výrobku. Tieto sadzby sa stanovujú na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy cla zaplateného za vstupy. Tieto sadzby sa uplatňujú bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo v skutočnosti zaplatené, alebo nie. Sadzba schémy DDS pre príslušný výrobok bola počas obdobia prešetrovania: 3 % hodnoty FOB až do 9. októbra 2012, 2,1 % hodnoty FOB od 10. októbra 2012 do 20. septembra 2013 a 1,7 % hodnoty FOB od 21. septembra 2013.
(150)
Aby bola spoločnosť oprávnená využívať výhody v rámci tejto schémy, musí vyvážať. V momente zápisu podrobných údajov o odoslaní na server colného úradu (ICEGATE) sa uvádza informácia, že vývoz sa uskutočňuje v rámci schémy DDS a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Potom, čo dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru (ďalej len „EGM“, Export General Manifest) a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom zmenky.
(151)
Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (ďalej len „BRC“, Bank Realisation Certificate). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale v prípade, ak vývozca nepredloží BRC v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať.
(152)
Suma vráteného cla sa môže využiť na ľubovoľný účel.
(153)
Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať sumu vráteného cla ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti.
(154)
Počas obdobia prešetrovania využili schému DDS dvaja z overených vyvážajúcich výrobcov.
d) Záver k schéme DDS
(155)
Zo schémy DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla je finančnou pomocou indickej vlády, pretože má podobu priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu za podmienok, ktoré nie sú na trhu dostupné.
(156)
Sadzbu vrátenia cla pre vývoz stanovuje indická vláda na základe jednotlivých výrobkov. Napriek tomu, že subvencia sa uvádza ako schéma vrátenia cla, nemá charakteristiky prípustnej schémy vrátenia cla alebo schémy náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Platby v hotovosti vývozcom nie sú naviazané na skutočné platby dovozných ciel na suroviny, a nie sú úvermi na clo na vyrovnanie dovozných ciel z minulého alebo budúceho dovozu surovín.
(157)
Potvrdzuje to obežník indickej vlády č. 24/2001, v ktorom sa jasne uvádza, že „[sadzby vrátenia cla] vôbec nesúvisia so skutočnou štruktúrou vstupnej spotreby a skutočným zaťažením vstupov konkrétneho vývozcu alebo jednotlivých zásielok […]“ a regionálnym orgánom sa v ňom poskytujú inštrukcie, že „príslušné miestne subjekty by nemali trvať na dôkazoch o skutočných uhradených clách za dovezené alebo pôvodné vstupy […] spolu s [nárokom na vrátenie cla] vyplneným vývozcami“.
(158)
Platba vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou po vývoze uskutočnenom vývozcami sa musí považovať za priamy grant od indickej vlády závislý na vývoznej výkonnosti, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia.
(159)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že schéma DDS je napadnuteľná.
e) Výpočet výšky subvencie
(160)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tejto schémy. V danom momente je indická vláda zodpovedná za vyplatenie sumy vráteného cla, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza suma vráteného cla, ktorá sa má poskytnúť na danú vývoznú transakciu, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne, alebo nie. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť sa považuje za vhodné posudzovať výhodu v rámci schémy DDS ako súčet súm vráteného cla z vývozných transakcií uskutočnených v rámci tejto schémy počas obdobia prešetrovania.
(161)
V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(162)
Na základe uvedených skutočností boli pre dve dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania sadzby subvencie vo výške 0,24 % a 2,12 % v uvedenom poradí.
3.2.5. Schéma zálohových povolení (AAS)
a) Právny základ
(163)
Podrobný opis schémy je uvedený v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(164)
Schéma AAS pozostáva zo šiestich podschém, ktorých podrobnejší opis sa uvádza v odôvodnení 165. Tieto podschémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov oprávnených na podschému AAS „fyzický vývoz“ a na podschému AAS „každoročná požiadavka“. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú v rámci schémy AAS oprávnení na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí dodávajú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 8.2 dokumentu FTP 09-14, akými sú napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz, sú oprávnení v rámci podschémy AAS „zamýšľaný vývoz“. Dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov sú oprávnení na výhody v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podschém „príkaz na predčasné uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“, Advance Release Order) a „domáci dokumentárny akreditív“.
c) Vykonávanie v praxi
(165)
Povolenia sa v rámci schémy AAS môžu vydať na účely:
a)
fyzického vývozu: Toto je hlavná podschéma. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane druhu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii;
b)
každoročnej požiadavky: Toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok učený na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napr. chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;
c)
dodávky medziproduktov: Táto podschéma zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia zamýšľajú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať povolenie AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;
d)
zamýšľaného vývozu: Táto podschéma umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (special economic zone);
e)
príkazu na predčasné uvoľnenie (ARO): Držiteľ povolenia AAS, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú zálohové povolenia schválené ako ARO a domácemu dodávateľovi sú potvrdené pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO znamená pre dodávateľa nárok na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhradu konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii pre domáce vstupy, ako aj pre dovážané vstupy;
f)
domáceho dokumentárneho akreditívu: Táto podschéma zahŕňa opäť domáce dodávky držiteľovi zálohového povolenia. Držiteľ zálohového povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú namiesto dovozu čerpať z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhradu konečnej spotrebnej dane).
(166)
Tri overené spoločnosti získali v súvislosti s príslušným výrobkom počas obdobia prešetrovania koncesie zo schémy AAS. Tieto spoločnosti využívali podschémy podľa písm. a), d) a e) uvedených vyššie. Napadnuteľnosť zvyšných nevyužitých podschém preto nie je potrebné zisťovať.
(167)
Držiteľ zálohového povolenia je na účely kontroly zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26 a 4.30 príručky HOP I 09-14 a dodatok 23 k tejto príručke), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané a informácie poskytnuté vo formáte podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne.
(168)
Pokiaľ ide o použitie schémy AAS na fyzický vývoz uvedený v odôvodnení 165 písm. a), čo počas obdobia prešetrovania uskutočnili dve overené spoločnosti, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz a objem a hodnotu vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v zálohovom povolení. Štátni úradníci okrem toho musia v čase dovozu a vývozu zdokumentovať príslušné transakcie v zálohovom povolení. Objem povoleného dovozu v rámci schémy AAS stanovuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „normy SION“, Standard Input Output Norms), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane príslušného výrobku.
(169)
Dovezené vstupné materiály sú neprevoditeľné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov).
(170)
Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na kontrolu stanovené indickými orgánmi v praxi neboli dodržané.
(171)
Len jedna z dvoch overených spoločností, ktoré využili túto podschému, viedla register výroby a spotreby. Register spotreby však neumožňoval overiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve. Pokiaľ ide o požiadavky na kontrolu uvedené v predchádzajúcom texte, spoločnosti nemali nijaké záznamy, ktoré by dokazovali, že sa uskutočnil externý audit registra spotreby. Celkovo sa usudzuje, že prešetrovaní vývozcovia neboli schopní preukázať, že sú splnené príslušné ustanovenia dokumentu FTP.
(172)
Pokiaľ ide o použitie schémy AAS na ARO uvedené v odôvodnení 165 písm. e), k čomu počas obdobia prešetrovania došlo v prípade jednej overenej spoločnosti, objem povoleného dovozu je podľa tejto schémy stanovený ako percento objemu vyvezených hotových výrobkov. V zálohových licenciách sa jednotky oprávnených dovozov merajú z hľadiska ich množstva alebo ich hodnoty. V obidvoch prípadoch sú sadzby použité na stanovenie prípustného bezcolného nákupu určené na základe noriem SION, a to pre väčšinu výrobkov vrátane výrobku, na ktorý sa vzťahuje toto prešetrovanie. Položky vstupov uvedené v zálohových licenciách sú položky použité pri výrobe príslušného vyvážaného hotového výrobku.
(173)
Držiteľ zálohovej licencie, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú zálohové licencie schválené ako ARO a domácemu dodávateľovi sú potvrdené pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO znamená pre dodávateľa nárok na výhodu z plánovaného vývozu, ako sú vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada tzv. konečnej spotrebnej dane.
(174)
Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na kontrolu stanovené indickými orgánmi v praxi neboli dodržané.
(175)
Pokiaľ ide o použitie schémy AAS na zamýšľaný vývoz uvedený v odôvodnení 165 písm. d), čo počas obdobia prešetrovania uskutočnila jedna overená spoločnosť, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz aj objem a hodnotu vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v povolení. Štátni úradníci okrem toho musia v čase dovozu a vývozu zdokumentovať príslušné transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci tejto schémy stanovuje indická vláda na základe noriem SION.
(176)
Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanej lehote (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov) po vydaní povolenia.
(177)
Zistilo sa, že medzi dovezenými vstupmi a vyvezenými hotovými výrobkami neexistuje nijaká väzba. Ďalej sa zistilo, že žiadateľ neviedol register spotreby uvedený v odôvodnení 167 overiteľný externým účtovníkom, hoci mal túto povinnosť. Napriek porušeniu tejto povinnosti žiadateľ využíval výhody v rámci schémy AAS.
d) Záver týkajúci sa schémy AAS
(178)
Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem z cla, ktoré by bolo inak splatné, a poskytuje prešetrovaným vývozcom výhodu, pretože zvyšuje ich likviditu.
(179)
Všetky dotknuté podschémy sú zo zákona jasne podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a napadnuteľné podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia. Spoločnosť nemôže získať výhody v rámci tejto schémy bez vývozného záväzku.
(180)
Ani jednu z troch podschém použitých v tomto prípade nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla ani za schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňajú pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie účinným spôsobom, aby potvrdila, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (oddiel II bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade schém náhradného vrátenia cla oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Usudzuje sa teda, že normy SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a samy osebe nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože forma týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe vyvážaných výrobkov. Okrem toho indická vláda nevykonala nijaké ďalšie skúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného kontrolného systému bolo potrebné (oddiel II bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu).
(181)
Po zverejnení informácií jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že táto schéma by nemala byť predmetom vyrovnania, keďže spoločnosť splnila svoje právne povinnosti týkajúce sa nezávislých auditov registra spotreby vstupov, a to by sa malo považovať za dostatočnú kontrolu pre indickú vládu. S takouto argumentáciou nemožno súhlasiť. Kontrolu indickou vládou je potrebné odlišovať od akejkoľvek povinnosti uloženej spoločnostiam. Kontrolnými inšpekciami sa potvrdilo, že kontrolný systém indickej vlády nie je v súlade s pravidlami ustanovenými v oddiele II bode 4 prílohy II k základnému nariadeniu. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(182)
Tá istá strana tvrdila, že v Indii je zakázané združovanie licencií (clubbing) a že vo výpočtoch subvenčného rozpätia spoločnosť nemôže byť znevýhodnená použitím celkového vývozného obratu namiesto obratu z predaja príslušného výrobku. Zákonnosť združovania licencií v Indii ako taká nie je v tomto kontexte podstatná. Prešetrovaním sa zistilo, že v dôsledku združovania nebolo možné uskutočniť nijaké primerané rozdelenie licencií týkajúcich sa PSV. Vo výpočtoch subvenčného rozpätia sa skutočne musela použiť výhoda na úrovni divízií, a nie na úrovni PSV, keďže overené informácie neumožnili riadne rozdelenie použitia vstupov (použité na výrobu iných výrobkov) len na výrobu PSV. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(183)
Podschémy uvedené v odôvodnení 165 písm. a), d) a e) sú teda napadnuteľné.
e) Výpočet výšky subvencie
(184)
Pri neexistencii prípustných schém vrátenia cla alebo schém náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, napadnuteľnou výhodou. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v tomto prípade splnené neboli. Ak sa teda zistí, že chýba primeraný monitorovací proces, uvedená výnimka pre schému vrátenia cla sa neuplatňuje a namiesto údajného nadmerného odpustenia cla sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnávania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem). Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, prešetrujúci orgán nemá povinnosť vypočítať takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrujúci orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.
(185)
Výška subvencie poskytnutej spoločnostiam, ktoré využívali schému AAS, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podschémy počas obdobia prešetrovania (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia boli poplatky nevyhnutne spojené so získaním subvencie odrátané od sumy subvencie, ak došlo k uplatneniu oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(186)
Sadzby subvencie pre tri dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 0,11 %, 1,89 % a 4,31 % v uvedenom poradí.
3.2.6. Povolenie na bezcolný dovoz (DFIA)
a) Právny základ
(187)
Podrobný opis schémy DFIA je uvedený v odsekoch 4.2.1 až 4.2.47 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.31 až 4.36 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(188)
Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia.
c) Vykonávanie v praxi
(189)
DFIA je schéma používaná pred vývozom a po vývoze, ktorá umožňuje bezcolný dovoz tovarov stanovených podľa noriem SION, ktoré sa však v prípade prevoditeľného DFIA nemusia nevyhnutne použiť pri výrobe vyvážaných výrobkov.
(190)
Systém DFIA sa vzťahuje iba na dovoz vstupov podľa noriem SION. Nárok na dovoz sa obmedzuje na množstvo a hodnotu uvedené v normách SION, regionálne orgány ho však môžu na požiadanie revidovať.
(191)
Vývozná povinnosť podlieha minimálnej požiadavke na pridanú hodnotu vo výške 20 %. Vývoz sa môže vykonať pred vydaním povolenia DFIA, pričom v takomto prípade sa nárok na dovoz stanoví úmerne k dočasnému vývozu.
(192)
Po splnení vývoznej povinnosti môže vývozca požiadať o prevoditeľnosť povolenia DFIA, čo v praxi znamená oprávnenie predať licenciu na bezcolný dovoz na trhu.
(193)
Schému DFIA využil počas obdobia prešetrovania jeden z overených vyvážajúcich výrobcov.
d) Záver k schéme DFIA
(194)
Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem z cla, ktoré by bolo inak splatné, a poskytuje prešetrovaným vývozcom výhodu, pretože zvyšuje ich likviditu.
(195)
Schéma DFIA je okrem toho zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia.
(196)
Túto schému nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla alebo schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Konkrétne: i) umožňuje ex post náhradu alebo vrátenie dovozných poplatkov na vstupy, ktoré sa spotrebúvajú vo výrobnom procese iného výrobku; ii) nie je zavedený nijaký kontrolný systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu, a iii) prevoditeľnosť osvedčení/povolení znamená, že vývozca s DFIA v skutočnosti nemá nijakú povinnosť použiť osvedčenie na dovoz vstupov.
(197)
Po zverejnení informácií jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že kontrolný systém uplatňovaný v Indii je primeraný, účinný a v súlade s obchodnou praxou v Indii, a teda že „primárny“ dôvod napadnutia tejto schémy už neexistuje. V rozpore s tvrdením sa vyšetrovaním nepotvrdilo, že kontrolný systém v Indii umožňuje zistiť, či a ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k vráteniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Okrem toho tento výrobca nespochybnil, že schéma umožňuje ex post náhradu alebo vrátenie dovozných poplatkov na vstupy, ktoré sa spotrebúvajú vo výrobnom procese iného výrobku, ani to, že prevoditeľnosť osvedčení/povolení znamená, že vývozca s DFIA v skutočnosti nemá nijakú povinnosť použiť osvedčenie na dovoz vstupov. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
e) Výpočet výšky subvencie
(198)
Pri neexistencii prípustných schém vrátenia cla alebo schém náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, napadnuteľnou výhodou. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel.
(199)
Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v tomto prípade splnené neboli. Ak sa teda zistí, že chýba primeraný monitorovací proces, uvedená výnimka pre schému vrátenia cla sa neuplatňuje a namiesto údajného nadmerného odpustenia cla sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnávania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem). Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, prešetrujúci orgán nemá povinnosť vypočítať takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrujúci orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.
(200)
Výška subvencie poskytnutej spoločnostiam, ktoré využívali schému DFIA, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podschémy počas obdobia prešetrovania (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia boli poplatky nevyhnutne spojené so získaním subvencie odrátané od sumy subvencie, ak došlo k uplatneniu oprávnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat vývozu príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(201)
Sadzba subvencie pre jedinú dotknutú spoločnosť stanovená v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavuje 4,95 %.
3.2.7. Schéma podpory vývozu investičných tovarov (EPCGS)
a) Právny základ
(202)
Podrobný opis schémy EPCGS je uvedený v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 5 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(203)
Túto schému sú oprávnení využívať všetci výrobcovia vývozcovia alebo obchodníci vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.
c) Vykonávanie v praxi
(204)
Pod podmienkou vývozného záväzku môže spoločnosť doviezť investičný tovar [nový aj použitý investičný tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva (na žiadosť a po uhradení poplatku) licenciu pre schému EPCGS. V rámci tejto schémy sa uplatňuje znížená sadzba dovozného cla vo výške 3 %, uplatniteľná na všetok investičný tovar dovezený v rámci tejto schémy. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený investičný tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci schémy EPCGS môže investičný tovar dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie.
(205)
Držiteľ licencie schémy EPCGS môže získavať investičné tovary aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičných tovarov využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu týchto investičných tovarov. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičných tovarov držiteľovi licencie schémy EPCGS môže alternatívne uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.
(206)
Zistilo sa, že všetky tri spoločnosti zaradené do vzorky získali v priebehu obdobia prešetrovania zo schémy EPCGS koncesie, ktoré možno priradiť k príslušnému výrobku.
d) Záver k schéme EPCGS
(207)
Zo schémy EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla poskytuje vývozcovi výhodu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti.
(208)
Schéma EPCGS je ďalej zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, keďže licencie na jej využívanie nie je možné získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) prvého pododseku základného nariadenia.
(209)
Schému EPCGS nemožno považovať za prípustnú schému vrátenia cla ani za schému náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nie je začlenený do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných schém, ako sa uvádza v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov.
e) Výpočet výšky subvencie
(210)
Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný tovar rozloženého na obdobie, v ktorom sa odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto investičného tovaru v príslušnom odvetví. Výška subvencie pre obdobie prešetrovania sa potom vypočíta vydelením celkovej sumy nezaplateného cla obdobím odpisovania. Takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na obdobie prešetrovania, sa upravila pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa za primeranú považovala komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania. V zmysle článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov od tejto sumy odpočítali poplatky spojené so získaním subvencie, aby sa dospelo k výške subvencie (čitateľ).
(211)
V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na príslušný obrat z vývozu počas obdobia prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(212)
Po zverejnení informácií dvaja vyvážajúci výrobcovia z Indie zaradení do vzorky požiadali o preskúmanie výpočtu výšky subvencie. Tvrdili, že môže dôjsť k zrušeniu licencie EPCG, čo môže viesť k obstaraniu investičného tovaru z domácich zdrojov, pri ktorom by sa uplatnila centrálna spotrebná daň. V tejto súvislosti však nepoukázali na konkrétne neplatné licencie. Tento problém nebol nastolený ani počas prešetrovania, keď bolo možné toto tvrdenie riadne overiť. V každom prípade bolo stanovenie výšky subvencie založené na záznamoch overenej spoločnosti týkajúcich sa vstupov nakúpených na základe tejto schémy. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(213)
Sadzby subvencie pre tri dotknuté spoločnosti stanovené v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania predstavujú 0,37 %, 0,40 % a 0,46 % v uvedenom poradí.
3.2.8. Schéma stimulačných balíkov (PSI)
a) Právny základ
(214)
S cieľom podnietiť rozširovanie priemyslu do menej rozvinutých oblastí vláda štátu Maháraštra od roku 1964 poskytovala stimuly pre nové rozširujúce sa jednotky založené v rozvojových regiónoch štátu na základe schémy všeobecne známej ako „schéma stimulačných balíkov“. Schéma bola od svojho zavedenia opakovane zmenená a pre aktuálne prešetrovanie sú relevantné verzie 2001 a 2007. Schéma stimulačných balíkov z roku 2001 je z 31. marca 2001 a opiera sa o uznesenie č. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Schéma stimulačných balíkov z roku 2007 je z 30. marca 2007 a opiera sa o uznesenie č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
b) Oprávnenosť
(215)
Vyššie uvedené uznesenia obsahujú zoznam kategórií odvetví a podnikov, ktoré je možné považovať za oprávnené na využívanie stimulov.
c) Vykonávanie v praxi
(216)
Vláda indického štátu Maháraštra s cieľom podporovať rozširovanie výrobných odvetví do menej rozvinutých oblastí vypracovala balík stimulov pre zakladanie nových/rozširovanie existujúcich výrobných jednotiek v rozvíjajúcom sa regióne štátu Maháraštra. Na účely tejto schémy sa v prílohe I k uzneseniu klasifikujú oblasti štátu oprávnené na stimuly. O stimuly na základe schémy z roku 2007 však nie je možné žiadať, kým v rámci schémy z roku 2007 nebolo vydané osvedčenie o oprávnenosti a príjemca nesplnil ustanovenia/podmienky osvedčenia o oprávnenosti. Výkonná agentúra (orgán štátnej správy) vydáva osvedčenie s účinnosťou od dátumu začatia komerčnej výroby príjemcu (nazývaného aj ako oprávnená jednotka).
(217)
Schéma PSI sa skladá z viacerých podschém. Počas obdobia prešetrovania boli poskytnuté výhody dvom overeným vyvážajúcim výrobcom na základe týchto dvoch podschém:
-
oslobodenie od dane z elektrickej energie (ďalej len „EDE“, Electricity Duty Exemption),
-
subvencie na podporu výrobného odvetvia (ďalej len „IPS“, Industrial Promotion Subsidy).
(218)
EDE sa udeľuje oprávneným novým jednotkám založeným na určených územiach na obdobie uvedené v osvedčení o oprávnenosti. V tomto prípade sú dvaja vyvážajúci výrobcovia oslobodení od platenia dane z elektrickej energie na 9 rokov, resp. na 7 rokov. V iných častiach štátu sa oslobodenie od platenia dane z elektrickej energie poskytuje jednotkám orientovaným na vývoz a jednotkám v oblasti informačných technológií a biotechnológií, a to na obdobie 10 rokov.
(219)
Počas prešetrovania sa zistilo, že jeden vyvážajúci výrobca so sídlom v štáte Maháraštra získal počas obdobia prešetrovania výhodu z podschémy EDE.
(220)
IPS oprávňuje príjemcu na subvenciu v percentuálnej výške v rozpätí medzi 75 % a 100 % zo sumy oprávnených investícií po odpočítaní výšky výhody získanej z iných podschém PSI, ako je napríklad EDE. Výhoda sa udeľuje na obdobie uvedené v osvedčení o oprávnenosti a nemôže prekročiť sumu DPH zaplatenú štátu Maháraštra v rovnakom období. Oprávnené investície sú kapitálové výdavky na budovy, zariadenia a strojové zariadenia.
(221)
Počas prešetrovania sa zistilo, že dvaja vyvážajúci výrobcovia so sídlom v štáte Maháraštra získali výhody z podschémy IPS.
(222)
Po zverejnení informácií dvaja indickí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že podschéma IPS, ktorú ponúkala vláda štátu Maháraštra, sa nevzťahuje na štádiá výroby, produkcie ani vývozu PSV, a to ani priamo, ani nepriamo, a že výhoda bola závislá od objemu zaplatených domácich daní. Ďalej tvrdili, že cieľom tejto schémy nie je poskytovať výhody pre vyvážajúcich výrobcov, ale kompenzovať náklady vyplývajúce zo znevýhodnenia regiónu, a preto schému nemožno považovať za napadnuteľnú. Okrem toho tvrdili, že táto schéma by sa mala považovať za kapitálovú subvenciu, a nie za opakujúcu sa subvenciu, a že celkový prínos by sa mal rozdeliť na obvyklé obdobie odpisovania subvencovaného kapitálu. Ako sa uvádza v odôvodnení 220, v tejto súvislosti sa pri prešetrovaní zistilo, že grant sa vypláca na ročnom základe na oprávnené investície, ktorými sú výdavky na budovy, zariadenia a strojové zariadenia. Tieto investície sú priamo spojené s PSV. Samotná skutočnosť, že ročná suma, ktorá sa môže požadovať, je obmedzená sumou domácej dane zaplatenej vláde štátu Maháraštra počas rovnakého obdobia, nemení nič na skutočnosti, že ročný prínos zo strany vlády štátu Maháraštra predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, ktorá poskytuje výhodu pre prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov. Napokon, grant vyplácaný na ročnom základe nemá znaky kapitálovej subvencie, i keď podstatou takejto platby je investícia do investičného tovaru. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
d) Záver k EDE a IPS
(223)
Obe podschémy sú subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavujú finančnú pomoc zo strany indickej vlády, ktorá znamenala výhodu pre prešetrovaných vývozcov.
(224)
Subvenčná podschéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie pri svojej činnosti riadi, dovoľujú uvedenú schému využívať iba obmedzenému počtu podnikov v rámci určeného geografického regiónu.
(225)
V dôsledku toho by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.
e) Výpočet výšky subvencie
(226)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľnej subvencie vypočíta na základe výhody, ktorú získal príjemca vo vzťahu k príslušnému výrobku a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový obrat z predaja príslušného výrobku vyvážajúceho výrobcu počas obdobie prešetrovania, pretože subvencia nebola podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia.
(227)
Sadzba subvencie stanovená pre podschému EDE predstavovala v prípade jednej spoločnosti využívajúcej túto výhodu 0,31 %.
(228)
Sadzba subvencie stanovená pre podschému IPS dosahovala v prípade príslušných spoločností počas obdobia prešetrovania rozpätie 1,03 % až 1,91 %.
3.2.9. Výška napadnuteľných subvencií
(229)
Na základe týchto zistení je celková výška napadnuteľných subvencií pre overených vyvážajúcich výrobcov vyjadrená ad valorem v rozsahu od 4,16 % do 7,65 %, ako sa uvádza v tabuľke.
Tabuľka 1
Výška napadnuteľných subvencií - India
(%)
Schéma pomoci
Schéma FMS
Schéma FPS
Schéma DDS
Schéma AAS
Schéma DFIA
Schéma EPCGS
Schéma PSI/EDE
Schéma PSI/IPS
Spolu
Spoločnosť
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. VIETNAM
3.3.1. Všeobecné východiská
(230)
Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch zaslaných Komisii sa prešetrili tieto schémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií vietnamskou vládou:
A.
vládne preferenčné úvery pre odvetvie PSV prostredníctvom štátnych bánk, vládne poverenie a nariadenie adresované súkromným bankám a podpora úrokovej sadzby;
B.
tovar poskytovaný vládou pre odvetvie PSV prostredníctvom štátnych podnikov za nižšiu než primeranú odplatu;
C.
pozemky poskytované vládou za nižšiu než primeranú odplatu a iné územné výhody;
D.
programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia;
E.
programy nepriamych daní a dovozných ciel;
F.
zrýchlené odpisy neobežného majetku;
G.
iné subvenčné programy vrátane schém celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov štátnej správy.
(231)
Komisia prešetrila všetky schémy uvedené v podnete. V prípade každej schémy sa prešetrovalo, či je možné stanoviť finančný príspevok vietnamskej vlády a výhodu poskytnutú vyvážajúcim výrobcom podľa ustanovení článku 3 základného nariadenia. Z prešetrovania vyplynulo, že v tomto prípade sú výhody z prešetrovaných schém nižšie ako hranica de minimis podľa článku 14 ods. 5 (4) základného nariadenia. Preto sa nepovažuje za potrebné vyvodiť záver o napadnuteľnosti jednotlivých schém.
(232)
Z dôvodu zrozumiteľnosti a transparentnosti sa však uvádzajú podrobnosti o schémach a zodpovedajúce sadzby subvencií pre jednotlivé spoločnosti, bez záveru o tom, či ide o napadnuteľné subvencie. Výhoda bola vypočítaná v súlade s článkom 6 základného nariadenia.
3.3.2. Špecifické subvenčné schémy
Subvenčné schémy, ktoré vietnamskí vyvážajúci výrobcovia nevyužívali počas obdobia prešetrovania
(233)
Prešetrovaním sa zistilo, že vietnamskí vyvážajúci výrobcovia nevyužívali tieto schémy:
a)
tovar poskytovaný vládou pre odvetvie PSV prostredníctvom štátnych podnikov za nižšiu než primeranú odplatu;
b)
zrýchlené odpisy neobežného majetku;
c)
iné subvenčné programy vrátane schém celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov štátnej správy.
(234)
Pokiaľ ide o tovar poskytovaný vládou odvetviu PSV prostredníctvom štátnych podnikov za nižšiu než primeranú odplatu, v súvisiacom tvrdení obsiahnutom v podnete bolo uvedené, že PTA/MEG, ktoré možno použiť ako hlavnú surovinu na výrobu PSV, získali vietnamskí výrobcovia za subvencované ceny. Prešetrovaním sa však zistilo, že ani jeden z prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov nepoužíval PTA/MEG ako hlavnú surovinu, ale že namiesto toho používali recyklované PET fľaše alebo vločky z PET fliaš.
(235)
Po zverejnení sťažovateľ uviedol, že Komisia poskytla čiastočnú analýzu len vo vzťahu k jednému z programov, ktorým je poskytovanie PTA/MEG za subvencované ceny. So zreteľom na tento program sťažovateľ tvrdil, že spôsob, akým bola vybratá vzorka, a skutočnosť, že hlavní výrobcovia PSV vo Vietname neboli zahrnutí do prešetrovania, mali dosah na závery týkajúce sa tohto programu. Sťažovateľ takisto uviedol zoznam ďalších údajných subvenčných programov vo Vietname, ku ktorým boli v podnete predložené informácie.
(236)
Ako Komisia vysvetlila v odôvodneniach 32 až 34 a v odôvodnení 42, výber vzorky pre Vietnam nebol potrebný, keďže všetci vietnamskí vyvážajúci výrobcovia vyjadrili svoju vôľu spolupracovať a odpovede, ktoré poslali traja spolupracujúci výrobcovia, predstavovali viac ako 99 % dovozu z Vietnamu. Tvrdenia sťažovateľa týkajúce sa výberu vzoriek nie sú preto relevantné vo vzťahu k zisteniami prešetrovania. Okrem toho samotná skutočnosť, že vo Vietname existujú ďalší veľkí výrobcovia PSV, nespochybňuje reprezentatívnosť spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Komisia potvrdzuje, že získavala informácie a odpovede týkajúce sa všetkých údajných subvencií uvedených v podnete vrátane tých, ktoré sťažovateľ uviedol vo svojich pripomienkach k zverejneniu informácií. Zistilo sa však, že spolupracujúci vývozcovia tieto programy nevyužívali. Komisia poskytla podrobnosti o poskytovaní PTA/MEG, pretože tento program sa v podnete uvádza ako hlavné tvrdenie s tým, že na jeho základe sa pravdepodobne poskytuje značný objem napadnuteľnej subvencie.
Subvenčné schémy, ktoré vietnamskí vyvážajúci výrobcovia využívali počas obdobia prešetrovania
(237)
Zistilo sa, že prešetrovaní vietnamskí vyvážajúci výrobcovia počas obdobia prešetrovania využívali tieto subvenčné schémy:
3.3.3. Preferenčné úvery
3.3.3.1. Podpora úrokovej sadzby po investovaní zo strany Vietnamskej rozvojovej banky
(238)
Vietnamská rozvojová banka (ďalej len „VDB“, Vietnam Development Bank) je štátna banka zriadená v roku 2006 na základe rozhodnutia č. 108/2006/QD-TTg, aby vykonávala politiky rozvoja investičných úverov a vývozných úverov. Počas obdobia prešetrovania VDB riadila program na podporu úrokovej sadzby pre niektoré úvery od komerčných bánk. V rámci tohto programu uzavreli spoločnosti zo skupiny Thai Binh Group zmluvy s VDB na podporu úverov od bánk BIDV a Vietcom Bank.
(239)
Právnym základom programu je dekrét č. 75/2011/ND-CP z 30. augusta 2011, ktorým sa nahrádzajú dekrét č. 151/2006/ND-CP, dekrét č. 106/2008/ND-CP a dekrét č. 106/2004/ND-CP. Ak boli zmluvy podpísané pred nadobudnutím účinnosti dekrétu č. 75/2011, vzťahujú sa na ne predchádzajúce dekréty.
(240)
Prospech z tohto programu sa rovná rozdielu medzi úrokovými sadzbami ponúkanými VDB a komerčnými úrokovými sadzbami uplatňovanými na úvery pre tieto dve spoločnosti. Program sa vzťahuje na dlhodobé a strednodobé úvery od komerčných bánk čerpaných na financovanie investičných projektov.
(241)
Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 0,28 %.
3.3.3.2. Pôžičky s nízkym úrokom poskytnuté niektorými komerčnými bankami vo vlastníctve štátu
(242)
Z prešetrovania vyplynulo, že výrazná časť bankového sektora vo Vietname je vo vlastníctve štátu; takmer 50 % úverov vo vietnamskom hospodárstve poskytlo počas obdobia prešetrovania 5 veľkých štátnych bánk (5). V platnosti sú obmedzenia zahraničného vlastníctva bánk so sídlom vo Vietname (6). Komerčné banky dostávajú pokyny, aby poskytovali podporu úrokovej sadzby pre podniky (7). Štátna banka Vietnamu stanovuje maximálnu výšku úrokových sadzieb, ktoré môžu komerčné banky uplatňovať na úvery pre niektoré subjekty (8). Z informácií v zložke vyplýva, že štátom vlastnené komerčné banky ponúkajú nižšie úrokové sadzby než iné banky.
(243)
Viaceré vietnamské právne predpisy týkajúce sa bankového sektora a úverovania odkazujú na preferenčné úvery. Napríklad, nariadenie 1627 z roku 2001 upravuje úvery klientom, na ktoré sa vzťahujú preferenčné úverové politiky (články 20 a 26) a zákon o úverových inštitúciách upravuje zvýhodnené úvery (článok 27).
(244)
Výška subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia sa za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi čiastkou, ktorou spoločnosť spláca preferenčný úver a čiastkou, ktorou by spoločnosť splácala porovnateľný komerčný úver získaný na trhu.
(245)
Informácie uvedené v odôvodneniach 242 a 243 poukazujú na značné deformácie vo vietnamskom finančnom sektore. Komisia preto na výpočet výhody z preferenčných úverov použila externú referenčnú hodnotu. Ako je uvedené v odôvodnení 231, nemalo to vplyv na napadnuteľnosť subvencie z preferenčných úverov. Aj s ohľadom na to, že subvencovanie bolo de minimis, Komisia neprijala konečné závery o tom, či sú dotknuté banky verejnými orgánmi alebo či banky vykonávali dostatočné posúdenie úverového rizika.
(246)
Externá referenčná hodnota bola nutná len v prípade úverov vo VND (vietnamskej mene), pretože sa nenašli dôkazy o tom, že by boli subvencie poskytované na úvery poskytnuté v USD. Zo spolupracujúcich spoločností získala úvery vo VND len skupina Thai Binh. Referenčná hodnota sa vypočíta pomocou úverových úrokových sadzieb koša 48 krajín s nižším stredným príjmom (HDP) v poslednom období (rok 2012). Tieto krajiny boli vybraté, pretože majú podobný HDP ako Vietnam. Tieto sadzby boli potom upravené o infláciu v období prešetrovania, aby sa získali reálne úrokové sadzby. Potom sa vypočítal priemer pre 48 krajín použitím údajov pre tie krajiny, pre ktoré boli dostupné údaje. Zdrojom údajov o úrokových sadzbách a mierach inflácie krajiny bola Svetová banka. V období prešetrovania bola priemerná reálna úroková sadzba pre tieto krajiny s nižšími strednými príjmami 8,23 %. Táto referenčná hodnota sa použila na porovnanie s úrokovými sadzbami upravenými o infláciu všetkých úverov vo VND poskytnutých prešetrovaným spoločnostiam.
(247)
Výhoda na základe tohto programu sa pohybovala v rozpätí od 0 % do 1,34 %.
(248)
Po zverejnení informácií vláda Vietnamu spochybnila závery o deformáciách vietnamského finančného systému a uviedla, že Komisia mala posúdiť, či sú komerčné banky v štátnom vlastníctve verejnými orgánmi a či vykonávali dostatočné posúdenie úverového rizika. Vietnamská vláda zastáva názor, že táto analýza mala dosah na záver o existencii finančného príspevku a takisto na použitie externej referenčnej hodnoty na stanovenie výhody z tohto programu.
(249)
Ako je uvedené v odôvodneniach 242 a 243, z informácií a dôkazov zozbieraných počas prešetrovania vyplývajú značné deformácie vo vietnamskom bankovom systéme. Vzhľadom na tieto deformácie sa v súlade s ustanoveniami základného nariadenia musí na stanovenie výšky (prípadnej) výhody použiť externá referenčná hodnota. Vzhľadom na to, že výhody pre vietnamských vyvážajúcich výrobcov sú de minimis, Komisia nepovažuje za potrebné preskúmať, či sú banky verejnými orgánmi a/alebo či vykonávali dostatočné posúdenie úverového rizika, ako je uvedené v odôvodneniach 231 a 232.
3.3.4. Poskytovanie práv na užívanie pozemkov
(250)
Obom spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom boli pridelené práva na využívanie pozemkov v osobitných priemyselných zónach. Kým skupina Thai Binh získala práva na užívanie pozemkov priamo od štátu, spoločnosť Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. („VNC“) si pozemky prenajíma sprostredkovane prostredníctvom spoločnosti čiastočne vo vlastníctve štátu.
(251)
Skupina Thai Binh má v priemyselnej zóne tri parcely. Počas obdobia prešetrovania bola skupina Thai Binh úplne oslobodená od platenia nájomného za dve parcely. Právny základ pre oslobodenie tvoria dekrét č. 121/2010/ND-CP a dekrét č. 142/2005/ND-CP. Skupina Thai Binh neplatila ani nájomné za tretiu parcelu, pretože v súvislosti s ňou prebieha správne konanie, v ktorom sa žiada o oslobodenie. Sadzby nájomného, ktorých sa oslobodenie týka, sú výrazne nižšie než sadzby, ktoré skupina Thai Binh platí za iné podobné parcely v tesnej blízkosti priemyselnej zóny a zdá sa, že sú výrazne nižšie ako bežné ceny pozemkov v regióne.
(252)
VNC nezískala úplnú výnimku z práv na užívanie pozemkov, je však jasné, že počas obdobia prešetrovania získala výhodu. Spoločnosť VNC si sprostredkovane prenajíma ďalšie tri parcely od spoločnosti čiastočne vo vlastníctve štátu. Hoci vietnamská vláda tvrdila, že ide o transakcie medzi súkromnými stranami, informácie dostupné v zložke sú v rozpore s týmto tvrdením. V investičnej licencii VNC sa prenájom pozemku uvádza ako preferenčná výhoda. V licencii Ľudový výbor Quang Ninh ukladá VNC povinnosť prenajať si pozemky od tejto spoločnosti. Podľa pôvodnej zmluvy uzavretej medzi spoločnosťou čiastočne vo vlastníctve štátu, ktorá parcelu prenajíma spoločnosti VNC, a miestnym pozemkovým úradom je následný prevod pozemkov možný len za určitých podmienok stanovených miestnym pozemkovým úradom. Z tejto skutočnosti vyplýva, že do pozemkovej transakcie medzi oboma stranami je zapojený štát.
(253)
Na účely posúdenia výhody Komisia porovnala nízke ceny pozemkov vzťahujúce sa na transakcie v priemyselných zónach s referenčnou cenou za podobné pozemky. Prešetrovaním sa zistili náznaky, že trh s pozemkami vo Vietname sa zdá byť regulovaný a je narušený vládnymi intervenciami, pretože existujú oslobodenia alebo preferenčné ceny za práva na užívanie pozemkov týkajúce sa pozemkov v určených priemyselných zónach a/alebo pre podporované podnikateľské sektory. V tomto konkrétnom prípade Komisia dospela k záveru, že transakcia týkajúca sa práv na užívanie pozemkov je dostatočne spoľahlivá, pretože pozemok sa nachádza mimo podporovanej zóny a príslušná spoločnosť pôsobí v odvetví, ktoré nesúvisia s PSV a nedostáva podporu na základe vládnych politík. Ceny pri tejto transakcii sa používajú ako referenčná hodnota pre posúdenie výhody bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek závery týkajúce sa celkovej situácie na trhu s pozemkami vo Vietname.
(254)
Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,17 % do 0,37 %.
3.3.5. Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
(255)
Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia získali výhody z niekoľkých priamych daňových úľav na základe výnimiek uvedených v ich investičných licenciách. Právny základ pre predmetné oslobodenia tvoria dekrét č. 164/2003/ND-CP nahradený dekrétom č. 124/2008/ND-CP a dekrétom č. 122/2011/ND-CP, obežník 140/2012, dekrét č. 164/2003/ND-CP zmenený a doplnený dekrétom č.152/204/ND-CP.Oslobodenie dovozu strojového zariadenia od cla a DPH.
(256)
Podľa uvedených právnych predpisov sú priame oslobodenia od dane alebo jej zníženie dostupné, inter alia, pre spoločnosti sídliace v osobitných priemyselných zónach/parkoch alebo spoločnosti, ktoré zamestnávajú vysoký počet zamestnancov, alebo spoločnosti pôsobiace v určitých odvetviach hospodárstva.
(257)
Výška subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorej existencia bola počas obdobia prešetrovania potvrdená. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane, po odpočítaní zaplatenej sumy so zníženou preferenčnou daňovou sadzbou alebo suma celej odpustenej dane. Sumy, ktoré sa považujú za subvencie, sa zakladajú na najnovších ročných daňových priznaniach. Subvencia bola pridelená na báze celej spoločnosti a vyjadrená ako percento z obratu z vývozu CIF do Únie.
(258)
Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,11 % do 0,36 %.
3.3.6. Oslobodenie od dovozných ciel na dovážané suroviny
(259)
Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia dostali počas obdobia prešetrovania výnimky z platenia ciel na dovážané suroviny. Právnym základom pre oslobodenie je zákon o dovoznej a vývoznej dani č. 45/2005/QH11 vykonaný dekrétom č. 87/2010/ND-CP. Pravidlá pre systémy a postupy kontroly a dohľadu sú stanovené v obežníku 194/2010TT.
(260)
Vietnamská vláda vo vyplnenom dotazníku uviedla, že uplatňuje schému vrátenia/pozastavenia vyberania cla. Podľa právnych predpisov sa oslobodenie uplatňuje na dovoz surovín spotrebovaných pri výrobe vyvážaných výrobkov. Clo môže byť vrátené v rozsahu stanovenom na základe toho, aký pomer dovážaných surovín bol použitý v konečnom vyvážanom výrobku.
(261)
Zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania nedostal ekonomickú výhody na základe tejto schémy ani jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Napriek tomu, že boli oslobodení od povinnosti zaplatiť dovozné clo na suroviny, v období prešetrovania neboli zistené nijaké nadmerné odpočty. Obe spoločnosti zaznamenali relatívne malý domáci predaj príslušného výrobku. Okrem toho získavali významný podiel hlavných surovín na domácom trhu, keďže nimi dovážaný objem surovín nebol dostatočný na výrobu vyvážaného výrobku.
(262)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa nepovažovalo za potrebné určiť, či bola oznámená schéma vrátenia cla v súlade s pravidlami WTO a s článkami prílohy II a prílohy III k základnému nariadeniu.
(263)
Po zverejnení informácií vláda Vietnamu podporila zistenia Komisie týkajúce sa tohto programu. Zároveň však chcela zdôrazniť, že vietnamská schéma vrátenia cla bola plne v súlade s pravidlami uvedenými v prílohe II a v prílohe III k základnému nariadeniu aj napriek chýbajúcim záverom k tomuto bodu. Komisia toto stanovisko vlády Vietnamu berie na vedomie. Avšak vzhľadom na to, že výhody pre vietnamských vyvážajúcich výrobcov sú de minimis, Komisia opakuje svoj postoj, že nepovažuje za potrebné na účely tohto prešetrovania preskúmať, či je schéma vrátenia cla v súlade s pravidlami uvedenými v prílohe II a v prílohe III k základnému nariadeniu, ako je vysvetlené v odôvodneniach 231 a 232.
3.3.7. Oslobodenie od dovozných ciel na dovážané strojové zariadenie
(264)
Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia dostali počas obdobia prešetrovania výnimky z platenia DPH a cla na dovážané strojové zariadenie. Právnym základom pre oslobodenie je zákon o dovoznej a vývoznej dani č. 45/2005/QH11 vykonaný dekrétom č. 87/2010/ND-CP. Pravidlá pre systém a postupy kontroly a dohľadu sú stanovené vo vládnom dekréte č. 154/2005/N-CP, v obežníku 194/2010TT a obežníku 117/2011.
(265)
Spoločnostiam bola adresovaná požiadavka, aby podali správu o dovoze strojových zariadení počas obdobia 10 rokov. Hoci bolo jasné, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia získali na základe tejto schémy výhody, tieto neboli významné. Je to preto, lebo dovoz strojového zariadenia zo strany týchto spoločností nebol v porovnaní s obratom z predaja PS v EÚ významný. Všetky výhody boli navyše minimalizované tým, že sa hodnota strojového zariadenia odpisuje počas niekoľkých rokov (zvyčajne 10), a preto bola výhoda pripadajúca na obdobie prešetrovania primerane znížená.
(266)
Výhoda na základe tejto schémy sa pohybovala v rozpätí od 0,08 % do 0,1 %.
3.3.8. Výška subvencií
(267)
Výška subvencií v prípade vietnamských vyvážajúcich výrobcov je v súlade s ustanoveniami základného antisubvenčného nariadenia vyjadrená ad valorem v rozpätí medzi 0,6 % a 2,31 %. Subvenčné rozpätie pre celú krajinu je vyjadrené ako vážený priemer týchto dvoch hraničných hodnôt rozpätia, t. j. 1,25 %. Subvencie uvedené vyššie boli pridelené na báze celej spoločnosti a vyjadrené ako percento z obratu z vývozu CIF do Únie.
(268)
Po zverejnení informácií sťažovateľ tvrdil, že nebolo jasné, ako Komisia vypočítala tento rozsah subvenčného rozpätia a prečo nepoužila hornú hranicu tohto rozpätia, ktorá by bola nad úrovňou rozpätia de minimis. Ako Komisia vysvetlila v predchádzajúcom odôvodnení, rozsah celkových súhrnných subvencií pre vietnamských spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vyjadrený ad valorem sa pohybuje v rozpätí od minimálne 0,6 % po maximálne 2,31 %. Výpočet váženého priemeru týchto hraničných hodnôt rozpätia prináša pre celú krajinu výsledok v podobe priemeru subvenčného rozpätia vo výške 1,25 %, čo je menej ako prahová hodnota de minimis. Toto je metodika, ktorá sa trvalo používa na výpočet priemeru subvenčného rozpätia krajiny v súlade s príslušnými ustanoveniami základného nariadenia.
3.3.9. Záver týkajúci sa Vietnamu
(269)
Celoštátna sadzba subvencie dosiahla v prípade Vietnamu 1,25 %. Vzhľadom na to, že toto rozpätie je pod úrovňou de minimis, bol prijatý záver, že vo vzťahu k dovozu s pôvodom vo Vietname by sa prešetrovanie malo ukončiť v súlade s článkom 14 ods. 3 základného nariadenia.
4. UJMA
4.1. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE A VÝROBY V ÚNII
(270)
Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania viac ako 18 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(271)
Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na približne 401 000 ton. Komisia tento údaj stanovila na základe všetkých dostupných informácií o odvetví Únie, ako sú overené údaje o výrobe od spolupracujúcich výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ako aj číselné údaje od sťažovateľa. Ako sa uvádza v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení traja výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali viac ako 54 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.
4.2. SPOTREBA V ÚNII
(272)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov, ktoré poskytol sťažovateľ, a objemu dovozu z tretích krajín na základe údajov Eurostatu.
(273)
Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
Tabuľka 2
Spotreba v Únii (v tonách)
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Celková spotreba v Únii
838 397
869 025
837 066
890 992
Index
100
104
100
106
Zdroj: sťažovateľ, Eurostat
(274)
Spotreba v Únii dosiahla vrchol v roku 2011 kvôli nárastu cien bavlny v dôsledku slabej úrody bavlny v roku 2010. Dopyt po PSV ako náhrady za bavlnu stúpol, opäť však klesol v priebehu nasledujúceho roka. Počas obdobia prešetrovania bol opäť zaznamenaný nárast spotreby v Únii o 6 %.
4.3. DOVOZ Z PRÍSLUŠNÝCH KRAJÍN
4.3.1. Kumulatívne hodnotenie vplyvu dovozu z príslušných krajín
(275)
Komisia skúmala, či by sa dovoz PSV s pôvodom v príslušných krajinách mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 8 ods. 3 základného nariadenia.
(276)
Subvenčné rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z Čínskej ľudovej republiky a Vietnamu bolo pod prahom de minimis stanoveným v článku 8 ods. 3 písm. a) základného nariadenia.
(277)
Znamená to, že podmienky na kumuláciu neboli splnené a analýza príčinnej súvislosti sa teda obmedzí na vplyv dovozu z Indie.
4.3.2. Objem a trhový podiel dovozu z Indie
(278)
Komisia stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu. Trhový podiel dovozu bol určený na základe objemu dovozu z Indie ako časť celkovej spotreby v Únii (táto je stanovená na základe súčtu všetkých predajov v Únii výrobcami z Únie a všetkých dovozov PSV do Únie).
(279)
Dovoz z Indie do Únie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 3
Objem dovozu (v tonách) a trhový podiel
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem dovozu z Indie (v tonách)
51 258
59 161
63 191
60 852
Index
100
115
123
119
Trhový podiel
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Index
100
111
123
112
Zdroj: Eurostat
(280)
Celkovo dovoz z Indie zostal pomerne stabilný. Jeho podiel na trhu Únie sa v posudzovanom období pohyboval v rozpätí 6 % až 7,5 %.
4.3.3. Ceny dovozu z Indie a podhodnotenie ceny
(281)
Komisia stanovila ceny dovozu na základe štatistík Eurostatu a overených údajov od spolupracujúcich vývozcov. Podhodnotenie ceny dovozu bolo stanovené na základe overených údajov, ktoré poskytli spolupracujúci vývozcovia a spolupracujúci výrobcovia z Únie.
(282)
Priemerná cena dovozu z Indie do Únie sa vyvíjala takto:
Tabuľka 4
Dovozné ceny (EUR/tona)
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
India
1 025
1 368
1 239
1 212
Index
100
134
121
118
Zdroj: Eurostat a overené údaje od spolupracujúcich vývozcov
(283)
V roku 2011 bol zaznamenaný nárast cien PSV. Ide o rok, ktorý je rokom vyššie uvedenej krízy bavlny. Ceny v nasledujúcich rokoch poklesli, zostali však vyššie ako ceny zaznamenané v roku 2010. V období prešetrovania bola cena o 18 % vyššia ako cena PSV v roku 2010.
(284)
Komisia stanovila podhodnotenie ceny počas obdobia prešetrovania porovnaním váženého priemeru dovozných cien franko prístav určenia jednotlivých druhov výrobku z dovozov od spolupracujúcich indických výrobcov zaradených do vzorky účtovaných prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, s primeranými úpravami s ohľadom na clá a náklady po dovoze a vážených priemerných predajných cien rovnakých druhov výrobku od výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtovaných neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravených na úroveň cien zo závodu.
(285)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Ukázalo sa, že výrobky dovážané z Indie vykazujú na trhu Únie vážené priemerné rozpätie podhodnotenia ceny v rozmedzí 4,1 % až 43,7 %.
4.4. HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
4.4.1. Všeobecné poznámky
(286)
V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie dosahu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(287)
Ako sa uvádza v odôvodnení 10, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(288)
Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov uvedených v podnete a ďalších informácií poskytnutých sťažovateľom v priebehu konania a Eurostatom. Tieto údaje sa vzťahujú na všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe starostlivo overených údajov obsiahnutých v odpovediach na dotazník, ktoré zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.
(289)
Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacít, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť a produktivita.
(290)
Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
4.4.2. Makroekonomické ukazovatele
4.4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít
(291)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacít sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 5
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem výroby (v tonách)
362 195
355 240
361 159
401 119
Index
100
98
100
111
Výrobná kapacita (v tonách)
492 059
451 310
468 115
466 744
Index
100
92
95
95
Využitie kapacít
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Index
100
107
105
117
Zdroj: Sťažovateľ (CIRFS)
(292)
Objem výroby sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 11 %. Toto zvýšenie sa udialo len počas obdobia prešetrovania (počas posledných 12 mesiacov posudzovaného obdobia). Počas tej časti posudzovaného obdobia, ktorá predchádzala obdobiu prešetrovania (t. j. roky 2011 a 2012), objem výroby výrobného odvetvia Únie klesal alebo stagnoval.
(293)
Naopak, výrobná kapacita zaznamenala klesajúci trend, pričom počas obdobia prešetrovania nastal pokles o 5 %. Spolu so stúpajúcim trendom objemu výroby, ako je uvedené v odôvodnení 292, sa využitie kapacít zvýšilo o 17 %. Je potrebné zdôrazniť, že využitie kapacít v roku 2010, ktorý sa používa ako základ pre analýzu trendov, bolo pre toto kapitálovo náročné výrobné odvetvie, akým je odvetvie PSV, nízke a počas obdobia prešetrovania dosahovala miera využitia kapacít 85,9 %.
4.4.2.2. Objem predaja a trhový podiel
(294)
Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 6
Objem predaja a trhový podiel
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem predaja na trhu Únie (v tonách)
379 840
366 341
344 134
358 130
Index
100
96
91
94
Trhový podiel
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Index
100
93
91
89
Zdroj: Eurostat, sťažovateľ (CIRFS)
(295)
Objem predaja na trhu Únie v rokoch 2011 a 2012 poklesol. Počas obdobia prešetrovania mierne narástol. V porovnaní s objemom predaja v roku 2010 však bol zaznamenaný celkový pokles o 6 %.
(296)
Trhový podiel výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia neustále klesal. Najväčší pokles trhového podielu nastal v roku 2011, klesajúci trend však pokračoval aj v roku 2012 a počas obdobia prešetrovania, čo úhrnne predstavuje 11-percentný celkový pokles trhového podielu počas posudzovaného obdobia.
4.4.2.3. Rast
(297)
Napriek miernemu rastu spotreby v Únii počas posudzovaného obdobia (+ 6 %) a nárastu objemu výroby výrobcov z Únie (+ 11 %), predaj výrobcov z Únie klesol o 6 %.
4.4.2.4. Zamestnanosť a produktivita
(298)
Zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 7
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Počet zamestnancov
1 914
1 935
2 000
2 036
Index
100
101
105
106
Produktivita (tona/zamestnanca)
189,3
183,6
180,6
197,0
Index
100
97
95
104
Zdroj: Sťažovateľ (CIRFS)
(299)
Počet zamestnancov sa počas posudzovaného obdobia neustále zvyšoval a celkovo dosiahol 6 % nárast sprevádzaný zvýšením výroby, ako sa uvádza v odôvodnení 292.
(300)
Produktivita v rokoch 2011 a 2012 poklesla, pretože vzrástol počet zamestnancov a objem výroby stagnoval. Celkovo produktivita počas posudzovaného obdobia vzrástla o 4 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(301)
Priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Predajné ceny v Únii
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Priemerná jednotková predajná cena v Únii na celkovom trhu (EUR/tona)
1 283
1 608
1 509
1 489
Index
100
125
118
116
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
1 453
1 666
1 629
1 542
Index
100
115
112
106
Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(302)
Najväčší nárast predajných cien v Únii bol zaznamenaný v roku 2011, keď sa PSV predávali o 25 % drahšie v porovnaní s priemernou predajnou cenou v roku 2010. Príčinou tohto javu bola kríza bavlny v roku 2011, keď sa zvýšil dopyt po PSV ako náhrade za bavlnu, ktorej bol nedostatok vzhľadom na slabé úrody v roku 2010. V priebehu posudzovaného obdobia celkovo predajné ceny výrobného odvetvia Únie vzrástli o 16 %.
(303)
Jednotkové výrobné náklady takisto počas posudzovaného obdobia stúpli, pričom najvyšší, 15-percentný rast bol zaznamenaný v roku 2011 z dôvodu zvýšenia cien pohonných hmôt v danom roku, ktoré sú významným nákladovým faktorom. Celkové zvýšenie jednotkových výrobných nákladov dosiahlo počas posudzovaného obdobia úroveň 6 %.
4.4.3.2. Náklady práce
(304)
Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 9
Priemerné náklady práce na zamestnanca
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Index
100
98
100
103
Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(305)
Priemerné náklady práce na zamestnanca najprv v roku 2011 klesli, a potom v nasledujúcich rokoch mierne stúpli. Počas posudzovaného obdobia bol zaznamenaný ich nárast o 3 %.
4.4.3.3. Zásoby
(306)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:
Tabuľka 10
Zásoby
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Konečný stav zásob (v tonách)
15 731
16 400
15 039
19 108
Index
100
104
96
121
Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Index
100
107
97
120
Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(307)
Konečný stav zásob sa zvýšil, s výnimkou roku 2012, a v období prešetrovania zaznamenal celkový nárast o 21 %. Zodpovedá to zvýšeniu objemu výroby (celkový nárast o 11 %), zatiaľ čo objem predaja počas posudzovaného obdobia klesol (celkový pokles o 6 %). Tento trend sa odrazil aj v ukazovateli konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby.
4.4.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(308)
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 11
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Index
- 100
18
- 14
5
Peňažný tok (EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Index
- 100
100
108
89
Investície (EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Index
100
146
86
79
Návratnosť investícií
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Index
- 100
22
- 18
6
Zdroj: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(309)
Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii vyjadrenú ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. Rozpätia ziskovosti počas posudzovaného obdobia kolísali. Celkovo sa ziskovosť zlepšila zo značne stratovej úrovne v roku 2010 na úroveň na prahu rentability v období prešetrovania.
(310)
Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Trend čistého peňažného toku sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal pozitívne.
(311)
Investície zaznamenali najvyššiu úroveň v rokoch 2011 s nárastom o 46 % v porovnaní s investíciami v roku 2010. V nasledujúcich rokoch však zaznamenali klesajúci trend. Počas posudzovaného obdobia investície klesli o 21 %.
(312)
Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Tento ukazovateľ sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal priaznivo.
(313)
Ani jeden z výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa nevyjadril, že by mal ťažkosti so zvyšovaním kapitálu v posudzovanom období.
4.4.4. Záver o ujme
(314)
Dovozy z Indie zostali pomerne stabilné (ich podiel na trhu Únie sa v posudzovanom období pohyboval v rozpätí 6 % až 7 %). Podhodnotenie bolo výrazné (až do úrovne 43,7 %).
(315)
Väčšina ukazovateľov ujmy sa zlepšila. Ziskovosť výrobcov z Únie vzrástla o takmer 6 percentuálnych bodov, ale priemerné ziskové rozpätie bolo v období prešetrovania stále na neuspokojivej úrovni na prahu rentability vo výške 0,3 %. Miera využitia kapacít vzrástla zo 74 % na 86 %. Bolo to však spôsobené zvýšením objemu výroby v Únii, ako aj poklesom kapacít Únie. Priemerné predajné ceny v Únii dosiahli vrchol v roku 2011, spôsobený prudkým nárastom cien pohonných hmôt a bavlny. Celkovo sa priemerné predajné ceny v Únii počas posudzovaného obdobia zvýšili o 16 %. Návratnosť investícií a peňažný tok sa vyvíjali pozitívne. Zamestnanosť počas posudzovaného obdobia takisto stúpla. Napriek situácii spôsobujúcej ujmu bolo možné pozorovať znaky oživenia.
(316)
Počas posudzovaného obdobia sa záporne vyvíjali tieto ukazovatele ujmy: trhový podiel výrobcov z Únie na trhu Únie sa znížil zo 45,3 % na 40,2 % pri poklese objemu predaja v Únii o 6 %. Úroveň investícií celkovo klesla s výnimkou roku 2011. Kapacity počas posudzovaného obdobia poklesli o 5 %, ako sa uvádza v odôvodnení 293.
(317)
Celkovo je situáciu výrobného odvetvia Únie stále možné opísať ako spôsobujúcu ujmu, napriek tomu, že sa v posledných rokoch jasne zlepšila. Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.
(318)
V reakcii na zverejnenie informácií sťažovateľ uviedol, že stabilitu indického trhového podielu na trhu Únie považoval za dôsledok podstatného subvencovania. Komisia skutočne zistila napadnuteľné subvencie (pozri odôvodnenie 229), nezistila však príčinnú súvislosť so situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie (pozri odôvodnenia 319 až 323).
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
(319)
V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia skúmala, či subvencovaný dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo byť súbežne s tým poškodené aj inými známymi faktormi. Komisia zabezpečila, aby sa možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory než subvencovaný dovoz z Indie, nepripisovala subvencovanému dovozu. Týmito faktormi sú dovoz z iných tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie a spotreba.
5.1. VPLYV SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(320)
Vzhľadom na to, že sa v súvislosti s Čínou a Vietnamom zistilo subvencovanie pod úrovňou de minimis (pozri odôvodnenia 76 a 231), neboli splnené podmienky na kumuláciu. Analýza príčinnej súvislosti je preto obmedzená na vplyv dovozu z Indie.
(321)
Trhový podiel výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia klesol zo 45,3 % na 40,2 %, zatiaľ čo trhový podiel indického dovozu zostal pomerne stabilný v rozpätí 6 % až 7 %. Spotreba počas posudzovaného obdobia stúpla o 6 %. Výrobné odvetvie Únie teda nedokázalo profitovať z tohto rastu, pokiaľ ide o trhový podiel, toto však pravdepodobne nie je možné pripísať indickému podielu na trhu, ktorý zostal konštantný.
(322)
Priemerné ceny Eurostatu pre PSV z Indie boli nižšie ako priemerné ceny PSV z väčšiny ostatných krajín, dôležité je však uviesť, že tu existujú veľké rozdiely v kvalite a druhoch výrobkov. V každom prípade, presné porovnania jednotlivých druhov preukázali výrazné podhodnotenie, pokiaľ ide o dovoz z Indie.
(323)
Napriek významnému podhodnoteniu nemožno dospieť k záveru, že indický dovoz spôsobil ujmu. Pokles trhového podielu výrobného odvetvia Únie (mínus 5,1 percentuálneho bodu) v skutočnosti nemožno pripísať vývoju objemu dovozov z Indie, keďže ich trhový podiel zostal pomerne stabilný (počas posudzovaného obdobia nárast len o 0,7 percentuálneho bodu). Okrem toho priemerné ceny dovozu z Indie sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 18 %. Nezdá sa, že ceny indického dovozu mali za následok zníženie cien, keďže finančná situácia výrobného odvetvia Únie, hoci mala v období prešetrovania stále charakter situácie spôsobujúcej ujmu, sa počas posudzovaného obdobia významne zlepšila.
5.2. VPLYV INÝCH FAKTOROV
5.2.1. Dovoz z tretích krajín
(324)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období vyvíjal takto:
Tabuľka 12
Dovoz z iných tretích krajín
Krajina
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Kórejská republika
Objem (v tonách)
129 918
165 365
163 540
181 540
Index
100
127
126
140
Trhový podiel
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Index
100
123
126
131
Priemerná cena (EUR/tona)
1 116
1 367
1 361
1 300
Index
100
123
122
116
Taiwan
Objem (v tonách)
121 656
108 645
100 072
92 423
Index
100
89
82
76
Trhový podiel
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Index
100
86
82
71
Priemerná cena (EUR/tona)
1 131
1 416
1 383
1 369
Index
100
125
122
121
Čína
Objem (v tonách)
5 198
8 980
23 209
44 651
Index
100
173
446
859
Trhový podiel
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Index
100
167
447
808
Priemerná cena (EUR/tona)
1 065
1 279
1 265
1 209
Index
100
120
119
113
Turecko
Objem (v tonách)
32 921
29 969
34 303
36 908
Index
100
91
104
112
Trhový podiel
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Index
100
88
104
105
Priemerná cena (EUR/tona)
1 133
1 466
1 383
1 382
Index
100
129
122
122
Vietnam
Objem (v tonách)
24 884
25 487
26 410
29 717
Index
100
102
106
119
Trhový podiel
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Index
100
99
106
112
Priemerná cena (EUR/tona)
978
1 182
1 175
1 096
Index
100
121
120
112
Indonézia
Objem (v tonách)
25 902
30 285
24 032
24 699
Index
100
117
93
95
Trhový podiel
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Index
100
113
93
90
Priemerná cena
1 055
1 329
1 267
1 167
Index
100
126
120
111
Thajsko
Objem (v tonách)
17 548
23 510
17 103
18 952
Index
100
134
97
108
Trhový podiel
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Index
100
129
98
102
Priemerná cena (EUR/tona)
1 140
1 449
1 310
1 298
Index
100
127
115
114
Ostatné dovozy
Objem (v tonách)
49 272
51 282
41 074
43 120
Index
100
104
83
88
Trhový podiel
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Index
100
100
83
82
Priemerná cena (EUR/tona)
1 323
1 681
1 603
1 532
Index
100
127
121
116
Zdroj: Eurostat
(325)
Najväčší podiel dovozu (181 540 ton, čo predstavuje 20,4 % podiel na trhu počas obdobia prešetrovania) pochádza z Kórejskej republiky, ktorej trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 4,9 percentuálneho bodu. Druhým najväčším vývozcom do Únie je Taiwan. Aj keď dovoz z Taiwanu sa počas posudzovaného obdobia znížil (pokles o 4,1 percentuálneho bodu), Taiwan mal počas obdobia prešetrovania stále trhový podiel vo výške 10,4 %. Štvrtým najväčším vývozcom (po Indii, ktorá je na tretej priečke) je Čína, ktorej trhový podiel sa zvýšil o 4,4 percentuálneho bodu na úroveň 5 %. Dovozy z iných tretích krajín sú nižšie ako dovozy z Indie. Značné množstvá PSV sú však dovážané aj z Turecka, Vietnamu, Indonézie a Thajska (všetky štyri s pomerne stabilným podielom na trhu). V súčte predstavujú dovozy z Turecka, Vietnamu, Indonézie a Thajska trhový podiel okolo 12 % (12,4 % v období prešetrovania).
(326)
Za zmienku stojí hlavne rastúci dovoz z Kórejskej republiky. Dovoz z Kórey predstavoval počas obdobia prešetrovania trojnásobok objemu dovozu z Indie. Počas posudzovaného obdobia stúpol o 40 % a jeho trhový podiel sa zvýšil o 4,9 percentuálneho bodu na 20,4 %. Aj dovoz z Číny výrazne vzrástol v objeme o viac ako 700 % alebo o 4,4 percentuálneho bodu z hľadiska trhového podielu. Dovoz z Číny takisto výrazne podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie.
(327)
Na základe uvedených skutočností je možné dospieť k záveru, že ak situácia spôsobujúca ujmu výrobnému odvetviu Únie bola výsledkom dovozov, príčinou sú skôr dovozy z iných zdrojov ako z Indie.
(328)
Po zverejnení informácií sťažovateľ poukázal na skutočnosť, že Komisia hlbšie neskúmala vývozné ceny Číny a Vietnamu. Je potrebné pripomenúť, že v prípade Číny aj Vietnamu sa zistilo, že úroveň subvencovania bola de minimis. Komisia preto vo svojej analýze príčinnej súvislosti týkajúcej sa vplyvu iných faktorov posudzovala vývozné ceny pre tieto dve príslušné krajiny a naozaj neuskutočnila kumulatívne hodnotenie dovozov zo všetkých troch krajín, ktorých sa toto konanie týka, pretože sa preukázalo, že subvencie v Číne a Vietname boli de minimis, ako je vysvetlené v odôvodneniach 275 až 277.
(329)
Sťažovateľ takisto uviedol pripomienky týkajúce sa priemernej ceny dovozu z Kórey, ako aj (mierne) zvýšenie jeho objemu v rokoch 2011 a 2012. Vzhľadom na celkový nárast objemu aj trhového podielu kórejského dovozu počas posudzovaného obdobia a skutočnosť, že priemerné ceny kórejského dovozu sú nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie, Komisia naďalej tvrdí, že kórejský dovoz je relevantný iný faktor pri analýze príčinných súvislostí.
(330)
Sťažovateľ takisto upozornil na priemerné vývozné ceny troch krajín, ktorých sa týka toto konanie, a priemerné vývozné ceny z Kórey a Taiwanu za obdobie od januára do júla 2014. Netýka sa to však posudzovaného obdobia, ktorým je časový úsek od roku 2010 do konca obdobia prešetrovania. Pripomienka sa preto zamieta.
5.2.2. Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie
(331)
Objem a priemerná hodnota vývozu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 13
Výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem vývozu (v tonách)
31 158
32 204
41 279
36 149
Index
100
103
132
116
Priemerná cena (EUR/tona)
1 760
1 945
1 924
1 962
Index
100
111
109
112
Zdroj:
Objem: Sťažovateľ (CIRFS)
Hodnota: Overené údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(332)
Výrobné odvetvie Únie predáva mimo EÚ najmä špecializované výrobky, čo vysvetľuje vyššie priemerné predajné ceny na týchto trhoch.
(333)
Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky vzrástol počas posudzovaného obdobia o takmer 30 % s vrcholom v roku 2012. Priemerné predajné ceny sa zvýšili v roku 2011 a potom zostali na stabilnej úrovni až do konca obdobia prešetrovania.
(334)
Napriek dobrej výkonnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu boli absolútne vyvezené objemy relatívne nízke v porovnaní s objemami predaja v Únii. Ich účinok teda nebol dostatočný na kompenzáciu za náročnú a ujmu spôsobujúcu situáciu na domácom trhu Únie.
5.2.3. Spotreba
(335)
Trh Únie s PSV predstavoval 838 397 ton v roku 2010 a 890 992 ton v období prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia to znamená nárast o 6 %. Inými slovami, nenastal žiadny pokles dopytu, ktorý mohol mať dosah na situáciu spôsobujúcu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
5.2.4. Hospodárska kríza
(336)
Spotrebiteľské združenie, obchodná komora jednej z príslušných krajín a orgán štátnej správy zhodne poukázali na skutočnosť, že ujma bola spôsobená hospodárskou krízou. Toto tvrdenie neobstojí, pretože trh Únie s PSV narástol o 6 % a priemerné predajné ceny v Únii sa zvýšili o 16 %.
(337)
Obchodná a priemyselná komora takisto poukázala na skutočnosť, že v dôsledku hospodárskej krízy dopyt po špeciálnych typoch PSV klesol, zatiaľ čo dopyt po komoditných PSV stúpol. Je potrebné pripomenúť, že špeciálne typy PSV a komoditné PSV majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a ich konečné použitie je v podstate rovnaké. Pri úvahách sa zohľadnila skutočnosť, že nie všetky druhy výrobkov sú vzájomne zameniteľné, predchádzajúcim a súčasným prešetrovaním sa však zistilo, že medzi rôznymi druhmi výrobkov existuje prinajmenšom čiastočná zameniteľnosť a prekrytie, pokiaľ ide o ich konečné použitie. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
5.2.5. Vysoké využitie kapacít
(338)
Jeden orgán štátnej správy uviedol, že ujma vo forme straty trhového podielu nemohla byť spôsobená subvencovanými dovozmi vzhľadom na vysokú mieru využitia kapacít výrobného odvetvia Únie. Využitie kapacít výrobného odvetvia Únie skutočne v priebehu posudzovaného obdobia stúplo, ale nikdy sa nepriblížilo k limitom dostupných kapacít. Na najvyššom vrchole využitia počas obdobia prešetrovania miera využitia kapacít dosiahla 85,9 %. Takéto využitie ponecháva široký priestor na ďalšie zvýšenie výroby. Keďže však objem predaja výrobcov z Únie na trhu v Únii nekopíroval vzrastajúci trend spotreby, strata podielu na trhu sa stále považuje za jeden z ukazovateľov situácie spôsobujúcej ujmu výrobnému odvetviu Únie.
5.3. ZÁVER TÝKAJÚCI SA PRÍČINNEJ SÚVISLOSTI
(339)
Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že nie je možné stanoviť príčinnú súvislosť medzi situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie a subvencovaným dovozom z Indie. Tento záver sa zakladá v prvom rade na relatívne malom trhovom podiele dovozov z Indie, ktorý stúpol len mierne (z 6,1 % na 6,8 %), a to v porovnaní s oveľa vyšším, ale stále výrazne klesajúcim trhovým podielom výrobného odvetvia Únie (z 45,3 % na 40,2 %). V druhom rade, dovozy z iných krajín (Kórea, Taiwan, Čína) dosahovali vyššie objemy a/alebo ich podiel výrazne stúpol, a preto ak k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, prispeli dovozy, je ju potrebné pripísať dovozom z týchto iných krajín a nie dovozom z Indie (pozri odôvodnenia 325 až 327).
(340)
Preto nebolo možné preukázať príčinnú súvislosť v zmysle článku 8 ods. 5 a článku 8 ods. 6 základného nariadenia medzi dumpingovými dovozmi z Indie a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6. ZÁVER
(341)
Konanie by sa teda malo ukončiť, keďže sa zistilo, že subvencia v prípade Čínskej ľudovej republiky a Vietnamu bola de minimis, a vzhľadom na neexistenciu príčinnej súvislosti medzi ujmou a subvenciou, pokiaľ ide o dovozy s pôvodom v Indii.
(342)
Výboru zriadený podľa článku 25 ods. 1 základného nariadenia nepredložil žiadne stanovisko,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Týmto sa ukončuje antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu syntetických strižných vlákien z polyesterov, nemykaných, nečesaných ani inak nespracovaných na spriadanie, v súčasnosti zaradených pod kód KN 5503 20 00 a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Indii a vo Vietname.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 16. decembra 2014