NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1078/2012
ze dne 16. listopadu 2012
o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (1), a zejména na článek 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise by měla přijmout druhý soubor společných bezpečnostních metod (CSM), zahrnující alespoň metody stanovené v čl. 6 odst. 3 písm. c) směrnice 2004/49/ES, na základě doporučení Evropské agentury pro železnice (dále jen „agentura“).
(2)
Dne 5. října 2009 Komise pověřila agenturu v souladu se směrnicí 2004/49/ES vypracováním návrhu CSM pro kontrolu shody provozu a údržby strukturálních subsystémů s příslušnými základními požadavky. V těchto CSM by měly být upřesněny metody, které mají být použity jednak k ověření toho, že strukturální subsystémy (včetně provozu a řízení dopravy) jsou provozovány a udržovány v souladu se všemi základními požadavky souvisejícími s bezpečností, jednak ke sledování toho, zda subsystémy a jejich začlenění do systémů nadále splňují při provozu a údržbě příslušné bezpečnostní požadavky. Agentura předložila Komisi v souladu s jejím pověřením své doporučení týkající se CSM a podložila je zprávou o posouzení dopadů. Toto nařízení z uvedeného doporučení agentury vychází.
(3)
Aby bylo možné bezpečně začlenit strukturální subsystémy do železničního systému a zajistit jejich provoz a údržbu v rámci tohoto systému a aby bylo zajištěno, že za provozu budou splněny základní požadavky, měly by systémy zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a systémy údržby subjektů odpovědných za údržbu zahrnovat veškerá nezbytná opatření, včetně procesů, postupů a technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. Z tohoto důvodu by do sledování správného uplatňování a účinnosti systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, jakož i systémů údržby subjektů odpovědných za údržbu měly být zahrnuty požadavky na strukturální subsystémy v rámci provozních podmínek.
(4)
Toto nařízení by mělo umožnit účinné řízení bezpečnosti železničního systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou, a je-li to nezbytné a přiměřeně proveditelné, mělo by tento systém řízení zlepšit.
(5)
Toto nařízení by rovněž mělo umožnit zjistit co nejdříve možný nesoulad při uplatňování systému řízení způsobem, který by mohl vyústit v nehody, incidenty, nebezpečné situace nebo jiné nebezpečné jevy. Aby bylo možné tyto formy nesouladu během činností spojených s provozem a údržbou řídit, měl by se ke sledování těchto činností používat harmonizovaný proces. Tento harmonizovaný proces by měl být zejména použit ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systému údržby subjektů odpovědných za údržbu.
(6)
Železniční podniky a provozovatelé infrastruktury by měli sledovat řádné uplatňování a výsledky opatření, jež vytvořili pomocí svého systému zajišťování bezpečnosti proto, aby byl jejich provoz bezpečný, a to i ve zvláštních sítích.
(7)
Toto nařízení by mělo harmonizací procesu sledování usnadnit přístup služeb železniční dopravy na trh s cílem trvale zajistit požadovaný výkon železničního systému v oblasti bezpečnosti. Kromě toho by toto nařízení mělo přispět k nastolení vzájemné důvěry a transparentnosti mezi členskými státy prostřednictvím harmonizované výměny informací týkajících se bezpečnosti mezi různými zúčastněnými subjekty v rámci železničního odvětví s cílem řídit bezpečnost mezi různými rozhraními tohoto odvětví a harmonizované důkazy o uplatňování procesu sledování.
(8)
Agentura by za účelem podávání zpráv Komisi o účinnosti a uplatňování tohoto nařízení a případně za účelem vydávání doporučení ke zlepšení tohoto nařízení měla mít možnost shromažďovat příslušné informace od různých zúčastněných subjektů, mimo jiné od vnitrostátních bezpečnostních orgánů, od orgánů udělujících osvědčení subjektům odpovědným za údržbu nákladních vozů a od jiných subjektů odpovědných za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení Komise (EU) č. 445/2011 ze dne 10. května 2011 o systému udělování osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu nákladních vozů (2).
(9)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 27 odst. 1 směrnice 2004/49/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět o oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví společnou bezpečnostní metodu (CSM) sledování, která umožňuje účinné řízení bezpečnosti v železničním systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou a která případně systém řízení zlepšuje.
2. Toto nařízení se použije pro účely:
a)
kontroly správného uplatňování a účinnosti všech procesů a postupů v rámci systému řízení, včetně technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. V případě železničních podniků a správců infrastruktury tyto kontroly zahrnují technické, provozní a organizační prvky, jež jsou nezbytné k vydání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. a) a čl. 11 odst. 1 písm. a) směrnice 2004/49/ES, a opatření přijatá za účelem získání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. b) a čl. 11. odst. 1 písm. b) uvedené směrnice;
b)
kontroly správného uplatňování celého systému řízení a toho, zda tento systém dosahuje očekávaných výsledků, a
c)
určení a zavedení vhodných preventivních, nápravných nebo obojích opatření, je-li zjištěn významný případ nesouladu s písmeny a) a b).
3. Toto nařízení se vztahuje na železniční podniky, provozovatele infrastruktury poté, co získají osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti, a subjektů odpovědných za údržbu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice článku 3 směrnice 2004/49/ES.
Kromě toho se použijí i tyto definice:
a)
„systémem řízení“ se rozumí buď systém zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, které jsou definovány v čl. 3 písm. i) směrnice 2004/49/ES a jsou v souladu s požadavky stanovenými v článku 9 a příloze III uvedené směrnice, nebo systém údržby subjektů odpovědných za údržbu, které jsou v souladu s požadavky stanovenými v čl. 14a odst. 3 uvedené směrnice;
b)
„sledováním“ se rozumí opatření zavedená železničními podniky, provozovateli infrastruktury nebo subjekty odpovědnými za údržbu ke kontrole toho, zda je jejich systém řízení používán správně a zda je účinný;
c)
„rozhraními“ se rozumějí rozhraní definovaná v čl. 3 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 352/2009 (3).
Článek 3
Proces sledování
1. Každý železniční podnik, provozovatel infrastruktury a subjekt odpovědný za údržbu:
a)
nese odpovědnost za provádění procesu sledování stanoveného v příloze;
b)
zajistí, aby v souladu s tímto nařízením byla sledována také opatření ke kontrole rizik, která zavedou jejich smluvní dodavatelé. Za tímto účelem použijí proces sledování stanovený v příloze nebo své smluvní dodavatele požádají, aby tento postup uplatňovali na základě smluvních ujednání.
2. Proces sledování zahrnuje tyto činnosti:
a)
vymezení strategie, priorit a plánu či plánů sledování;
b)
shromažďování a analýzu informací;
c)
vypracování akčního plánu pro případy nepřijatelného nesouladu s požadavky stanovenými v systému řízení;
d)
provedení akčního plánu, je-li tento plán již vypracován;
e)
hodnocení účinnosti opatření akčního plánu, je-li tento plán již vypracován.
Článek 4
Výměna informací mezi zúčastněnými subjekty
1. Železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu, včetně jejich smluvních dodavatelů, zajistí prostřednictvím smluvních ujednání, aby si vzájemně vyměňovali veškeré významné informace týkající se bezpečnosti, které vzejdou z uplatňování procesu sledování stanoveného v příloze, a umožnili tak druhé straně přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
2. Pokud železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu zjistí v důsledku uplatnění procesu sledování významné bezpečnostní riziko spojené s poruchami a konstrukčními vadami nebo selháním technického vybavení, včetně poruch a konstrukčních vad nebo selhání technického vybavení strukturálních subsystémů, podají o tomto riziku zprávu ostatním zúčastněným stranám, aby jim umožnili přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
Článek 5
Podávání zpráv
1. Provozovatelé infrastruktury a železniční podniky informují vnitrostátní bezpečnostní orgán o uplatňování tohoto nařízení prostřednictvím své výroční zprávy o bezpečnosti předkládané v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2004/49/ES.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgán podává zprávu o uplatňování tohoto nařízení železničními podniky, provozovateli infrastruktury, a je-li si toho vědom, subjekty odpovědnými za údržbu v souladu s článkem 18 směrnice 2004/49/ES.
3. Výroční zpráva o údržbě podávaná subjekty odpovědnými za údržbu nákladních vozů, již stanoví bod I podbod 7.4 písm. k) přílohy III nařízení (EU) č. 445/2011, obsahuje informace o zkušenostech subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení. Agentura tyto informace shromažďuje v koordinaci s příslušnými orgány udělujícími osvědčení.
4. Své zkušenosti s uplatňováním tohoto nařízení sdílejí s agenturou i ostatní subjekty odpovědné za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 445/2011. Agentura sdílení zkušeností s těmito subjekty odpovědnými za údržbu koordinuje.
5. Agentura shromažďuje veškeré informace o zkušenostech s uplatňováním tohoto nařízení a v případě potřeby vydává doporučení Komisi s cílem toto nařízení zlepšit.
6. Vnitrostátní bezpečnostní orgány agenturu při shromažďování těchto informací od železničních podniků a provozovatelů infrastruktury podporují.
7. Nejpozději do tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost předloží agentura Komisi zprávu analyzující účinnost metody a zkušenosti železničních podniků, provozovatelů infrastruktury a subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení.
Článek 6
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 7. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1078/2012
zo 16. novembra 2012
o spoločnej bezpečnostnej metóde monitorovania vykonávaného železničnými podnikmi, manažérmi infraštruktúry po vydaní bezpečnostného osvedčenia alebo bezpečnostného povolenia a subjektmi zodpovednými za údržbu
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES z 29. apríla 2004 o bezpečnosti železníc Spoločenstva a o zmene a doplnení smernice Rady 95/18/ES o udeľovaní licencií železničným podnikom a smernici 2001/14/ES o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (Smernica o bezpečnosti železníc) (1), a najmä na jej článok 6,
keďže:
(1)
Komisia by mala na základe odporúčania Európskej železničnej agentúry (ďalej len „agentúra“) prijať druhý súbor spoločných bezpečnostných metód (CSM - common safety methods) vzťahujúci sa minimálne na metódy uvedené v článku 6 ods. 3 písm. c) smernice 2004/49/ES.
(2)
Komisia udelila 5. októbra 2009 Európskej železničnej agentúre mandát v súlade so smernicou 2004/49/ES na vypracovanie návrhu CSM na účely kontroly zhody prevádzky a štrukturálnych subsystémov s príslušnými základnými požiadavkami. V tejto CSM by mali byť stanovené metódy na kontrolu zhody prevádzky a štrukturálnych subsystémov s príslušnými základnými požiadavkami na bezpečnosť, ako aj na monitorovanie toho, že subsystémy a ich integrácia do systémov počas prevádzky a údržby naďalej spĺňajú požiadavky na bezpečnosť. Agentúra predložila Komisii svoje odporúčania týkajúce sa CSM podložené správou o posúdení vplyvu podľa mandátu od Komisie. Toto nariadenie je založené na odporúčaní agentúry.
(3)
Aby sa umožnila bezpečná integrácia, prevádzka a údržba štrukturálnych subsystémov v rámci železničných systémov a aby sa zabezpečilo splnenie základných požiadaviek počas prevádzky, systémy riadenia bezpečnosti železničných podnikov a manažérov infraštruktúry a systémy údržby subjektov zodpovedných za údržbu by mali zahŕňať všetky potrebné opatrenia vrátane postupov, procedúr, opatrení na kontrolu technických, prevádzkových a organizačných rizík. Monitorovanie správneho uplatňovania a efektívnosti systémov riadenia bezpečnosti železničných podnikov a manažérov infraštruktúry, ako aj systémov údržby subjektov zodpovedných za údržbu by sa preto malo týkať požiadaviek kladených na štrukturálne subsystémy v súvislosti s ich prevádzkou.
(4)
Týmto nariadením by sa malo umožniť efektívne riadenie bezpečnosti železničného systému počas jeho prevádzky a údržby a podľa potreby a uskutočniteľnosti by sa ním mal systém riadenia zlepšiť.
(5)
Toto nariadenie by takisto malo umožňovať odhaliť čo najskôr nedodržiavanie právnych predpisov počas uplatňovania systému riadenia spôsobmi, ktoré by mohli zapríčiniť nehody, incidenty, situácie, keď takmer došlo k havárii, alebo iné nebezpečné situácie. Na zvládnutie všetkých týchto foriem nedodržiavania právnych predpisov počas prevádzky a údržby by sa mal používať harmonizovaný postup monitorovacích činností. Predovšetkým by sa mal tento harmonizovaný postup uplatňovať na kontrolu dosiahnutia predpokladaných výsledkov systémov riadenia bezpečnosti železničných podnikov a manažérov infraštruktúry a na kontrolu dosiahnutia predpokladaného výsledku systémov údržby subjektov zodpovedných za údržbu.
(6)
Železničné podniky a manažéri infraštruktúry by mali monitorovať správne vykonávanie a výsledky opatrení, ktoré prijali v rámci celého svojho systému riadenia bezpečnosti, aby fungoval bezpečne, vrátane špecifických sietí.
(7)
Toto nariadenie by malo uľahčovať prístup na trh službám železničnej dopravy prostredníctvom harmonizácie postupu monitorovania, aby sa zabezpečilo nepretržité dosahovanie požadovaných výsledkov v oblasti bezpečnosti železničného systému. Toto nariadenie by malo navyše prispievať k vytváraniu vzájomnej dôvery a transparentnosti medzi členskými štátmi prostredníctvom harmonizovanej výmeny informácií týkajúcich sa bezpečnosti medzi jednotlivými aktérmi v železničnom odvetví s cieľom riadenia bezpečnosti v jednotlivých rozhraniach tohto odvetvia a prostredníctvom harmonizovanej evidencie uplatňovania postupu monitorovania.
(8)
Na účely poskytovania správ Komisii o efektívnosti a uplatňovaní tohto nariadenia a prípadne predkladania odporúčaní na jeho zlepšenie by agentúra mala byť schopná zhromažďovať príslušné informácie od rôznych zúčastnených aktérov vrátane národných bezpečnostných orgánov, orgánov udeľujúcich osvedčenia subjektom zodpovedným za údržbu nákladných vozňov a ďalších subjektov zodpovedných za údržbu, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia Komisie (EÚ) č. 445/2011 z 10. mája 2011 o systéme certifikácie subjektov zodpovedných za údržbu nákladných vozňov (2).
(9)
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 27 ods. 1 smernice 2004/49/ES,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa ustanovuje spoločná bezpečnostná metóda (CSM) monitorovania umožňujúca efektívne riadenie bezpečnosti v železničnom systéme počas jeho prevádzky a údržby a podľa potreby sa ním zlepší systém riadenia.
2. Toto nariadenie sa uplatňuje na tieto účely:
a)
kontrola správneho uplatňovania a efektívnosti všetkých postupov a procedúr systému riadenia vrátane opatrení na kontrolu technických, prevádzkových a organizačných rizík; v prípade železničných podnikov a manažérov infraštruktúry bude kontrola zahŕňať technické, prevádzkové a organizačné prvky, ktoré sú potrebné na vydanie osvedčenia/povolenia uvedeného v článku 10 ods. 2 písm. a) a 11 ods. 1 písm. a) a ustanovenia prijaté na získanie osvedčenia/povolenia uvedeného v článku 10 ods. 2 písm. b) a 11 ods. 1 písm. b) smernice 2004/49/ES;
b)
kontrola správneho uplatňovania systému riadenia ako celku a toho, či systém riadenia dosahuje predpokladané výsledky, a
c)
určenie a vykonávanie príslušných preventívnych, nápravných alebo obidvoch druhov opatrení, keď sa v rámci písmen a) a b) zistí relevantný prípad nedodržania právnych predpisov.
3. Toto nariadenie sa vzťahuje na železničné podniky, manažérov infraštruktúry po vydaní bezpečnostného osvedčenia a subjekty zodpovedné za údržbu.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov podľa článku 3 smernice 2004/49/ES.
Okrem toho sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a)
„systém riadenia“ znamená buď systémy riadenia bezpečnosti železničného podniku a manažérov infraštruktúry podľa vymedzenia pojmu v článku 3 písm. i) smernice 2004/49/ES, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 9 a prílohe III k danej smernici, alebo systém údržby subjektov zodpovedných za údržbu, ktorý spĺňa požiadavky stanovené v článku 14a ods. 3 danej smernice;
b)
„monitorovanie“ znamená opatrenia, ktoré prijali železničné podniky, manažéri infraštruktúry alebo subjekty zodpovedné za údržbu, na kontrolu správneho uplatňovania a efektívnosti svojich systémov riadenia;
c)
„rozhrania“ znamenajú rozhrania podľa vymedzenia pojmu v článku 3 ods. 7 nariadenia Komisie (ES) č. 352/2009 (3).
Článok 3
Postup monitorovania
1. Každý železničný podnik, manažér infraštruktúry a subjekt zodpovedný za údržbu:
a)
zodpovedá za vykonanie postupu monitorovania uvedeného v prílohe;
b)
zabezpečuje, aby sa v súlade s týmto nariadením monitorovali aj opatrenia na kontrolu rizík, ktoré prijímajú jeho subdodávatelia; na tento účel uplatňuje postup monitorovania uvedený v prílohe, alebo vyžaduje od svojich subdodávateľov, aby tento postup uplatňovali prostredníctvom zmluvných ustanovení.
2. Postup monitorovania zahŕňa tieto činnosti:
a)
stanovenie stratégie, priorít a plánu(-ov) monitorovania;
b)
zhromažďovanie a analýza informácií;
c)
vypracovanie akčného plánu pre prípady neakceptovateľného neplnenia požiadaviek stanovených v rámci systému riadenia;
d)
vykonávanie akčného plánu, ak bol vypracovaný;
e)
vyhodnocovanie efektívnosti opatrení akčného plánu, ak bol takýto plán vypracovaný.
Článok 4
Výmena informácií medzi zúčastnenými aktérmi
1. Železničné podniky, manažéri infraštruktúry a subjekty zodpovedné za údržbu vrátane subdodávateľov zabezpečujú prostredníctvom zmluvných ustanovení vzájomnú výmenu všetkých príslušných informácií týkajúcich sa bezpečnosti vyplývajúcich z uplatňovania postupu monitorovania uvedeného v prílohe, aby druhá strana mohla prijať všetky nápravné opatrenia potrebné na zabezpečenie kontinuálneho dosahovania požadovaných výsledkov v oblasti bezpečnosti železničného systému.
2. Keď železničné podniky, manažéri infraštruktúry a subjekty zodpovedné za údržbu v priebehu uplatňovania postupu monitorovania zistia akékoľvek riziko, pokiaľ ide o poruchy a konštrukčné nezrovnalosti alebo nesprávne fungovanie technického vybavenia, a to aj v rámci štrukturálnych subsystémov, oznamujú tieto riziká druhým zúčastneným stranám, aby mohli prijať všetky nápravné opatrenia potrebné na zabezpečenie kontinuálneho dosahovania požadovaných výsledkov v oblasti bezpečnosti železničného systému.
Článok 5
Podávanie správ
1. Manažéri infraštruktúry a železničné podniky podávajú národným bezpečnostným orgánom správy o vykonávaní tohto nariadenia prostredníctvom výročných správ o bezpečnosti v súlade s článkom 9 ods. 4 smernice 2004/49/ES.
2. Národný bezpečnostný orgán podáva správy o vykonávaní tohto nariadenia železničnými podnikmi, manažérmi infraštruktúry a, pokiaľ má informácie, subjektmi zodpovednými za údržbu v súlade s článkom 18 smernice 2004/49/ES.
3. Výročná správa o údržbe, ktorú podávajú subjekty zodpovedné za údržbu nákladných vozňov uvedené v časti I bode 7.4 písm. k) prílohy III k nariadeniu (EÚ) č. 445/2011, obsahuje informácie o skúsenostiach subjektov zodpovedných za údržbu s uplatňovaním tohto nariadenia. Agentúra zhromažďuje tieto informácie v spolupráci s príslušnými certifikačnými orgánmi.
4. Iné subjekty zodpovedné za údržbu, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 445/2011, si takisto s agentúrou vymieňajú skúsenosti o vykonávaní tohto nariadenia. Agentúra koordinuje výmenu skúseností s týmito subjektmi zodpovednými za údržbu.
5. Agentúra zhromažďuje všetky informácie o skúsenostiach z uplatňovania tohto nariadenia a podľa potreby vydáva odporúčania Komisii s cieľom toto nariadenie zlepšiť.
6. Národné bezpečnostné orgány podporujú agentúru pri zhromažďovaní informácií od železničných podnikov a manažérov infraštruktúry.
7. Najneskôr do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia predloží agentúra Komisii správu obsahujúcu analýzu efektívnosti metódy a skúseností železničných podnikov, manažérov infraštruktúry a subjektov zodpovedných za údržbu z vykonávania tohto nariadenia.
Článok 6
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Nariadenie sa uplatňuje od 7. júna 2013.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 16. novembra 2012