PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 796/2012
z 30. augusta 2012,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz pákových mechaník s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2, 5 a 6,
so zreteľom na návrh Európskej komisie (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 1136/2006 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) Rada uložila konečné antidumpingové clo vo výške 27,1 % a 47,4 % na dovoz pákových mechaník (ďalej len „PM“) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“).
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(2)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatrení bola Komisii 26. apríla 2011 doručená žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť podalo združenie LAMMA (Lever arch mechanism manufacturers association - Združenie výrobcov pákových mechaník) v mene troch výrobcov z Únie (ďalej len „žiadateľ“), na ktorých pripadá podstatná časť výroby pákových mechaník v Únii, v tomto prípade viac ako 50 %.
(3)
Žiadosť obsahovala dostatočné dôkazy o tom, že uplynutie platnosti opatrení uložených na dovoz PM s pôvodom v ČĽR by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(4)
Komisia, ktorá po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, informovala 23. júla 2011 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (4) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Prešetrovanie
4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(5)
Prešetrovanie týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2010 do 30. júna 2011 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
4.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(6)
Komisia úradnou cestou informovala žiadateľa, iných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov, používateľov v Únii, o ktorých bolo známe, že sa ich to týka, ako aj zástupcov príslušnej krajiny o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti.
(7)
Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(8)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(9)
Aby mohla Komisia rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade reprezentatívnu vzorku vybrať, boli vyvážajúci výrobcovia v ČĽR a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa do 15 dní od začatia preskúmania prihlásili a poskytli Komisii informácie vyžadované v oznámení o začatí preskúmania. Keďže sa žiaden vyvážajúci výrobca v ČĽR neprihlásil a neposkytol Komisii informácie vyžadované v oznámení o začatí preskúmania a prihlásil sa iba jeden neprepojený dovozca, ktorý však Komisii neposkytol informácie vyžadované v oznámení o začatí preskúmania, výber vzorky sa v ani jednom z týchto prípadov nepovažoval za potrebný.
(10)
V oznámení o začatí preskúmania Komisia uviedla, že dočasne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorili dve spoločnosti zo šiestich výrobcov z Únie známych pred začatím prešetrovania, ktoré boli vybrané na základe svojho objemu predaja a výroby príslušného výrobku v roku 2010, ako aj podľa zemepisnej polohy v Únii. Na vzorku pripadalo viac ako 50 % celkovej odhadovanej výroby v Únii a celkového odhadovaného predaja v Únii počas ORP. Zainteresované strany boli vyzvané, aby nazreli do spisu a vyjadrili pripomienky k vhodnosti tohto výberu do 15 dní od dátumu uverejnenia oznámenia o začatí preskúmania. Žiadna zainteresovaná strana nevzniesla proti navrhovanej vzorke námietku.
(11)
Komisia zaslala dotazníky dvom výrobcom z Únie vybraným do vzorky, dovozcovi, ktorý sa prihlásil, a všetkým používateľom, o ktorých bolo známe, že sa ich toto preskúmanie týka.
(12)
Vyplnené dotazníky boli doručené od dvoch výrobcov z Únie vybraných do vzorky a dvoch používateľov. Neprepojený dovozca uvedený v odôvodnení 9, ktorý sa prihlásil, neodpovedal na otázky týkajúce sa výberu vzorky a ani nevyplnil dotazník.
(13)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a z neho vyplývajúcej ujmy a na určenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto zainteresovaných strán:
a)
výrobcovia z Únie:
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Taliansko,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko;
b)
používateľ:
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Česká republika.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(14)
Príslušným výrobkom, ktorý je predmetom tohto preskúmania, je rovnaký výrobok ako v pôvodnom nariadení, t. j. pákové mechaniky, ktoré sa všeobecne používajú na archivovanie listov a iných dokumentov v zoraďovačoch spisov alebo rýchloviazačoch, v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (ďalej len „príslušný výrobok“), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Tieto pákové mechaniky sa skladajú z robustných oblúkových kovových prvkov (zvyčajne z dvoch) upevnených na doštičke a najmenej z jedného otváracieho mechanizmu, ktorý umožňuje vkladanie a zakladanie listov a iných dokumentov. Do pojmu príslušného výrobku na účely tohto prešetrovania nie sú zahrnuté mechaniky krúžkových zoraďovačov zatriedené pod ten istý číselný znak KN.
(15)
Týmto revíznym prešetrovaním sa rovnako ako pri pôvodnom prešetrovaní potvrdilo, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné technické a fyzikálne vlastnosti a rovnaké použitia. Považovali sa preto za podobné výrobky podľa článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(16)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti existujúcich opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.
1. Predbežné poznámky
(17)
Ako bolo uvedené v odôvodnení 9, žiaden zo známych čínskych vyvážajúcich výrobcov oslovených pri začatí preskúmania nespolupracoval pri prešetrovaní. Čínske orgány boli informované o tejto skutočnosti rovnako ako o možnom uplatnení článku 18 ods. 1 základného nariadenia a dostali príležitosť na predloženie svojich pripomienok. V tejto súvislosti neboli doručené žiadne pripomienky.
(18)
Z tohto dôvodu a v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia museli zistenia týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu uvedené ďalej vychádzať z dostupných skutočností, najmä z verejne dostupných informácií, akými sú oficiálne webové stránky spoločností a webové vyhľadávače výrobkov, z informácií zo žiadosti o preskúmanie a informácií získaných od spolupracujúcich strán v priebehu revízneho prešetrovania (t. j. žiadatelia a výrobcovia z Únie vybraní do vzorky).
2. Dumpingový dovoz počas ORP
(19)
Na účely stanovenia normálnej hodnoty sa v oznámení o začatí preskúmania počítalo s použitím analogickej krajiny.
(20)
Čo sa týka vývoznej ceny, pre nespoluprácu vyvážajúcich výrobcov v ČĽR i neprepojených dovozcov na trhu Únie Komisia nedokázala zistiť žiadne objemy alebo ceny predaja pri vývoze podľa transakcií. V tejto súvislosti Komisia uvažovala o alternatívnych prostriedkoch na stanovenie vývoznej ceny.
(21)
Najprv sa zvážilo, či by sa ako alternatívne prostriedky na stanovenie vývozných cien mohli použiť údaje od Eurostatu overené porovnaním s inými dostupnými údajmi. Usúdilo sa, že sú nevhodné, keďže jeden zo zdrojov zahŕňal aj iný dovoz než dovoz príslušného výrobku a iné zdroje neumožňovali porovnanie vývozných cien s cenami výrobného odvetvia Únie podľa jednotlivých druhov.
(22)
Komisia potom uvažovala aj o použití vývozných cien uvedených v žiadosti o preskúmanie. Treba pripomenúť, že táto metodika, ktorá sa použila pri pôvodnom prešetrovaní, umožňuje porovnanie podľa jednotlivých druhov. Faktúry, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie, sa však vzťahovali na ceny pri vývoze do iných tretích krajín.
(23)
Vzhľadom na uvedené sa nemohol uskutočniť žiaden výpočet dumpingu na základe cien pri vývoze do Únie a nebolo možné potvrdiť zistenie o existencii dumpingu. Prešetrovanie sa preto zameralo na pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu.
3. Pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu
(24)
V rámci prešetrovania pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu sa analyzovali tieto prvky: vzťah medzi normálnou hodnotou a cenami pri vývoze do tretích krajín; výrobná kapacita, výroba a voľná kapacita v ČĽR; ako aj atraktívnosť trhu Únie pre dovoz z ČĽR.
3.1. Vzťah medzi normálnou hodnotou a cenami pri vývoze do tretích krajín
(25)
Vzhľadom na nespoluprácu vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa normálna hodnota porovnala s cenami pri vývoze z ČĽR v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia.
3.1.1. Základ na stanovenie normálnej hodnoty
(26)
Keďže ČĽR je transformujúce sa hospodárstvo, normálna hodnota sa v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia musela stanoviť na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty vo vhodnej tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“) alebo ceny pri predaji výrobku z analogickej krajiny do iných krajín vrátane Únie, alebo ak to nie je možné, na inom odôvodnenom základe vrátane ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej v Únii za podobný výrobok, v prípade potreby náležite upravenej tak, aby zahŕňala primerané ziskové rozpätie.
(27)
V žiadosti výrobného odvetvia Únie o preskúmanie je vymenovaný určitý počet výrobcov v krajinách s trhovým hospodárstvom mimo Únie (konkrétne India, Irán a Thajsko). Pri začatí preskúmania Komisia náležite oslovila týchto výrobcov, ako aj iných potenciálnych výrobcov v takýchto krajinách, ktorí sa dali identifikovať z verejne dostupných zdrojov.
(28)
V oznámení o začatí preskúmania bolo uvedené, že ak výrobcovia v krajinách s trhovým hospodárstvom mimo Únie nebudú ochotní spolupracovať, Komisia má v úmysle použiť ako základ pri stanovení normálnej hodnoty ceny skutočne zaplatené alebo splatné v Únii. Aj v rámci pôvodného prešetrovania sa pri stanovení normálnej hodnoty použili ako základ ceny skutočne zaplatené alebo splatné v Únii.
(29)
Žiadna zainteresovaná strana nepredložila pripomienky k vhodnosti uvedeného základu na stanovenie normálnej hodnoty.
(30)
Žiadny z výrobcov v krajinách s trhovým hospodárstvom mimo Únie, ktorých Komisia oslovila, sa nerozhodol spolupracovať pri tomto preskúmaní.
(31)
Za takýchto okolností nezostala Komisii iná možnosť ako opierať sa pri stanovení normálnej hodnoty o ceny skutočne zaplatené alebo splatné v Únii.
3.1.2. Normálna hodnota
(32)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia a ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 26 až 31 sa normálna hodnota stanovila použitím ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej v Únii za podobný výrobok, pri ktorej sa zistilo, že išlo o bežného obchodovanie.
(33)
Normálna hodnota sa teda stanovila ako vážená priemerná predajná cena na domácom trhu fakturovaná neprepojeným zákazníkom výrobcami z Únie vybranými do vzorky.
(34)
Najprv sa zistilo, či bol predaj podobného výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom, ktorý uskutočnili výrobcovia z Únie vybraní do vzorky, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku, ktorý sa vyviezol do Únie. Vzhľadom na nespoluprácu vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa informácie týkajúce sa celkového objemu predaja na vývoz do Únie museli stanoviť na základe dostupných skutočností. Ako sa uviedlo v odôvodnení 21, štatistiky od Eurostatu a iné štatistiky sa na účely stanovenia pokračovania dumpingu nepovažovali za vhodné, môžu sa však použiť ako indícia o úrovni dovozu do Únie (potrebnej na celkový objem vývozu z ČĽR). Na tomto základe sa predaj na domácom trhu, ktorý uskutočnili výrobcovia z Únie vybraní do vzorky, považoval za celkovo dostatočne reprezentatívny počas ORP. Vzhľadom na nespoluprácu vývozcov v ČĽR nebolo možné analyzovať reprezentatívnosť podľa jednotlivých druhov.
(35)
Komisia potom preskúmala, či by sa predaj na domácom trhu uskutočnený každým výrobcom z Únie vybraným do vzorky mohol považovať za uskutočnený pri bežnom obchodovaní, t. j. či priemerné predajné ceny každého výrobcu z Únie vybraného do vzorky boli rovnaké alebo vyššie ako priemerné výrobné náklady, a teda ziskové.
(36)
Na základe toho sa zistilo, že predaj výrobcov z Únie bol v priemere ziskový, a preto sa normálna hodnota stanovila na základe vážených priemerných predajných cien výrobcov z Únie vybraných do vzorky.
3.1.3. Vývozná cena
(37)
Zistilo sa, že najvhodnejším základom sú vzhľadom na neexistenciu spolupráce vyvážajúcich výrobcov informácie o cenách pri vývoze z ČĽR do tretích krajín, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie.
3.1.4. Porovnanie
(38)
Porovnanie medzi váženou priemernou normálnou hodnotou a váženou priemernou vývoznou cenou sa vykonalo na základe ceny zo závodu. Z tohto porovnania vyplýva, že cena pri vývoze do tretích krajín v žiadosti o preskúmanie bola podstatne nižšia ako normálna hodnota (o viac ako 30 %). Naznačuje to, že ceny pri vývoze do Únie by v prípade zrušenia opatrení boli s veľkou pravdepodobnosťou dumpingové.
3.2. Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(39)
Keďže vyvážajúci výrobcovia neboli ochotní spolupracovať, nasledujúce závery sa opierajú hlavne o informácie, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie a ktoré sa podľa možností overili porovnaním s verejne dostupnými informáciami.
(40)
Na základe toho sa zistilo, že výrobná kapacita ČĽR v oblasti PM, keď sa vychádza z informácií, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie, sa podľa odhadov pohybuje prinajmenšom v rozmedzí od 600 do 700 miliónov kusov.
(41)
Z informácií získaných počas prešetrovania zároveň vyplýva, že výrobnú kapacitu v oblasti PM v ČĽR je možné v prípade zvýšeného dopytu ľahko zväčšiť, okrem iného zamestnaním dodatočnej pracovnej sily a menšími investíciami do nástrojového vybavenia.
(42)
Žiadna zainteresovaná strana nepredložila iné pripomienky a/alebo informácie v súvislosti s výrobnou kapacitou v ČĽR.
(43)
Na základe toho sa usúdilo, že výrobná kapacita v ČĽR je zhruba o 170 % - 350 % vyššia ako spotreba v Únii a podstatne väčšia než výroba v Únii.
3.3. Výroba a voľná kapacita vyvážajúcich výrobcov v ČĽR
(44)
Keďže žiadny z vyvážajúcich výrobcov nebol ochotný spolupracovať, informácie týkajúce sa skutočnej výroby a voľnej kapacity sa opierali najmä o informácie, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie a ktoré sa podľa možností porovnali s verejne dostupnými informáciami.
(45)
V žiadosti o preskúmanie sa výroba PM odhadovala na 200 až 400 miliónov kusov a voľná kapacita na 200 až 500 miliónov kusov. Táto voľná kapacita zhruba zodpovedá spotrebe v Únii.
(46)
Po overení predložených odhadov porovnaním s verejne dostupnými zdrojmi, ak to bolo možné, sa zistilo, že uvedené odhady sú primerané.
(47)
Čo sa týka voľnej kapacity, z informácií získaných počas prešetrovania vyplýva, ako bolo uvedené v odôvodnení 41, že výrobnú kapacitu v oblasti PM v ČĽR je možné v prípade zvýšeného dopytu ľahko zväčšiť, okrem iného zamestnaním dodatočnej pracovnej sily a menšími investíciami do nástrojového vybavenia.
(48)
Na základe uvedených skutočností možno odôvodnene dospieť k záveru, že v ČĽR je k dispozícii značná voľná kapacita. Ako je vysvetlené v odôvodneniach 49 až 55, je veľmi pravdepodobné, že takáto voľná kapacita by sa v prípade zrušenia opatrení orientovala na trh Únie.
3.4. Atraktívnosť trhu Únie
(49)
Z informácií zhromaždených počas tohto preskúmania vyplýva, že v prípade zrušenia opatrení by bol trh Únie atraktívnym trhom pre dovoz PM z ČĽR. Treba pripomenúť, že pred uložením platných opatrení bola spotreba v Únii značná a predstavovala takmer 400 miliónov kusov. Dovoz z ČĽR v tom istom čase presahoval 200 miliónov kusov a zodpovedal viac než 50 % celkovej spotreby v Únii.
(50)
Prešetrovaním sa preukázalo, že dopyt po PM v Únii bol naďalej značný. Spotreba v Únii, ako je objasnené v odôvodneniach 63, 64 a 98, klesla v posudzovanom období len nepatrne a trh Únie zostáva v celosvetovom meradle najväčším trhom s PM, na ktorý pripadá viac než 50 % svetového trhu.
(51)
Okrem toho existuje len niekoľko iných trhov s PM, ktoré by pravdepodobne neabsorbovali nadmernú kapacitu ČĽR.
(52)
Ako bolo uvedené v odôvodnení 38, z porovnania vývozných cien pri dovoze z ČĽR do tretích krajín s cenami na trhu Únie zároveň vyplýva, že trh Únie by v prípade zrušenia opatrení bol pre takýto dovoz uskutočňovaný pri nízkych cenách atraktívny. Príčinou toho je aj skutočnosť, že ceny dominujúce na trhu v Únii sú vo všeobecnosti vyššie než na iných vývozných trhoch.
(53)
Vzhľadom na uvedené úvahy by v prípade zrušenia opatrení bolo pravdepodobné, že vývoz z ČĽR by smeroval na trh Únie.
(54)
Z verejne dostupných informácií o výrobcoch v ČĽR vyplýva, že takéto spoločnosti často orientujú svoj predaj najmä alebo výlučne na vývozný trh.
(55)
Nakoniec si treba všimnúť, že od uloženia konečných opatrení sa zaznamenali početné prípady nesprávneho zatriedenia dovozu PM, pričom veľký objem oddelených PM a krytov sa vo vyhláseniach uvádzal ako úplné pákové zoraďovače spisov (ďalej len „PZS“). Viedlo to k nezaplateniu cla za takýto dovoz. Toto nesprávne zatriedenie podnietilo (v novembri 2010) Výbor pre colný kódex, aby vyhlásením objasnil, že PM dovážané za takýchto okolností sa musia vo vyhláseniach uvádzať oddelene. Je príliš skoro na to, aby sa skonštatovalo, či malo toto vyhlásenie požadovaný účinok a Komisia má v úmysle situáciu pozorne sledovať. Ide však o ďalší dôkaz, že trh Únie je pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR napriek opatreniam naďalej atraktívny.
3.5. Záver o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu
(56)
Ako bolo uvedené v odôvodnení 38, z porovnania cien pri vývoze do iných tretích krajín, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie, s cenou na trhu Únie vyplýva veľká pravdepodobnosť, že môže dôjsť k opakovanému výskytu dumpingu.
(57)
Vzhľadom na značnú výrobnú kapacitu, ktorá je v ČĽR k dispozícii, schopnosť čínskych výrobcov rýchlo zvýšiť svoj objem výroby a orientovať ho na vývoz, pravdepodobne nízke ceny takéhoto vývozu a atraktívnosť trhu Únie pre takýto vývoz sa okrem toho dá odôvodnene predpokladať, že zrušenie opatrení by viedlo k zvýšenému dumpingovému vývozu PM z ČĽR do Únie.
D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(58)
Počas ORP vyrábalo PM v Únii šesť známych výrobcov, z ktorých traja sú žiadateľmi v tejto veci. V priebehu tohto prešetrovania sa ako výrobcovia z Únie neprihlásili žiadne iné spoločnosti. Dospelo sa preto k záveru, že títo šiesti výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia (ďalej len „výrobné odvetvie Únie“).
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Predbežná poznámka
(59)
Údaje získané na účely analýzy ujmy pochádzajú zo štatistík od Eurostatu a z iných štatistických zdrojov, ktoré má Komisia k dispozícii, zo žiadosti o preskúmanie, z vyplnených dotazníkov a informácií zhromaždených počas overovacích návštev.
(60)
Pri makroekonomických ukazovateľoch, t. j. pri výrobe, výrobnej kapacite, využití kapacity, predaji do Únie a na tretie trhy, podiele na trhu, raste, zamestnanosti a produktivite, veľkosti skutočného dumpingového rozpätia a zotavení z minulého dumpingu sa vychádza z údajov predložených výrobným odvetvím Únie. V tejto súvislosti sa vyplnené dotazníky doručené od dvoch výrobcov z Únie vybraných do vzorky doplnili o informácie, ktoré poskytli všetci ostatní výrobcovia z Únie.
(61)
Pri mikroekonomických ukazovateľoch, t. j. pri zásobách, mzdách, predajných cenách, ziskovosti, investíciách, návratnosti investícií, peňažnom toku a schopnosti získavať kapitál sa vychádzalo z údajov, ktoré poskytli dvaja výrobcovia z Únie vybraní do vzorky. Keďže na spoločnosti vybrané do vzorky pripadá viac ako 50 % celkovej odhadovanej výroby a celkového odhadovaného predaja v Únii, výrobcovia z Únie vybraní do vzorky sa na účely tohto preskúmania považovali za reprezentatívnych z hľadiska výrobného odvetvia Únie. Údaje týkajúce sa dvoch spoločností vybraných do vzorky sa môžu poskytovať iba vo forme indexov, aby sa zachovala dôvernosť citlivých obchodných informácií podľa článku 19 základného nariadenia.
(62)
Vzhľadom na nespoluprácu čínskych vyvážajúcich výrobcov a neprepojených dovozcov sa pri vývoji dovoznej ceny a podhodnotenia vychádzalo z alternatívnych zdrojov, napríklad zo žiadosti o preskúmanie, štatistík od Eurostatu a z iných dôverných štatistík, ktoré má Komisia k dispozícii, ako aj z informácií získaných počas overovacích návštev. Pri údajoch o dovoze sa vychádzalo zo žiadosti o preskúmanie, ktorá sa opierala o údaje od Eurostatu. Keďže tieto údaje sa vzťahovali aj na iný dovoz než dovoz príslušného výrobku, overili sa porovnaním s inými dôvernými štatistickými zdrojmi, ktoré má Komisia k dispozícii, a náležite sa podľa toho upravili. Niektoré číselné údaje uvedené ďalej boli preto na účely ochrany dôverných štatistík vyjadrené vo forme indexov alebo intervalov.
2. Spotreba na trhu Únie
(63)
Spotreba Únie sa stanovila na základe objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie a na základe dovozu. Zistilo sa, že spotreba sa počas ORP pohybovala v rozmedzí od 200 do 350 miliónov kusov.
(64)
Spotreba PM v Únii sa v priebehu posudzovaného obdobia znížila o 12 %. Sčasti to možno pripísať hospodárskej kríze i zmene v štruktúre spotreby (napríklad podpora tzv. zelenej kancelárie a elektronického zoraďovania spisov, všeobecný úbytok administratívnych pracovných miest).
Tabuľka 1
Spotreba
2008
2009
2010
ORP
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie, Eurostat a iné štatistické zdroje, ktoré má Komisia k dispozícii.
3. Objem dovozu z ČĽR a jeho podiel na trhu
(65)
Ako je opísané ďalej v tabuľke 2, podiel na trhu klesol počas posudzovaného obdobia o 54 %.
(66)
Od uloženia antidumpingového cla v roku 2006 sa čínsky dovoz okrem toho podstatne znížil z 51 % podielu na trhu v OP pôvodného prešetrovania na 7 až 15 % počas ORP. Pokiaľ ide o objem dovozu z ČĽR, počas posudzovaného obdobia zostal vďaka platným antidumpingovým opatreniam na nízkej úrovni. Čínsky dovoz však bol naďalej hlavným zdrojom (85 až 95 % v ORP) celkového dovozu do Únie, pretože dovoz PM z iných tretích krajín bol nízky. Dovoz klesol v posudzovanom období o 59 %.
Tabuľka 2
Dovoz z ČĽR
2008
2009
2010
ORP
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podiel dovozu na trhu Index (2008) = 100
100
66
48
46
Zdroj:
Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie, Eurostat a iné štatistické zdroje, ktoré má Komisia k dispozícii.
4. Trend cien pri dovoze z ČĽR a cenové podhodnotenie
4.1. Trend cien
(67)
Vzhľadom na nespoluprácu čínskych vyvážajúcich výrobcov a absenciu alternatívnych zdrojov nebolo možné stanoviť presnú dovoznú cenu. Dôvodom, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 21, je skutočnosť, že štatistiky sa považovali za nevhodné, keďže jeden zo zdrojov zahŕňal aj iný dovoz než dovoz príslušného výrobku a iné zdroje neumožňovali porovnanie vývozných cien s cenami výrobného odvetvia Únie podľa jednotlivých druhov.
(68)
Usúdilo sa však, že iné dôverné štatistické zdroje, ktoré má Komisia k dispozícii, sú ako indícia o celkovom trende cien pri dovoze z ČĽR vhodné. Trend dovozných cien svedčí o zvýšení cien počas posudzovaného obdobia.
Tabuľka 3
Ceny pri dovoze príslušného výrobku
2008
2009
2010
ORP
ČĽR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie, Eurostat a iné štatistické zdroje, ktoré má Komisia k dispozícii.
4.2. Cenové podhodnotenie
(69)
Vzhľadom na nespoluprácu čínskych vyvážajúcich výrobcov a absenciu alternatívnych zdrojov sa pri výpočte cenového podhodnotenia z dôvodov uvedených v odôvodnení 37 vychádzalo z cien pri vývoze do tretích krajín, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie. Úroveň podhodnotenia stanovená ako indícia je okolo 20 %.
5. Objem dovozu z iných tretích krajín a jeho podiel na trhu
(70)
Hlavní výrobcovia PM vo svete sa nachádzajú v Únii a ČĽR. Zistilo sa, že dovoz z iných tretích krajín, napríklad z Indie, je zanedbateľný a nedosahuje ani 1 %.
6. Hospodárska situácia vo výrobnom odvetví Únie
(71)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky relevantné hospodárske faktory a indexy, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
6.1. Makroekonomické parametre
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Únii zostal okrem roka 2009 počas posudzovaného obdobia v rovnakom rozmedzí. Pokles v roku 2009, ktorý do určitej miery spôsobila celosvetová hospodárska kríza, sa vyvážil zvýšením v roku 2010.
(73)
Napriek klesajúcemu trendu predaja v Únii, ako je vysvetlené v odôvodneniach 75 až 77, si výrobcovia z Únie dokázali počas posudzovaného obdobia udržať úroveň výroby, keďže boli schopní zvýšiť svoj vývoz na tretie trhy, ako je objasnené v odôvodnení 78.
Tabuľka 4
Celková výroba v Únii
2008
2009
2010
ORP
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
b) Výrobná kapacita a využitie kapacity
(74)
Výrobná kapacita sa vďaka investíciám do dodatočnej kapacity a modernizácii realizovaným výrobcami z Únie v priebehu posudzovaného obdobia mierne zvýšila. Využitie kapacity zostalo pomerne konštantné a v roku 2009 vykazovalo mierny pokles. Tento mierny pokles sa dá v prvom rade pripísať vplyvu celosvetovej hospodárskej krízy počas uvedeného roka.
Tabuľka 5
Výrobná kapacita a využitie kapacity
2008
2009
2010
ORP
Objem (v tis. ks)
Výrobná kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využitie kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
c) Objem predaja v Únii
(75)
Číselné údaje uvedené ďalej vyjadrujú objem predaja výrobného odvetvia Únie nezávislým zákazníkom na trhu Únie.
Tabuľka 6
Predaj neprepojeným zákazníkom
2008
2009
2010
ORP
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
(76)
Predaj v Únii sa počas posudzovaného obdobia znížil o 4 %.
(77)
V roku 2009 predaj klesol o 11 %. Tento pokles sa dá pripísať vplyvu celosvetovej hospodárskej krízy. V nasledujúcich rokoch došlo v oblasti predaja k zotaveniu a počas ORP sa priblížil k číselným údajom za rok 2008.
d) Predaj na tretie trhy
(78)
Číselné údaje uvedené ďalej vyjadrujú objem predaja výrobného odvetvia Únie na tretie trhy a svedčia o prudkom náraste tohto predaja v priebehu posudzovaného obdobia.
Tabuľka 7
Predaj do tretích krajín
2008
2009
2010
ORP
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
e) Podiel na trhu
(79)
Napriek zníženiu predaja v Únii sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu v priebehu posudzovaného obdobia zväčšil o 9 %, pričom počas ORP sa pohyboval v rozmedzí 80 % až 93 %. Nárast podielu na trhu Únie bol výsledkom poklesu spotreby v Únii, ako aj zmenšenia podielu dovozu z ČĽR na trhu.
Tabuľka 8
Podiel Únie na trhu
2008
2009
2010
ORP
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie, Eurostat a iné štatistické zdroje, ktoré má Komisia k dispozícii.
f) Rast
(80)
Medzi rokom 2008 a ORP klesla spotreba v Únii o 12 %. Objem predaja uskutočneného výrobcami z Únie na trhu Únie sa znížil o 4 %. Podiel výrobcov z Únie na trhu vzrástol o 9 %.
g) Zamestnanosť
(81)
Zamestnanosť v sektore sa v posudzovanom období v Únii znížila. Toto zníženie súviselo s modernizáciou a mechanizáciou výrobného procesu realizovanými výrobným odvetvím Únie.
Tabuľka 9
Zamestnanosť v Únii
2008
2009
2010
ORP
Počet zamestnancov
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako produkcia na zamestnanú osobu za rok sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala pozitívne a zostala v roku 2010 a v ORP konštantná.
(83)
Tento nárast produktivity súvisel s uskutočneným procesom modernizácie, ktorý je opísaný v odôvodnení 93.
Tabuľka 10
Produktivita
2008
2009
2010
ORP
Produktivita (v tis. ks za rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
i) Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu
(84)
Treba pripomenúť, že vzhľadom na okolnosti opísané v odôvodneniach 19 až 23 sa nedal urobiť žiaden výpočet dumpingu. Pri určení pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu sa však vychádzalo z porovnania normálnej hodnoty stanovenej na základe priemerných predajných cien výrobného odvetvia Únie a vývoznej ceny stanovenej pomocou cien pri vývoze do tretích krajín.
(85)
Z analýzy vyplýva, že výrobné odvetvie Únie sa do veľkej miery zotavilo vďaka uloženiu opatrení proti dumpingovému dovozu a platné opatrenia sa javia ako účinné.
6.2. Mikroekonomické parametre
a) Zásoby
(86)
Číselné údaje uvedené ďalej vyjadrujú objem zásob na konci každého obdobia.
Tabuľka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
ORP
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
(87)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že zásoby výrobného odvetvia Únie neboli významným ukazovateľom pri posudzovaní hospodárskej situácie vo výrobnom odvetví Únie, pretože veľkosť zásob v závislosti od sezóny kolíše.
b) Mzdy
(88)
Počas posudzovaného obdobia sa priemerná mzda na zamestnanca zvýšila o 33 %.
Tabuľka 12
Mzdy (náklady na zamestnanca)
2008
2009
2010
ORP
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
c) Predajné ceny
(89)
Priemerné jednotkové ceny PM v Únii sa medzi rokom 2008 a ORP mierne zvýšili. Relatívny pokles v roku 2010 v porovnaní s rokom 2009 súvisí s kolísaním cien surovín.
Tabuľka 13
Jednotková cena na trhu Únie
2008
2009
2010
ORP
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
d) Ziskovosť
(90)
Pri stanovení rozpätí ziskovosti uvedených ďalej sa hospodársky výsledok, ktorý dosiahlo výrobné odvetvie Únie, vyjadril ako percentuálny podiel obratu realizovaného na trhu Únie.
Tabuľka 14
Ziskovosť
2008
2009
2010
ORP
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
(91)
Pred uložením konečných opatrení v roku 2006 vykazovalo výrobné odvetvie Únie veľké straty. Odvtedy sa hospodárska situácia v odvetví PM v priebehu posudzovaného obdobia zlepšila, ale počas ORP sa nedosiahlo cieľové ziskové rozpätie vo výške 5 % stanovené počas pôvodného prešetrovania.
e) Investície, návratnosť investícií a peňažný tok
(92)
V nasledujúcej tabuľke sú uvedené trendy investícií, návratnosti investícií a peňažného toku.
Tabuľka 15
Investície, návratnosť investícií a peňažný tok
2008
2009
2010
ORP
Investície
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnosť investícií
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peňažný tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
(93)
Vďaka zotaveniu po uložení opatrení v roku 2006 uskutočnilo výrobné odvetvie značné investície do modernizácie a rozšírenia výrobných zariadení, najmä v rokoch 2008 a 2009. Vyššia ziskovosť sa odráža aj v lepšom peňažnom toku.
f) Schopnosť získavať kapitál
(94)
Počas prešetrovania sa nezistili žiadne osobitné problémy, pokiaľ ide o schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál.
6.3. Záver o hospodárskej situácii vo výrobnom odvetví Únie
(95)
Na základe analýzy uvedenej v predchádzajúcom texte sa dá skonštatovať, že po uložení opatrení v roku 2006 sa hospodárska situácia vo výrobnom odvetví Únie zlepšila a výrobné odvetvie preukazuje svoju životaschopnosť. Po zohľadnení skutočností, že uvedený pozitívny vývoj nastal až po uložení opatrení, zamestnanosť klesá a ziskovosť zaostáva za určeným cieľom sa však usudzuje, že hospodárska situácia vo výrobnom odvetví je naďalej nestabilná a málo odolná. Dá sa preto dospieť k záveru, že k odstráneniu ujmy došlo čiastočne alebo výlučne vďaka zavedeniu opatrení, čo naznačujú aj dôkazy.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
(96)
Od uloženia platných opatrení sa situácia vo výrobnom odvetví Únie podstatne zlepšila. Zo zistení tejto analýzy však vyplýva, že výrobné odvetvie Únie je i naďalej nestabilné a málo odolné.
(97)
Za takýchto okolností je vhodné vykonať analýzu pravdepodobnosti opakovaného výskytu značnej ujmy, aby sa preskúmalo, či by sa v prípade zrušenia opatrení terajšia situácia prognózovaným vývojom v oblasti objemu dovozu a cien pri dovoze s pôvodom v ČĽR zhoršovala, ako sa podrobne rozoberá ďalej v odôvodneniach 98 až 106.
(98)
Vo svete existujú dvaja hlavní výrobcovia PM - ČĽR a Únia. Najväčší trh s PM na svete má Únia, za ktorou nasleduje Južná Amerika a Rusko. V iných krajinách, napríklad v Indii, pôsobia malí výrobcovia, zameriavajú sa však na svoje vlastné domáce trhy. V USA a Kanade sa používajú iné systémy zoraďovania spisov.
(99)
Treba pripomenúť, že v ČĽR existuje značná voľná kapacita a že výrobu PM v ČĽR by bolo možné ľahko zvýšiť, ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 45 až 48.
(100)
Treba takisto pripomenúť, že voľná kapacita, ktorá je v ČĽR k dispozícii, zhruba zodpovedá spotrebe v Únii (pozri odôvodnenie 45).
(101)
Zistilo sa aj to, že v prípade zrušenia opatrení by sa akákoľvek zvýšená výroba PM v ČĽR pravdepodobne vyviezla do Únie (pozri odôvodnenie 53). Vychádza sa pritom zo skutočnosti, že trh Únie zostáva najväčším trhom s PM na svete, pričom vykazuje pomerne konštantnú spotrebu, a z toho, že ceny dominujúce na trhu Únie sú vo všeobecnosti vyššie ako na iných vývozných trhoch (pozri odôvodnenie 52). Malo by sa takisto vziať do úvahy, že okrem Únie a ČĽR neexistujú žiadne iné významné vyvážajúce krajiny, ktoré vyrábajú PM.
(102)
Ako je uvedené v odôvodnení 41, výrobná kapacita v ČĽR sa okrem toho dá jednoduchým zabezpečením dodatočnej pracovnej sily ľahko zväčšiť. Vývozom z ČĽR by sa preto mohlo pokryť každé prípadné zvýšenie spotreby v Únii. Vzhľadom na potenciálnu nízku cenu pri čínskom dovoze, ako vyplýva z porovnania s jeho cenami týkajúcimi sa trhov tretích krajín, a zjavnú neobmedzenú schopnosť dodávok pri nízkych cenách by v prípade zrušenia opatrení výrobné odvetvie Únie s veľkou pravdepodobnosťou nemalo prospech zo žiadneho prípadného zvýšenia dopytu, čo by viedlo k významným stratám podielu na trhu.
(103)
Na základe toho sa dá očakávať, že okolnosti prípadného značného zvýšenia dovozu PM z ČĽR do Únie v budúcnosti by mali vážne negatívne dôsledky na situáciu vo výrobnom odvetví Únie. Ako už bolo spomenuté, očakáva sa, že v prípade zrušenia opatrení by bol objem dovozu PM z ČĽR značný. Tento dovoz by okrem toho s najväčšou pravdepodobnosťou vyvíjal veľký cenový tlak na trhu Únie, a teda na výrobné odvetvie Únie, ako to naznačujú údaje o cenovej úrovni na trhoch tretích krajín. Podľa údajov, ktoré sú k dispozícii, sa totiž odhaduje, že terajšími čínskymi cenami sa ceny v Únii podhodnocujú asi o 20 %, ako bolo opísané v odôvodnení 69, čo svedčí o veľkej pravdepodobnosti, že v prípade zrušenia opatrení by sa čínsky dovoz uskutočňoval pri cenách, ktoré sú podstatne nižšie ako ceny v Únii.
(104)
Atraktívnosť trhu Únie pre čínskych vývozcov potvrdzujú aj pokusy o nesprávne zatriedenie s cieľom vyhnúť sa platným antidumpingovým opatreniam (pozri odôvodnenie 55).
(105)
Na základe uvedeného je pravdepodobné, že uplynutie platnosti antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu PM s pôvodom v ČĽR by viedlo k prudkému zvýšeniu objemu dovozu do Únie pri veľmi nízkych cenách, pričom by sa s veľkou pravdepodobnosťou podstatne podhodnotili predajné ceny Únie. Spôsobilo by to značnú ujmu a zmarilo úsilie výrobného odvetvia v oblasti investícií a snahy o zotavenie, ktoré vynaložilo v predchádzajúcich rokoch.
(106)
Na základe toho sa dospelo k záveru, že zrušenie platných opatrení týkajúcich sa dovozu PM s pôvodom v ČĽR by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Predbežná poznámka
(107)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení nebolo v rozpore so záujmom Únie ako celku.
(108)
Pri určení záujmu Únie sa vychádzalo z posúdenia všetkých možných záujmov, ktorých sa to týka, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
(109)
Pri pôvodnom prešetrovaní sa zastával názor, že prijatie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Toto prešetrovanie je okrem toho preskúmaním pred uplynutím platnosti, čiže analyzuje sa situácia, keď sú zavedené antidumpingové opatrenia.
(110)
Na základe toho sa preskúmalo, či napriek záveru o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu a ujmy neexistujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovať opatrenia v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(111)
Pokračovaním v antidumpingových opatreniach týkajúcich sa dovozu z príslušnej krajiny by sa zlepšila možnosť výrobného odvetvia Únie dosiahnuť primeranú úroveň ziskovosti, keďže by sa tým pomohlo zabrániť, aby značný objem dovozu z ČĽR vytlačil výrobné odvetvie Únie z trhu.
(112)
Je totiž jednoznačne pravdepodobné, že dôjde k opakovanému výskytu poškodzujúceho dumpingu v značnom objeme, ktorému by výrobné odvetvie Únie nedokázalo čeliť. Výrobné odvetvie Únie by preto aj naďalej malo mať prospech zo zachovania terajších antidumpingových opatrení.
(113)
Dospelo sa preto k záveru, že zachovanie antidumpingových opatrení vo vzťahu k ČĽR by bolo jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Únie.
3. Záujem dovozcov a používateľov
(114)
Ako už bolo uvedené, žiadny z identifikovaných neprepojených dovozcov nepredložil vyplnený dotazník. Dovozcovia PM sú zvyčajne aj používateľmi príslušného výrobku, keďže ho používajú na výrobu pákových zoraďovačov spisov.
(115)
V priebehu prešetrovania sa prihlásilo viacero používateľov, t. j. výrobcov PZS. Iba jeden používateľ odovzdal vyplnený dotazník, ktorý sa vzhľadom na kvalitu predložených údajov dal počas overovacej návštevy overiť iba do istej miery.
(116)
Používateľ, ktorého sa overovanie týkalo, tvrdil, že antidumpingové opatrenia by sa mali uložiť aj na dovoz PZS z ČĽR. Tieto tvrdenia však neboli podložené žiadnymi podpornými dôkazmi.
(117)
Dvaja používatelia vzniesli námietku proti pokračovaniu opatrení. Ich vyjadrenia však neboli ničím podložené.
(118)
Z analýzy na druhej strane zároveň vyplýva, že ak by sa Číňania v dôsledku zrušenia opatrení stali výlučnými dodávateľmi PM, postavenie výrobcov pákových zoraďovačov spisov by bolo vzhľadom na zánik hospodárskej súťaže na svetovom trhu s PM takisto ohrozené. Usúdilo sa preto, že existujúce opatrenia prispievajú k rozmanitosti dodávok a k hospodárskej súťaži na svetovom trhu s PM, čo je v konečnom dôsledku v záujme používateľov.
(119)
Ďalší traja používatelia, ktorí používajú iba PM vyrábané v Únii, sa k problematike postavili neutrálne a jeden z nich sa vyslovil za pokračovanie opatrení.
(120)
Keďže náklady na PM predstavujú iba minimálny percentuálny podiel maloobchodnej ceny za PZS, opatrenia nemajú vlastne žiadny vplyv na cenu konečného výrobku (PZS), ak vôbec k nemu dochádza, a teda žiadny vplyv na konečných spotrebiteľov.
4. Záver o záujme Únie
(121)
Po zohľadnení všetkých uvedených faktorov sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody proti zachovaniu terajších antidumpingových opatrení.
H. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(122)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa dospelo k odporúčaniu zachovať existujúce opatrenia. Poskytla sa im aj lehota, v ktorej sa po tomto zverejnení mohli vyjadriť. Predložené výhrady a pripomienky sa analyzovali, ale neviedli k zmene základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o zachovaní antidumpingových opatrení.
(123)
Z uvedeného vyplýva, že v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia by sa antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz pákových mechaník s pôvodom v ČĽR mali zachovať,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz pákových mechaník, ktoré sa všeobecne používajú na archivovanie listov a iných dokumentov v zoraďovačoch spisov alebo rýchloviazačoch, v súčasnosti zaradených pod číselný znak KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Tieto pákové mechaniky sa skladajú z robustných oblúkových kovových prvkov (zvyčajne z dvoch) upevnených na doštičke a najmenej z jedného otváracieho mechanizmu, ktorý umožňuje vkladanie a zakladanie listov a iných dokumentov.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením, ktorá sa vzťahuje na výrobky opísané v odseku 1 a vyrábané spoločnosťami uvedenými ďalej, je takáto:
Výrobca
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všetky ostatné spoločnosti
47,4 %
A999
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 30. augusta 2012