PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1269/2012
ze dne 21. prosince 2012,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v sazbě 24,1 % uloženého na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ruska, se zbytkovou celní sazbou 35,8 % na dovoz od všech ostatních společností z Ruska. Konečné antidumpingové clo pro skupinu, která je předmětem tohoto přezkumného šetření, OAO TMK (dále jen „skupina TMK“ nebo „žadatel“), složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works, bylo uloženo v sazbě 35,8 %, což odpovídá zbytkové celní sazbě.
(2)
Nařízením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po zahájení prozatímního přezkumu, o které požádala skupina TMK podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, (dále jen „přezkumné šetření“) změnila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pro skupinu TMK na 27,2 %.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (4) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.
(4)
Opatřeními platnými v současné době jsou proto opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012. Na skupinu TMK složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works se vztahuje antidumpingové clo v sazbě 27,2 %.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) Komise dne 14. října 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané skupinou TMK. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala žadateli dotazník, na který odpověděl v dané lhůtě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Kolín nad Rýnem), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva) byly provedeny inspekce.
1.4 Období přezkumného šetření
(10)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (6), pocházející z Ruska, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „bezešvé trubky a duté profily“).
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný v Rusku a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ruska a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1.1 Běžná hodnota
(13)
Prodej na domácím trhu se uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, které bezešvé trubky a duté profily následně dále prodávaly nezávislým odběratelům v Rusku.
(14)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce posuzováno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u všech vyvážejících výrobců reprezentativní.
(15)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(16)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně posuzováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(19)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk.
(20)
Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, bylo přezkoumáno, zda ceny plynu placené vyvážejícími výrobci přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(21)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu nasvědčují všechny dostupné údaje tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a jsou výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Vzhledem k tomu, že náklady na plyn nebyly podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeně zohledněny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Jelikož nebyly k dispozici žádné dostatečně reprezentativní nezkreslené ceny plynu týkající se ruského domácího trhu, bylo uznáno za vhodné, aby se při úpravě vycházelo v souladu s čl. 2 odst. 5 z informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), upravené s přihlédnutím k místním distribučním nákladům. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do Unie, která je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(22)
Po zveřejnění konečných závěrů skupina TMK tvrdila, že úprava na základě ceny plynu byla v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a s bodem 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená skupinou TMK tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Jelikož v záznamech vyvážejících výrobců nebyly přiměřeně zohledněny náklady na zemní plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Tvrzení skupiny TMK se považuje za nepodložené a jelikož pro ně neexistují žádné důkazy, bylo zamítnuto.
3.1.2 Vývozní cena
(23)
Je třeba poznamenat, že určitý objem vývozu dotčeného výrobku nebyl skupinou TMK uveden, protože se domnívala, že tyto ocelové trubky a duté profily nespadají do oblasti působnosti šetření. Během inspekcí na místě byly útvarům Komise předloženy vzorky ve formě příčných průřezů výrobku, který údajně nespadá do definice výrobku, před jeho dalším zpracováním a po něm, nelze je však považovat za přesvědčivý důkaz.
(24)
Po přezkoumání této otázky byl učiněn závěr, že tyto ocelové trubky a duté profily do definice výrobku spadají. Při výpočtu dumpingu bylo proto přihlédnuto k odpovídajícím vývozním transakcím.
(25)
Během slyšení, které proběhlo dne 9. listopadu 2012 a jemuž předsedal úředník pro slyšení, skupina TMK tvrdila, že by chtěla řešit zejména problém celního zařazení, který byl zmíněn při zveřejnění konečných závěrů a jehož důsledkem bylo podle ní zvýšení jejího dumpingového rozpětí asi o 13-14 %. Skupina TMK vyjádřila překvapení nad skutečností, že tyto výrobky jsou považovány za výrobky spadající do oblasti působnosti šetření, a zopakovala, že tento objem vývozu nebyl uveden z toho důvodu, že tyto výrobky jsou „polotovary“ („blanks“, rovněž nazývané „duté prvky“), a nikoli trubky, a proto podle ní nespadají do definice výrobku. Dále uvedla, že ve skutečnosti tuto záležitost řešily útvary Komise během inspekce na místě jen velmi zběžně. V tomto ohledu je třeba uvést, že samotná skupina TMK v jednom svém podání ze dne 31. srpna 2012 uvedla, že „otázka týkající se toho, zda by ‚duté prvky‘ kódu KN 7304 59 10 měly být zařazeny do oblasti působnosti tohoto šetření, či nikoli, byla během šetření důkladně projednávána“. Ve skutečnosti měly Evropský svaz pro ocelové trubky („ESTA“) i skupina TMK několikrát příležitost vyjádřit k této otázce své připomínky. Kromě toho je třeba uvést, že útvary Komise požádaly dovozce, kteří jsou ve spojení s TMK, aby vyplnili přílohu dotazníku, a získané informace během inspekce na místě ověřily, aby shromáždily veškeré příslušné informace. Tvrzení, že tuto otázku řešily útvary Komise během šetření jen velmi „zběžně“ a že tyto výrobky byly považovány za výrobky spadající do definice výrobku, bylo nesprávné, a proto bylo odmítnuto.
(26)
Skupina TMK kromě toho uvedla, že zahrnutí tohoto objemu vývozu bylo protiprávní a neodůvodněné, jelikož útvary Komise neprokázaly, že tyto trubky nebyly „neopracované“, a že závěry ve smyslu, že tyto „polotovary“ jsou „meziprodukty“ (nebo částečně opracovanými produkty), jsou neopodstatněné.
(27)
Zaprvé je třeba připomenout, že výrobky spadající do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10 jsou „trouby, trubky a duté profily“, bezešvé, ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli, „neopracované, rovné a s rovnoměrnou tloušťkou stěny, výhradně pro výrobu trub a trubek o jiném průřezu a tloušťce stěny“. Vysvětlivka k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 uvádí, že zahrnují „ocelové bezešvé trubky vyrobené zpravidla protažením a válcováním za tepla nebo protažením a tažením za tepla; jsou zpravidla nazývány polotovar (‚blanks‘). Jsou určeny k dalšímu přepracování na trubky jiného tvaru a jiné tloušťky stěny s přesnějšími rozměrovými tolerancemi. Předkládají se s hrubě odstřiženými konci a s odstraněnými otřepy, ale jinak jsou nedokončené. Jejich vnější i vnitřní povrch je hrubý a nejsou na nich odstraněny okuje. Nejsou naolejovány, pozinkovány ani barveny“. Po zvážení argumentů předložených ze strany skupiny TMK a ESTA se dospělo k názoru, že na základě různých dokumentů shromážděných během inspekcí na místě (objednávek odběratele a specifikací, smluv mezi společnostmi, faktur vystavených dovozci ve spojení, popisu normy ISO 9809-1) jsou tyto trubky skutečně „meziprodukty“ v tom smyslu, že musí odpovídat určitým požadavkům a specifikacím, jako je „vysoká kvalita trubek válcovaných za tepla pro válce, typu oceli 34CrMo4 podle UNI EN 10083-1 a DIN 1629 ‚žíhané za surova‘ a ‚ohlazené na koncích‘ a rozměrů specifikovaných v objednávce“. Kromě toho i další požadavky, které jsou uvedeny v objednávce odběratele a specifikacích, jako je „ultrazvukové zkoušení za účelem odhalení přípustných závad, kontroly tloušťky, ovalizace a rovnosti“, dokládají další zpracování těchto trubek, což není případ tzv. polotovarů („blanks“).
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „ohlazené na koncích“ se nevyskytují mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN ani ve znění vysvětlivky za účelem určení toho, zda je trubka „neopracovaná“. V této souvislosti je třeba uvést, že znění položek a příslušných vysvětlivek neobsahují vždy vyčerpávající seznam všech vlastností dotčeného výrobku. Zařazení výrobků, jako jsou dotčené výrobky, které sdílejí vlastnosti různých druhů zboží, závisí na nejdůležitějších vlastnostech dováženého zboží. I když tedy tyto vlastnosti nejsou mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN a ve znění vysvětlivky, zůstávají přesto skutečnostmi, které mají význam pro posouzení toho, zda určité typy výrobků lze považovat za „neopracované“, či nikoli, a tedy zda spadají do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK rovněž tvrdila, že tyto trubky nebyly žíhané, jelikož nebyly tepelně opracovány, jak bylo uvedeno v certifikátech o továrních zkouškách. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v kupních specifikacích odběratele jsou uvedeny rozporné informace, jelikož je v nich zmíněno tepelné opracování tohoto výrobku. Odkaz na tyto kupní specifikace je učiněn v jiných dokumentech, jako je prohlášení výrobce vydané skupinou TMK a specifikace ke smlouvám podepsaným skupinou TMK a jeho odběratelem, který není ve spojení.
(30)
Dále bylo uvedeno, že ve výše zmíněných smlouvách mezi společnostmi, které poskytla skupina TMK během inspekcí na místě, byly tyto výrobky původně zařazeny pod jiný kód KN (na nějž se vztahují opatření) a jejich zařazení bylo poté změněno na kód KN, na nějž se opatření nevztahují (i během období šetření), i když na základě dostupných informací nedošlo k žádným změnám v objednávce odběratele ani ve specifikacích výrobku. Skupina TMK tvrdila, že tato změna kódu KN nebyla relevantní, jelikož podle platných pravidel celního zařazení hrají roli objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie. Objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie jsou sice významným hlediskem, ale skupina TMK nepopírá, že zařadila tyto typy výrobků jako výrobky, na něž se vztahují opatření, předtím, než uvedené zařazení změnila, aniž by došlo k jakékoli změně ve specifikacích výrobků. Tato skutečnost se považuje za jednu ze skutečností, na jejichž základě se dospělo k závěru, že dotčené typy výrobků spadají do oblasti působnosti šetření.
(31)
Rovněž bylo uvedeno, že specifikace objednávky odběratele, který není ve spojení, jasně odkazovaly na „meziprodukty“, a nikoli na polotovary („blanks“) nebo „duté prvky“. Pokud jde o tento bod, tvrdila skupina TMK, že pro účely celního zařazení je zcela bezpředmětné, jakým způsobem výrobek popisuje kupující. V reakci na to je třeba uvést, že popis výrobku kupujícím má svůj význam v tom smyslu, že kupující si je v době objednávky zjevně vědom požadavků na výrobek. Tvrdit tedy, že popis kupujícího je „zcela bezpředmětný“, je pochybné.
(32)
Závěrem je třeba říci, že bezešvé ocelové trubky jako meziprodukty vyrobené tepelným zpracováním koupené pro účely výroby válců musí splňovat velmi podrobné technické požadavky a požadavky na kvalitu a rozměry. Tyto vlastnosti zjevně nejsou v souladu s pojmem „neopracovaný“, jak je uveden ve vysvětlivce ke kódům KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a proto bylo nutné připomínky skupiny TMK, pokud jde o údajný nesprávný výklad pojmu „neopracovaný“ Komisí, odmítnout.
(33)
V rozporu s některými předchozími tvrzeními skupina TMK rovněž argumentovala, že tyto výrobky prodávané odběrateli, který není ve spojení, nejsou určeny výhradně pro totéž použití, tj. pro výrobu válců, ale je možné je rovněž přepracovat na tzv. přesné trubky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že odběratel, který není ve spojení, nejprve přepracuje polotovary na trubky válcované za studena (neboli „precision pipes“), které poté zpracuje na tlakové lahve na plyn. Je třeba uvést, že toto tvrzení je v rozporu s tím, co skupina TMK tvrdila během předchozích podání, i s tím, co bylo zjištěno v dokumentech shromážděných během inspekcí na místě. Nehledě k výše zmíněným skutečnostem je třeba uvést, že toto dodatečné tvrzení je nové, bylo předloženo v pozdní fázi a nebylo podloženo důkazy. Kromě toho předložila tato skupina důkazy, které údajně prokazují, že odběratel, který není ve spojení, prodával rovněž tzv. „precision pipes“. Kromě toho, že tyto důkazy byly předloženy ve velmi pozdní fázi šetření, bylo rovněž uvedeno, že se týkaly období dlouho po skončení období přezkumného šetření a dokumenty se týkaly možných prodejů jakýchkoli typů (nebo průřezů) výrobků válcovaných za studena (trubek). Tyto argumenty byly proto odmítnuty.
(34)
Většina vývozu dotčeného výrobku ze strany vyvážejících výrobců do Unie byla určena nezávislým odběratelům v Unii, a to prostřednictvím dvou obchodních společností ve spojení, tj. TMK Europe GmbH se sídlem v Německu a TMK Italia s.r.l. se sídlem v Itálii. Vývozní cena u výše uvedeného vývozu byla stanovena na základě vývozních cen, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné, podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. za použití cen při dalším prodeji, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné společnosti ve spojení prvním nezávislým kupujícím v Unii během období přezkumného šetření, upravených tak, aby byly zohledněny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a zisky.
(35)
Určitá omezená množství byla vyvezena přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena pro tato množství byla stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, poskytnutí úvěru a antidumpingová cla.
(37)
Skupina TMK požádala, aby bylo přihlédnuto k některým vlastnostem týkajícím se třídy oceli, typu řezání závitů a povrchové úpravy ocelových trubek a dutých profilů v zájmu zajištění spravedlivého srovnání ocelových trubek a dutých profilů prodávaných na domácím trhu a na vývoz.
(38)
Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (ESTA) prohlásil, že jakákoli žádost o změnu definice výrobku nebo metodiky použité v původním šetření nebo v následném přezkumu je v rozporu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení a nemělo by se k ní přihlížet.
(39)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že tato žádost skupiny TMK nemá vliv na definici výrobku, ale spíše umožňuje určit další vlastnosti, které zajišťují spravedlivé srovnání ocelových trubek a dutých profilů, které sdílejí stejné vlastnosti. Dále bylo zjištěno, že tyto další vlastnosti ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že žádost je opodstatněná, a k výše uvedeným vlastnostem tedy bylo přihlédnuto.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení by nemělo být clo zaplacené za transakce DDP („delivered duty paid“, „s dodáním, clo placeno“) odečteno za účelem výpočtu vývozní ceny. Tvrdí, že ve srovnání s posledním úplným dvanáctiměsíčním obdobím před uložením antidumpingového cla na vývoz ocelových trubek a dutých profilů společnosti TMK do Unie (1. července 2005-30. června 2006 nebo „referenční období“) bylo toto clo řádně zohledněno v cenách účtovaných v období přezkumného šetření a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(42)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny DDP účtované prvním nezávislým odběratelům nezahrnovaly ani náklady, natož antidumpingové clo, tj. tyto transakce byly celkově ztrátové. Dále je třeba uvést, že i když se ceny podobných výrobků po skončení referenčního období zvýšily přibližně o 30 %, ceny surovin, které představují v průměru více než 50 % nákladů na výrobu, se v tomtéž období zvýšily o více než 70 %. Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o tom, že clo je řádně zohledněno v účtovaných cenách.
(43)
Rovněž je třeba poznamenat, že i kdyby byla přijata skutečnost, že clo je zohledněno v pozdějších kupních cenách (quod non), čl. 11 odst. 10 základního nařízení požaduje, aby clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje i v pozdějších kupních cenách.
(44)
Po zveřejnění konečných zjištění skupina TMK nadále vznášela námitky proti odečtení cla z vývozních cen a dále tvrdila, že provedená úprava na základě nákladů na plyn způsobila ztráty, které byly podle jejího názoru jistě nižšího rozsahu, aniž však poskytla jakékoli další důkazy. Skupina TMK stále zastávala názor, že skutečnost, že vývozní ceny ze závodu by měly být vyšší než výrobní náklady, je z právního hlediska nesprávná, a zopakovala, že má být posuzováno pouze kritérium, zda bylo zaplacené antidumpingové clo řádně zohledněno v ceně dalšího prodeje účtované odběrateli, kteří nejsou ve spojení, kteří zboží nakoupili na základě DDP („s dodáním clo placeno“). Jelikož však ceny DDP účtované prvním odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nepokrývaly ani náklady, natož antidumpingové clo, dokonce i bez úpravy o náklady na plyn, a jelikož cena surovin, která představuje více než 50 % nákladů na výrobu, se v témže období zvýšila o více než 70 %, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, má se za to, že skupina TMK neposkytla nezvratné důkazy, které by prokázaly, že clo bylo řádně zohledněno v účtovaných cenách nebo v pozdějších kupních cenách.
(45)
Na základě výše uvedeného bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(46)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z vyvážejících výrobců. Pro skupinu TMK je stanoveno jedno společné dumpingové rozpětí výpočtem jako jediný vážený průměr sazby dumpingu pro vyvážející výrobce v rámci skupiny TMK.
(47)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činilo 29,6 %. Po zveřejnění konečných zjištění poukázala skupina TMK na některé administrativní chyby ve výpočtu dumpingu v případě dvou jejích výrobních subjektů. Tyto administrativní chyby byly opraveny a bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí pro skupinu TMK činí 28,7 %, a nikoli 29,6 %.
(48)
Je třeba poznamenat, že toto dumpingové rozpětí je navzdory důkazům prima facie poskytnutým v žádosti o přezkum vyšší než clo v současnosti platné pro dovoz skupiny TMK. Toto zvýšení je důsledkem několika faktorů: za prvé, důkazy předložené v žádosti o přezkum se vztahovaly pouze na určité transakce jednoho ze tří vyvážejících výrobců. Bylo zjištěno, že některé z těchto transakcí se netýkají dotčeného výrobku. Za druhé, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, některé vývozní transakce týkající se dotčeného výrobku nebyly v průběhu šetření skupinou uvedeny. Kromě toho bylo tvrzení skupiny, pokud jde o clo jako náklad (viz 41. až 45. bod odůvodnění), zamítnuto. Kombinace těchto skutečností s jinými skutečnostmi ověřenými v průběhu šetření vedla ke zvýšení dumpingového rozpětí.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(50)
Skupina TMK ve své žádosti o přezkum uvedla, že došlo ke změně okolností trvalé povahy, jelikož byly provedeny významné změny vnitřní struktury této skupiny a její výrobní zařízení bylo zásadně zdokonaleno, což mělo přímý dopad na strukturu jejích nákladů.
(51)
Šetření odhalilo, že skupina TMK skutečně provedla významné investice, díky nimž se zvýšila účinnost a kapacita. Avšak vzhledem ke zvýšení cen surovin a vývoji skladby výrobků směrem k většímu množství výrobků s přidanou hodnotou nelze prokázat pokles výrobních nákladů. Bylo zjištěno, že zdokonalení uvedená v 50. bodě odůvodnění jsou strukturální povahy a pravděpodobně se v blízké budoucnosti nezmění.
(52)
Kromě toho bylo přihlédnuto i k vývoji vývozních cen do zemí mimi Unii v průběhu období přezkumného šetření a do Unie po skončení období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že ceny u vývozu totožných výrobků do zemí mimo Unii byly srovnatelné s cenami u prodeje na vývoz do Unie za totéž období. Pokud jde o období po skončení období přezkumného šetření, bylo zjištěno, že se tento vývoz uskutečňoval za mírně vyšší ceny než v období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem cen na mezinárodní úrovni. Neexistuje proto žádný náznak toho, že by vývozní ceny v dohledné budoucnosti výrazně kolísaly.
5. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(53)
S ohledem na výsledky tohoto šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku skupiny TMK na 28,7 %. Změněné antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, jelikož je nižší než rozpětí újmy stanovené v původním šetření.
(54)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být doporučena změna prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společností OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2012.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1269/2012
z 21. decembra 2012,
ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 585/2012, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom okrem iného v Rusku na základe čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 3, 5 a 6,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 954/2006 (2) Rada po vykonaní prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Chorvátsku, Rumunsku, Rusku a na Ukrajine. Opatrenia boli vo forme antidumpingového cla ad valorem na úrovni 24,1 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vyvážajúcich výrobcov v Rusku, so sadzbou zostatkového cla vo výške 35,8 % na dovoz od všetkých ostatných spoločností v Rusku. Konečné antidumpingové clo uložené na skupinu, ktorá je predmetom súčasného preskúmania, OAO TMK (ďalej len „skupina TMK“ alebo „žiadateľ“) zloženú z OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works bolo 35,8 %, t. j. zostatkové clo.
(2)
Nariadením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po začatí predbežného preskúmania, o ktoré požiadala skupina TMK podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „revízne prešetrovanie“), zmenila pre skupinu TMK konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele na 27,2 %.
(3)
Po preskúmaní pred uplynutím platnosti (ďalej len „revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti“) Rada prostredníctvom vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 585/2012 (4) zachovala opatrenia uložené nariadením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a na Ukrajine.
(4)
Opatrenia platné v súčasnosti sú teda opatrenia uložené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 585/2012. Na skupinu TMK zloženú z OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works sa vzťahuje antidumpingové clo vo výške 27,2 %.
1.2. Začatie čiastočného predbežného preskúmania
(5)
Dňa 14. októbra 2011 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) (5) začatie čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia.
(6)
Preskúmanie, ktoré sa svojím rozsahom obmedzuje len na preskúmanie dumpingu, sa začalo na základe odôvodnenej žiadosti podanej skupinou TMK. Vo svojej žiadosti žiadateľ poskytol dôkazy prima facie, že zachovanie uloženého opatrenia na súčasnej úrovni už nie je na vyrovnanie poškodzujúceho dumpingu potrebné.
1.3. Príslušné strany
(7)
Komisia oficiálne informovala žiadateľa, orgány vyvážajúcej krajiny a výrobné odvetvie Únie o začatí čiastočného predbežného preskúmania. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(8)
Komisia s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie zaslala dotazník žiadateľovi, ktorý ho v stanovenej lehote vyplnil a zaslal naspäť.
(9)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie úrovne dumpingu. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch žiadateľa a jeho prepojených obchodných spoločností ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Kolín), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva).
1.4. Obdobie revízneho prešetrovania
(10)
Prešetrovanie úrovne dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(11)
Príslušný výrobok je rovnaký ako výrobok vymedzený vo vykonávacom nariadení (EÚ) 585/2012, ktorým sa uložili v súčasnosti platné opatrenia, t. j. bezšvíkové rúry a rúrky zo železa alebo z ocele, ktoré majú kruhový prierez, s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) podľa výpočtov a chemickej analýzy (6) Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) nepresahuje 0,86, s pôvodom v Rusku, v súčasnosti zaradené do kódov KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (ďalej len „príslušný výrobok“ alebo „BRR“).
2.2. Podobný výrobok
(12)
Tak, ako bolo zistené v pôvodnom prešetrovaní a tiež v revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, aj v tomto prešetrovaní sa potvrdilo, že výrobok vyrábaný v Rusku a vyvážaný do Únie, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Ruska, a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitia. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
3.1. Dumping dovozu počas ORP
3.1.1. Normálna hodnota
(13)
Predaj na domácom trhu sa uskutočňoval prostredníctvom prepojených spoločností, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, ktoré BRR ďalej predávali nezávislým zákazníkom v Rusku.
(14)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv v prípade každého vyvážajúceho výrobcu preskúmalo, či bol celkový objem jeho domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom predaja na vývoz do Únie, t. j. či celkový objem takého predaja predstavoval aspoň 5 % z celkového objemu predaja príslušného výrobku na vývoz do Únie. Preskúmaním sa zistilo, že v prípade všetkých vyvážajúcich výrobcov išlo o reprezentatívny predaj na domácom trhu.
(15)
Ďalej sa skúmalo, či každý druh podobného výrobku predávaného vyvážajúcimi výrobcami na ich domácom trhu bol dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem takého druhu výrobku predaný žiadateľom na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas ORP predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do Únie.
(16)
V súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia sa následne preskúmalo, či by sa domáci predaj každého druhu výrobku, ktorý sa predal v reprezentatívnom množstve, mohol považovať za predaj pri bežnom obchodovaní. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového domáceho predaja každého vyvážaného druhu príslušného výrobku počas ORP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(17)
Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja daného druhu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(18)
Ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas ORP.
(19)
Normálna hodnota pre nereprezentatívne druhy (t. j. tie, ktorých predaj na domácom trhu predstavoval menej ako 5 % predaja na vývoz do Únie, alebo tie, ktoré sa vôbec nepredávali na domácom trhu) sa vypočítala na základe výrobných nákladov na druh výrobku a k tomu sa pripočítala suma na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky. V prípade, že existoval predaj na domácom trhu, pre príslušné druhy výrobku sa použil zisk z transakcií pri bežnom obchodovaní na domácom trhu pre daný druh výrobku. V prípade, že predaj na domácom trhu neexistoval, použil sa priemerný zisk.
(20)
Pokiaľ ide o výrobné náklady, a najmä náklady na energiu, v prípade plynu sa preskúmalo, či ceny plynu, ktoré platia vyvážajúci výrobcovia, primerane odrážajú náklady spojené s výrobou a distribúciou plynu.
(21)
Zistilo sa, že domáca cena plynu, ktorú platili vyvážajúci výrobcovia, predstavovala približne jednu tretinu vývoznej ceny zemného plynu z Ruska. V tejto súvislosti všetky dostupné údaje naznačujú, že domáce ceny plynu v Rusku sú regulované ceny, ktoré sú výrazne nižšie ako trhové ceny platené na neregulovaných trhoch so zemným plynom. Keďže v záznamoch vyvážajúcich výrobcov sa primerane nezohľadnili náklady na plyn, ako sa ustanovuje v článku 2 ods. 5 základného nariadenia, musia sa zodpovedajúcim spôsobom upraviť. Keďže neexistovali žiadne dostatočne reprezentatívne neskreslené ceny plynu vo vzťahu k ruskému domácemu trhu, považovalo sa za vhodné pri úprave vychádzať z informácií z iných reprezentatívnych trhov v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia. Upravené ceny sa zakladali na priemernej cene ruského plynu pri predaji na vývoz na nemecko-českých hraniciach (Waidhaus), upravenej o miestne distribučné náklady. Waidhaus, hlavné stredisko predaja ruského plynu do EÚ, ktoré je najväčším trhom pre ruský plyn a má ceny, ktoré primerane odrážajú náklady, možno považovať za reprezentatívny trh v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia.
(22)
Po zverejnení zistení skupina TMK tvrdila, že úprava na základe ceny plynu je v rozpore s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia a s článkom 2.2.1.1 antidumpingovej dohody WTO. Ako sa uvádza v odôvodnení 21, zistilo sa, že domáca cena plynu platená skupinou TMK tvorila zhruba jednu tretinu vývoznej ceny zemného plynu z Ruska. Keďže náklady na plyn neboli primerane zohľadnené v záznamoch vyvážajúcich výrobcov, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 5 základného nariadenia, museli byť zodpovedajúcim spôsobom upravené. Tvrdenie skupiny TMK sa považuje za nepodložené a keďže preň neexistujú žiadne dôkazy, zamietlo sa.
3.1.2. Vývozná cena
(23)
Malo by sa pripomenúť, že niektoré vývozné množstvá príslušného výrobku skupina TMK neoznámila, keďže sa domnievala, že na tieto BRR sa prešetrovanie nevzťahuje. Útvarom Komisie boli počas overovacích návštev na mieste predložené vzorky vo forme odrezkov prierezov výrobku, ktorý údajne nespadá do škály výrobkov, pred a po ďalšom spracovaní, čo sa však nemôže považovať za nezvratný dôkaz.
(24)
Po preskúmaní tejto záležitosti sa usúdilo, že tieto BRR spadajú do škály výrobkov. Vo výpočte dumpingu sa teda zohľadnili príslušné vývozné transakcie.
(25)
Počas vypočutia, ktoré sa uskutočnilo 9. novembra 2012 a ktorému predsedal úradník pre vypočutie, skupina TMK tvrdila, že by chcela riešiť najmä problém colnej klasifikácie, ktorý sa nastolil v dokumente, ktorým boli zverejnené zistenia, a v dôsledku ktorého došlo podľa jej názoru k zvýšeniu jej dumpingového rozpätia asi o 13 - 14 %. Skupina TMK vyjadrila prekvapenie nad skutočnosťou, že tieto výrobky sa považujú sa výrobky spadajúce do rozsahu pôsobnosti prešetrovania, a zopakovala, že tento objem vývozu nebol oznámený z toho dôvodu, že v prípade týchto výrobkov ide o „dierované rúrkové predvalky“ (tiež nazývané „duté prvky“), a nie rúry a rúrky, a preto podľa jej názoru nespadajú do škály výrobkov. Ďalej uviedla, že v skutočnosti túto záležitosť riešili útvary Komisie počas overovacej návštevy len veľmi stručne. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že sama skupina TMK v jednom svojom podaní z 31. augusta 2012 uviedla, že „otázka, či by ‚duté prvky‘ patriace pod kód KN 7304 59 10 mali byť zaradené do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania, sa v priebehu prešetrovania dôkladne preskúmala“. V skutočnosti mali Európske združenie výrobcov oceľových rúr (European Steel Tube Association - ESTA), ako aj skupina TMK viackrát príležitosť vyjadriť k tejto otázke pripomienky. Okrem toho je potrebné uviesť, že útvary Komisie v záujme získania všetkých relevantných informácií požiadali dovozcov, ktorí sú prepojení s TMK, aby vyplnili prílohu k dotazníku, a získané informácie overili v rámci overovacej návštevy. Tvrdenie, že túto otázku riešili útvary Komisie počas prešetrovania len veľmi „stručne“ a že tieto výrobky sa považovali za výrobky spadajúce do škály výrobkov, bolo nesprávne, a preto sa zamietlo.
(26)
Skupina TMK okrem toho uviedla, že zahrnutie tohto objemu vývozu bolo protiprávne a neodôvodnené, pretože útvary Komisie nepreukázali, že tieto rúry a rúrky neboli „neopracované“, a závery, že tieto „dierované rúrkové predvalky“ sú „polotovary“ (alebo čiastočne spracované výrobky), sú neopodstatnené.
(27)
Po prvé je potrebné pripomenúť, že výrobky zaradené pod kódy KN 7304 39 10 a 7403 59 10 sú bezšvové „rúry, rúrky a duté profily“ zo železa (z iného ako zliatiny) alebo z ocele, „neopracované, rovné a s rovnomernou hrúbkou steny určené len na výrobu rúr a rúrok s odlišným prierezom a hrúbkou steny“. Vo vysvetlivkách k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 sa uvádza, že zahŕňajú „oceľové bezošvé rúry, obvykle vyrábané prerážaním a valcovaním za tepla alebo prerážaním a ťahaním za tepla; obvykle sa nazývajú ‚dierovaný rúrkový predvalok‘. Sú určené na ďalšie spracovanie na rúry iného tvaru a inej hrúbky s presnejšími rozmerovými toleranciami. Dodávajú sa na koncoch hrubo odrezané s odstránenými nerovnomernosťami, ale nie sú dohotovené. Ich vnútorný a vonkajší povrch je hrubý a neleštený. Nie sú olejované, pozinkované ani farbené“. Po zvážení argumentov predložených zo strany skupiny TMK a ESTA sa dospelo k názoru, že na základe rôznych dokumentov získaných počas overovacích návštev (objednávok zákazníka a špecifikácií, zmlúv medzi spoločnosťami, faktúr vystavených prepojenými dovozcami, opisu normy ISO 9809-1) tieto rúry a rúrky sú skutočne „polotovarmi“ v tom zmysle, že musia zodpovedať určitým požiadavkám a špecifikáciám, ako napr. „vysoká kvalita rúr a rúrok valcovaných za tepla, typu ocele 34CrMo4 podľa UNI EN 10083-1 a DIN 1629, vlastnosti ‚žíhané za surova‘ a ‚zahladené na koncoch‘ a rozmery špecifikované v objednávke“. Okrem toho aj ďalšie požiadavky, ktoré sú uvedené v objednávke zákazníka a v špecifikáciách, ako je „ultrazvukové skúšanie na účely odhalenia prípustných porúch, kontroly hrúbky, ovalizácie a rovnosti“, poukazujú na ďalšie spracovanie týchto rúr a rúrok, čo nie je prípad tzv. „dierovaných rúrkových predvalkov“.
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „zahladené na koncoch“ sa nevyskytujú medzi kritériami uvedenými v znení príslušných kódov KN ani v znení vysvetlivky na účely určenia toho, či je rúra alebo rúrka „spracovaná“. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že znenie položiek a príslušných vysvetliviek neobsahuje vždy vyčerpávajúci zoznam všetkých vlastností príslušného výrobku. Pokiaľ ide o výrobky, ktoré majú rovnako ako dotknuté výrobky vlastnosti rôznych druhov tovaru, ich klasifikácia závisí od najdôležitejších vlastností dovážaného tovaru. Hoci tieto vlastnosti nie sú medzi kritériami uvedenými v znení príslušných kódov KN a v znení vysvetlivky, sú aj naďalej takými prvkami, ktoré majú význam pre posúdenie toho, či určité typy výrobkov možno považovať za „neopracované“, a teda či spadajú do kódov KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK taktiež tvrdila, že tieto rúrky neboli žíhané, pretože neboli tepelne opracované, ako bolo uvedené v osvedčení o skúškach vo valcovni. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v nákupných špecifikáciách zákazníka sú uvedené protichodné informácie, keďže sa v nich spomína tepelné opracovanie výrobku. Odkaz na tieto nákupné špecifikácie je uvedený v iných dokumentoch, ako je vyhlásenie výrobcu vydané skupinou TMK a špecifikácie k zmluvám podpísaným skupinou TMK a jej neprepojeným zákazníkom.
(30)
Ďalej sa uviedlo, že v uvedených zmluvách medzi spoločnosťami poskytnutých skupinou TMK počas overovacej návštevy boli tieto výrobky pôvodne zaradené pod iný kód KN (na ktorý sa vzťahujú opatrenia) a ich klasifikácia bola následne zmenená na kód KN, na ktorý sa opatrenia nevzťahujú (aj počas obdobia prešetrovania), hoci na základe dostupných informácií nedošlo k žiadnym zmenám v objednávke zákazníka ani v špecifikáciách výrobku. Skupina TMK tvrdila, že táto zmena kódu KN nebola relevantná, pretože podľa platných pravidiel colnej klasifikácie záleží na objektívnych vlastnostiach tovaru v čase jeho dovozu do Únie. Objektívne vlastnosti tovaru v čase jeho dovozu do Únie sú síce významným prvkom, ale skupina TMK nepopiera, že klasifikovala tieto typy výrobkov ako výrobky, na ktoré sa vzťahujú opatrenia, predtým, než uvedenú klasifikáciu zmenila bez toho, aby došlo k akejkoľvek zmene v špecifikácii výrobku. Tento prvok sa považuje za jeden z prvkov, na ktorých základe sa dospelo k záveru, že príslušné typy výrobkov spadajú do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania.
(31)
Taktiež sa uviedlo, že špecifikácie nákupu realizovaného neprepojeným zákazníkom jasne poukazovali na „polotovary“, a nie na „dierované rúrkové predvalky“ alebo „duté prvky“. Pokiaľ ide o tento bod, skupina TMK tvrdila, že na účely colnej klasifikácie je úplne irelevantné, akým spôsobom výrobok opisuje kupujúci. V reakcii na to je potrebné uviesť, že opis výrobku kupujúcim má svoj význam v tom zmysle, že kupujúci si je v čase objednávky očividne vedomý požiadaviek vzťahujúcich na výrobok. Tvrdiť teda, že opis kupujúceho je „úplne irelevantný“, je pochybné.
(32)
Záverom je potrebné uviesť, že bezšvové oceľové rúry a rúrky ako medzi produkty vyrobené tepelným spracovaním nakúpené na účely výroby valcov musia spĺňať veľmi podrobné technické požiadavky a požiadavky na kvalitu a rozmery. Tieto vlastnosti zjavne nie sú v súlade s pojmom „nespracovaný“, ako je uvedený vo vysvetlivke ku kódom KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a preto musela Komisia zamietnuť pripomienky skupiny TMK, pokiaľ ide o údajný nesprávny výklad pojmu „neopracovaný“.
(33)
V rozpore s viacerými predchádzajúcimi tvrdeniami skupina TMK taktiež tvrdila, že tieto výrobky predávané neprepojenému zákazníkovi nie sú určené výlučne na rovnaké použitie, t. j. na výrobu valcov, ale je možné ich taktiež prepracovať na tzv. jemnomechanické rúrky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že neprepojený zákazník najprv prepracúva dierované rúrkové predvalky na rúrky valcované za studena (jemnomechanické rúrky), ktoré potom spracuje na tlakové fľaše na plyn. Je potrebné uviesť, že tento prvok je nielen v rozpore s tým, čo skupina TMK uviedla v predchádzajúcich podaniach, ale aj s tým, čo sa zistilo z dokumentov získaných počas overovacích návštev. Bez ohľadu na uvedené skutočnosti je potrebné uviesť, že toto dodatočné tvrdenie je nové, bolo predložené v neskorom štádiu a nebolo podložené dôkazmi. Okrem toho táto skupina predložila dôkazy, ktoré údaje preukazujú, že neprepojený zákazník predával taktiež jemnomechanické rúrky. Okrem toho, že tieto dôkazy boli predložené vo veľmi neskorom štádiu prešetrovania, taktiež sa uviedlo, že dôkazy sa týkali obdobia dlho po skončení obdobia revízneho prešetrovania a dokumenty sa týkali možného predaja akýchkoľvek typov (alebo prierezov) výrobkov valcovaných za studena (rúr a rúrok). Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(34)
Väčšina vývozu príslušného výrobku vyvážajúcimi výrobcami do Únie sa uskutočnila pre nezávislých zákazníkov v Únii prostredníctvom dvoch prepojených obchodných spoločností t. j. TMK Europe GmbH so sídlom v Nemecku a TMK Italia s.r.l. so sídlom v Taliansku. Pokiaľ ide o tento vývoz do Spoločenstva, vývozná cena bola stanovená na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia, t. j. na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných v priebehu ORP prepojenej spoločnosti zo strany prvého nezávislého kupujúceho v Únii upravenej o všetky náklady, ktoré vznikli od dovozu do ďalšieho predaja, a o zisk.
(35)
Určité obmedzené množstvá boli vyvezené priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Preto sa vývozná cena pre tieto množstvá stanovila na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.1.3. Porovnanie
(36)
Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúcich výrobcov sa porovnali na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa uskutočnila náležitá úprava, pokiaľ ide o rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy vo vzťahu k baleniu, prepravným nákladom, nákladom na úver a antidumpingovému clu.
(37)
Skupina TMK požiadala, aby sa zohľadnili určité vlastnosti týkajúce sa stupňa kvality ocele, typu závitu a povrchu BRR, aby sa zaručilo spravodlivé porovnanie medzi BRR predanými na domácom trhu a na vývoz.
(38)
Obranný výbor priemyslu bezšvíkových oceľových rúr Európskej únie (ďalej len „ESTA“) tvrdil, že akákoľvek žiadosť o zmenu vymedzenia výrobku alebo metodiky použitých v pôvodnom prešetrovaní alebo ďalšom preskúmaní je v rozpore s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia a nemala by sa brať do úvahy.
(39)
V tejto súvislosti sa prešetrovaním zistilo, že žiadosť, ktorú podala skupina TMK, nemala vplyv na vymedzenie výrobku, ale umožňovala skôr stanovenie dodatočných vlastností, ktorým sa zaručí spravodlivé porovnanie BRR, ktoré majú rovnaké znaky. Okrem toho sa zistilo, že tieto dodatočné vlastnosti mali vplyv na ceny a cenovú porovnateľnosť.
(40)
Na základe uvedeného sa usúdilo, že žiadosť bola oprávnená a uvedené vlastnosti sa preto zohľadnili.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia by na účely vytvorenia vývoznej ceny nemalo byť odčítané clo zaplatené pri transakciách DDP („s dodaním clo zaplatené“). Tvrdí, že v porovnaní s posledným plným dvanásťmesačným obdobím pred uložením antidumpingového cla na vývoz BRR spoločnosti TMK do Únie (1. júla 2005 - 30. júna 2006 alebo „referenčné obdobie“) sa v cenách účtovaných v ORP a následných cenách ďalšieho predaja v Únii clo riadne zohľadnilo.
(42)
V tejto súvislosti sa zistilo, že ceny DDP účtované prvým neprepojeným zákazníkom nezahŕňali náklady a už vôbec nie antidumpingové clo t. j. tieto transakcie boli celkovo neziskové. Ďalej sa pripomína, že aj keď sa ceny za podobné výrobky od referenčného obdobia zvýšili o približne 30 %, cena za suroviny, ktorá predstavuje v priemere viac než 50 % nákladov na výrobu sa v rovnakom období zvýšila o viac než 70 %. Na základe uvedeného sa usudzuje, že neboli poskytnuté žiadne nezvratné dôkazy, z ktorých by vyplývalo, že clo bolo v následných účtovaných cenách riadne zohľadnené.
(43)
Rovnako sa pripomína, že aj keď by sa akceptovalo, že v následných predajných cenách (quod non) bolo clo zohľadnené, článok 11 ods. 10 základného nariadenia vyžaduje, aby clo odrážali ceny ďalšieho predaja a následné predajné ceny.
(44)
Po zverejnení zistení skupina TMK aj naďalej vznášala námietky proti odpočítaniu cla od vývozných cien a ďalej tvrdila, že vykonaná úprava na základe nákladov na plyn spôsobila straty, ktoré boli podľa jej názoru nižšieho rozsahu, neposkytla však žiadne ďalšie dôkazy. Skupina TMK aj naďalej zastávala názor, že skutočnosť, že vývozné ceny zo závodu by mali byť vyššie než výrobné náklady, je z právneho hľadiska nesprávna a zopakovala, že sa má posudzovať jedine kritérium, či sa zaplatené antidumpingové clo riadne zohľadnilo v cene ďalšieho predaja účtovanej neprepojeným zákazníkom, ktorí tovar nakúpili na základe DDP. Keďže však ceny DDP účtované prvým neprepojeným zákazníkom nepokrývali ani náklady, nehovoriac už o antidumpingovom cle, a to aj bez úpravy o náklady na plyn, a keďže cena surovín, ktorá predstavuje viac než 50 % nákladov na výrobu, sa v tom istom období zvýšila o viac ako 70 %, ako sa uvádza v odôvodnení 42, dospelo sa k názoru, že skupina TMK neposkytla nezvratné dôkazy, ktoré by preukázali, že v účtovaných cenách alebo neskorších predajných cenách bolo clo riadne zohľadnené.
(45)
Na základe uvedeného sa muselo toto tvrdenie zamietnuť.
3.1.4. Dumpingové rozpätie
(46)
V súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa vážená priemerná normálna hodnota porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého druhu výrobku na základe cien zo závodu oddelene pre každého vyvážajúceho výrobcu. Pre skupinu TMK bolo stanovené jedno spoločné dumpingové rozpätie na základe výpočtu jednej váženej priemernej sadzby dumpingu pre vyvážajúcich výrobcov v rámci skupiny TMK.
(47)
Na tomto základe bolo dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, vo výške 29,6 %. Po zverejnení zistení poukázala skupina TMK na niekoľko administratívnych chýb vo výpočte dumpingu v prípade dvoch jej výrobných subjektov. Tieto administratívne chyby sa opravili a zistilo sa, že vážené priemerné dumpingové rozpätie pre skupinu TMK predstavuje 28,7 %, a nie 29,6 %.
(48)
Pripomína sa, že v rozpore s dôkazmi prima facie poskytnutými v žiadosti o preskúmanie je toto dumpingové rozpätie vyššie ako existujúce clo uplatniteľné na dovoz od skupiny TMK. K zvýšeniu došlo v dôsledku viacerých faktorov: Po prvé, dôkazy poskytnuté v žiadosti o preskúmanie sa týkali iba určitých transakcií jedného z troch vyvážajúcich výrobcov. Zistilo sa, že niektoré z týchto transakcií sa netýkajú príslušného výrobku. Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 23, skupina niektoré vývozné transakcie príslušného výrobku počas prešetrovania neoznámila. Napokon, tvrdenie skupiny týkajúce sa cla ako nákladov (pozri odôvodnenia 41 až 45) bolo zamietnuté. V dôsledku kombinácie týchto prvkov spolu s inými prvkami overenými počas prešetrovania došlo k zvýšeniu dumpingového rozpätia.
4. TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa skúmalo, či by sa zmenené okolnosti vzhľadom na dumping mohli v rozumnej miere považovať za okolnosti trvalého charakteru.
(50)
Skupina TMK vo svojej žiadosti o preskúmanie naznačila, že nastali zmenené okolnosti trvalého charakteru vzhľadom na to, že skupina vykonala významné zmeny vo svojej vnútornej štruktúre a došlo k výraznému zlepšeniu, pokiaľ ide o jej výrobné zariadenie, čo malo priamy vplyv na jej štruktúru nákladov.
(51)
Prešetrovanie skutočne ukázalo, že skupina TMK značne investovala, čo viedlo k zvýšeniu efektívnosti a kapacity. Vzhľadom na zvýšenie cien surovín a vývoj sortimentu výrobkov smerom k výrobkom s vyššou pridanou hodnotou však nebolo možné stanoviť zníženie výrobných nákladov. Zistilo sa, že zlepšenia, ktoré sa uvádzajú v odôvodnení 50, boli štrukturálneho charakteru a je nepravdepodobné, že by sa v blízkej budúcnosti zmenili.
(52)
Okrem toho sa posúdil aj vývoj cien vývozu do krajín mimo EÚ v ORP a do EÚ po ORP. Zistilo sa, že vývoz rovnakých výrobkov do krajín EÚ sa uskutočnil na porovnateľnej cenovej úrovni ako predaj na vývoz do EÚ v rovnakom období. Pokiaľ ide o obdobie po ORP, zistilo sa, že tento predaj sa uskutočnil za o niečo vyššie ceny než v ORP, čo je v súlade s medzinárodným vývojom úrovne cien. Preto nič nenaznačovalo, že ceny vývozu sa v blízkej budúcnosti značne zmenia.
5. ZMENA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
(53)
Na základe výsledkov tohto prešetrovania sa považuje za vhodné zmeniť antidumpingové clo uplatniteľné na dovoz príslušného výrobku od spoločnosti TMK na úroveň 28,7 %. Zmenené antidumpingové clo by sa malo stanoviť na úrovni zisteného dumpingového rozpätia, pretože je nižšie ako rozpätie ujmy zistené pri pôvodnom prešetrovaní.
(54)
Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť zmenu a doplnenie vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 585/2012, a mali možnosť predložiť pripomienky,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Položka týkajúca sa OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabuľke článku 1 ods. 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 585/2012 sa týmto nahrádza takto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 21. decembra 2012