SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/1513
ze dne 9. září 2015,
kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy a ve vztahu k čl. 1 bodům 3 až 13 a čl. 2 bodům 5 až 7 této směrnice na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 3 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (3) má každý členský stát zajistit, aby podíl energie z obnovitelných zdrojů ve všech druzích dopravy v roce 2020 činil alespoň 10 % konečné spotřeby energie v dopravě v uvedeném členském státě. Přimíchávání biopaliv je jednou z metod, jež mají členské státy ke splnění tohoto cíle k dispozici, a očekává se, že přispěje ke splnění daného cíle nejvíce. Ve směrnici 2009/28/ES se mj. zdůrazňuje, že potřeba energetické účinnosti v odvětví dopravy je naléhavá, protože závazného procentního cíle pro energii z obnovitelných zdrojů bude stále těžší dosáhnout udržitelným způsobem, pokud celková poptávka po energii v dopravě i nadále poroste. Vzhledem k významu energetické účinnosti také pro snižování emisí skleníkových plynů se proto členským státům a Komisi doporučuje, aby do svých zpráv, které mají být předloženy v souladu s přílohou IV směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (4) a dalšími právními předpisy Unie, které jsou důležité z hlediska podpory energetické účinnosti v odvětví dopravy, začlenily podrobnější informace o opatřeních k dosažení energetické účinnosti v odvětví dopravy.
(2)
Vzhledem k cíli Unie dále snižovat emise skleníkových plynů a ke značnému příspěvku silniční dopravy k těmto emisím mají členské státy podle čl. 7a odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES (5) vyžadovat, aby dodavatelé paliv nebo energie snížili emise skleníkových plynů během životního cyklu na jednotku energie z paliv používaných v Unii silničními vozidly, nesilničními stroji, zemědělskými a lesnickými traktory a rekreačními plavidly, pokud se neplaví po moři, do 31. prosince 2020 nejméně o 6 %. Přimíchávání biopaliv je jednou z metod, jež mají dodavatelé fosilních paliv k dispozici ke snížení intenzity skleníkových plynů z dodaných fosilních paliv.
(3)
Směrnice 2009/28/ES stanovuje kritéria udržitelnosti, jež musí biopaliva a biokapaliny splňovat, aby se započítávaly do cílů uvedené směrnice a aby měly nárok na zařazení do programů veřejné podpory. Tato kritéria zahrnují požadavky na minimální úspory emisí skleníkových plynů, jichž musí biopaliva a biokapaliny dosáhnout oproti fosilním palivům. Stejná kritéria udržitelnosti jsou pro biopaliva stanovena ve směrnici 98/70/ES.
(4)
Pokud se k výrobě biopaliv začne využívat zemědělská půda nebo pastviny dříve určené pro trhy s potravinami a krmivy, bude nadále třeba uspokojovat poptávku po jiných než palivových produktech buďto intenzifikací stávající produkce, nebo přeměnou nezemědělské půdy někde jinde na půdu pro zemědělskou produkci. Druhý případ je nepřímou změnou ve využívání půdy, a pokud zahrnuje přeměnu půdy s velkou zásobou uhlíku, může vést ke značným emisím skleníkových plynů. Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES by proto měly být změněny, tak aby zahrnovaly ustanovení k řešení dopadu nepřímé změny ve využívání půdy, jelikož se současná biopaliva vyrábějí převážně z plodin pěstovaných na stávající zemědělské půdě. Uvedená opatření by měla patřičně zohlednit nutnou ochranu uskutečněných investic.
(5)
Na základě prognóz poptávky po biopalivech poskytnutých členskými státy a odhadů emisí vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy u různých vstupních surovin pro výrobu biopaliv je pravděpodobné, že emise skleníkových plynů spojené s nepřímou změnou ve využívání půdy jsou značné a mohly by zčásti nebo zcela vyvážit úspory emisí skleníkových plynů z jednotlivých druhů biopaliv. Očekává se totiž, že téměř celá výroba biopaliv bude v roce 2020 pocházet z plodin pěstovaných na půdě, která by se mohla využít k uspokojení poptávky trhů s potravinami a krmivy. Pro snížení těchto emisí je třeba náležitě rozlišovat mezi skupinami plodin, například olejninami, cukernatými plodinami, obilovinami a jinými plodinami bohatými na škrob. Dále je nezbytné podporovat výzkum a vývoj nových pokročilých biopaliv, která nekonkurují potravinářským plodinám, a podrobněji zkoumat vlivy různých druhů plodin na přímé i nepřímé změny ve využívání půdy.
(6)
S cílem zabránit podněcování k záměrně zvýšené produkci zbytků ze zpracování na úkor hlavního výrobku by měla definice zbytku ze zpracování vylučovat zbytky z výrobního procesu, který byl k takovému účelu záměrně upraven.
(7)
V odvětví dopravy bude ke snížení emisí skleníkových plynů pravděpodobně třeba kapalných obnovitelných paliv. Pokročilá biopaliva, jako jsou biopaliva vyráběná z odpadů a řas, zajišťují vysoké úspory emisí skleníkových plynů při malém riziku způsobení nepřímé změny ve využívání půdy a nesoutěží přímo o zemědělskou půdu určenou pro trhy s potravinami a krmivy. Jelikož tato pokročilá biopaliva nejsou v současné době komerčně dostupná ve velkých množstvích, částečně v důsledku soutěže o veřejné subvence se zavedenými technologiemi výroby biopaliv z potravinářských plodin, je třeba povzbudit jejich další výzkum, vývoj a výrobu.
(8)
Bylo by žádoucí dosáhnout podstatně vyššího objemu pokročilých biopaliv ve srovnání s objemem spotřebovávaným v Unii v současnosti již v roce 2020. Každý členský stát by měl podporovat spotřebu pokročilých biopaliv a snažit se o dosažení jejich určité minimální míry spotřeby na vlastním území stanovením právně nezávazných vnitrostátních cílů, kterých se bude snažit dosáhnout v rámci povinnosti zajistit, aby podíl energie z obnovitelných zdrojů ve všech druzích dopravy činil v roce 2020 alespoň 10 % konečné spotřeby energie v dopravě v každém členském státě. Pokud jsou k dispozici, měly by být plány členských států ohledně dosažení jejich vnitrostátních cílů zveřejněny, aby se zvýšila transparentnost a předvídatelnost na trhu.
(9)
Je rovněž vhodné, aby členské státy ve chvíli, kdy si stanoví svůj vnitrostátní cíl, informovaly Komisi o míře spotřeby pokročilých biopaliv na svém území a aby podaly v roce 2020 zprávu o plnění těchto vnitrostátních cílů, na jejichž základě by měla být zveřejněna souhrnná zpráva, a to s cílem posoudit účinnost opatření zavedených touto směrnicí při snižování rizika vzniku emisí skleníkových plynů v důsledku nepřímé změny ve využívání půdy prostřednictvím podpory pokročilých biopaliv. Očekává se, že tato pokročilá biopaliva, která mají nízký dopad v souvislosti s nepřímou změnou ve využívání půdy a dosahují vysokých celkových úspor skleníkových plynů, a jejich podpora budou nadále hrát významnou úlohu při dekarbonizaci dopravy a rozvoji nízkouhlíkových dopravních technologií i po roce 2020.
(10)
Ve svých závěrech ze dne 23. a 24. října 2014 Evropská rada zdůraznila, že v odvětví dopravy je důležité snižovat emise skleníkových plynů a rizika spojená se závislostí na fosilních palivech, a to jako součást politického rámce v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, a vybídla Komisi, aby dále zkoumala nástroje a opatření pro účely komplexního a technicky neutrálního přístupu v zájmu podpory snižování emisí a energetické účinnosti dopravy, elektrické dopravy a obnovitelných zdrojů energie v dopravě i po roce 2020.
(11)
Je také důležité, aby byl plán pro obnovitelné zdroje energie na období po roce 2020, který má Komise v souladu s čl. 23 odst. 9 směrnice 2009/28/ES předložit v roce 2018, a to i pro odvětví dopravy, vypracován jako součást širší strategie Unie v oblasti energetiky, technologií pro boj proti změně klimatu a inovací, která má být vypracována v souladu se závěry Evropské Rady ze dne 20. března 2015. Proto je vhodné včas posoudit účinnost pobídek pro rozvoj a zavedení technologií v oblasti pokročilých biopaliv, aby bylo zajištěno, že se k výsledkům tohoto posouzení při vypracovávání plánu na období po roce 2020 beze zbytku přihlédne.
(12)
Rozdíly v odhadovaných emisích vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy vznikají na základě lišících se vstupních údajů a klíčových předpokladů ohledně zemědělského vývoje, jako jsou tendence v zemědělských výnosech a produktivitě, přidělování vedlejších produktů a pozorovaná míra změn v celosvětovém využívání půdy a odlesňování, na něž výrobci biopaliv nemají vliv. Většina vstupních surovin pro výrobu biopaliv se sice produkuje v Unii, nicméně se očekává, že odhadované emise vyplývající z nepřímé změny ve využívání půdy budou vznikat převážně mimo Unii v oblastech, kde bude dodatečná produkce pravděpodobně probíhat s nejnižšími náklady. Na odhadované emise vyplývající z nepřímé změny ve využívání půdy související s výrobou bionafty z olejnin mají výrazný vliv zejména předpoklady týkající se přeměny tropických lesů a odvodňování rašelinišť mimo Unii, a proto je velmi důležité zajistit, aby tyto údaje a předpoklady byly přezkoumány v souladu s nejnovějšími dostupnými informacemi o přeměně půdy a odlesňování, včetně zohlednění veškerého pokroku dosaženého v těchto oblastech v rámci probíhajících mezinárodních programů. Komise by proto měla Evropskému parlamentu a Radě poskytnout na základě nejlepších dostupných vědeckých poznatků zprávu, ve které posoudí účinnost opatření zavedených touto směrnicí na omezení emisí skleníkových plynů vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy, které vznikají v souvislosti s výrobou biopaliv a biokapalin, a možnosti zavedení upravených odhadovaných emisních faktorů nepřímé změny ve využívání půdy do vhodných kritérií udržitelnosti.
(13)
K zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti biotechnologických odvětví a v souladu se sdělením Komise ze dne 13. února 2012 nazvaným „Inovace pro udržitelný růst: biohospodářství pro Evropu“ a se sdělením Komise ze dne 20. září 2011 nazvaným „Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje“, jež podporují integrované a diverzifikované biorafinerie po celé Evropě, by se měly stanovit zvýšené pobídky podle směrnice 2009/28/ES tak, aby se upřednostnilo využívání vstupních surovin na bázi biomasy, jež nemají vysokou ekonomickou hodnotu pro jiné způsoby využívání než pro biopaliva.
(14)
Větší využívání elektřiny z obnovitelných zdrojů energie je způsobem, jak řešit mnohé z výzev v odvětví dopravy i v dalších energetických odvětvích. Je proto vhodné stanovit dodatečné pobídky k podpoře využívání elektřiny z obnovitelných zdrojů energie v odvětví dopravy a zvýšit multiplikační faktory pro započtení příspěvku elektřiny z obnovitelných zdrojů energie spotřebované elektrifikovanou železniční dopravou a elektrickými silničními vozidly, aby se podpořilo jejich zavádění a pronikání na trh. Navíc je vhodné uvažovat o dalších opatřeních na podporu energetické účinnosti a úspory energie v odvětví dopravy.
(15)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (6) napomáhá Unii přiblížit se „recyklační společnosti“ prostřednictvím úsilí o zamezení vzniku odpadů a o využívání odpadu jako zdroje. Hierarchie způsobů nakládání s odpady obecně stanovuje pořadí priorit toho, co představuje nejlepší celkovou volbu z hlediska životního prostředí ve vztahu k právním předpisům a politice v oblasti nakládání s odpady. V souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a cílem vytvořit recyklační společnost by členské státy měly podporovat používání recyklovaných látek a pokud možno by neměly podporovat skládkování ani spalování takových recyklovatelných látek. Některé ze vstupních surovin, které představují nízké riziko nepřímé změny ve využívání půdy, lze považovat za odpady. Přesto však mohou být využívány i pro jiné účely, které by v hierarchii způsobů nakládání s odpady stanovené v článku 4 směrnice 2008/98/ES představovaly vyšší prioritu než energetické využití. Je proto žádoucí, aby členské státy braly při veškerých pobídkových opatřeních na podporu biopaliv, jež představují nízké riziko nepřímých změn ve využívání půdy, i veškerých opatření k minimalizaci prostoru pro podvody ve vztahu k výrobě takových biopaliv náležitý ohled na zásadu hierarchie způsobů nakládání s odpady, tak aby pobídky k využívání těchto vstupních surovin pro výrobu biopaliv nebyly v rozporu s úsilím o snižování odpadů nebo zvyšování recyklace ani s účinným a udržitelným využíváním dostupných zdrojů. Členské státy mohou opatření, která v tomto směru přijímají, zahrnout do svých zpráv podle směrnice 2009/28/ES.
(16)
Měla by se zvýšit minimální hodnota úspor emisí skleníkových plynů pro biopaliva a biokapaliny vyráběné v nových zařízeních, aby se zlepšila jejich celková bilance skleníkových plynů a aby se odrazovalo od dalších investic do zařízení s nízkými úsporami emisí skleníkových plynů. Tímto zvýšením se vytvářejí záruky pro investice do kapacit pro výrobu biopaliv a biokapalin v souladu s čl. 19 odst. 6 druhým pododstavcem směrnice 2009/28/ES.
(17)
Pro přípravu přechodu na pokročilá biopaliva a minimalizaci celkových dopadů nepřímé změny ve využívání půdy je třeba omezit množství biopaliv a biokapalin vyráběných z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin nebo z jiných plodin pěstovaných na zemědělské půdě jako hlavní plodiny pro energetické účely, jež lze započítat do cílů stanovených ve směrnici 2009/28/ES, bez omezení celkového využití těchto biopaliv a biokapalin. V souladu s článkem 193 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) není zavedením omezení na úrovni Unie dotčena možnost členských států, aby u biopaliv a biokapalin vyráběných z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin nebo z jiných plodin pěstovaných na zemědělské půdě jako hlavní plodiny pro energetické účely zavedly nižší dolní hranici, tak aby se mohla započítat jako cíl dané země stanovený ve směrnici 2009/28/ES.
(18)
Členské státy by měly mít možnost rozhodnout se používat toto omezení množství biopaliv vyráběných z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin nebo z jiných plodin pěstovaných na zemědělské půdě jako hlavní plodiny pro energetické účely, jež lze započítat do cílů stanovených v článku 7a směrnice 98/70/ES.
(19)
V souladu s nutností omezit množství biopaliv a biokapalin vyráběných z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin a z jiných plodin pěstovaných na zemědělské půdě jako hlavní plodiny pro energetické účely by se měly členské státy snažit o postupné ukončení podpory používání těchto biopaliv a biokapalin, na úrovních, které přesahují toto omezení.
(20)
Omezením množství biopaliv a biokapalin vyráběných z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin nebo z jiných plodin pěstovaných na zemědělské půdě jako hlavní plodiny pro energetické účely, jež lze započítat do cílů stanovených ve směrnici 2009/28/ES, není být dotčena svoboda členských států stanovit vlastní cestu k dodržení předepsaného podílu konvenčních biopaliv v rámci celkového 10 % cíle. V důsledku toho zůstává plně otevřen přístup na trh pro biopaliva vyráběná zařízeními, jež budou v provozu před koncem roku 2013. Touto směrnicí tudíž nejsou dotčena oprávněná očekávání provozovatelů těchto zařízení.
(21)
Předběžné průměrné odhadované emise vyplývající z nepřímé změny ve využívání půdy by se měly zahrnout do zpráv dodavatelů paliv a Komise o emisích skleníkových plynů z biopaliv podle směrnice 98/70/ES a do zpráv Komise o emisích skleníkových plynů z biopaliv a biokapalin podle směrnice 2009/28/ES. Biopalivům vyráběným ze vstupních surovin, jež nevedou k další poptávce po půdě, například biopalivům z odpadových vstupních surovin, by se měl přidělit nulový emisní faktor.
(22)
V případě, že se zvláštní nepotravinářské plodiny, které se pěstují především pro energetické účely, pěstují na stávající zemědělské půdě, jež se využívá k produkci potravin a krmiv, může dojít k rizikům spojeným s nepřímou změnou ve využívání půdy. Ve srovnání s potravinářskými a krmnými plodinami však mohou mít tyto zvláštní plodiny pěstované především pro energetické účely vyšší výnos a mohou přispět k obnově půdy, která byla závažným způsobem znehodnocena nebo silně kontaminována. Informace o výrobě biopaliv a biokapalin ze zvláštních energetických plodin a jejich skutečný vliv na změnu ve využívání půdy jsou však omezené. Komise by proto rovněž měla sledovat stav výroby a spotřeby biopaliv a biokapalin vyráběných z těchto zvláštních plodin v Unii a související dopad a podávat o tom zprávy. Je nutné zjistit, které stávající projekty Unie by byly vhodné ke zlepšení informační základny k provedení důkladné analýzy rizik i výhod spojených s udržitelností životního prostředí a používat je.
(23)
Ke zmírnění nepřímé změny ve využívání půdy může přispět zvyšování výnosů v zemědělských odvětvích prostřednictvím intenzivnějšího výzkumu, technického vývoje a předávání znalostí nad rámec toho, čeho by se dosáhlo bez režimů zvyšování produktivity při výrobě biopaliv z potravinářských a krmných plodin, jakož i pěstování druhých jednoletých plodin na plochách, které dříve nebyly k pěstování těchto plodin využívány. Pokud by bylo možné kvantifikovat výsledný dopad zmírnění nepřímé změny ve využívání půdy na úrovni členského státu nebo projektu, mohla by opatření stanovená touto směrnicí zohlednit toto zlepšení produktivity, jak pokud jde o snížení odhadovaných hodnot emisí způsobených nepřímými změnami ve využívání půdy, tak i pokud jde o příspěvek biopaliv z potravinářských a krmných plodin k podílu energie z obnovitelných zdrojů v dopravě, kterého má být dosaženo v roce 2020.
(24)
Při prokazování splnění požadavků na udržitelnost stanovených ve směrnicích 98/70/ES a 2009/28/ES hrají stále důležitější úlohu nepovinné režimy. Proto je vhodné pověřit Komisi, aby vyžadovala pravidelné podávání zpráv o činnosti nepovinných režimů, včetně těch, které již byly uznány Komisí podle čl. 7c odst. 6 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 6 směrnice 2009/28/ES. Tyto zprávy by měly být zveřejněny s cílem zvýšit transparentnost a zlepšit dohled Komise. Takové podávání zpráv by rovněž poskytlo Komisi nezbytné informace pro podávání zpráv o činnosti nepovinných režimů za účelem nalezení osvědčených postupů a případného předložení návrhu k dalšímu prosazování těchto osvědčených postupů.
(25)
V zájmu usnadnění hladkého fungování vnitřního trhu je vhodné vyjasnit podmínky, za kterých se zásada vzájemného uznávání použije mezi všemi režimy pro ověřování plnění kritérií udržitelnosti pro biopaliva a biokapaliny podle směrnic 98/70/ES a 2009/28/ES.
(26)
Při zajišťování bezpečnosti potravin a výživy je na všech úrovních velmi důležité dbát na řádné řízení a dodržování práv včetně veškerých lidských práv a v případě negativního vlivu na bezpečnost potravin a výživy by se mělo usilovat o soudržnost různých politických koncepcí. V této souvislosti má mimořádný význam řádné řízení a zajištění vlastnických práv k půdě a jejího užívání. Členské státy by proto měly dodržovat zásady odpovědného investování do zemědělských a potravinových systémů, které schválil výbor organizace FAO pro celosvětové zajištění potravin v říjnu 2014. Členské státy by měly také podporovat uplatňování dobrovolných pokynů pro odpovědnou správu půdy, lesů a rybolovu v souvislosti se zajišťováním potravin v jednotlivých zemích, které tento výbor schválil v říjnu 2013.
(27)
I když jsou biopaliva z potravinářských a krmných plodin obecně spojena s riziky nepřímé změny ve využívání půdy, existují rovněž výjimky. Členské státy a Komise by měly podpořit vytváření a využívání režimů, které mohou spolehlivě prokázat, že určité množství vstupních surovin pro výrobu biopaliv vyprodukované v rámci daného projektu nevytěsnilo produkci pro jiné účely. Tak tomu může být například v případě, že se výroba biopaliv rovná dodatečné produkci dosažené prostřednictvím investic do zvýšení produktivity nad úroveň, které by bylo dosaženo jinak, pokud tyto systémy na podporu produktivity neexistují, nebo v případě, že produkce biopaliv probíhá na půdě, na níž došlo k přímé změně ve využívání půdy bez významných negativních dopadů na dříve existující služby ekosystému poskytované touto půdou, včetně ochrany zásob uhlíku a biologické rozmanitosti. Členské státy a Komise by měly prozkoumat možnosti stanovení kritérií pro nalezení a certifikaci těchto systémů, které by spolehlivě dokládaly, že dané množství vstupních surovin pro výrobu biopaliv vyprodukované v rámci daného projektu nevedlo k vytěsnění produkce pro jiné účely než pro účely výroby biopaliv a že bylo vyrobeno v souladu s kritérii Unie pro udržitelnost biopaliv. Lze zohlednit pouze takové množství vstupních surovin, které by odpovídalo skutečnému omezení uvedeného vytěsňování, jehož bylo díky danému režimu dosaženo.
(28)
Je třeba uvést do souladu pravidla pro používání standardních hodnot, aby se zajistilo rovné zacházení s producenty bez ohledu na to, kde výroba probíhá. Zatímco třetí země smějí používat standardní hodnoty, musí výrobci Unie používat skutečné hodnoty, pokud jsou vyšší než standardní hodnoty nebo pokud daný členský stát nepředložil zprávu, čímž se zvyšuje jejich administrativní zátěž. Stávající pravidla by se tudíž měla zjednodušit tak, aby používání standardních hodnot nebylo omezeno na oblasti v Unii zahrnuté do seznamů uvedených v čl. 19 odst. 2 směrnice 2009/28/ES a čl. 7d odst. 2 směrnice 98/70/ES.
(29)
V důsledku vstupu Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v platnost je třeba pravomoci svěřené Komisi podle směrnic 2009/28/ES a 98/70/ES uvést do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování EU.
(30)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení směrnic 98/70/ES a 2009/28/ES by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(31)
Za účelem přizpůsobení směrnice 98/70/ES vědeckotechnickému pokroku by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění odhadovaných typických a standardních hodnot pro způsoby výroby biopaliv a úpravu přípustných analytických metod týkajících se specifikací paliv a povolené odchylky tlaku par u benzinu obsahujícího bioethanol a také pokud jde o stanovení standardních hodnot pro emise skleníkových plynů v případě obnovitelných kapalných a plynných paliv nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a v případě zachycování a využívání uhlíku pro účely dopravy.
(32)
Za účelem přizpůsobení směrnice 2009/28/ES vědeckotechnickému pokroku by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o možná doplnění seznamu vstupních surovin pro výrobu biopaliv a paliv, jejichž příspěvek k dosažení cíle uvedeného v čl. 3 odst. 4 uvedené směrnice by měl být považován za dvojnásobek jejich energetického obsahu, a pokud jde o doplnění odhadovaných typických a standardních hodnot pro způsoby výroby biopaliv a biokapalin a o přizpůsobení energetického obsahu paliv používaných v odvětví dopravy vědeckotechnickému pokroku, jak je uvedeno v příloze III směrnice 2009/28/ES.
(33)
Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla při uplatňování směrnic 98/70/ES a 2009/28/ES odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(34)
Komise by měla na základě nejlepších a nejaktuálnějších vědeckých důkazů přezkoumat účinnost opatření zavedených touto směrnicí při omezování dopadu emisí skleníkových plynů vyplývajícího z nepřímé změny ve využívání půdy a hledat způsoby, jak dále minimalizovat tento dopad.
(35)
Je důležité, aby Komise neprodleně předložila ucelený návrh rentabilní a technicky neutrální politiky na období po roce 2020, a vytvořila tak dlouhodobou perspektivu pro investice do udržitelných biopaliv s nízkým rizikem vzniku nepřímé změny ve využívání půdy a do dalších prostředků dekarbonizace odvětví dopravy.
(36)
Členské státy se v souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech (8) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení těchto dokumentů za odůvodněné.
(37)
Jelikož cílů této směrnice, totiž zajištění jednotného trhu s palivy pro silniční dopravu a nesilniční pojízdné stroje a zajištění dodržování minimální úrovně ochrany životního prostředí při používání těchto paliv, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(38)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 98/70/ES
Směrnice 98/70/ES se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„10.
‚obnovitelnými kapalnými a plynnými palivy nebiologického původu‘ se rozumějí jiná kapalná či plynná paliva než biopaliva, jejichž energetický obsah je získáván z jiných obnovitelných zdrojů energie než z biomasy a která jsou používána v dopravě;
11.
‚plodinami bohatými na škrob‘ plodiny zahrnující především obiloviny (bez ohledu na to, zda jsou využita pouze zrna, nebo celá plodina, například v případě kukuřice na zelené krmení), hlízy a okopaniny (například brambory, topinambury, batáty [sladké brambory], maniok a jamy), jakož i plodiny s oddenkovými hlízami (například kolokázie a xanthosoma);
12.
‚biopalivy s nízkým rizikem nepřímé změny ve využití půdy‘ biopaliva, jejichž vstupní suroviny byly vyprodukovány v režimech, které omezují vytěsňování produkce pro jiné účely, než je výroba biopaliv, a která byla vyrobena v souladu s kritérii udržitelnosti pro biopaliva stanovenými v článku 7b;
13.
‚zbytkem ze zpracování‘ se rozumí látka, která není konečným produktem, jenž má být přímo vyroben v procesu výroby; nejedná se o primární cíl výrobního procesu a proces nebyl záměrně upraven pro jeho výrobu;
14.
‚zbytky ze zemědělství, akvakultury, rybolovu a lesnictví‘ zbytky, které pocházejí přímo ze zemědělství, akvakultury, rybolovu a lesnictví; nezahrnují zbytky ze souvisejících odvětví nebo zpracování.“
2)
Článek 7a se mění takto:
a)
v odstavci 1 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„Členské státy mohou povolit dodavatelům biopaliv pro použití v letectví, aby se rozhodli, zda budou přispívat k plnění povinnosti snižování emisí stanovené v odstavci 2 tohoto článku, pokud zmíněná biopaliva splňují kritéria udržitelnosti stanovená v článku 7b.“
b)
v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Členské státy mohou stanovit, že maximální podíl biopaliv vyráběných z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin nebo z plodin pěstovaných na zemědělské půdě jako hlavní plodiny pro energetické účely za účelem dosažení cíle uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce nepřesáhne maximální příspěvek stanovený v čl. 3 odst. 4 druhém pododstavci písm. d) směrnice 2009/28/ES.“
c)
odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Komise přijme v souladu s přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 3 prováděcí akty za účelem stanovení podrobných pravidel jednotného uplatňování odstavce 4 tohoto článku ze strany členských států.“
d)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„6. Komisi je svěřena pravomoc přijmout do 31. prosince 2017 akty v přenesené pravomoci s cílem stanovit standardní hodnoty emisí skleníkových plynů, pokud tyto hodnoty již nebyly stanoveny před 5. říjnem 2015, pokud jde o:
a)
obnovitelná kapalná a plynná paliva nebiologického původu používaná v odvětví dopravy;
b)
zachycování a využívání uhlíku pro účely dopravy.
7. Jako součást povinnosti podávat zprávy podle odstavce 1 členské státy zajistí, aby dodavatelé paliv podali každoročně orgánu, který určí dotyčný členský stát, zprávu o způsobech výroby biopaliv, o objemech biopaliv vyrobených ze vstupních surovin zařazených do části A přílohy V a o emisích skleníkových plynů během životního cyklu na jednotku energie, včetně předběžných průměrných odhadovaných emisí z biopaliv vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy. Členské státy oznámí tyto údaje Komisi.“
3)
Článek 7b se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Úspora emisí skleníkových plynů při používání biopaliv zohledněná pro účely uvedené v odstavci 1 musí u biopaliv vyráběných v zařízeních, jejichž provoz začne po 5. říjnu 2015, činit alespoň 60 %. Má se za to, že zařízení je ‚v provozu‘, pokud došlo k fyzické výrobě biopaliv.
V případě zařízení, jež byla v provozu k 5. říjnu 2015 nebo dříve, musí pro účely uvedené v odstavci 1 dosahovat biopaliva do 31. prosince 2017 úspory emisí skleníkových plynů ve výši nejméně 35 % a od 1. ledna 2018 nejméně 50 %.
Úspora emisí skleníkových plynů při používání biopaliv se vypočítá postupem podle čl. 7d odst. 1.“;
b)
v odstavci 3 se zrušuje druhý pododstavec.
4)
Článek 7c se mění takto:
a)
v odstavci 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Komise přijme přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 3 prováděcí akty s cílem vypracovat seznam odpovídajících příslušných informací uvedených v prvních dvou pododstavcích tohoto odstavce. Komise zejména zajistí, aby poskytování těchto informací nepředstavovalo pro hospodářské subjekty nadměrnou administrativní zátěž, a to obecně nebo konkrétně pro drobné zemědělce, organizace producentů a družstva.“;
b)
v odstavci 5 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Nepovinné režimy uvedené v odstavci 4 (dále jen ‚nepovinné režimy‘) pravidelně alespoň jednou ročně zveřejní seznam svých certifikačních orgánů využívaných pro nezávislý audit, přičemž u každého certifikačního orgánu uvedou, kterým subjektem nebo vnitrostátním veřejným orgánem byl uznán a který subjekt nebo vnitrostátní veřejný orgán jej sleduje.
Zejména s cílem předcházet podvodům může Komise na základě analýzy rizik nebo zpráv uvedených v odst. 6 druhém pododstavci tohoto článku podrobně stanovit normy pro nezávislý audit a požadovat, aby všechny nepovinné režimy tyto normy uplatňovaly. Učiní tak prostřednictvím prováděcích aktů přijatých přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 3. Tyto akty stanoví lhůtu, v níž nepovinné režimy musí tuto normu provést. Komise může zrušit rozhodnutí uznávající nepovinné režimy v případě, že tyto normy ve stanovené lhůtě neprovedou.“;
c)
odstavec 6 se nahrazuje tímto:
„6. Rozhodnutí podle odstavce 4 tohoto článku se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 3. Platnost těchto rozhodnutí nepřesáhne pět let.
Komise vyžaduje, aby jí každý nepovinný režim, o němž je přijato rozhodnutí podle odstavce 4, předložil do 6. října 2016 a poté každý rok do 30. dubna zprávu pojednávající o každém z písmen třetího pododstavce tohoto odstavce. Obecně se zpráva vztahuje na předchozí kalendářní rok. První zpráva se vztahuje alespoň na období šesti měsíců od 9. září 2015. Požadavek předložit zprávu se vztahuje pouze na nepovinné režimy, které fungovaly po dobu nejméně dvanácti měsíců.
Komise do 6. dubna 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující analýzu zpráv uvedených v druhém pododstavci tohoto odstavce, přezkum fungování dohod uvedených v odstavci 4 nebo nepovinných režimů, o nichž bylo přijato rozhodnutí podle tohoto článku, a určení osvědčených postupů. Tato zpráva vychází z nejlepších dostupných informací, včetně informací z konzultací se zúčastněnými stranami, a z praktických zkušeností s uplatňováním dotčených dohod nebo režimů. Zpráva obsahuje analýzu:
obecně:
a)
nezávislosti, postupů a četnosti auditů, jak pokud jde o to, co je k těmto aspektům uvedeno v dokumentaci k příslušnému režimu v době jeho schválení Komisí, tak v porovnání s osvědčenými odvětvovými postupy;
b)
dostupnosti, zkušeností a transparentnosti při uplatňování metod zjišťování nedodržení předpisů a řešení těchto případů, zejména s ohledem na řešení situací závažného pochybení na straně subjektů účastnících se daného režimu nebo obvinění z těchto pochybení;
c)
transparentnosti, zejména ve vztahu k přístupnosti režimu, dostupnosti překladů do příslušných jazyků zemí a regionů, z nichž suroviny pocházejí, přístupnosti seznamu certifikovaných hospodářských subjektů a příslušných certifikátů a přístupnosti auditorských zpráv;
d)
zapojení zúčastněných stran, zejména pokud jde o konzultace s původními a místními společenstvími před přijetím rozhodnutí v průběhu vytváření a přezkumu režimu i v průběhu auditů a reakce na jejich příspěvky;
e)
celkové stability režimu, především v kontextu pravidel pro akreditaci, kvalifikaci a nezávislost auditorů a příslušných orgánů režimu;
f)
aktualizace daného režimu v závislosti na trhu, množství certifikovaných vstupních surovin a biopaliv podle zemí původu a podle druhů, počtu účastníků;
g)
snadnosti a účinnosti zavádění systému, který sleduje doklady o souladu s kritérii udržitelnosti, které jsou v rámci režimu předávány jeho účastníkům, přičemž takový systém má sloužit jako prostředek k předcházení podvodům, zejména se zaměřením na odhalování a potírání podezření z podvodů a jiných nesrovnalostí a na navazující opatření, a případně počtu odhalených případů podvodů a nesrovnalostí;
a konkrétně:
h)
možností subjektů získat oprávnění k uznávání a sledování certifikačních orgánů;
i)
kritérií pro uznávání nebo akreditaci certifikačních orgánů;
j)
pravidel, jak má být prováděno sledování certifikačních orgánů;
k)
způsobů, jak usnadnit nebo zdokonalit prosazování osvědčených postupů.
Členský stát může svůj vnitrostátní režim oznámit Komisi. Komise posouzení tohoto režimu upřednostní. Rozhodnutí o tom, zda takto oznámený vnitrostátní režim splňuje podmínky stanovené v této směrnici, se přijme přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 3, aby se usnadnilo vzájemné dvoustranné a vícestranné uznávání režimů pro ověřování plnění kritérií udržitelnosti pro biopaliva. Pokud je rozhodnutí kladné, nesmějí režimy zavedené podle tohoto článku odmítat vzájemné uznávání s režimem uvedeného členského státu, pokud jde o ověřování plnění kritérií udržitelnosti stanovených v čl. 7b odst. 2 až 5.“;
d)
odstavec 8 se nahrazuje tímto:
„8. Komise přezkoumá na žádost členského státu anebo z vlastního podnětu použití článku 7b u zdroje biopaliva a do šesti měsíců od obdržení žádosti rozhodne přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 3, zda daný členský stát může tento zdroj biopaliva zohlednit pro účely uvedené v článku 7a.“
5)
Článek 7d se mění takto:
a)
odstavce 3, 4 a 5 se nahrazují tímto:
„3. Komisi lze typické emise skleníkových plynů z pěstování zemědělských surovin předložit v případě členských států ve zprávách podle odstavce 2 a v případě území mimo Unii ve zprávách, které jsou rovnocenné zprávám uvedeným v odstavci 2 a vypracovaným příslušnými orgány.
4. Komise může prováděcím aktem přijatým přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 3 rozhodnout, že zprávy uvedené v odstavci 3 tohoto článku musí obsahovat přesné údaje pro účely měření emisí skleníkových plynů spojených s pěstováním vstupních surovin pro výrobu biopaliv typicky produkovaných v uvedených oblastech pro účely čl. 7b odst. 2.
5. Komise do 31. prosince 2012 a poté každé dva roky vypracuje a zveřejní zprávu ohledně odhadovaných typických a standardních hodnot uvedených v částech B a E přílohy IV se zvláštním důrazem na emise skleníkových plynů z dopravy a zpracovatelské výroby.
Pokud tyto zprávy uvedené v prvním pododstavci uvádějí, že by bylo třeba odhadované typické a standardní hodnoty v částech B a E přílohy IV upravit na základě nejnovějších vědeckých poznatků, Komise podle potřeby předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh.“;
b)
odstavec 6 se zrušuje;
c)
v odstavci 7 se první, druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:
„7. Komise provádí průběžně přezkum přílohy IV s cílem doplnit v odůvodněných případech hodnoty pro další způsoby výroby biopaliv v případě stejných nebo jiných surovin. Tento přezkum rovněž zohlední přizpůsobení metodiky stanovené v části C přílohy IV, zejména s ohledem na:
-
metodu započítávání odpadů a zbytků;
-
metodu započítávání druhotných produktů;
-
metodu započítávání kombinované výroby a
-
status zbytků zemědělských plodin jako druhotných produktů.
Standardní hodnoty pro bionaftu z odpadního rostlinného nebo živočišného oleje se přezkoumají co nejdříve. Pokud Komise při přezkumu dojde k závěru, že by příloha IV měla být doplněna, je jí svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10a za účelem doplnění, nikoliv však odstranění nebo změny odhadovaných typických a standardních hodnot v částech A, B, D a E přílohy IV pro způsoby výroby biopaliv, u nichž nejsou v této příloze ještě konkrétní hodnoty uvedeny.“;
d)
odstavec 8 se nahrazuje tímto:
„8. Je-li to nutné v zájmu zajištění jednotného uplatňování části C bodu 9 přílohy IV, může Komise přijmout prováděcí akty stanovující podrobné technické specifikace a definice. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 3.“
6)
V článku 7e se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Zprávy Komise určené Evropskému parlamentu a Radě a uvedené v čl. 7b odst. 7, čl. 7c odst. 2 a 9 a v čl. 7d odst. 4 a 5, jakož i zprávy a informace předložené v souladu s čl. 7c odst. 3 prvním a pátým pododstavcem a čl. 7d odst. 2 se připravují a předávají pro účely směrnice 2009/28/ES a této směrnice.“
7)
Článek 8 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Členské státy sledují shodu s požadavky stanovenými v článcích 3 a 4, pokud jde o benzin a motorovou naftu, a to na základě analytických metod uvedených v přílohách I a II.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Členské státy předloží každoročně do 31. srpna zprávu o jakosti paliv na vnitrostátní úrovni za předchozí kalendářní rok. Komise vytvoří společný formát pro předkládání souhrnných údajů o jakosti paliv v jednotlivých státech, a to prováděcím aktem přijatým přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 3. První zpráva se předloží do 30. června 2002. Od 1. ledna 2004 musí formát této zprávy odpovídat formátu popsanému v příslušné evropské normě. Kromě toho podají členské státy zprávu o celkovém množství benzinu a motorové nafty uvedeném na trh na jejich území a o množství bezolovnatého benzinu a motorové nafty o maximálním obsahu síry 10 mg/kg uvedeném na trh. Členské státy dále každoročně podají zprávu o geograficky vyvážené dostupnosti benzinu a motorové nafty s maximálním obsahem síry 10 mg/kg uváděných na trh na jejich území.“
8)
V článku 8a se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. S ohledem na posouzení provedené pomocí zkušební metodiky uvedené v odstavci 1 mohou Evropský parlament a Rada na základě legislativního návrhu Komise revidovat maximální hodnotu obsahu MMT v palivu podle odstavce 2.“
9)
V čl. 9 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„k)
u biopaliv spotřebovaných v Unii způsoby výroby, objemy a emise skleníkových plynů během životního cyklu na jednotku energie, včetně předběžných průměrných hodnot odhadovaných emisí vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy a souvisejícího rozmezí odvozeného z analýzy citlivosti uvedených v příloze V. Komise zveřejní údaje o předběžných průměrných hodnotách odhadovaných emisí vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy a související rozmezí odvozené z analýzy citlivosti.“
10)
Článek 10 se mění takto:
a)
nadpis se nahrazuje tímto:
„Postup přizpůsobování povolených analytických metod a povolených tlakových výjimek“;
b)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10a v rozsahu nezbytném pro přizpůsobení povolených analytických metod s cílem zajistit soudržnost s veškerými revizemi evropských norem uvedených v příloze I nebo II. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10a s cílem přizpůsobit povolené výjimky týkající se tlaku par v kPa pro obsah ethanolu v benzinu uvedené v příloze III v rámci mezní hodnoty stanovené v čl. 3 odst. 4 prvním pododstavci. Těmito akty v přenesené pravomoci nejsou dotčeny výjimky udělené podle čl. 3 odst. 4.“
11)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 10a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7a odst. 6, 7d odst. 7 a čl. 10 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 5. října 2015.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedená v čl. 7a odst. 6, 7d odst. 7 a čl. 10 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci, která je v něm uvedena. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7a odst. 6, 7d odst. 7 a čl. 10 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud vůči němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“
12)
Článek 11 se nahrazuje tímto:
„Článek 11
Postup projednávání ve výboru
1. S výjimkou případů uvedených v odstavci 2 je Komisi nápomocen Výbor pro jakost paliv. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
2. Ve věcech týkajících se udržitelnosti biopaliv podle článků 7b, 7c a 7d je Komisi nápomocen Výbor pro udržitelnost biopaliv a biokapalin, uvedený v čl. 25 odst. 2 směrnice 2009/28/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbory nevydají žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“" 						
13)
Příloha IV se mění a příloha V doplňuje v souladu s přílohou I této směrnice.
Článek 2
Změny směrnice 2009/28/ES
Směrnice 2009/28/ES se mění takto:
1)
V čl. 2 druhém pododstavci se doplňují nová písmena, která znějí:
„p)
‚odpadem‘ se rozumí odpad ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (10); látky, jež byly záměrně modifikovány nebo kontaminovány, aby odpovídaly uvedené definici, do této definice nespadají;
q)
‚plodinami bohatými na škrob‘ se rozumějí plodiny zahrnující především obiloviny (bez ohledu na to, zda jsou využita pouze zrna, nebo celá plodina, například v případě kukuřice na zelené krmení), hlízy a okopaniny (například brambory, topinambury, batáty [sladké brambory], maniok a jamy), jakož i plodiny s oddenkovými hlízami (například kolokázie a xanthosoma);
r)
‚lignocelulózovou vláknovinou‘ se rozumí vláknovina obsahující lignin, celulózu a hemicelulózu, například biomasa pocházející z lesů, energetické dřeviny a zbytky a odpady z lesnictví a dřevozpracujících odvětví;
s)
‚nepotravinářskou celulózovou vláknovinou‘ se rozumějí vstupní suroviny skládající se především z celulózy a hemicelulózy a mající nižší obsah ligninu než lignocelulózové vláknoviny; zahrnují zbytky potravinářských a krmných plodin (například sláma, kukuřičné šustí, plevy a lusky), energetické traviny s nízkým obsahem škrobu (například jílek, proso prutnaté, ozdobnice, trsť rákosovitá a krycí plodiny vysévané před zasetím a po sklizení hlavních plodin), průmyslové zbytky (včetně zbytků potravinářských a krmných plodin po extrakci rostlinných olejů, cukrů, škrobů a bílkovin) a vláknovina z biologického odpadu;
t)
‚zbytkem ze zpracování‘ se rozumí látka, která není konečným produktem, jenž má být přímo vyroben v procesu výroby; nejedná se o primární cíl výrobního procesu a proces nebyl záměrně upraven pro jeho výrobu;
u)
‚obnovitelnými kapalnými a plynnými palivy nebiologického původu používanými v odvětví dopravy‘ se rozumějí jiná kapalná či plynná paliva než biopaliva, jejichž energetický obsah je získáván z jiných obnovitelných zdrojů energie než z biomasy a která jsou používána v dopravě;
v)
‚zbytky ze zemědělství, akvakultury, rybolovu a lesnictví‘ se rozumějí zbytky, které pocházejí přímo ze zemědělství, akvakultury, rybolovu a lesnictví; nezahrnují zbytky ze souvisejících odvětví nebo zpracování;
w)
‚biopalivy a biokapalinami s nízkým rizikem nepřímé změny ve využití půdy‘ se rozumějí biopaliva a biokapaliny, jejichž vstupní suroviny byly vyprodukovány v režimech, které omezují vytěsňování produkce pro jiné účely, než je výroba biopaliv a biokapalin, a které byly vyrobeny v souladu s kritérii udržitelnosti pro biopaliva a biokapaliny stanovenými v článku 17.
(10) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).“" 						
2)
Článek 3 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pro účely splnění cílů uvedených v prvním pododstavci nesmí být maximální společný příspěvek z biopaliv a biokapalin vyráběných z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin a z plodin pěstovaných na zemědělské půdě jako hlavní plodina především k energetickým účelům větší než množství energie odpovídající maximálnímu příspěvku stanovenému v odst. 4 písm. d).“;
b)
v odstavci 4 se druhý pododstavec mění takto:
i)
písmeno a) se nahrazuje tímto:
„a)
pro výpočet jmenovatele, tj. celkového množství energie spotřebované v dopravě pro účely prvního pododstavce, se zohledňují pouze benzin, motorová nafta, biopaliva spotřebovaná v silniční a železniční dopravě a elektřina, včetně elektřiny použité k výrobě obnovitelných kapalných a plynných paliv nebiologického původu používaných v odvětví dopravy;“
ii)
v písmeni b) se doplňuje nová věta, která zní:
„Tímto písmenem není dotčeno písmeno d) tohoto pododstavce ani čl. 17 odst. 1 písm. a);“
iii)
písmeno c) se nahrazuje tímto:
„c)
pro výpočet příspěvku elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů a spotřebované ve všech typech elektrických vozidel a pro výrobu obnovitelných kapalných a plynných paliv nebiologického původu používaných v dopravě pro účely písmen a) a b) si mohou členské státy zvolit, zda použijí průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů energie v Unii, nebo podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů energie v jejich vlastní zemi ve výši naměřené dva roky před dotčeným rokem. Dále se pro výpočet elektřiny z obnovitelných zdrojů energie spotřebované elektrifikovanou železniční dopravou považuje tato spotřeba za 2,5 násobek příkonu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie. Pro výpočet elektřiny z obnovitelných zdrojů energie spotřebované elektrickými silničními vozidly podle písmene b) se tato spotřeba považuje za pětinásobek příkonu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie.“;
iv)
doplňují se nová písmena, která znějí:
„d)
pro výpočet biopaliv v čitateli nesmí být podíl energie z biopaliv vyráběných z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin a z plodin pěstovaných na zemědělské půdě jako hlavní plodina především k energetickým účelům v roce 2020 větší než 7 % konečné spotřeby energie v dopravě v členském státě.
Do limitu stanoveného v prvním pododstavci tohoto písmena se nezapočítávají biopaliva vyráběná ze vstupních surovin uvedených v příloze IX.
Členské státy se mohou rozhodnout, že do limitu stanoveného v prvním pododstavci tohoto písmena se nezapočítává podíl energie z biopaliv vyráběných z plodin pěstovaných na zemědělské půdě jako hlavní plodina především k energetickým účelům, vyjma plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin, pokud:
i)
bylo ověřeno dodržování kritérií udržitelnosti uvedených v čl. 17 odst. 2 až 5 v souladu s článkem 18 a
ii)
tyto plodiny byly vypěstovány na půdě, na níž se vztahuje bod 8 části C přílohy V, a pokud byl do výpočtu emisí skleníkových plynů provedeného za účelem prokázání souladu s čl. 17 odst. 2 zahrnut odpovídající bonus ‚eB‘ stanovený v bodě 7 části C přílohy V.
e)
každý členský stát usiluje o splnění cíle minimální míry spotřeby biopaliv vyrobených ze vstupních surovin a jiných paliv, uvedených v části A přílohy IX, na jeho území. Za tímto účelem každý členský stát stanoví do 6. dubna 2017 vnitrostátní cíl, o jehož splnění usiluje. Referenční hodnota tohoto cíle je 0,5 procentního bodu energetického obsahu podílu energie z obnovitelných zdrojů ve všech druzích dopravy v roce 2020 podle prvního pododstavce; tento cíl má být splněn prostřednictvím biopaliv vyrobených ze vstupních surovin a jiných paliv, uvedených v části A přílohy IX. Do vnitrostátního cíle mohou být navíc započítána biopaliva vyrobená ze vstupních surovin neuvedených v příloze IX, které byly příslušnými vnitrostátními orgány určeny za odpady, zbytky, nepotravinářskou celulózovou vláknovinu nebo lignocelulózovou vláknovinu a používaly se ve stávajících zařízeních před přijetím směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1513 (11).
Členské státy mohou stanovit vnitrostátní cíl nižší než 0,5 procentního bodu na základě jednoho nebo více z těchto důvodů:
i)
objektivní faktory, jako jsou omezené možnosti udržitelné výroby biopaliv vyrobených ze vstupních surovin nebo jiných paliv uvedených v části A přílohy IX nebo omezená dostupnost těchto biopaliv na trhu za rentabilní ceny;
ii)
zvláštní technické nebo klimatické podmínky vnitrostátního trhu s pohonnými hmotami, jako je složení a stav vozového parku silničních vozidel; nebo
iii)
vnitrostátní politiky přidělující odpovídající finanční prostředky na podporu energetické účinnosti a využívání elektřiny z obnovitelných zdrojů energie v dopravě.
Členské státy při stanovování vnitrostátních cílů poskytnou dostupné informace o množství spotřebovaných biopaliv ze vstupních surovin nebo jiných paliv, uvedených v části A přílohy IX.
Členské státy při určování politiky na podporu výroby paliv ze vstupních surovin, uvedených v příloze IX, zohlední hierarchii způsobů nakládání s odpady stanovenou v článku 4 směrnice 2008/98/ES, včetně jejích ustanovení týkajících se zohledňování životního cyklu u celkových dopadů vzniku různých toků odpadu a nakládání s ním.
Komise v souladu s článkem 24 této směrnice zveřejňuje:
-
vnitrostátní cíle členských států,
-
plány členských států pro dosažení vnitrostátních cílů, jsou-li k dispozici,
-
případně důvody pro odchylku vnitrostátních cílů členských států od referenční hodnoty oznámené v souladu s čl. 4 odst. 2 směrnice (EU) 2015/1513 a
-
souhrnnou zprávu o tom, jak členské státy své vnitrostátní cíle plní;
f)
biopaliva vyráběná ze vstupních surovin uvedených v příloze IX se pro účely splnění cíle stanoveného v prvním pododstavci považují za dvojnásobek svého energetického obsahu.
(11) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1513 ze dne 9. září 2015, kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 239, 15.9.2015, s. 1).“" 						
c)
v odstavci 4 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Komise případně předloží do 31. prosince 2017 návrh, který za určitých podmínek umožní, aby bylo zohledněno celkové množství elektřiny z obnovitelných zdrojů energie používané jako pohon pro všechny druhy elektrických vozidel a pro výrobu obnovitelných kapalných a plynných paliv nebiologického původu používaných v odvětví dopravy.“;
d)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. S cílem minimalizovat riziko toho, že by se jedna dodávka v Unii vykázala více než jednou, se členské státy a Komise vynasnaží o posílení spolupráce mezi vnitrostátními systémy a mezi vnitrostátními systémy a nepovinnými režimy zřízenými podle článku 18, jež bude případně zahrnovat i výměnu údajů. Aby se zabránilo takové záměrné modifikaci nebo vyřazení materiálů vedeným snahou, aby se na ně vztahovala příloha IX, podporují členské státy vývoj a používání systémů, jež vstupní suroviny a výsledná biopaliva sledují a dohledávají napříč celým hodnotovým řetězcem. V případě zjištění podvodu členské státy zajistí přijetí náležitých opatření. Členské státy podají do 31. prosince 2017 a poté každé dva roky zprávu o opatřeních, která přijaly, pokud neposkytnou rovnocenné informace o spolehlivosti a ochraně před podvody ve svých zprávách o pokroku při podpoře a využívání energie z obnovitelných zdrojů, které podávají podle čl. 22 odst. 1 písm. d).
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 25a, jimiž se upravuje seznam vstupních surovin v části A přílohy IX za účelem doplnění vstupních surovin, nikoliv však jejich odstranění ze seznamu. Pro každou ze vstupních surovin, které mají být doplněny na seznam v části A přílohy IX, přijme Komise samostatný akt v přenesené pravomoci. Každý akt v přenesené pravomoci se musí opírat o analýzu nejnovějšího vědeckotechnického pokroku, jež náležitě zohlední zásady hierarchie způsobů nakládání s odpady stanovené ve směrnici 2008/98/ES a podpoří závěr, že daná vstupní surovina nepovede k dodatečné poptávce po půdě ani k účinkům výrazně narušujícím trhy s (vedlejšími) produkty, odpady nebo zbytky, že přinese značné úspory emisí skleníkových plynů v porovnání s fosilními palivy a že s ní není spojeno riziko nepříznivého ovlivnění životního prostředí a biologické rozmanitosti.“
3)
V článku 5 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
„5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 25a, kterými přizpůsobuje energetický obsah paliv používaných v odvětví dopravy uvedený v příloze III vědeckotechnickému pokroku.“
4)
V článku 6 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
„1. Členské státy se mohou dohodnout na uzavření ujednání za účelem statistického převodu určitého množství energie z obnovitelných zdrojů z jednoho členského státu do jiného členského státu. Převáděné množství se:
a)
odečte od množství energie z obnovitelných zdrojů, které převádějící členský stát zohledňuje při posuzování souladu s požadavky stanovenými v čl. 3 odst. 1, 2 a 4, a
b)
přičte k množství energie z obnovitelných zdrojů, které je zohledněno při posuzování souladu přijímajícího členského státu s požadavky stanovenými v čl. 3 odst. 1, 2 a 4.
2. Ujednání uvedená v odstavci 1 tohoto článku ohledně čl. 3 odst. 1, 2 a 4 mohou být v platnosti po dobu jednoho roku nebo více let. Musí být oznámena Komisi nejpozději tři měsíce po skončení každého roku, ve kterém jsou v platnosti. Informace podávané Komisi zahrnují množství a cenu dotčené energie.“
5)
Článek 17 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Úspora emisí skleníkových plynů při používání biopaliv a biokapalin zohledněných pro účely uvedené v odstavci 1 musí u biopaliv a biokapalin vyráběných v zařízeních, jejichž provoz začne po 5. říjnu 2015, činit alespoň 60 %. Má se za to, že zařízení je ‚v provozu‘, pokud došlo k fyzické výrobě biopaliv nebo biokapalin.
V případě zařízení, jež byla v provozu k 5. říjnu 2015 nebo dříve, musí pro účely uvedené v odstavci 1 dosahovat biopaliva a biokapaliny do 31. prosince 2017 úspory emisí skleníkových plynů ve výši nejméně 35 % a od 1. ledna 2018 nejméně 50 %.
Úspora emisí skleníkových plynů při používání biopaliv a biokapalin se vypočítá postupem podle čl. 19 odst. 1.“;
b)
v odstavci 3 se zrušuje druhý pododstavec.
6)
Článek 18 se mění takto:
a)
v odstavci 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Komise přijme přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 3 prováděcí akty s cílem vypracovat seznam odpovídajících a příslušných informací uvedených v prvních dvou pododstavcích tohoto odstavce. Komise zejména zajistí, aby poskytování těchto informací nebylo pro hospodářské subjekty nadměrnou administrativní zátěží, a to obecně nebo konkrétně pro drobné zemědělce, organizace producentů a družstva.“;
b)
v odstavci 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Komise může rozhodnout, že nepovinné vnitrostátní nebo mezinárodní režimy stanovující normy pro výrobu produktů z biomasy obsahují přesné údaje pro účely čl. 17 odst. 2 nebo prokazují, že dodávky biopaliv nebo biokapalin splňují kritéria udržitelnosti uvedená v čl. 17 odst. 3, 4 a 5, nebo že žádné materiály nebyly záměrně modifikovány nebo vyřazeny tak, aby se na dodávku nebo její část vztahovala příloha IX. Komise může rozhodnout, že tyto režimy obsahují přesné údaje pro účely informování o přijatých opatřeních na ochranu oblastí poskytujících základní služby ekosystému v kritických situacích (například ochranu vodního koryta a regulaci eroze), na ochranu půdy, vody a ovzduší, k obnově znehodnocené půdy, k zamezení nadměrné spotřebě vody v oblastech, kde je jí nedostatek, a o otázkách uvedených v čl. 17 odst. 7 druhém pododstavci. Komise může rovněž uznat oblasti určené k ochraně ekosystémů či druhů, které byly mezinárodními dohodami uznány jako vzácné či ohrožené nebo které byly zařazeny na seznamy sestavené mezivládními organizacemi nebo Mezinárodní unií pro ochranu přírody pro účely čl. 17 odst. 3 písm. b) bodu ii).“;
c)
v odstavci 5 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Nepovinné režimy uvedené v odstavci 4 (dále jen ‚nepovinné režimy‘) pravidelně alespoň jednou ročně zveřejní seznam svých certifikačních orgánů využívaných pro nezávislý audit, přičemž u každého certifikačního orgánu uvedou, kterým subjektem nebo vnitrostátním veřejným orgánem byl uznán a který subjekt nebo vnitrostátní veřejný orgán jej sleduje.
Zejména s cílem předcházet podvodům může Komise na základě analýzy rizik nebo zpráv uvedených v odst. 6 druhém pododstavci tohoto článku podrobně stanovit normy pro nezávislý audit a požadovat, aby všechny nepovinné režimy tyto normy uplatňovaly. Učiní tak prostřednictvím prováděcích aktů přijatých přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 3. Tyto akty stanoví lhůtu, v níž nepovinné režimy musí tuto normu provést. Komise může zrušit rozhodnutí uznávající nepovinné režimy v případě, že tyto normy ve stanovené lhůtě neprovedou.“;
d)
odstavec 6 se nahrazuje tímto:
„6. Rozhodnutí podle odstavce 4 tohoto článku se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 3. Platnost těchto rozhodnutí nepřesáhne pět let.
Komise vyžaduje, aby jí každý nepovinný režim, o němž je přijato rozhodnutí podle odstavce 4, předložil do 6. října 2016 a poté každý rok do 30. dubna zprávu pojednávající o každém z písmen třetího pododstavce tohoto odstavce. Obecně se zpráva vztahuje na předchozí kalendářní rok. První zpráva se vztahuje alespoň na období šesti měsíců od 9. září 2015. Požadavek předložit zprávu se vztahuje pouze na nepovinné režimy, které fungovaly po dobu nejméně dvanácti měsíců.
Komise do 6. dubna 2017 a následně v rámci svých zpráv podle čl. 23 odst. 3 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující analýzu zpráv uvedených v druhém pododstavci tohoto odstavce, přezkum fungování dohod uvedených v odstavci 4 nebo nepovinných režimů, o nichž bylo přijato rozhodnutí podle tohoto článku, a určení osvědčených postupů. Tato zpráva vychází z nejlepších dostupných informací, včetně informací z konzultací se zúčastněnými stranami, a z praktických zkušeností s uplatňováním dotčených dohod nebo režimů. Zpráva obsahuje analýzu:
obecně:
a)
nezávislosti, postupů a četnosti auditů, jak pokud jde o to, co je k těmto aspektům uvedeno v dokumentaci k příslušnému režimu v době jeho schválení Komisí, tak v porovnání s osvědčenými odvětvovými postupy;
b)
dostupnosti, zkušeností a transparentnosti při uplatňování metod zjišťování nedodržení předpisů a řešení těchto případů, zejména s ohledem na řešení situací závažného pochybení na straně subjektů účastnících se daného režimu nebo obvinění z těchto pochybení;
c)
transparentnosti, zejména ve vztahu k přístupnosti režimu, dostupnosti překladů do příslušných jazyků zemí a regionů, z nichž suroviny pocházejí, přístupnosti seznamu certifikovaných hospodářských subjektů a příslušných certifikátů a přístupnosti auditorských zpráv;
d)
zapojení zúčastněných stran, zejména pokud jde o konzultace s původními a místními společenstvími před přijetím rozhodnutí v průběhu vytváření a přezkumu režimu i v průběhu auditů a reakce na jejich příspěvky;
e)
celkové stability režimu, především v kontextu pravidel pro akreditaci, kvalifikaci a nezávislost auditorů a příslušných orgánů režimu;
f)
aktualizace daného režimu v závislosti na trhu, množství certifikovaných vstupních surovin a biopaliv podle zemí původu a podle druhů, počtu účastníků;
g)
snadnosti a účinnosti zavádění systému, který sleduje doklady o souladu s kritérii udržitelnosti, které jsou v rámci režimu předávány jeho účastníkům, přičemž takový systém má sloužit jako prostředek k předcházení podvodům, zejména se zaměřením na odhalování a potírání podezření z podvodů a jiných nesrovnalostí a na navazující opatření, a případně počtu odhalených případů podvodů a nesrovnalostí;
a konkrétně:
h)
možností subjektů získat oprávnění k uznávání a sledování certifikačních orgánů;
i)
kritérií pro uznávání nebo akreditaci certifikačních orgánů;
j)
pravidel, jak má být prováděno sledování certifikačních orgánů;
k)
způsobů usnadnění nebo zlepšení podpory osvědčených postupů.
Komise zprávy vypracované nepovinnými režimy zpřístupní v souhrnné podobě nebo případně v plném znění prostřednictvím platformy pro transparentnost uvedené v článku 24.
Členský stát může svůj vnitrostátní režim oznámit Komisi. Komise posouzení tohoto režimu upřednostní. Rozhodnutí o tom, zda takto oznámený vnitrostátní režim splňuje podmínky stanovené v této směrnici, se přijme přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 3, aby se usnadnilo vzájemné dvoustranné a vícestranné uznávání režimů pro ověřování plnění kritérií udržitelnosti pro biopaliva. Pokud je rozhodnutí kladné, nesmějí režimy zavedené podle tohoto článku odmítat vzájemné uznávání s režimem uvedeného členského státu, pokud jde o ověřování plnění kritérií udržitelnosti stanovených v čl. 17 odst. 2 až 5.“;
e)
odstavec 8 se nahrazuje tímto:
„8. Komise přezkoumá na žádost členského státu anebo z vlastního podnětu použití článku 17 u zdroje biopaliva a do šesti měsíců od obdržení žádosti rozhodne přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 3, zda daný členský stát může tento zdroj biopaliva zohlednit pro účely uvedené v čl. 17 odst. 1.“
7)
Článek 19 se mění takto:
a)
odstavce 3, 4 a 5 se nahrazují tímto:
„3. Komisi lze typické emise skleníkových plynů z pěstování zemědělských surovin předložit v případě členských států ve zprávách podle odstavce 2 a v případě území mimo Unii ve zprávách, které jsou rovnocenné zprávám uvedeným v odstavci 2 a jsou vypracovány příslušnými orgány.
4. Komise může prováděcím aktem přijatým přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 3 rozhodnout, že zprávy uvedené v odstavci 3 tohoto článku musí obsahovat přesné údaje pro účely měření emisí skleníkových plynů spojených s pěstováním vstupních surovin pro výrobu biopaliv a biokapalin typicky produkovaných v uvedených oblastech pro účely čl. 17 odst. 2.
5. Komise nejpozději do 31. prosince 2012 a poté každé dva roky vypracuje a zveřejní zprávu ohledně odhadovaných typických a standardních hodnot uvedených v částech B a E přílohy V se zvláštním důrazem na emise skleníkových plynů z dopravy a zpracovatelské výroby.
Pokud zprávy uvedené v prvním pododstavci uvádějí, že by bylo třeba odhadované typické a standardní hodnoty v částech B a E přílohy V upravit na základě nejnovějších vědeckých poznatků, Komise podle potřeby předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh.“;
b)
odstavec 6 se zrušuje;
c)
v odstavci 7 se první, druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:
„7. Komise provádí průběžně přezkum přílohy V s cílem doplnit v odůvodněných případech hodnoty pro další způsoby výroby biopaliv v případě stejných nebo jiných surovin. Tento přezkum rovněž zohlední přizpůsobení metodiky stanovené v části C přílohy V, zejména s ohledem na:
-
metodu započítávání odpadů a zbytků;
-
metodu započítávání druhotných produktů;
-
metodu započítávání kombinované výroby a
-
status zbytků zemědělských plodin jako druhotných produktů.
Standardní hodnoty pro bionaftu z odpadního rostlinného nebo živočišného oleje se přezkoumají co nejdříve. Pokud Komise při přezkumu dojde k závěru, že by příloha V měla být doplněna, je jí svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 25a za účelem doplnění, nikoliv však odstranění nebo změny odhadovaných typických a standardních hodnot v částech A, B, D a E přílohy V pro způsoby výroby biopaliv a biokapalin, u nichž nejsou v této příloze ještě konkrétní hodnoty uvedeny.“;
d)
odstavec 8 se nahrazuje tímto:
„8. Je-li to nutné v zájmu zajištění jednotného uplatňování části C bodu 9 přílohy V, může Komise přijmout prováděcí akty stanovující podrobné technické specifikace a definice. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 25 odst. 3.“
8)
Článek 21 se zrušuje.
9)
V čl. 22 odst. 1 se druhý pododstavec mění takto:
a)
písmeno i) se nahrazuje tímto:
„i)
vývoj a podíl biopaliv vyrobených ze vstupních surovin uvedených na seznamu v příloze IX, včetně posouzení stavu zdrojů se zaměřením na aspekty udržitelnosti související s dopadem nahrazení potravin a krmiv výrobou biopaliv, s náležitým zohledněním zásad hierarchie způsobů nakládání s odpady podle směrnice 2008/98/ES a zásady kaskádového využívání biomasy s přihlédnutím k regionálním a místním hospodářským a technologickým podmínkám, udržení nezbytných zásob uhlíku v půdě a kvality půdy a ekosystémů;“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„o)
množství biopaliv a biokapalin v jednotkách energie podle kategorií skupin vstupních surovin uvedených v části A přílohy VIII zohledněná tímto členským státem pro účely splnění cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 a 2 a v čl. 3 odst. 4 prvním pododstavci.“
10)
Článek 23 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se zrušuje poslední věta;
b)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Při podávání zpráv o úspoře emisí skleníkových plynů při používání biopaliv a biokapalin použije Komise množství nahlášená členskými státy podle čl. 22 odst. 1 druhého pododstavce písm. o), včetně předběžných průměrných hodnot odhadovaných emisí vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy a souvisejícího rozmezí odvozeného z analýzy citlivosti uvedených v příloze VIII. Komise zveřejní údaje o předběžných průměrných hodnotách odhadovaných emisí vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy a souvisejícím rozmezí odvozeném z analýzy citlivosti. Komise dále zhodnotí, zda a jak se odhad přímých úspor emisí změní, započítají-li se druhotné produkty v rámci substitučního přístupu.“;
c)
v odst. 5 prvním pododstavci se písmena e) a f) nahrazují tímto:
„e)
dostupnosti a udržitelnosti biopaliv vyrobených ze vstupních surovin uvedených na seznamu v příloze IX, včetně posouzení dopadu nahrazení potravin a krmiv výrobou biopaliv, s náležitým zohledněním zásad hierarchie způsobů nakládání s odpady podle směrnice 2008/98/ES a zásady kaskádového využívání biomasy s přihlédnutím k regionálním a místním hospodářským a technickým podmínkám, udržení nezbytných zásob uhlíku v půdě a kvality půdy a ekosystémů;
f)
informací o dostupných výsledcích vědeckého výzkumu nepřímých změn ve využívání půdy ve vztahu ke všem způsobům výroby a analýzy těchto výsledků, včetně posouzení, zda lze zmenšit míru neurčitosti zjištěnou při analýze, z níž vycházejí odhady emisí vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy, a zda lze přitom započítat faktor případného dopadu politik Unie, jako jsou politiky v oblasti životního prostředí, klimatu a zemědělství; a
g)
technologického vývoje a dostupnosti údajů o používání biopaliv a biokapalin vyráběných v Unii ze zvláštních nepotravinářských plodin pěstovaných především pro energetické účely a o jejich dopadu na hospodářství a životní prostředí.“;
d)
v odst. 8 prvním pododstavci se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
ohledně cílů uvedených v čl. 3 odst. 4 na přezkum:
i)
nákladové efektivnosti opatření, která mají být provedena pro dosažení těchto cílů;
ii)
posouzení možnosti dosáhnout těchto cílů při současném zajištění udržitelnosti výroby biopaliv v Unii a ve třetích zemích, přičemž posoudí dopady na hospodářství a životní prostředí a dopady sociální, včetně nepřímých účinků a dopadů na biologickou rozmanitost, jakož i komerční dostupnost biopaliv druhé generace;
iii)
dopadů provádění uvedených cílů na dostupnost potravin za přijatelné ceny;
iv)
komerční dostupnosti elektrických a hybridních vozidel a vozidel na vodíkový pohon, jakož i metodiky vybrané pro výpočet podílu energie z obnovitelných zdrojů spotřebované v dopravě;
v)
hodnocení konkrétních podmínek na trhu se zvláštním ohledem na trhy, kde pohonné hmoty představují více než polovinu konečné spotřeby energie, a trhy, které jsou zcela závislé na dovážených biopalivech;“
11)
Článek 25 se nahrazuje tímto:
„Článek 25
Postup projednávání ve výboru
1. S výjimkou případů uvedených v odstavci 2 je Komisi nápomocen Výbor pro obnovitelné zdroje energie. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
2. V záležitostech týkajících se udržitelnosti biopaliv a biokapalin je Komisi nápomocen Výbor pro udržitelnost biopaliv a biokapalin. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbory nevydají žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“" 						
12)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 5, čl. 5 odst. 5 a čl. 19 odst. 7 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 5. října 2015.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 5, čl. 5 odst. 5 a čl. 19 odst. 7 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci, která je v něm stanovena. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 5, čl. 5 odst. 5 a čl. 19 odst. 7 vstoupí v platnost, pouze pokud vůči němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“
13)
Příloha V se mění a přílohy VIII a IX se doplňují v souladu s přílohou II této směrnice.
Článek 3
Přezkum
1. Komise do 31. prosince 2016 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu zahrnující posouzení dostupnosti nezbytných množství nákladově efektivních biopaliv na trhu Unie ze vstupních surovin nevyužívajících půdu a z nepotravinářských plodin do roku 2020 a posouzení jejich dopadů na životní prostředí a hospodářství a sociálních dopadů, včetně nutnosti dalších kritérií pro zajištění jejich udržitelnosti, jakož i nejlepších dostupných vědeckých poznatků o emisích skleníkových plynů vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy v souvislosti s výrobou biopaliv a biokapalin. Zpráva bude případně doplněna návrhy na další opatření zohledňující hospodářské, sociální a environmentální aspekty.
2. Komise do 31. prosince 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, jež na základě nejnovějších nejlepších dostupných vědeckých poznatků přezkoumá:
a)
účinnost opatření zavedených touto směrnicí při omezování emisí skleníkových plynů vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy v souvislosti s výrobou biopaliv a biokapalin. V tomto ohledu budou součástí této zprávy nejnovější dostupné informace týkající se klíčových předpokladů ovlivňujících výsledky modelování emisí skleníkových plynů vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy v souvislosti s výrobou biopaliv a biokapalin, včetně naměřených tendencí v zemědělských výnosech a produktivitě, přidělování vedlejších produktů a pozorované míry změn v celosvětovém využívání půdy a odlesňování a případného dopadu politik Unie, jako jsou politiky v oblasti životního prostředí, klimatu a zemědělství, se zapojením zúčastněných stran do provádění tohoto přezkumu;
b)
účinnost pobídek pro biopaliva ze vstupních surovin, jež nevyužívají půdu, a z nepotravinářských plodin podle čl. 3 odst. 4 směrnice 2009/28/ES, včetně toho, zda se očekává, že celá Unie bude v roce 2020 využívat 0,5 procentního bodu energetického obsahu podílu energie z obnovitelných zdrojů ve všech druzích dopravy prostřednictvím biopaliv vyrobených ze vstupních surovin a jiných paliv, uvedených v části A přílohy IX;
c)
dopad zvýšené poptávky po biomase na odvětví využívající biomasu;
d)
možnost stanovení kritérií pro určení a certifikaci biopaliv a biokapalin s nízkým rizikem nepřímé změny ve využití půdy, jež by byly vyráběny v souladu s kritérii udržitelnosti uvedenými ve směrnicích 98/70/ES a 2009/28/ES, za účelem případné aktualizace přílohy V směrnice 98/70/ES a přílohy VIII směrnice 2009/28/ES;
e)
možné hospodářské a environmentální přínosy a rizika vyšší produkce a vyššího využívání zvláštních nepotravinářských plodin pěstovaných především pro energetické účely, a to i za použití údajů týkajících se stávajících projektů;
f)
relativní podíl bioetanolu a bionafty na trhu Unie a podíl energie z obnovitelných zdrojů v benzinu. Komise posoudí rovněž faktory ovlivňující podíl energie z obnovitelných zdrojů v benzinu, jakož i veškeré překážky bránící jejich zavedení. Toto posouzení zahrnuje náklady, normy pro paliva, infrastrukturu a klimatické podmínky. Komise může případně doporučit způsoby, jak zjištěné překážky překonat; a
g)
zjištění, které členské státy se rozhodly uplatňovat limit na množství biopaliv vyráběných z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin a z plodin, které jsou pěstovány jako hlavní plodina na zemědělské půdě především k energetickým účelům, v zájmu splnění cíle stanoveného v článku 7a směrnice 98/70/ES, a zda se vyskytly potíže s uplatňováním či plněním cíle stanoveného v článku 7a směrnice 98/70/ES. Komise rovněž posoudí, do jaké míry jsou biopaliva vyráběná z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukernatých plodin a olejnin a z plodin, které jsou pěstovány jako hlavní plodina na zemědělské půdě především k energetickým účelům dodávána v zájmu plnění cíle stanoveného v článku 7a směrnice 98/70/ES nad úrovněmi, které mohou přispět k plnění cílů stanovených ve směrnici 2009/28/ES. Předmětem posouzení je také hodnocení dopadu na nepřímou změnu ve využívání půdy a nákladová efektivnost tohoto přístupu členských států.
Ve zprávě jsou případně, je-li to technicky možné a hospodářsky životaschopné, uvedeny také informace o dostupnosti finančních a jiných prostředků, které mohou podpořit pokrok při dosahování toho, aby energetický obsah biopaliv vyráběných ze vstupních surovin a jiných paliv, uvedených v části A přílohy IX, co nejdříve dosáhl 0,5 procentního bodu podílu energie z obnovitelných zdrojů ve všech druzích dopravy v Unii.
Ke zprávě uvedené v prvním pododstavci budou případně přiloženy legislativní návrhy vypracované na základě nejlepších dostupných vědeckých poznatků a týkající se:
a)
zavedení upravených odhadovaných emisních faktorů nepřímé změny ve využívání půdy do vhodných kritérií udržitelnosti stanovených ve směrnicích 98/70/ES a 2009/28/ES;
b)
zavedení dalších opatření přijatých s cílem předcházet podvodům a bojovat proti nim, včetně návrhů dodatečných opatření, která mají být přijata na úrovni Unie;
c)
technologicky neutrální podpory udržitelných biopaliv v období po roce 2020 jako součásti rámce pro politiku v oblasti klimatu a energetiky pro období do roku 2030.
3. S ohledem na zprávy nepovinných režimů podle čl. 7c odst. 6 druhého pododstavce směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 6 druhého pododstavce směrnice 2009/28/ES Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu ustanovení těchto směrnic týkajících se nepovinných režimů za účelem podpory osvědčených postupů.
Článek 4
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 10. září 2017. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních opatření vnitrostátních právních předpisů, která přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Členské státy při této příležitosti informují Komisi o svých vnitrostátních cílech stanovených v souladu s čl. 3 odst. 4 písm. e) směrnice 2009/28/ES a případně o odchylce jejich vnitrostátního cíle od referenční hodnoty uvedené tamtéž a o důvodech pro tuto odchylku.
V roce 2020 členské státy podají Komisi zprávu o plnění svých vnitrostátních cílů stanovených v souladu s čl. 3 odst. 4 písm. e) směrnice 2009/28/ES, přičemž uvedou důvody pro jakékoli neplnění.
Článek 5
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 6
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 9. září 2015.
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2015/1513
z 9. septembra 2015,
ktorou sa mení smernica 98/70/ES týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív a ktorou sa mení smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 a jej článok 114 vo vzťahu k článku 1 ods. 3 až 13 a článku 2 ods. 5 až 7 tejto smernice,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Podľa článku 3 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (3) je každý členský štát povinný zabezpečiť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie vo všetkých formách dopravy tvoril v roku 2020 najmenej 10 % konečnej spotreby energie v doprave v danom členskom štáte. Zmiešavanie biopalív je jedna z metód, ktoré majú členské štáty k dispozícii na splnenie tohto cieľa, a malo by k nemu prispieť najviac. V smernici 2009/28/ES sa tiež zdôrazňuje nevyhnutnosť energetickej účinnosti v sektore dopravy, pretože záväzný percentuálny cieľ využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie bude pravdepodobne čoraz ťažšie plniť trvalo udržateľným spôsobom, ak bude neustále rásť celkový dopyt po energii na účely dopravy. Z tohto dôvodu a z dôvodu významu energetickej účinnosti aj z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov sa členské štáty a Komisia podnecujú, aby do svojich správ, ktoré majú predkladať v súlade s prílohou IV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (4) a v súlade s inými právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa podporovania energetickej účinnosti v sektore dopravy, zahŕňali podrobnejšie informácie o opatreniach v oblasti energetickej účinnosti v sektore dopravy.
(2)
So zreteľom na cieľ Únie ďalej znižovať emisie skleníkových plynov a na značný podiel, ktorý majú na týchto emisiách palivá používané v cestnej doprave, členské štáty sú podľa článku 7a ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES (5) povinné vyžadovať od dodávateľov palív alebo energie, aby do 31. decembra 2020 znížili aspoň o 6 % emisie skleníkových plynov počas životného cyklu na jednotku energie z palív používaných v Únii cestnými vozidlami, necestnými pojazdnými strojmi, poľnohospodárskymi a lesnými traktormi a rekreačnými plavidlami, keď sa nenachádzajú na mori. Zmiešavanie biopalív je jedna z metód, ktoré majú dodávatelia fosílnych palív k dispozícii na zníženie intenzity skleníkových plynov z dodávaných fosílnych palív.
(3)
Smernica 2009/28/ES stanovuje kritériá trvalej udržateľnosti, ktoré musia spĺňať biopalivá a biokvapaliny, aby sa započítali do cieľov uvedenej smernice a boli spôsobilé na zaradenie do programov verejnej podpory. Kritériá zahŕňajú požiadavky na minimálne úspory emisií skleníkových plynov, ktoré musia dosahovať biopalivá a biokvapaliny v porovnaní s fosílnymi palivami. Také isté kritériá trvalej udržateľnosti pre biopalivá sú stanovené v smernici 98/70/ES.
(4)
Ak sa na výrobu biopalív začnú využívať pasienky alebo poľnohospodárska pôda určené pôvodne pre trhy s potravinami a krmivom, dopyt po nepalivových produktoch sa bude musieť naďalej uspokojovať buď intenzifikáciou existujúcej výroby, alebo premenou nepoľnohospodárskej pôdy na pôdu na poľnohospodársku výrobu niekde inde. Druhý prípad predstavuje nepriamu zmenu využívania pôdy, a keď zahŕňa premenu pôdy s vysokými zásobami uhlíka, môže viesť k značným emisiám skleníkových plynov. Smernice 98/70/ES a 2009/28/ES by preto mali byť zmenené, aby obsahovali ustanovenia pre prípad vplyvu nepriamej zmeny využívania pôdy, keďže súčasné biopalivá sa prevažne vyrábajú z plodín pestovaných na existujúcej poľnohospodárskej pôde. Uvedené ustanovenia by mali náležite zohľadňovať potrebu ochrany už vykonaných investícií.
(5)
Na základe prognóz členských štátov týkajúcich sa dopytu po biopalivách a odhadov emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy pre rôzne suroviny pre biopalivá je pravdepodobné, že emisie skleníkových plynov spojené s nepriamou zmenou využívania pôdy dosahujú značný objem, čo by mohlo spôsobiť, že niektoré alebo všetky úspory emisií skleníkových plynov z jednotlivých biopalív vyjdú nazmar. Očakáva sa totiž, že takmer celá výroba biopalív bude v roku 2020 pochádzať z plodín pestovaných na pôde, ktorá by sa mohla využívať na uspokojenie dopytu na trhoch s potravinami a krmivami. V záujme zníženia týchto emisií je vhodné náležite rozlišovať medzi skupinami plodín ako olejniny, cukornaté plodiny a obilniny a iné plodiny bohaté na škrob. Okrem toho je potrebné podporiť výskum a vývoj nových pokročilých biopalív, ktoré nekonkurujú potravinárskym plodinám, a ďalej skúmať vplyv rôznych skupín plodín na priamu aj nepriamu zmenu využívania pôdy.
(6)
S cieľom vyhnúť sa tomu, aby sa stimulovalo úmyselné zvýšenie produkcie zvyškov zo spracovania na úkor hlavného produktu, by sa z vymedzenia pojmu zvyšky zo spracovania mali vylúčiť tie zvyšky, ktorú sú výsledkom výrobného procesu, ktorý sa zámerne upravil na tento účel.
(7)
V sektore dopravy budú na zníženie emisií skleníkových plynov pravdepodobne potrebné kvapalné obnoviteľné palivá. Pokročilé biopalivá, ako sú palivá vyrobené z odpadu a rias, zaručujú vysoké úspory emisií skleníkových plynov s malým rizikom spôsobenia nepriamej zmeny vo využívaní pôdy a nesúťažia priamo o poľnohospodársku pôdu určenú pre trhy s potravinami a krmivom. Keďže tieto pokročilé biopalivá nie sú v súčasnosti dostupné na komerčné účely vo veľkých množstvách, čiastočne z dôvodu súťaže o verejné dotácie so zaužívanými technológiami na výrobu biopalív z potravinárskych plodín, je vhodné viac podporiť ich výskum, vývoj a výrobu.
(8)
Bolo by žiaduce dosiahnuť už do roku 2020 výrazne vyššiu úroveň spotreby pokročilých biopalív v Únii v porovnaní s množstvami spotrebúvanými v súčasnosti. Každý členský štát by mal podporovať spotrebu pokročilých biopalív a snažiť sa o dosiahnutie minimálnej úrovne spotreby pokročilých biopalív na svojom území prostredníctvom stanovovania právne nezáväzného vnútroštátneho cieľa, ktorý sa bude snažiť dosiahnuť v rámci povinnosti zabezpečiť, aby podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie vo všetkých formách dopravy tvoril v roku 2020 najmenej 10 % konečnej spotreby energie v doprave v danom členskom štáte. Ak je to možné, plány členských štátov na dosiahnutie ich vnútroštátnych cieľov by sa mali uverejniť, aby sa zvýšila transparentnosť a predvídateľnosť pre trh.
(9)
Je tiež vhodné, aby členské štáty predložili Komisii správu o úrovniach spotreby pokročilých biopalív na svojom území pri stanovovaní svojich vnútroštátnych cieľov a o ich pokroku pri dosahovaní takýchto vnútroštátnych cieľov v roku 2020, ktorých súhrnná správa by sa mala uverejniť s cieľom posúdiť účinnosť opatrení zavedených touto smernicou pri znižovaní rizika emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy prostredníctvom podpory pokročilých biopalív. Očakáva sa, že pokročilé biopalivá s malým vplyvom nepriamej zmeny využívania pôdy a vysokými celkovými úsporami emisií skleníkových plynov a ich podpora budú naďalej zohrávať dôležitú úlohu v súvislosti s dekarbonizáciou dopravy a rozvojom nízkouhlíkových dopravných technológií po roku 2020.
(10)
Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra 2014 zdôraznila dôležitosť zníženia emisií skleníkových plynov a rizík súvisiacich so závislosťou od fosílnych palív v sektore dopravy v medziach rámca politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a vyzvala Komisiu, aby hlbšie preskúmala nástroje a opatrenia v záujme dosiahnutia komplexného a technologicky neutrálneho prístupu k podpore znižovania emisií a podpore energetickej efektívnosti dopravy, k elektrickej doprave a obnoviteľným zdrojom energie v doprave aj po roku 2020.
(11)
Je tiež dôležité, aby sa plán pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie na obdobie po roku 2020, ktorý má predložiť Komisia v roku 2018 v súlade s článkom 23 ods. 9 smernice 2009/28/ES, a to vrátane sektora dopravy, vypracoval ako súčasť širšej stratégie Únie pre technológie a inovácie v oblasti energetiky a klímy, ktorá sa má vypracovať v súlade so závermi zasadnutia Európskej rady z 20. marca 2015. Je preto vhodné v dohľadnom čase preskúmať účinnosť stimulov na rozvoj a zavádzanie moderných technológií biopalív, aby sa zaručilo, že závery tohto preskúmania sa plne zohľadnia pri vypracúvaní plánu na obdobie po roku 2020.
(12)
Rozdiely v odhadovaných emisiách vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy vznikajú v dôsledku rozličných vstupných údajov a kľúčových predpokladov týkajúcich sa vývoja v poľnohospodárstve, ako napríklad trendov v poľnohospodárskych výnosoch a produktivite, alokácie vedľajších produktov a pozorovaných globálnych mier zmeny využívania pôdy a odlesňovania, nad ktorými výrobcovia biopalív nemajú kontrolu. Kým väčšina surovín pre biopalivá sa produkuje v Únii, očakáva sa, že väčšina emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy sa bude produkovať mimo Únie, v oblastiach, kde sa dodatočná produkcia pravdepodobne bude uskutočňovať s najnižšími nákladmi. Predovšetkým predpoklady týkajúce sa premeny tropických lesov a odvodňovania rašelinísk mimo Únie výrazne ovplyvňujú odhadované emisie vyplývajúce z nepriamej zmeny využívania pôdy spojené s výrobou bionafty z olejnín, a preto je najdôležitejšie zabezpečiť, aby sa takéto údaje a predpoklady preskúmavali v súlade s najnovšími dostupnými informáciami o premene pôdy a odlesňovaní vrátane zachytenia každého pokroku dosiahnutého v uvedených oblastiach prostredníctvom prebiehajúcich medzinárodných programov. Komisia by mala preto predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej na základe najlepších dostupných vedeckých poznatkov preskúma účinnosť opatrení zavedených touto smernicou na obmedzenie emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy spojenej s výrobou biopalív a biokvapalín, a preskúma aj možnosti zavedenia upravených odhadnutých emisných faktorov nepriamej zmeny využívania pôdy do príslušných kritérií trvalej udržateľnosti.
(13)
Na zabezpečenie dlhodobej konkurencieschopnosti priemyselných odvetví založených na biopalivách a v súlade s oznámením Komisie z 13. februára 2012 s názvom Inovácie pre udržateľný rast: biohospodárstvo pre Európu a oznámením Komisie z 20. septembra 2011 s názvom Plán pre Európu efektívne využívajúcu zdroje, ktoré podporujú integrované a diverzifikované biorafinérie v celej Európe, by sa mali intenzívnejšie stimuly podľa smernice 2009/28/ES stanoviť tak, aby sa uprednostňovalo využívanie surovín z biomasy, ktoré nemajú vysokú ekonomickú hodnotu pri inom použití ako biopalivo.
(14)
Rozsiahlejšie využívanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie je nástrojom na riešenie mnohých z výzev v sektore dopravy, ako aj v iných odvetviach spotreby energie. Preto je vhodné ešte väčšmi stimulovať využívanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie v sektore dopravy a zvýšiť multiplikačné faktory na výpočet podielu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie spotrebovanej elektrifikovanou železničnou dopravou a elektrickými cestnými vozidlami s cieľom zintenzívniť ich zavádzanie a prenikanie na trh. Okrem toho je vhodné zvážiť ďalšie opatrenia na podporu energetickej efektívnosti a úspor energie v sektore dopravy.
(15)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (6) pomáha tomu, aby sa Únia priblížila k „recyklujúcej spoločnosti“, a to snahou o predchádzanie vzniku odpadu a využívanie odpadu ako zdroja. Hierarchia odpadového hospodárstva vo všeobecnosti stanovuje poradie priorít toho, čo v právnych predpisoch o odpadoch a politike odpadového hospodárstva predstavuje z celkového hľadiska najlepšiu environmentálnu voľbu. Členské štáty by mali podporovať využívanie recyklovaných materiálov v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva a s cieľom vybudovať recyklujúcu spoločnosť a pokiaľ možno by nemali podporovať ukladanie takýchto recyklovaných materiálov na skládky alebo ich spaľovanie. Niektoré suroviny, ktoré predstavujú nízke riziko nepriamej zmeny využívania pôdy, možno považovať za odpad. Aj tak sa však môžu využívať na iné účely, ktoré by podľa hierarchie odpadového hospodárstva ustanovenej v článku 4 smernice 2008/98/ES boli vyššou prioritou ako energetické zhodnocovanie. Preto je vhodné, aby členské štáty pri všetkých stimulačných opatreniach na presadzovanie biopalív s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy alebo pri všetkých opatreniach na minimalizovanie podnetov na podvody v súvislosti s výrobou takýchto biopalív riadne zohľadnili zásadu hierarchie odpadového hospodárstva, aby stimuly na využívanie surovín pre biopalivá nepodrývali úsilie o znižovanie odpadu, zvyšovanie recyklácie a o efektívne a udržateľné využívanie dostupných zdrojov. Členské štáty môžu zahrnúť opatrenia, ktoré prijímajú v tejto súvislosti, do svojich správ podľa smernice 2009/28/ES.
(16)
Minimálny prah úspor emisií skleníkových plynov pre biopalivá a biokvapaliny vyrábané v nových zariadeniach by sa mal zvýšiť s cieľom zlepšiť ich celkovú bilanciu týkajúcu sa skleníkových plynov a odrádzať od ďalších investícií do zariadení s nízkou výkonnosťou z hľadiska úspor emisií skleníkových plynov. Takéto zvýšenie poskytne záruky pre investície do kapacít na výrobu biopalív a biokvapalín v súlade s článkom 19 ods. 6 druhým pododsekom smernice 2009/28/ES.
(17)
S cieľom pripraviť prechod na pokročilé biopalivá a minimalizovať celkové vplyvy nepriamej zmeny využívania pôdy je vhodné obmedziť množstvo biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín pestovaných ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde, ktoré možno započítať do cieľov stanovených v smernici 2009/28/ES, a to bez obmedzenia celkového využívania takýchto biopalív a biokvapalín. V súlade s článkom 193 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) nemá stanovenie obmedzenia na úrovni Únie vplyv na možnosť členských štátov stanoviť nižšie obmedzenia pre množstvo biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín pestovaných ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde, ktoré možno započítať na vnútroštátnej úrovni do cieľov stanovených v smernici 2009/28/ES.
(18)
Členské štáty by mali mať možnosť sa rozhodnúť uplatňovať toto obmedzenie na množstvo biopalív vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín pestovaných ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde, ktoré možno započítať do dosiahnutia cieľa stanoveného v článku 7a smernice 98/70/ES.
(19)
V súlade s potrebou obmedziť množstvo biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín pestovaných ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde by sa členské štáty mali snažiť o postupné pozastavenie podpory spotreby takýchto biopalív a biokvapalín na úrovniach, ktoré prekračujú toto obmedzenie.
(20)
Obmedzením množstva biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín pestovaných ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde, ktoré sa môžu započítať do cieľov stanovených v smernici 2009/28/ES, nie je dotknutá sloboda členských štátov stanoviť vlastnú cestu k dodržaniu predpísaného podielu konvenčných biopalív v rámci celkového cieľa 10 %. V dôsledku toho zostáva prístup na trh pre biopalivá vyrábané v zariadeniach uvedených do prevádzky pred koncom roka 2013 plne otvorený. Táto smernica preto neovplyvní legitímne očakávania prevádzkovateľov takýchto zariadení.
(21)
Predbežné stredné hodnoty odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy by sa mali zahrnúť do správ, ktoré predkladajú dodávatelia palív a Komisia o emisiách skleníkových plynov z biopalív podľa smernice 98/70/ES, ako aj do správ, ktoré predkladá Komisia o emisiách skleníkových plynov z biopalív a biokvapalín podľa smernice 2009/28/ES. Biopalivám vyrábaným zo surovín, ktoré nevedú k ďalšiemu dopytu po pôde, ako napríklad biopalivám z odpadových surovín, by sa mal prideliť nulový emisný faktor.
(22)
K rizikám nepriamej zmeny využívania pôdy môže dôjsť, ak sa špeciálne nepotravinové plodiny, ktoré sa pestujú predovšetkým na energetické účely, pestujú na jestvujúcej poľnohospodárskej pôde, ktorá sa využíva na výrobu potravín a krmiva. Napriek tomu môžu mať takéto špeciálne plodiny, ktoré sa pestujú predovšetkým na energetické účely, v porovnaní s potravinárskymi a kŕmnymi plodinami vyššie výnosy a potenciál prispieť k obnoveniu veľmi znehodnotenej a silne kontaminovanej pôdy. Informácie o výrobe biopalív a biokvapalín z takýchto špeciálnych plodín a o ich vplyve na zmenu využívania pôdy sú však obmedzené. Komisia by preto mala tiež monitorovať a pravidelne podávať správy o stave výroby a spotreby biopalív a biokvapalín v Únii, ktoré sa vyrábajú z takýchto špeciálnych plodín, ako aj monitorovať a podávať správy o súvisiacich vplyvoch. Mali by sa identifikovať existujúce projekty v Únii a použiť na zlepšenie informačnej základne na hlbšiu analýzu rizík i výhod súvisiacich s trvalou udržateľnosťou životného prostredia.
(23)
K zmierneniu nepriamej zmeny využívania pôdy môže prispieť zvýšenie výnosov v poľnohospodárskych odvetviach prostredníctvom zintenzívnenia výskumu, technického vývoja a prenosu znalostí vo vyššej miere, ako by sa dosiahla bez schém produktivity pre biopalivá založené na potravinových a krmivových plodinách, ako aj pestovanie druhých ročných plodín na plochách, ktoré sa predtým na tento účel nepoužívali. Pokiaľ možno výsledný efekt zmiernenia nepriamej zmeny využívania pôdy na vnútroštátnej alebo projektovej úrovni kvantifikovať, mohli by opatrenia zavedené touto smernicou odrážať takéto zvýšenie produktivity z hľadiska zníženia odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy, ako aj z hľadiska príspevku biopalív založených na potravinových a krmivových plodinách k podielu energie z obnoviteľných zdrojov energie v doprave, ktorý sa má dosiahnuť v roku 2020.
(24)
Dobrovoľné schémy zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohy pri poskytovaní dôkazov o dodržiavaní požiadaviek týkajúcich sa trvalej udržateľnosti, ktoré sú stanovené v smerniciach 98/70/ES a 2009/28/ES. Preto je vhodné, aby sa Komisia poverila tým, že bude vyžadovať, aby sa v súvislosti s dobrovoľnými schémami vrátane tých, ktoré už Komisia uznala v súlade s článkom 7c ods. 6 smernice 98/70/ES a článkom 18 ods. 6 smernice 2009/28/ES, podávali pravidelné správy o ich činnosti. Takéto správy by sa mali zverejniť, aby sa zvýšila transparentnosť a zlepšil dohľad zo strany Komisie. Takéto podávanie správ by okrem toho Komisii poskytlo potrebné informácie na to, aby informovala o fungovaní dobrovoľných schém s cieľom identifikovať osvedčené postupy a prípadne predložiť návrh na ďalšiu podporu takýchto osvedčených postupov.
(25)
V záujme uľahčenia plynulého fungovania vnútorného trhu je vhodné objasniť podmienky, za akých sa uplatňuje zásada vzájomného uznávania medzi všetkými schémami na overovanie dodržiavania kritérií trvalej udržateľnosti pri biopalivách a biokvapalinách ustanovených v súlade so smernicami 98/70/ES a 2009/28/ES.
(26)
Pri zaručovaní potravinovej a výživovej bezpečnosti je na všetkých úrovniach nevyhnutná dobrá správa vecí verejných a prístup založený na právach, zahŕňajúci všetky ľudské práva, a v prípadoch negatívnych vplyvov na potravinovú a výživovú bezpečnosť by mal byť cieľom súlad medzi rôznymi politikami. V tejto súvislosti má otázka dobrej správy a bezpečnosti držby pôdy a práv na užívanie pôdy mimoriadny význam. Preto by členské štáty mali dodržiavať zásady zodpovedného investovania do poľnohospodárstva a potravinových schém, ktoré schválil Výbor pre svetovú potravinovú bezpečnosť v rámci Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (CFS) v októbri 2014. Členské štáty sa tiež vyzývajú, aby podporovali uplatňovanie dobrovoľných usmernení pre zodpovednú správu držby pôdy, rybné hospodárstvo a lesy v kontexte národnej potravinovej bezpečnosti, ktoré schválil CFS v októbri 2013.
(27)
Hoci biopalivá založené na potravinových a krmivových plodinách sa vo všeobecnosti spájajú s rizikami nepriamej zmeny využívania pôdy, existujú aj výnimky. Členské štáty a Komisia by mali nabádať na vývoj a využívanie schém, ktoré môžu spoľahlivo preukázať, že daná produkcia určitého množstva surovín pre biopalivo v rámci daného projektu nevytlačila produkciu na iné účely. Príkladom môžu byť prípady, keď sa výroba biopalív vyrovná množstvu doplnkovej výroby, ktorá sa dosiahne prostredníctvom investícií do zvýšenia produktivity nad úroveň, ktorá by sa dosiahla inak, bez existencie takýchto schém podpory produktivity, alebo keď sa biopalivá produkujú na pôde, na ktorej došlo k priamej zmene využívania pôdy bez toho, aby to malo výrazne negatívny vplyv na pôvodné ekosystémové služby, ktoré táto pôda poskytovala, vrátane ochrany zásob uhlíka a biodiverzity. Členské štáty a Komisia by mali preskúmať možnosť stanovenia kritérií na identifikáciu a certifikáciu takýchto schém, ktoré môžu spoľahlivo preukázať, že určité množstvo surovín pre biopalivo vyrobené v rámci daného projektu nevytlačilo produkciu na iné účely ako na výrobu biopalív a že tieto suroviny pre biopalivo boli vyrobené v súlade s kritériami Únie pre trvalú udržateľnosť biopalív. Zohľadniť sa môže len také množstvo surovín, ktoré zodpovedá skutočnému zníženiu vytláčania produkcie dosiahnutému prostredníctvom uvedenej schémy.
(28)
Aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s výrobcami bez ohľadu na to, kde sa výroba uskutočňuje, je vhodné zosúladiť pravidlá používania určených hodnôt. Zatiaľ čo tretie krajiny môžu používať určené hodnoty, výrobcovia z Únie musia používať skutočné hodnoty, ak sú tieto hodnoty vyššie ako určené hodnoty alebo ak členský štát nepredloží správu, čím prispieva k ich administratívnemu zaťaženiu. Preto by sa platné pravidlá mali zjednodušiť tak, aby sa používanie určených hodnôt neobmedzovalo na oblasti v rámci Únie zahrnuté do zoznamov uvedených v článku 19 ods. 2 smernice 2009/28/ES a článku 7d ods. 2 smernice 98/70/ES.
(29)
V dôsledku nadobudnutia účinnosti ZFEÚ sa musia právomoci prenesené na Komisiu podľa smerníc 2009/28/ES a 98/70/ES uviesť do súladu s článkami 290 a 291 ZFEÚ.
(30)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania smerníc 98/70/ES a 2009/28/ES by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (7).
(31)
S cieľom umožniť prispôsobenie smernice 98/70/ES technickému a vedeckému pokroku by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o doplnenie odhadovaných typických a určených hodnôt pre postupy výroby biopalív a úpravu povolených analytických metód týkajúcich sa špecifikácií palív a výnimku vzťahujúcu sa na tlak pár povolenú pre benzín s obsahom bioetanolu, ako aj stanovenie určených hodnôt emisií skleníkových plynov, pokiaľ ide o kvapalné a plynné motorové palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a o zachytávanie a využívanie uhlíka na účely dopravy.
(32)
S cieľom umožniť prispôsobenie smernice 2009/28/ES technickému a vedeckému pokroku by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o prípadné doplnenia zoznamu surovín pre biopalivá a palív, ktorých príspevok k splneniu cieľa uvedeného v článku 3 ods. 4 uvedenej smernice by sa mal považovať za dvojnásobok ich energetického obsahu, a tiež pokiaľ ide o doplnenie odhadovaných typických a určených hodnôt pre postupy výroby biopalív a biokvapalín, ako aj o prispôsobenie energetického obsahu motorových palív, ako sa stanovuje v prílohe III k smernici 2009/28/ES, vedeckému a technickému pokroku.
(33)
Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej činnosti uskutočnila pri uplatňovaní smerníc 98/70/ES a 2009/28/ES náležité konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(34)
Komisia by mala na základe najlepších a najnovších dostupných vedeckých dôkazov preskúmať účinnosť opatrení zavedených touto smernicou pri obmedzovaní vplyvu emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a zaoberať sa spôsobmi, ako ďalej minimalizovať tento vplyv.
(35)
Je dôležité, aby Komisia bezodkladne predložila komplexný návrh nákladovo efektívnej a technologicky neutrálnej politiky na obdobie po roku 2020 s cieľom vytvoriť dlhodobú perspektívu pre investície do trvalo udržateľných biopalív s nízkym rizikom spôsobenia nepriamej zmeny využívania pôdy a do iných prostriedkov dekarbonizácie sektora dopravy.
(36)
V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (8) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené.
(37)
Keďže ciele tejto smernice, a to zabezpečenie jednotného trhu palív pre cestnú dopravu a necestné pojazdné stroje a zabezpečenie dodržiavania minimálnych úrovní ochrany životného prostredia pri používaní tohto paliva, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(38)
Smernice 98/70/ES a 2009/28/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
Zmeny smernice 98/70/ES
Smernica 98/70/ES sa mení takto:
1.
V článku 2 sa dopĺňajú tieto body:
„10.
‚kvapalné a plynné motorové palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu‘ sú iné kvapalné alebo plynné palivá ako biopalivá, ktorých energetický obsah pochádza z iných obnoviteľných zdrojov energie ako biomasa a ktoré sa používajú v doprave;
11.
‚plodiny bohaté na škrob‘ sú plodiny, najmä obilniny (bez ohľadu na to, či sa využívajú len zrná, alebo celé rastliny ako v prípade kukurice na zeleno), hľuzové a koreňové plodiny (ako napríklad zemiaky, topinambury, sladké zemiaky, manioky a jamy) a podcibuľové plodiny (ako napríklad taro a kokojam);
12.
‚biopalivá s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy‘ sú biopalivá, ktorých suroviny boli vyrobené v rámci schém, ktoré znižujú vytláčanie produkcie na iné účely ako výrobu biopalív a ktoré boli vyrobené v súlade s kritériom trvalej udržateľnosti pre biopalivá stanoveným v článku 7b;
13.
‚zvyšok po spracovaní‘ je látka, ktorá nie je konečným produktom, o ktorého výrobu sa priamo usiluje v rámci výrobného procesu; nie je primárnym cieľom výrobného procesu a proces nebol zámerne pozmenený tak, aby sa v ňom vyrábala táto látka;
14.
‚zvyšky z poľnohospodárstva, akvakultúry, rybolovu a lesníctva‘ sú zvyšky priamo vyprodukované poľnohospodárstvom, akvakultúrou, rybolovom a lesníctvom; nezahŕňajú zvyšky zo súvisiacich odvetví alebo spracovania.“
2.
Článok 7a sa mení takto:
a)
V odseku 1 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:
„V prípade dodávateľov biopalív na využitie v leteckej doprave členské štáty môžu takýmto dodávateľom povoliť, aby si zvolili možnosť prispieť k záväzku znižovania emisií stanovenému v odseku 2 tohto článku za predpokladu, že tieto biopalivá spĺňajú kritériá trvalej udržateľnosti stanovené v článku 7b.“
b)
V odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:
„Členské štáty môžu stanoviť, že maximálny podiel biopalív vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín pestovaných ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde na účel splnenia cieľa uvedeného v prvom pododseku tohto odseku nesmie prekročiť maximálny podiel stanovený v článku 3 ods. 4 druhom pododseku písm. d) smernice 2009/28/ES.“
c)
Odsek 5 sa nahrádza takto:
„5. Komisia prijme vykonávacie akty v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 3, v ktorých sa stanovia podrobné pravidlá na jednotné vykonávanie odseku 4 tohto článku členskými štátmi.“
d)
Dopĺňajú sa tieto odseky:
„6. Komisia je splnomocnená prijať najneskôr do 31. decembra 2017 delegované akty s cieľom stanoviť určené hodnoty emisií skleníkových plynov, ak takéto hodnoty ešte neboli stanovené pred 5. októbrom 2015, pokiaľ ide o:
a)
kvapalné a plynné motorové palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu;
b)
zachytávanie a využívanie uhlíka na účely dopravy.
7. Členské štáty v rámci postupu nahlasovania podľa odseku 1 zabezpečia, aby dodávatelia palív každoročne nahlásili orgánu, ktorý určí členský štát, spôsoby výroby biopalív, objemy biopalív odvodených od surovín v zmysle kategorizácie v časti A prílohy V a emisie skleníkových plynov počas životného cyklu na jednotku energie vrátane predbežných stredných hodnôt odhadovaných emisií z biopalív vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy. Členské štáty nahlásia uvedené údaje Komisii.“
3.
Článok 7b sa mení takto:
a)
Odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využívania biopalív, ktorá sa zohľadňuje na účely uvedené v odseku 1, dosahuje aspoň 60 % v prípade biopalív vyrábaných zariadeniami, ktoré začali prevádzku po 5. októbri 2015. Zariadenie sa považuje v prevádzke, ak sa uskutočnila fyzická výroba biopalív.
V prípade zariadení, ktoré boli v prevádzke k 5. októbru 2015 alebo pred týmto dátumom, na účely uvedené v odseku 1 dosahujú biopalivá do 31. decembra 2017 úsporu emisií skleníkových plynov najmenej 35 % a od 1. januára 2018 najmenej 50 %.
Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využívania biopalív sa vypočíta v súlade s článkom 7d ods. 1.“
b)
V odseku 3 sa druhý pododsek vypúšťa.
4.
Článok 7c sa mení takto:
a)
V odseku 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:
„Komisia prijíma vykonávacie akty v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 3 s cieľom zostaviť zoznam primeraných a relevantných informácií uvedených v prvých dvoch pododsekoch tohto odseku. Komisia predovšetkým zabezpečuje, aby poskytovanie uvedených informácií nepredstavovalo nadmerné administratívne zaťaženie pre subjekty vo všeobecnosti, a najmä nie pre drobných poľnohospodárov, organizácie výrobcov a družstvá.“
b)
V odseku 5 sa dopĺňajú tieto pododseky:
„V rámci dobrovoľných schém uvedených v odseku 4 (ďalej len ‚dobrovoľné schémy‘) sa pravidelne, a to aspoň raz za rok, uverejňuje zoznam ich certifikačných orgánov použitých na nezávislý audit, pričom sa pri každom certifikačnom orgáne uvedie, ktorý subjekt alebo vnútroštátny orgán verejnej moci ho uznal a ktorý subjekt alebo vnútroštátny orgán verejnej moci ho monitoruje.
Najmä v záujme zabránenia podvodom môže Komisia na základe analýzy rizík alebo správ uvedených v druhom pododseku odseku 6 tohto článku spresniť štandardy nezávislého auditu a požadovať, aby všetky dobrovoľné schémy tieto štandardy uplatňovali. Uskutoční sa to prostredníctvom vykonávacích aktov prijatých v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 3. Takýmito aktmi sa stanoví lehota, v rámci ktorej sa v dobrovoľných schémach musia štandardy uplatniť. Komisia môže zrušiť rozhodnutia, ktorými sa uznávajú dobrovoľné schémy, ak tieto schémy neuplatnia v stanovenej lehote takéto štandardy.“
c)
Odsek 6 sa nahrádza takto:
„6. Rozhodnutia podľa odseku 4 tohto článku sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 3. Takéto rozhodnutia sú platné najviac päť rokov.
Komisia požaduje, aby sa jej pre každú dobrovoľnú schému, v súvislosti s ktorou sa prijme rozhodnutie podľa odseku 4, predložila do 6. októbra 2016 a potom každý rok do 30. apríla správa vzťahujúca sa na každý z bodov uvedených v treťom pododseku tohto odseku. Vo všeobecnosti sa správa vzťahuje na predchádzajúci kalendárny rok. Prvá správa pokrýva aspoň šesť mesiacov od 9. septembra 2015. Požiadavka predložiť správu sa vzťahuje len na dobrovoľné schémy, ktoré fungovali aspoň 12 mesiacov.
Do 6. apríla 2017 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu analyzujúcu správy uvedené v druhom pododseku tohto odseku, v ktorej sa preskúma fungovanie dohôd uvedených v odseku 4 alebo dobrovoľných schém, v súvislosti s ktorými sa prijalo rozhodnutie v súlade s týmto článkom, a v ktorej určí najlepšie postupy. Správa vychádza z najlepších dostupných informácií vrátane informácií získaných z konzultácií so zainteresovanými stranami a z praktických skúseností pri uplatňovaní dotknutých dohôd alebo schém. V správe sa analyzuje:
vo všeobecnosti:
a)
nezávislosť, spôsob a frekvencia auditov, a to vo vzťahu k podmienkam stanoveným v dokumentácii dotknutej schémy v čase jeho schválenia Komisiou, ako aj vo vzťahu k najlepším postupom v odvetví;
b)
dostupnosť metód odhaľovania a riešenia nedodržiavania pravidiel s osobitným dôrazom na riešenie situácií alebo podozrení v súvislosti s vážnym pochybením na strane členov schémy a skúsenosti a transparentnosť v rámci uplatňovania týchto metód;
c)
transparentnosť najmä v súvislosti s dostupnosťou schémy, dostupnosťou prekladov do príslušných jazykov krajín a regiónov, z ktorých pochádzajú východiskové suroviny, dostupnosťou zoznamu certifikovaných subjektov a príslušných osvedčení a dostupnosťou audítorských správ;
d)
zapojenie zainteresovaných strán, najmä pokiaľ ide o konzultácie s pôvodnými a miestnymi komunitami pred prijatím rozhodnutia počas prípravy a revízie schémy, ako aj počas auditov a reakcie na ich príspevky;
e)
celková spoľahlivosť schémy najmä z hľadiska pravidiel v oblasti akreditácie, kvalifikácie a nezávislosti audítorov a relevantných orgánov schémy;
f)
trhová aktualizácia schémy, množstvo certifikovaných surovín a biopalív podľa krajiny pôvodu a druhu, počet účastníkov;
g)
jednoduchosť a efektívnosť uplatňovania programu na sledovanie dôkazov o dodržiavaní kritérií trvalej udržateľnosti, ktoré schéma stanovuje svojim členom, pričom tento program má slúžiť na predchádzanie podvodom so zreteľom najmä na odhaľovanie a riešenie podozrení z podvodu a iných nezrovnalostí a nadväzujúce činnosti, ako aj prípadne počet odhalených prípadov podvodu alebo iných nezrovnalostí;
a predovšetkým:
h)
možnosti pre subjekty, ktorým sa má povoliť uznávať a monitorovať certifikačné orgány;
i)
kritériá uznávania alebo akreditácie certifikačných orgánov;
j)
pravidlá vykonávania monitorovania certifikačných orgánov;
k)
spôsoby uľahčenia alebo zlepšenia podpory najlepších postupov.
Členský štát môže oznámiť svoju vnútroštátnu schému Komisii. Komisia takúto schému posúdi prednostne. V záujme uľahčenia vzájomného dvojstranného a viacstranného uznávania schém na overovanie dodržiavania kritérií trvalej udržateľnosti pri biopalivách sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 3 prijme rozhodnutie o súlade takejto oznámenej vnútroštátnej schémy s podmienkami stanovenými v tejto smernici. Ak je toto rozhodnutie kladné, schémy zriadené v súlade s týmto článkom neodmietajú vzájomné uznanie so schémou daného členského štátu, pokiaľ ide o overovanie dodržiavania kritérií trvalej udržateľnosti stanovených v článku 7b ods. 2 až 5.“
d)
Odsek 8 sa nahrádza takto:
„8. Komisia na žiadosť členského štátu alebo z vlastnej iniciatívy preskúma uplatňovanie článku 7b vo vzťahu k zdroju biopaliva a v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 3 do šiestich mesiacov od prijatia žiadosti rozhodne, či dotknutý členský štát môže zohľadniť biopalivo z daného zdroja na účely článku 7a.“
5.
Článok 7d sa mení takto:
a)
Odseky 3, 4 a 5 sa nahrádzajú takto:
„3. Komisii sa môžu nahlásiť typické emisie skleníkových plynov z pestovania poľnohospodárskych východiskových surovín zahrnutých v prípade členských štátov do správ uvedených v odseku 2 a v prípade území mimo Únie do správ rovnocenných so správami uvedenými v odseku 2 a vypracovanými príslušnými orgánmi.
4. Komisia môže prostredníctvom vykonávacieho aktu prijatého v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 3 rozhodnúť, že správy uvedené v odseku 3 tohto článku majú obsahovať presné údaje na účely merania emisií skleníkových plynov spojených s pestovaním surovín pre biopalivá typicky produkovaných v daných oblastiach na účely článku 7b ods. 2.
5. Komisia najneskôr do 31. decembra 2012 a potom každé dva roky vypracuje a uverejní správu o odhadovaných typických a určených hodnotách v prílohe IV častiach B a E, pričom venuje osobitnú pozornosť emisiám skleníkových plynov z dopravy a spracovania.
V prípade, že zo správ uvedených v prvom pododseku vyplynie, že odhadované typické a určené hodnoty v prílohe IV častiach B a E môže byť potrebné upraviť na základe najnovších vedeckých poznatkov, Komisia podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh.“
b)
Odsek 6 sa vypúšťa.
c)
V odseku 7 sa prvý, druhý a tretí pododsek nahrádzajú takto:
„7. Komisia preskúma prílohu IV, aby sa do nej v opodstatnených prípadoch doplnili hodnoty pre ďalšie postupy výroby biopalív z tých istých alebo iných východiskových surovín. V rámci tohto preskúmania sa zváži aj úprava metodiky stanovenej v prílohe IV časti C, najmä pokiaľ ide o:
-
metódu zohľadnenia odpadov a zvyškov,
-
metódu zohľadnenia vedľajších produktov,
-
metódu zohľadnenia kogenerácie a
-
status vedľajších produktov priznaný zvyškom poľnohospodárskych plodín.
Určené hodnoty pre bionaftu z odpadového rastlinného alebo živočíšneho oleja sa preskúmajú čo najskôr. Ak z preskúmania Komisie vyplynie, že by sa príloha IV mala doplniť, Komisia je splnomocnená prijať delegované akty podľa článku 10a s cieľom doplniť, ale nie odstrániť alebo zmeniť odhadované typické a určené hodnoty v prílohe IV častiach A, B, D a E pre postupy výroby biopalív, pre ktoré ešte nie sú v uvedenej prílohe zahrnuté konkrétne hodnoty.“
d)
Odsek 8 sa nahrádza takto:
„8. Ak je to potrebné na zabezpečenie jednotného uplatňovania prílohy IV časti C bodu 9, Komisia môže prijať vykonávacie akty, v ktorých sa stanovia podrobné technické špecifikácie a definície. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 3.“
6.
V článku 7e sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Správy Komisie pre Európsky parlament a Radu, uvedené v článku 7b ods. 7, článku 7c ods. 2, článku 7c ods. 9 a článku 7d ods. 4 a 5, ako aj správy a informácie predkladané podľa článku 7c ods. 3 prvého a piateho pododseku a článku 7d ods. 2 sa vypracúvajú a postupujú na účely smernice 2009/28/ES, ako aj na účely tejto smernice.“
7.
Článok 8 sa mení takto:
a)
Odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Členské štáty monitorujú dodržiavanie požiadaviek článkov 3 a 4, pokiaľ ide o benzín a motorovú naftu, na základe analytických metód uvedených v prílohách I a II.“
b)
Odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Každý rok do 31. augusta členské štáty predložia správu o národných údajoch o kvalite palív za predchádzajúci kalendárny rok. Komisia vytvorí spoločný formát predkladania zhrnutia národných údajov o kvalite palív prostredníctvom vykonávacieho aktu prijatého v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 3. Prvá správa sa predloží do 30. júna 2002. Od 1. januára 2004 bude formát uvedenej správy v súlade s príslušnou európskou normou. Členské štáty okrem toho nahlásia celkový objem benzínu a motorovej nafty uvedený na trh na ich území, ako aj na trh uvedený objem bezolovnatého benzínu a motorovej nafty s obsahom síry maximálne 10 mg/kg. Okrem toho členské štáty každoročne nahlasujú na vhodne vyváženom zemepisnom základe dostupnosť benzínu a motorovej nafty s obsahom síry maximálne 10 mg/kg, ktoré boli uvedené na trh na ich území.“
8.
V článku 8a sa odsek 3 nahrádza takto:
„3. S ohľadom na hodnotenie vykonané pomocou skúšobnej metodiky uvedenej v odseku 1 môže Európsky parlament a Rada na základe legislatívneho návrhu Komisie zrevidovať maximálny obsah MMT v palivách uvedený v odseku 2.“
9.
V článku 9 ods. 1 sa dopĺňa toto písmeno:
„k)
spôsoby výroby, objemy a životný cyklus emisií skleníkových plynov na jednotku energie vrátane predbežných stredných hodnôt odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a súvisiace rozpätie odvodené od analýzy citlivosti uvedených v prílohe V týkajúce sa biopalív spotrebovaných v Únii. Komisia zverejní údaje o predbežných stredných hodnotách odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a súvisiace rozpätie odvodené od analýzy citlivosti.“
10.
Článok 10 sa mení takto:
a)
Nadpis sa nahrádza takto:
„Postup na úpravu povolených analytických metód a výnimiek vzťahujúcich sa na povolený tlak výparov“.
b)
Odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 10a v rozsahu potrebnom na úpravu povolených analytických metód s cieľom zabezpečiť súlad s prípadnou revíziou európskych noriem uvedených v prílohe I alebo II. Komisia je splnomocnená tiež prijímať delegované akty podľa článku 10a na účely úpravy výnimiek vzťahujúcich sa na povolený tlak výparov v kPa v súvislosti s obsahom etanolu v benzíne stanoveným v prílohe III v rámci obmedzenia stanoveného v článku 3 ods. 4 prvom pododseku. Takýmito delegovanými aktmi nie sú dotknuté výnimky udelené podľa článku 3 ods. 4.“
11.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 10a
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7a ods. 6, v článku 7d ods. 7 a v článku 10 ods. 1 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 5. októbra 2015.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 7a ods. 6, v článku 7d ods. 7 a v článku 10 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 7a ods. 6, článku 7d ods. 7 a článku 10 ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“
12.
Článok 11 sa nahrádza takto:
„Článok 11
Postup výboru
1. Okrem prípadov uvedených v odseku 2 Komisii pomáha Výbor pre kvalitu palív. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (9).
2. V prípade záležitostí, ktoré sa týkajú trvalej udržateľnosti biopalív podľa článkov 7b, 7c a 7d, Komisii pomáha Výbor pre trvalú udržateľnosť biopalív a biokvapalín uvedený v článku 25 ods. 2 smernice 2009/28/ES. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Ak výbory nevydajú žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
(9) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).“" 						
13.
Príloha IV sa mení a príloha V sa dopĺňa v súlade s prílohou I k tejto smernici.
Článok 2
Zmeny smernice 2009/28/ES
Smernica 2009/28/ES sa mení takto:
1.
V článku 2 sa v druhom odseku dopĺňajú tieto písmená:
„p)
‚odpad‘ je vymedzený tak, ako je uvedené v článku 3 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (10); látky, ktoré boli zámerne upravené alebo znečistené, aby splnili uvedené vymedzenie, toto vymedzenie nezahŕňa;
q)
‚plodiny bohaté na škrob‘ sú plodiny, najmä obilniny (bez ohľadu na to, či sa využívajú len zrná, alebo celé rastliny ako v prípade kukurice na zeleno), hľuzové a koreňové plodiny (ako napríklad zemiaky, topinambury, sladké zemiaky, manioky a jamy) a podcibuľové plodiny (ako napríklad taro a kokojam);
r)
‚lignocelulózový materiál‘ je materiál zložený z lignínu, celulózy a hemicelulózy, ako napríklad biomasa pochádzajúca z lesov, drevité energetické plodiny a zvyšky a odpad z lesníckych odvetví;
s)
‚nepotravinový celulózový materiál‘ je surovina zložená najmä z celulózy a hemicelulózy a má nižší obsah lignínu ako lignocelulózový materiál; zahŕňa zvyšky potravinových a krmivových plodín (ako je slama, steblá, plevy a škrupiny), trávnatých energetických plodín s nízkym obsahom škrobu (ako je mätonoh, proso prútnaté, ozdobnica, trsteník a krycie plodiny pestované pred hlavnými plodinami a po nich), priemyselných zvyškov (aj z potravinových a krmivových plodín po extrakcii rastlinných tukov, cukrov, škrobov a bielkovín) a materiálu z biologického odpadu;
t)
‚zvyšok po spracovaní‘ je látka, ktorá nie je konečným produktom, o ktorého výrobu sa priamo usiluje v rámci výrobného procesu; nie je primárnym cieľom výrobného procesu a proces nebol zámerne pozmenený tak, aby sa v ňom vyrábala táto látka;
u)
‚kvapalné a plynné motorové palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu‘ sú iné kvapalné alebo plynné palivá ako biopalivá, ktorých energetický obsah pochádza z iných obnoviteľných zdrojov energie ako biomasa a ktoré sa používajú v doprave;
v)
‚zvyšky z poľnohospodárstva, akvakultúry, rybolovu a lesníctva‘ sú zvyšky priamo vyprodukované poľnohospodárstvom, akvakultúrou, rybolovom a lesníctvom; nezahŕňajú zvyšky zo súvisiacich odvetví alebo spracovania;
w)
‚biopalivá a biokvapaliny s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy‘ sú biopalivá a biokvapaliny, ktorých suroviny boli vyrobené v rámci schém, ktoré znižujú vytláčanie produkcie na iné účely ako výrobu biopalív a biokvapalín a ktoré boli vyrobené v súlade s kritériom trvalej udržateľnosti pre biopalivá a biokvapaliny stanoveným v článku 17.
(10) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).“" 						
2.
Článok 3 sa mení takto:
a)
V odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:
„Na účely splnenia cieľov uvedených v prvom pododseku tohto odseku nepresiahne maximálny spoločný príspevok biopalív a biokvapalín vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín, ktoré sa pestujú ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde, množstvo energie zodpovedajúce maximálnemu príspevku stanovenému v odseku 4 písm. d).“
b)
V odseku 4 sa druhý pododsek mení takto:
i)
písmeno a) sa nahrádza takto:
„a)
na výpočet menovateľa, ktorým je celkové množstvo energie spotrebované v doprave na účely prvého pododseku, sa zohľadňuje len benzín, nafta a biopalivá spotrebované v cestnej a železničnej doprave a elektrická energia vrátane elektrickej energie použitej na výrobu kvapalných a plynných motorových palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu;“
ii)
v písmene b) sa dopĺňa táto veta:
„Týmto písmenom nie je dotknuté písmeno d) tohto odseku ani článok 17 ods. 1 písm. a);“
iii)
písmeno c) sa nahrádza takto:
„c)
pri výpočte príspevku elektrickej energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie a spotrebovanej vo všetkých typoch vozidiel na elektrický pohon a na výrobu kvapalných a plynných motorových palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu na účely písmen a) a b) sa členské štáty môžu rozhodnúť použiť buď priemerný podiel elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie v Únii, alebo podiel elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie v ich vlastnej krajine vo výške nameranej dva roky pred daným rokom. Okrem toho pri výpočte množstva elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie spotrebovanej elektrifikovanou železničnou dopravou sa táto spotreba považuje za 2,5-násobok energetického obsahu vstupu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie. Pri výpočte množstva elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie spotrebovanej elektrickými cestnými vozidlami podľa písmena b) sa táto spotreba považuje za päťnásobok energetického obsahu vstupu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie.“;
iv)
dopĺňajú sa tieto písmená:
„d)
pri výpočte biopalív v čitateli podiel energie z biopalív vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín, ktoré sa pestujú ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde, nepresiahne 7 % konečnej spotreby energie v doprave v členských štátoch v roku 2020.
Biopalivá vyrobené zo surovín uvedených v prílohe IX sa nezapočítajú do obmedzenia stanoveného v prvom pododseku tohto písmena.
Členské štáty môžu rozhodnúť, že podiel energie z biopalív vyrábaných z plodín, ktoré sa pestujú ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde, iných ako obilniny a iné plodiny bohaté na škrob, cukornaté plodiny a olejniny, sa nezapočíta do obmedzenia stanoveného v prvom pododseku tohto písmena pod podmienkou, že:
i)
overovanie dodržiavania kritérií trvalej udržateľnosti stanovených v článku 17 ods. 2 až 5 sa uskutočnilo v súlade s článkom 18 a
ii)
uvedené plodiny sa pestovali na pôde spadajúcej pod prílohu V časť C bod 8 a príslušný bonus ‚eB‘ stanovený v prílohe V časti C bode 7 bol zahrnutý do výpočtu emisií skleníkových plynov na účely preukázania dodržiavania článku 17 ods. 2;
e)
každý členský štát sa snaží dosiahnuť cieľ, ktorým je minimálna úroveň spotreby biopalív vyrábaných zo surovín a iných palív uvedených v prílohe IX časti A na jeho území. Na tento účel stanoví každý členský štát do 6. apríla 2017 vnútroštátny cieľ, ktorý sa snaží dosiahnuť. Referenčná hodnota pre tento cieľ je 0,5 percentuálneho bodu energetického obsahu podielu energie z obnoviteľných zdrojov energie vo všetkých formách dopravy v roku 2020 uvedeného v prvom pododseku, a tento cieľ sa má splniť prostredníctvom biopalív vyrobených zo surovín a iných palív uvedených v prílohe IX časti A. Navyše biopalivá vyrobené zo surovín, ktoré nie sú uvedené v prílohe IX a ktoré príslušné vnútroštátne orgány označili za odpad, zvyšky, nepotravinový celulózový materiál alebo lignocelulózový materiál, pričom sa používajú v existujúcich zariadeniach pred prijatím smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1513 (11), sa môžu započítať do vnútroštátneho cieľa.
Členské štáty môžu stanoviť vnútroštátny cieľ, ktorý je nižší ako referenčná hodnota 0,5 percentuálneho bodu, a to na základe jedného alebo viacerých z týchto dôvodov:
i)
objektívne faktory, ako napríklad obmedzený potenciál pre udržateľnú výrobu biopalív vyrobených zo surovín a iných palív uvedených v prílohe IX časti A alebo obmedzená dostupnosť takýchto biopalív na trhu za ceny, ktoré by zabezpečovali nákladovú efektívnosť;
ii)
osobitné technické alebo klimatické charakteristiky vnútroštátneho trhu s motorovými palivami, ako je napríklad zloženie a stav cestného vozového parku, alebo
iii)
vnútroštátne politiky, ktoré prideľujú primerané finančné prostriedky na podnecovanie energetickej efektívnosti a využívania elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie v doprave.
Členské štáty predložia pri stanovovaní svojich vnútroštátnych cieľov dostupné informácie o množstvách spotrebovaných biopalív zo surovín a iných palív uvedených v prílohe IX časti A.
Členské štáty riadne zohľadnia pri stanovovaní politík na podporu výroby palív zo surovín uvedených v prílohe IX hierarchiu odpadového hospodárstva ustanovenú v článku 4 smernice 2008/98/ES vrátane jej ustanovení o vnímaní celého životného cyklu na celkový vplyv vytvárania a riadenia rôznych odpadových tokov.
Komisia uverejní v súlade s článkom 24 tejto smernice:
-
vnútroštátne ciele členských štátov,
-
plány členských štátov na dosiahnutie vnútroštátnych cieľov, ak sú tieto plány k dispozícii,
-
prípadne dôvody na odlišnosť vnútroštátnych cieľov členských štátov v porovnaní s referenčnou hodnotou, oznámených v súlade s článkom 4 ods. 2 smernice (EÚ) 2015/1513, a
-
súhrnnú správu o pokroku členských štátov pri dosahovaní svojich vnútroštátnych cieľov;
f)
biopalivá vyrábané zo surovín uvedených v prílohe IX sa považujú za dvojnásobok ich energetického obsahu na účely plnenia cieľa stanoveného v prvom pododseku.
(11) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1513 z 9. septembra 2015, ktorou sa mení smernica 98/70/ES týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív a ktorou sa mení smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 1).“" 						
c)
V odseku 4 sa tretí pododsek nahrádza takto:
„Do 31. decembra 2017 Komisia podľa potreby predloží návrh, ktorým sa za určitých podmienok povolí, aby sa posúdilo celkové množstvo elektrickej energie s pôvodom z obnoviteľných zdrojov energie použitej na pohon všetkých druhov vozidiel na elektrický pohon a na výrobu kvapalných a plynných motorových palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu.“
d)
Dopĺňa sa tento odsek:
„5. S cieľom minimalizovať riziko viacnásobného uplatnenia jednotlivých dodávok v Únii sa členské štáty a Komisia usilujú o posilnenie spolupráce medzi vnútroštátnymi schémami a medzi vnútroštátnymi schémami a dobrovoľnými schémami vytvorenými podľa článku 18, ktorá v prípade potreby zahŕňa aj výmenu údajov. Aby sa zabránilo zámernej úprave alebo vyraďovaniu materiálov s cieľom zaradiť ich do prílohy IX, členské štáty podporujú vývoj a využívanie schém, ktorými sa sledujú suroviny a výsledné biopalivá v celom hodnotovom reťazci. Členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade zistenia podvodu podnikli primerané kroky. Členské štáty predložia správu o prijatých opatreniach do 31. decembru 2017 a následne každé dva roky, ak neposkytli rovnocenné informácie o spoľahlivosti a ochrane proti podvodom vo svojich správach o pokroku dosiahnutom pri podpore a využívaní energie z obnoviteľných zdrojov energie vypracovanej v súlade s článkom 22 ods. 1 písm. d).
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 25a prijímať delegované akty, ktorými zmení zoznam surovín v prílohe IX časti A s cieľom suroviny doplniť, ale nie ich vyňať. Komisia prijme samostatný delegovaný akt vo vzťahu ku každej surovine, ktorá sa má doplniť do zoznamu uvedeného v prílohe IX časti A. Každý delegovaný akt musí vychádzať z analýzy najnovšieho vedeckého a technického pokroku s ohľadom na zásady hierarchie odpadového hospodárstva ustanovené v smernici 2008/98/ES a podporiac záver, že daná surovina nepredstavuje dodatočný dopyt po pôde ani nespôsobuje výrazné narušenie trhov pre (vedľajšie) produkty, odpady či zvyšky, že predstavuje značné úspory emisií skleníkových plynov v porovnaní s fosílnymi palivami a že nehrozí, že negatívne ovplyvní životné prostredie a biodiverzitu.“
3.
V článku 5 sa odsek 5 nahrádza takto:
„5. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty týkajúce sa prispôsobenia energetického obsahu motorových palív stanovených v prílohe III vedeckému a technickému pokroku v súlade s článkom 25a.“
4.
V článku 6 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:
„1. Členské štáty sa môžu dohodnúť a zaviesť opatrenia zamerané na štatistický prenos určitého množstva energie z obnoviteľných zdrojov energie z jedného členského štátu do iného členského štátu. Prenesené množstvo sa:
a)
odpočíta od množstva energie z obnoviteľných zdrojov energie, ktoré sa zohľadňuje pri posudzovaní súladu členského štátu, ktorý uskutočňuje prenos, s požiadavkami článku 3 ods. 1, 2 a 4, a
b)
pripočíta k množstvu energie z obnoviteľných zdrojov energie, ktoré sa zohľadňuje pri posudzovaní súladu iného členského štátu, ktorý prenos prijíma, s požiadavkami článku 3 ods. 1, 2 a 4.
2. Opatrenia uvedené v odseku 1 tohto článku v súvislosti s článkom 3 ods. 1, 2 a 4 môžu trvať jeden alebo viac rokov. Oznamujú sa Komisii najneskôr tri mesiace po uplynutí každého roku, v ktorom sú účinné. Informácie zaslané Komisii zahŕňajú množstvo a cenu príslušnej energie.“
5.
Článok 17 sa mení takto:
a)
Odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využívania biopalív a biokvapalín, ktoré sa zohľadňujú na účely uvedené v odseku 1, dosahuje aspoň 60 % v prípade biopalív a biokvapalín vyrábaných v zariadeniach, ktoré začali prevádzku po 5. októbri 2015. Zariadenie sa považuje v prevádzke, ak sa uskutočnila fyzická výroba biopalív alebo biokvapalín.
V prípade zariadení, ktoré boli v prevádzke k 5. októbru 2015 alebo pred týmto dátumom, na účely uvedené v odseku 1 dosahujú biopalivá a biokvapaliny do 31. decembra 2017 úsporu emisií skleníkových plynov najmenej 35 % a od 1. januára 2018 najmenej 50 %.
Úspora emisií skleníkových plynov vyplývajúca z využívania biopalív a biokvapalín sa vypočíta v súlade s článkom 19 ods. 1.“
b)
V odseku 3 sa druhý pododsek vypúšťa.
6.
Článok 18 sa mení takto:
a)
V odseku 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:
„Komisia prijíma vykonávacie akty v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 25 ods. 3 s cieľom zostaviť zoznam primeraných a relevantných informácií uvedených v prvých dvoch pododsekoch tohto odseku. Komisia predovšetkým zabezpečuje, aby poskytovanie uvedených informácií nepredstavovalo pre subjekty vo všeobecnosti nadmerné administratívne zaťaženie, najmä nie pre drobných poľnohospodárov, organizácie výrobcov a družstvá.“
b)
V odseku 4 sa druhý pododsek nahrádza takto:
„Komisia môže rozhodnúť, že dobrovoľné vnútroštátne alebo medzinárodné schémy stanovujúce normy pre výrobu produktov z biomasy obsahujú presné údaje na účely článku 17 ods. 2 a/alebo sa v nich preukazuje, že dodávky biopalív alebo biokvapalín spĺňajú kritériá trvalej udržateľnosti stanovené v článku 17 ods. 3, 4 a 5 a/alebo že žiadne materiály neboli zámerne pozmenené alebo vyradené tak, aby sa na dodávku alebo jej časť mohla vzťahovať príloha IX. Komisia môže rozhodnúť, že tieto schémy obsahujú presné údaje na účely informovania o opatreniach prijatých na ochranu oblastí, ktoré zabezpečujú základné ekosystémové služby v kritických situáciách (ako je ochrana povodia a regulácia erózie), na ochranu pôdy, vody a ovzdušia, obnovu znehodnotenej pôdy, zabraňovanie nadmernej spotrebe vody v oblastiach s nedostatkom vody a o prvkoch uvedených v článku 17 ods. 7 druhom pododseku. Komisia môže na účely článku 17 ods. 3 písm. b) bodu ii) uznať aj oblasti určené na ochranu vzácnych alebo ohrozených ekosystémov alebo druhov uznaných medzinárodnými dohodami alebo zaradených do zoznamov vypracovaných medzivládnymi organizáciami alebo Medzinárodnou úniou pre ochranu prírody.“
c)
V odseku 5 sa dopĺňajú tieto pododseky:
„V rámci dobrovoľných schém uvedených v odseku 4 (ďalej len ‚dobrovoľné schémy‘) sa pravidelne, a to aspoň raz za rok, uverejňuje zoznam ich certifikačných orgánov použitých na nezávislý audit, pričom sa pri každom certifikačnom orgáne uvedie, ktorý subjekt alebo vnútroštátny orgán verejnej moci ho uznal a ktorý subjekt alebo vnútroštátny orgán verejnej moci ho monitoruje.
Predovšetkým v záujme zabránenia podvodom môže Komisia na základe analýzy rizík alebo správ uvedených v druhom pododseku odseku 6 tohto článku spresniť štandardy nezávislého auditu a požadovať, aby všetky dobrovoľné schémy tieto štandardy uplatňovali. Uskutoční sa to prostredníctvom vykonávacích aktov prijatých v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 25 ods. 3. Takýmito aktmi sa stanoví lehota, v rámci ktorej sa v dobrovoľných schémach musia štandardy uplatniť. Komisia môže zrušiť rozhodnutia, ktorými sa uznávajú dobrovoľné schémy, ak tieto schémy neuplatnia v stanovenej lehote takéto štandardy.“
d)
Odsek 6 sa nahrádza takto:
„6. Rozhodnutia podľa odseku 4 tohto článku sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 25 ods. 3. Takéto rozhodnutia sú platné najviac päť rokov.
Komisia požaduje, aby sa jej pre každú dobrovoľnú schému, v súvislosti s ktorou sa prijme rozhodnutie podľa odseku 4, predložila do 6. októbra 2016 a potom každý rok do 30. apríla správa vzťahujúca sa na každý z bodov uvedených v treťom pododseku tohto odseku. Vo všeobecnosti sa správa vzťahuje na predchádzajúci kalendárny rok. Prvá správa pokrýva aspoň šesť mesiacov od 9. septembra 2015. Požiadavka predložiť správu sa vzťahuje len na dobrovoľné schémy, ktoré fungovali aspoň 12 mesiacov.
Do 6. apríla 2017 a následne vo svojich správach v súlade s článkom 23 ods. 3 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu analyzujúcu správy uvedené v druhom pododseku tohto odseku, v ktorej sa preskúma fungovanie dohôd uvedených v odseku 4 alebo dobrovoľných schém, v súvislosti s ktorými sa prijalo rozhodnutie v súlade s týmto článkom, a v ktorej určí najlepšie postupy. Správa vychádza z najlepších dostupných informácií vrátane informácií získaných z konzultácií so zainteresovanými stranami a z praktických skúseností pri uplatňovaní dotknutých dohôd alebo schém. V správe sa analyzuje:
vo všeobecnosti:
a)
nezávislosť, spôsob a frekvencia auditov, a to vo vzťahu k tomu, čo je stanovené v súvislosti s týmito aspektmi v dokumentácii dotknutej schémy v čase jej schválenia Komisiou, ako aj vo vzťahu k najlepším postupom v odvetví;
b)
dostupnosť metód odhaľovania a riešenia nedodržiavania pravidiel s osobitným dôrazom na riešenie situácií alebo podozrení v súvislosti s vážnym pochybením na strane členov schémy a skúsenosti a transparentnosť v rámci uplatňovania týchto metód;
c)
transparentnosť najmä v súvislosti s dostupnosťou schémy, dostupnosťou prekladov do príslušných jazykov krajín a regiónov, z ktorých pochádzajú východiskové suroviny, dostupnosťou zoznamu certifikovaných subjektov a príslušných osvedčení a dostupnosťou audítorských správ;
d)
zapojenie zainteresovaných strán, najmä pokiaľ ide o konzultácie s pôvodnými a miestnymi komunitami pred prijatím rozhodnutia počas prípravy a revízie schémy, ako aj počas auditov, a reakcie na ich príspevky;
e)
celková spoľahlivosť schémy najmä z hľadiska pravidiel v oblasti akreditácie, kvalifikácie a nezávislosti audítorov a relevantných orgánov schémy;
f)
trhová aktualizácia schémy, množstvo certifikovaných surovín a biopalív podľa krajiny pôvodu a druhu, počet účastníkov;
g)
jednoduchosť a efektívnosť uplatňovania programu na sledovanie dôkazov o dodržiavaní kritérií trvalej udržateľnosti, ktoré schéma stanovuje svojim členom, pričom tento program má slúžiť na predchádzanie podvodom so zreteľom najmä na odhaľovanie a riešenie podozrení z podvodu a iných nezrovnalostí a nadväzujúce činnosti, ako aj prípadne počet odhalených prípadov podvodu alebo nezrovnalostí;
a predovšetkým:
h)
možnosti pre subjekty, ktorým sa má povoliť uznávať a monitorovať certifikačné orgány;
i)
kritériá uznávania alebo akreditácie certifikačných orgánov;
j)
pravidlá vykonávania monitorovania certifikačných orgánov;
k)
spôsoby uľahčenia alebo zlepšenia podpory najlepších postupov.
Komisia sprístupňuje správy vypracované dobrovoľnými schémami v súhrnnej podobe alebo prípadne v plnom rozsahu na transparentnej platforme uvedenej v článku 24.
Členský štát môže oznámiť svoju vnútroštátnu schému Komisii. Komisia takúto schému posúdi prednostne. V záujme uľahčenia vzájomného dvojstranného alebo viacstranného uznávania schém na overovanie dodržiavania kritérií trvalej udržateľnosti pri biopalivách a biokvapalinách sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 25 ods. 3 prijme rozhodnutie o súlade oznámenej vnútroštátnej schémy s podmienkami stanovenými v tejto smernici. Ak je toto rozhodnutie kladné, schémy zriadené v súlade s týmto článkom neodmietajú vzájomné uznanie so schémou daného členského štátu, pokiaľ ide o overovanie dodržiavania kritérií trvalej udržateľnosti stanovených v článku 17 ods. 2 až 5.“
e)
Odsek 8 sa nahrádza takto:
„8. Komisia na žiadosť členského štátu alebo z vlastnej iniciatívy preskúma uplatňovanie článku 17 vo vzťahu k zdroju biopaliva a v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 25 ods. 3 do šiestich mesiacov od prijatia žiadosti rozhodne, či dotknutý členský štát môže zohľadniť biopalivo z daného zdroja na účely článku 17 ods. 1.“
7.
Článok 19 sa mení takto:
a)
Odseky 3, 4 a 5 sa nahrádzajú takto:
„3. Komisii sa môžu nahlásiť typické emisie skleníkových plynov z pestovania poľnohospodárskych východiskových surovín zahrnutých v prípade členských štátov do správ uvedených v odseku 2 a v prípade území mimo Únie do správ rovnocenných so správami uvedenými v odseku 2 a vypracovanými príslušnými orgánmi.
4. Komisia môže prostredníctvom vykonávacieho aktu prijatého v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 25 ods. 3 rozhodnúť, že správy uvedené v odseku 3 tohto článku majú obsahovať presné údaje na účely merania emisií skleníkových plynov spojených s pestovaním surovín pre biopalivá a biokvapaliny typicky produkovaných v daných oblastiach na účely článku 17 ods. 2.
5. Komisia najneskôr do 31. decembra 2012 a potom každé dva roky vypracuje a uverejní správu o odhadovaných typických a určených hodnotách v prílohe V častiach B a E, pričom venuje osobitnú pozornosť emisiám skleníkových plynov z dopravy a spracovania.
V prípade, že zo správ uvedených v prvom pododseku vyplynie, že odhadované typické a určené hodnoty v prílohe V častiach B a E môže byť potrebné upraviť na základe najnovších vedeckých poznatkov, Komisia podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh.“
b)
Odsek 6 sa vypúšťa.
c)
V odseku 7 sa prvý, druhý a tretí pododsek nahrádzajú takto:
„7. Komisia preskúmava prílohu V, aby sa do nej v opodstatnených prípadoch doplnili hodnoty pre ďalšie postupy výroby biopalív z tých istých alebo iných východiskových surovín. V rámci tohto preskúmania sa zváži aj úprava metodiky stanovenej v prílohe V časti C, najmä pokiaľ ide o:
-
metódu zohľadnenia odpadov a zvyškov,
-
metódu zohľadnenia vedľajších produktov,
-
metódu zohľadnenia kogenerácie a
-
status vedľajších produktov priznaný zvyškom poľnohospodárskych plodín.
Určené hodnoty pre bionaftu z odpadového rastlinného alebo živočíšneho oleja sa preskúmajú čo najskôr. Ak z preskúmania Komisie vyplynie, že by sa príloha V mala doplniť, Komisia je splnomocnená prijať delegované akty podľa článku 25a s cieľom doplniť, ale nie odstrániť ani zmeniť odhadované typické a určené hodnoty v prílohe V častiach A, B, D a E pre postupy výroby biopalív a biokvapalín, pre ktoré ešte nie sú v uvedenej prílohe zahrnuté konkrétne hodnoty.“
d)
Odsek 8 sa nahrádza takto:
„8. Ak je to potrebné na zabezpečenie jednotného uplatňovania prílohy V časti C bodu 9, Komisia môže prijať vykonávacie akty, v ktorých sa stanovia podrobné technické špecifikácie a definície. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 25 ods. 3.“
8.
Článok 21 sa vypúšťa.
9.
V článku 22 ods. 1 sa druhý pododsek mení takto:
a)
Písmeno i) sa nahrádza takto:
„i)
o vývoji a podiele biopalív vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX vrátane posúdenia zdrojov so zameraním na aspekty trvalej udržateľnosti týkajúce sa účinku nahradenia potravinových a krmivových produktov výrobou biopalív, a to s náležitým ohľadom na zásady hierarchie odpadového hospodárstva ustanovené v smernici 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania biomasy, pričom sa prihliada na regionálne a miestne hospodárske a technologické podmienky, zachovanie potrebnej zásoby uhlíka v pôde a kvality pôdy a ekosystémov;“.
b)
Dopĺňa sa toto písmeno:
„o)
množstvo biopalív a biokvapalín v energetických jednotkách zodpovedajúce každej skupine surovín uvedených v prílohe VIII časti A, ktoré uvedený členský štát zohľadnil na účely splnenia cieľov stanovených v článku 3 ods. 1 a 2 a v článku 3 ods. 4 prvom pododseku.“
10.
Článok 23 sa mení takto:
a)
V odseku 1 sa posledná veta vypúšťa.
b)
Odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Pri nahlasovaní úspor emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z používania biopalív a biokvapalín Komisia používa množstvo nahlásené členskými štátmi v súlade s článkom 22 ods. 1 písm. o) vrátane predbežných stredných hodnôt odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a súvisiace rozpätie odvodené od analýzy citlivosti uvedených v prílohe VIII. Komisia zverejní údaje o predbežných stredných hodnotách odhadovaných emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy a súvisiace rozpätie odvodené od analýzy citlivosti. Komisia okrem toho posúdi, či a ako by sa odhad priamych úspor emisií zmenil, ak by sa zohľadnili vedľajšie produkty použitím substitučného prístupu.“
c)
V odseku 5 sa písmená e) a f) nahrádzajú takto:
„e)
dostupnosť a trvalá udržateľnosť biopalív vyrobených zo surovín uvedených v prílohe IX vrátane posúdenia účinku nahradenia potravinových a krmivových produktov výrobou biopalív, a to s náležitým ohľadom na zásady hierarchie odpadového hospodárstva ustanovené v smernici 2008/98/ES a zásadu kaskádového využívania biomasy, pričom sa prihliada na regionálne a miestne hospodárske a technologické podmienky, zachovanie potrebnej zásoby uhlíka v pôde a kvality pôdy a ekosystémov;
f)
informácie o dostupných výsledkoch vedeckého výskumu o nepriamej zmene využívania pôdy vo vzťahu k všetkým výrobným postupom a ich analýza spolu s posúdením toho, či je možné znížiť mieru neistoty identifikovanú v analýze, ktorá slúži ako podklad pre odhad emisií vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy, pričom sa môže zohľadniť prípadný vplyv politík Únie, ako napríklad politika v oblasti životného prostredia, klímy a poľnohospodárstva, a
g)
technický vývoj a dostupnosť údajov o použití a hospodárskych a environmentálnych vplyvoch biopalív a biokvapalín vyrobených v Únii zo špeciálnych nepotravinových plodín pestovaných predovšetkým na energetické účely.“
d)
V odseku 8 sa v prvom pododseku písmeno b) nahrádza takto:
„b)
v súvislosti s cieľmi uvedenými v článku 3 ods. 4, preskúmanie:
i)
nákladovej efektívnosti opatrení, ktoré sa majú prijať na účely dosiahnutia cieľov;
ii)
posúdenia realizovateľnosti dosiahnutia cieľov pri zabezpečení trvalej udržateľnosti výroby biopalív v Únii a v tretích krajinách a pri zohľadnení hospodárskych, environmentálnych a sociálnych vplyvov vrátane nepriamych vplyvov a vplyvov na biodiverzitu, ako aj komerčnej dostupnosti biopalív druhej generácie;
iii)
vplyvu plnenia cieľov na dostupnosť potravín za prijateľné ceny;
iv)
komerčnej dostupnosti vozidiel na elektrický, hybridný a vodíkový pohon, ako aj metodiky zvolenej na výpočet podielu energie z obnoviteľných zdrojov energie spotrebovanej v odvetví dopravy;
v)
hodnotenia špecifických trhových podmienok najmä z hľadiska trhov, na ktorých motorové palivá predstavujú viac ako polovicu konečnej energetickej spotreby, a trhov, ktoré sú plne závislé od dovážaných biopalív.“
11.
Článok 25 sa nahrádza takto:
„Článok 25
Postup výboru
1. Okrem prípadov uvedených v odseku 2 Komisii pomáha Výbor pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (12).
2. V prípade záležitostí, ktoré sa týkajú trvalej udržateľnosti biopalív a biokvapalín, Komisii pomáha Výbor pre trvalú udržateľnosť biopalív a biokvapalín. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Ak výbory nevydajú žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
(12) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).“" 						
12.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 25a
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3 ods. 5, článku 5 ods. 5 a v článku 19 ods. 7 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 5. októbra 2015.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 ods. 5, článku 5 ods. 5 a v článku 19 ods. 7 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 5, článku 5 ods. 5 a článku 19 ods. 7 nadobúda účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“
13.
Príloha V sa mení a prílohy VIII a IX sa dopĺňajú v súlade s prílohou II k tejto smernici.
Článok 3
Preskúmanie
1. Komisia najneskôr do 31. decembra 2016 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi, či budú na trhu Únie do roku 2020 dostupné potrebné množstvá nákladovo efektívnych biopalív zo surovín nevyužívajúcich pôdu a z nepotravinárskych plodín a aké budú ich environmentálne, hospodárske a sociálne vplyvy vrátane toho, či budú potrebné dodatočné kritériá na zabezpečenie ich trvalej udržateľnosti, a v ktorej posúdi aj najlepšie dostupné vedecké poznatky o emisiách skleníkových plynov vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy spojenej s výrobou biopalív a biokvapalín. K tejto správe sa podľa potreby pripoja návrhy ďalších opatrení, pričom sa zohľadnia hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty.
2. Komisia do 31. decembra 2017 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej na základe najlepších a najnovších dostupných vedeckých poznatkov preskúma:
a)
účinnosť opatrení zavedených touto smernicou na obmedzenie emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy spojenej s výrobou biopalív a biokvapalín. V tejto súvislosti správa obsahuje aj najnovšie dostupné informácie, pokiaľ ide o kľúčové predpoklady ovplyvňujúce výsledky modelovania emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z nepriamej zmeny využívania pôdy spojenej s výrobou biopalív a biokvapalín vrátane meraných trendov v poľnohospodárskych výnosoch a produktivite, alokácie vedľajších produktov, pozorovaných globálnych mier zmeny využívania pôdy a odlesňovania a prípadný vplyv politík Únie, ako napríklad politiky v oblasti životného prostredia, klímy a poľnohospodárstva, pričom sa do tohto postupu preskúmania zapoja zainteresované strany;
b)
účinnosť stimulov poskytnutých pre biopalivá zo surovín nevyužívajúcich pôdu a z nepotravinárskych plodín podľa článku 3 ods. 4 smernice 2009/28/ES vrátane toho, či sa očakáva, že Únia ako celok bude využívať 0,5 percentuálneho bodu energetického obsahu podielu energie z obnoviteľných zdrojov energie vo všetkých formách dopravy v roku 2020 z biopalív vyrobených zo surovín a z iných palív uvedených v prílohe IX časti A;
c)
vplyv zvýšeného dopytu po biomase na odvetvia využívajúce biomasu;
d)
možnosť stanovenia kritérií na identifikáciu a certifikáciu biopalív a biokvapalín s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy vyrábaných v súlade s kritériami trvalej udržateľnosti stanovenými v smerniciach 98/70/ES a 2009/28/ES na účely prípadnej aktualizácie prílohy V k smernici 98/70/ES a prílohy VIII k smernici 2009/28/ES;
e)
potenciálny hospodársky a environmentálny prínos a riziko zvýšenej výroby a používania špeciálnych nepotravinových plodín pestovaných predovšetkým na energetické účely aj s použitím údajov týkajúcich sa existujúcich projektov;
f)
relatívny podiel bioetanolu a bionafty na trhu Únie a podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie v benzíne. Komisia tiež posúdi faktory, ktoré ovplyvňujú podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie v benzíne, ako aj akékoľvek prekážky brániace ich zavádzaniu. Posúdenie zahŕňa náklady, palivové normy, infraštruktúru a klimatické podmienky. V prípade potreby môže Komisia predložiť odporúčania o spôsobe prekonania zistených prekážok a
g)
určenie toho, ktoré členské štáty sa rozhodli uplatniť obmedzenie na podiel biopalív vyrábaných z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín pestovaných ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde na účel dosiahnutia cieľa stanoveného v článku 7a smernice 98/70/ES a či sa vyskytli problémy pri plnení alebo dosahovaní cieľa stanoveného v článku 7a smernice 98/70/ES. Komisia tiež posúdi mieru, do akej sa dodávajú biopalivá vyrábané z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukornatých plodín a olejnín a z plodín pestovaných ako hlavné plodiny predovšetkým na energetické účely na poľnohospodárskej pôde na účel splnenia cieľa stanoveného v článku 7a smernice 98/70/ES nad úrovne, ktoré môžu prispieť k cieľom v smernici 2009/28/ES. Posúdenie zahŕňa aj zhodnotenie vplyvu nepriamej zmeny využívania pôdy a nákladovej efektívnosti prístupu, ktorý si zvolili členské štáty.
Správa tiež v prípade potreby uvedie informácie o dostupnosti financovania a iných opatrení na podporu pokroku smerom k dosiahnutiu podielu vo výške 0,5 percentuálneho bodu v energetickom obsahu biopalív vyrobených zo surovín a z iných palív uvedených v prílohe IX časti A v podiele energie z obnoviteľných zdrojov energie vo všetkých formách dopravy v Únii čo najskôr a ak je to technicky realizovateľné a hospodársky splniteľné.
K správe uvedenej v prvom pododseku sa podľa potreby priložia legislatívne návrhy vypracované na základe najlepších dostupných vedeckých poznatkov a zamerané na:
a)
zavedenie upravených odhadnutých emisných faktorov nepriamej zmeny využívania pôdy do príslušných kritérií trvalej udržateľnosti stanovených v smerniciach 98/70/ES a 2009/28/ES;
b)
zavedenie ďalších opatrení na predchádzanie podvodom a boj proti nim vrátane dodatočných opatrení, ktoré sa majú prijať na úrovni Únie;
c)
podporu trvalo udržateľných biopalív po roku 2020 technologicky neutrálnym spôsobom v kontexte rámca politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030.
3. Komisia v prípade, ak sa to ukáže byť vhodné na základe správ predložených v rámci dobrovoľných schém v súlade s článkom 7c ods. 6 druhým pododsekom smernice 98/70/ES a článkom 18 ods. 6 druhým pododsekom smernice 2009/28/ES, predloží Európskemu parlamentu a Rade návrh na zmenu ustanovení uvedených smerníc týkajúcich sa dobrovoľných schém, aby sa podporili najlepšie postupy.
Článok 4
Transpozícia
1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 10. septembra 2017. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných opatrení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Členské štáty pri tejto príležitosti informujú Komisiu o svojich vnútroštátnych cieľoch stanovených v súlade s článkom 3 ods. 4 písm. e) smernice 2009/28/ES a prípadne o odlišnosti svojich vnútroštátnych cieľov v porovnaní s referenčnou hodnotou v nej uvedenou, ako aj o dôvodoch tejto odlišnosti.
Členské štáty predložia v roku 2020 Komisii správu o ich pokroku v súvislosti so splnením svojich vnútroštátnych cieľov stanovených v súlade s článkom 3 ods. 4 písm. e) smernice 2009/28/ES, pričom uvedú dôvody akéhokoľvek nesplnenia.
Článok 5
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 6
Adresáti
Táto smernica je určená členským štátom.
V Štrasburgu 9. septembra 2015