NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1304/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 164 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) vymezuje rámec pro činnost Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu a stanoví zejména tematické cíle, zásady a pravidla pro programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontrolu. Proto je nutné upřesnit úlohu a působnost ESF a také investiční priority související s uvedenými tematickými cíli a přijmout zvláštní ustanovení ohledně typu činností, které mohou být z ESF financovány.
(2)
ESF by měl v rámci úkolů, které mu byly svěřeny článkem 162 Smlouvy o fungování EU zlepšovat možnosti zaměstnávání pracovníků, posilovat sociální začleňování, bojovat proti chudobě, podporovat vzdělávání, dovednosti a celoživotní učení a vytvářet komplexní a udržitelné politiky aktivního začleňování, a tím by měl v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování EU přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti. V souladu s článkem 9 Smlouvy o fungování EU by měl ESF přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 17. června 2010 vyzvala k tomu, aby všechny společné politiky, včetně politiky soudržnosti, podpořily strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „strategie Evropa 2020“). Aby se zajistilo plné sladění ESF s cíli této strategie, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odborné vzdělávání a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijímanými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni k národním programům reforem podloženým národními strategiemi zaměstnanosti, zprávám o vnitrostátní sociální situaci, národním strategiím pro integraci Romů a národním strategiím týkajícím se osob se zdravotním postižením. ESF by měl rovněž přispět k příslušným aspektům provádění stěžejních iniciativ, zejména pokud jde o „Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa“, „Mládež v pohybu“ a „Evropskou platformu pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“. Měl by rovněž podpořit příslušné činnosti v rámci iniciativy „Digitální agenda“ a iniciativy „Unie inovací“.
(4)
Unie se nyní potýká se strukturálními problémy vyplývajícími z hospodářské globalizace, z technologických změn a stárnutí pracovní síly a se stále častějšími nedostatky, pokud jde o dovednosti a pracovní síly v některých odvětvích a regionech. Tyto problémy se ještě zhoršily kvůli současné hospodářské a finanční krizi, jejímž důsledkem je zvýšená míra nezaměstnanosti zasahující zejména mladé lidi a jiné znevýhodněné skupiny, například migranty a menšiny.
(5)
Cílem ESF by měla být podpora zaměstnanosti, zlepšování přístupu na trh práce, přičemž musí být věnována zvláštní pozornost osobám nejvíce vzdáleným trhu práce a podpora dobrovolné mobility pracovníků. ESF by měl rovněž podporovat aktivní a zdravé stárnutí, a to i prostřednictvím inovativních forem organizace práce, kladením důrazu na zdraví a bezpečnost na pracovišti a zvyšováním zaměstnatelnosti. ESF by měl přispívat k lepšímu fungování trhů práce tím, že zlepší nadnárodní geografickou mobilitu pracovníků, a zejména by měl podporovat činnosti sítě EURES (činnosti Evropské služby zaměstnanosti), pokud jde o přijímání zaměstnanců a související informace, poradenské a konzultační služby na vnitrostátní i přeshraniční úrovni. Operace financované ESF by měly být v souladu s čl. 5 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie, který stanoví, že se od nikoho nesmí vyžadovat, aby vykonával nucené nebo povinné práce.
(6)
ESF by měl rovněž podporovat sociální začlenění a předcházet chudobě a bojovat s ní s cílem přerušit koloběh znevýhodnění napříč generacemi, což znamená, že je třeba mobilizovat široký rejstřík politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, chudých pracujících a starších žen. Je třeba věnovat pozornost zapojení osob žádajících o azyl a uprchlíků. ESF lze využít k posílení přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám obecného zájmu, zejména v oblasti zdravotní péče, služeb v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy, služeb pro osoby bez domova, mimoškolní péče, služeb v oblasti péče o děti a dlouhodobé péče. Služby, kterým je poskytována podpora, mohou být veřejného, soukromého nebo komunitního charakteru a mohou je poskytovat různé druhy poskytovatelů, tedy veřejná správa, soukromé společnosti, sociální podniky či nevládní organizace.
(7)
ESF by se měl zaměřit na řešení problematiky předčasného ukončení školní docházky, podporu rovného přístupu ke kvalitnímu vzdělání, investování do odborného vzdělávání a přípravy, zlepšení relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce a podporu celoživotního učení, včetně formálního a neformálního způsobu učení.
(8)
Za účelem posílení hospodářského růstu a zvýšení počtu pracovních příležitostí by se kromě těchto priorit v méně rozvinutých regionech a členských státech měla zlepšit efektivnost veřejné správy na celostátní i regionální úrovni a rovněž její schopnost fungovat na bázi spoluúčasti. Měla by se posílit institucionální kapacita zúčastněných stran, včetně nevládních organizací, které provádějí politiky zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociální politiky, a to včetně oblasti boje proti diskriminaci.
(9)
Podpora v rámci investic do „komunitně vedeného místního rozvoje“ může přispět k plnění všech tematických cílů stanovených v tomto nařízení. Strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporované z ESF by měly být inkluzivní ve vztahu ke znevýhodněným osobám žijícím na daném území, a to jak pokud jde o správu místních akčních skupin, tak pokud jde o obsah těchto strategií.
(10)
Zároveň je nezbytné podpořit rozvoj a konkurenceschopnost unijních mikropodniků a malých a středních podniků a zajistit, aby se lidé s pomocí vhodných dovedností získaných díky celoživotnímu učení dokázali přizpůsobit novým podmínkám, jako je přechod na znalostní ekonomiku, digitální agenda a přechod na nízkouhlíkové hospodářství účinněji využívající energie. Tím, že se ESF bude snažit dosáhnout svých hlavních tematických cílů, by měl přispět k řešení těchto problémů. V této souvislosti by měl ESF podporovat přechod pracovních sil z oblasti vzdělávání do zaměstnání, na ekologičtější dovednosti a pracovní místa a měl by řešit nedostatek dovedností, a to i v odvětvích účinného využívání energie, obnovitelných zdrojů energie a udržitelné dopravy. ESF by měl rovněž přispívat ke kulturním a tvůrčím dovednostem. Sociokulturní, tvůrčí a kulturní odvětví mají nepřímý význam pro plnění cílů ESF; jejich potenciál by měl být proto lépe začleněn do projektů a programování ESF.
(11)
Vzhledem k přetrvávající potřebě bojovat proti nezaměstnanosti mladých v celé Unii by v jejích nejvíce postižených regionech měla být zahájena Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Tato iniciativa by měla v těchto regionech podporovat mladé lidi, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání ani v profesní přípravě, kteří jsou nezaměstnaní či neaktivní tím, že podpoří a urychlí provádění opatření finančně podporovaných z ESF. Navíc by v nejvíce postižených regionech k investicím z ESF měly být přiděleny dodatečné prostředky právě pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Iniciativa by tím, že se zaměřuje spíše na jednotlivé osoby než na struktury, měla doplňovat další opatření ESF a vnitrostátní opatření ve prospěch mladých lidí, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání ani v profesní přípravě, a to i prostřednictvím provádění záruky pro mladé lidi v souladu s doporučením Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruky pro mladé lidi (4), která stanoví, že by mladí lidé do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, měli obdržet kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo výcviku. Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí může rovněž podporovat opatření na potírání předčasného ukončení školní docházky. Přístup k sociálním dávkám pro mladou osobu nebo její rodinu či závislé osoby by neměl být podmíněn zapojením této mladé osoby do Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
(12)
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí by měla být plně začleněna do programování ESF, avšak ve vhodných případech by měla být stanovena zvláštní ustanovení týkající se iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí s cílem dosáhnout jejích cílů. Je nutné zjednodušit a usnadnit provádění této iniciativy, zejména pokud jde o ustanovení týkající se finančního řízení a opatření související s tematickým zaměřením. S cílem zajistit, aby výsledky uvedené iniciativy byly jednoznačně viditelné a došlo k jejich sdělení, je třeba, aby byla stanovena konkrétní opatření týkající se monitorování, hodnocení, informování a zveřejňování. Do diskusí monitorovacích výborů týkajících se přípravy a provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí včetně jejího hodnocení by měly být zapojeny mládežnické organizace.
(13)
ESF by měl přispět ke strategii Evropa 2020 tím, že více soustředí svou podporu na priority Unie. Minimální podíl financování kohezní politiky pro ESF je stanoven v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013. ESF by zejména měl více podporovat boj proti sociálnímu vyloučení a chudobě, a to prostřednictvím minimálních účelově vyčleněných přídělů ve výši 20 % celkových zdrojů ESF pro jednotlivé členské státy. Volba a počet investičních priorit pro podporu z ESF by se měly rovněž omezit v závislosti na úrovni rozvoje podporovaných regionů.
(14)
Aby se zajistilo důkladnější monitorování a hodnocení výsledků dosažených na úrovni Unie prostřednictvím opatření podporovaných z ESF, měl by být v tomto nařízení stanoven společný soubor ukazatelů výstupů a výsledků. Tyto ukazatele by měly odpovídat investičním prioritám a druhu podporovaného opatření v souladu s tímto nařízením a příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto ukazatele by měly být případně doplněny ukazateli výsledků nebo výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(15)
Členské státy jsou povzbuzovány, aby podávaly zprávy o vlivu investic ESF na rovné příležitosti, rovný přístup a integraci marginalizovaných skupin v operačních programech.
(16)
S ohledem na požadavky, které se týkají ochrany údajů, spojených se sběrem a uchováváním citlivých údajů o účastnících by členské státy a Komise měly provádět pravidelné hodnocení účinnosti a dopadu podpory ESF, pokud jde o podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě, zejména v souvislosti se znevýhodněnými osobami, jako jsou Romové. Členské státy jsou povzbuzovány k tomu, aby o iniciativách financovaných z ESF podávaly informace ve svých zprávách o vnitrostátní sociální situaci přiložených k národním programům reforem, zejména pokud jde o marginalizované komunity, jako jsou Romové a migranti.
(17)
Účinné a účelné provádění činností podporovaných z ESF závisí na řádné správě věcí veřejných a na partnerství mezi všemi příslušnými územními a socioekonomickými činiteli, přičemž je třeba zohlednit subjekty působící na regionální a místní úrovni, zejména zastřešující sdružení zastupující místní a regionální orgány, organizované občanské společnosti a hospodářské a zejména sociální partnery a nevládní organizace. Proto je nutné, aby členské státy zajistily účast sociálních partnerů a nevládních organizací na strategickém řízení ESF, a to od fáze formulování operačních programů až po fázi provádění a hodnocení výsledků ESF.
(18)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby provádění priorit financovaných z ESF přispělo k podpoře rovnosti žen a mužů v souladu s článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Z hodnocení vyplynulo, že včasné a důsledné zohlednění cílů týkajících se rovnosti mužů a žen ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení operačních programů je velmi důležité a že je zároveň třeba zajistit, aby byla přijata konkrétní opatření na podporu rovnosti žen a mužů, ekonomické nezávislosti žen, zlepšování vzdělání a dovedností a znovuzačlenění žen, které se staly obětí násilí, na trh práce a do společnosti.
(19)
V souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování EU by provádění priorit financovaných z ESF mělo přispět k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to tím, že osobám čelícím vícero formám diskriminace bude věnována zvláštní pozornost. Diskriminace na základě pohlaví by měla být chápána v širším slova smyslu, aby zahrnovala i jiné aspekty související s genderem v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie. Prováděním priorit financovaných z ESF by se mělo přispět k podpoře rovných příležitostí. ESF by měl podporovat plnění povinností Unie vyplývajících z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, mimo jiné pokud jde o vzdělání, zaměstnání a přístupnost. ESF by měl také napomoci přechodu z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči. ESF by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení.
(20)
Podpora sociálních inovací přispívá k tvorbě politik, které budou lépe reagovat na sociální změny. ESF by měl podporovat inovativní sociální podniky a podnikatele, jakož i inovativní projekty nevládních organizací a dalších subjektů v rámci sociálního hospodářství. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF. Inovativní řešení by mohla zahrnovat rozvoj sociálních měřítek, jako je například sociální označování, prokáží-li svoji účinnost.
(21)
Významnou přidanou hodnotu představuje nadnárodní spolupráce a proto by měla být podporována všemi členskými státy s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy je třeba zohlednit zásadu proporcionality. Je rovněž nezbytné posílit úlohu Komise při usnadňování výměny zkušeností a koordinaci provádění příslušných iniciativ.
(22)
S cílem posilovat integrovaný a celostní přístup k zaměstnanosti a sociálnímu začleňování by měl ESF podporovat partnerství fungující napříč odvětvími a na územním základě.
(23)
K provádění strategie Evropa 2020 a dosažení jejích hlavních cílů by měla přispět mobilizace zúčastněných stran na regionální a místní úrovni. Lze použít a podporovat územní pakty, místní iniciativy pro zaměstnanost a sociální začleňování, udržitelné a inkluzivní strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech a strategie udržitelného rozvoje měst, aby se do přípravy a provádění operačních programů aktivněji zapojily regionální a místní orgány, města, sociální partneři a nevládní organizace.
(24)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o ESF.
(25)
Aby se zjednodušilo používání ESF a snížilo riziko chybovosti, a s ohledem na zvláštní charakteristiky operací podporovaných z ESF je vhodné přijmout ustanovení, která doplní nařízení (EU) č. 1303/2013 pokud jde o způsobilost výdajů.
(26)
Využívání standardních stupnic jednotkových nákladů, paušálních částek a paušálních sazeb by mělo vést ke zjednodušení pro příjemce a mělo by snížit administrativní zátěž všech projektových partnerů ESF.
(27)
Je důležité zajistit řádnou finanční správu každého operačního programu a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem. Členské státy by měly upustit od zavádění dalších pravidel, která příjemcům znesnadňují využívání prostředků.
(28)
Členské státy a regiony by měly být motivovány k využívání ESF prostřednictvím finančních nástrojů, aby podporovaly například studenty, tvorbu pracovních míst, mobilitu pracovníků, sociální začleňování a sociální podnikání.
(29)
ESF by měl doplňovat jiné programy Unie a mezi ESF a jinými finančními nástroji Unie by se měla vytvářet úzká součinnost.
(30)
Investice do lidského kapitálu představují základní prostředek pro zajištění mezinárodní konkurenceschopnosti Unie a trvalého rozmachu jejího hospodářství. Žádný druh investice nemůže vést ke strukturálním reformám, aniž by byl doprovázen soudržnou strategií zaměřenou na rozvoj lidského kapitálu, která zabezpečí růst. Z tohoto důvodu je zapotřebí dbát na to, aby po programové období 2014-2020 finanční zdroje, které jsou určeny na zlepšování dovedností a zvyšování zaměstnanosti, umožňovaly provádět činnosti v odpovídajícím rozsahu.
(31)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, aby mohla vymezit standardní stupnici jednotkových nákladů a paušální částky a jejich maximální výši podle různých typů operací. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Komisi by měl být při správě ESF nápomocen výbor uvedený v článku 163 Smlouvy o fungování EU.
(33)
Jelikož se tímto nařízením nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 (5), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly na takovou pomoc nebo dotyčné operace vztahovat i po 31. prosinci 2013 až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 by měly zůstat v platnosti,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úlohu Evropského sociálního fondu (ESF), včetně iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, rozsah jeho podpory, zvláštní ustanovení a druhy výdajů způsobilých pro poskytnutí pomoci.
Článek 2
Úloha
1. ESF podporuje vysokou úroveň zaměstnanosti a kvalitu pracovních míst, zlepšuje přístup na trh práce, podporuje geografickou a profesní mobilitu pracovníků a usnadňuje jejich přizpůsobování se průmyslovým změnám a změnám ve výrobním systému nutným z hlediska udržitelného rozvoje, přispívá k vysoké úrovni vzdělávání a odborné přípravy pro všechny a usnadňuje mladým lidem přechod od vzdělávání k zaměstnání, bojuje proti chudobě, zlepšuje sociální začleňování a podporuje rovnost mužů a žen, nediskriminaci a rovné příležitosti, a tím přispívá k plnění priorit Unie, pokud jde o posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
2. ESF plní úlohu stanovenou v odstavci 1 tím, že podporuje členské státy při dosahování priorit a hlavních cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) a poskytuje jim dostatečnou flexibilitu k řešení jejich specifických problémů s ohledem na dosažení cílů strategie Evropa 2020. ESF podporuje tvorbu a provádění politik a činností souvisejících s jeho úlohou s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijatými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni, k národním programům reforem a k dalším relevantním vnitrostátním strategiím a zprávám.
3. Z ESF by měli mít prospěch lidé, včetně znevýhodněných osob, jako jsou dlouhodobě nezaměstnaní, lidé se zdravotním postižením, migranti, národnostní menšiny, marginalizované komunity a lidé všech věkových skupin, kteří čelí chudobě a sociálnímu vyloučení. ESF rovněž podporuje pracovníky, podniky, včetně subjektů sociální ekonomiky, a podnikatele a také systémy a struktury, aby se snáze přizpůsobily novým problémům, aby se mimo jiné zmírnila nerovnováha v nabídce a poptávce po dovednostech a aby se podpořila řádná správa, sociální pokrok, a provádění reforem, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociálních politik.
Článek 3
Rozsah pomoci
1. Podle tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 8, 9, 10, 11 nařízení (EU) č. 1303/2013, které odpovídají písmenům a), b), c) a d) tohoto odstavce, a v souladu se svou úlohou podporuje ESF tyto investiční priority:
a)
v rámci tematického cíle „podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a mobility pracovníků“:
i)
přístup k zaměstnání pro osoby hledající zaměstnání a neaktivní osoby, včetně dlouhodobě nezaměstnaných a osob vzdálených trhu práce, také prostřednictvím místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a mobility pracovníků;
ii)
trvalé začlenění mladých lidí na trh práce, mimo jiné pomocí „záruky pro mladé lidi”, a to zejména těch, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání nebo v profesní přípravě, včetně těch mladých lidí, kterým hrozí sociální vyloučení, a mladých lidí z marginalizovaných komunit;
iii)
samostatná výdělečná činnost, podnikání a zakládání firem včetně inovativních mikropodniků a malých a středních podniků;
iv)
rovnost žen a mužů ve všech oblastech, a to i pokud jde o přístup k zaměstnání a kariérní postup, sladění pracovního a soukromého života a podpora stejné odměny za stejnou práci;
v)
pomoc pracovníkům, podnikům a podnikatelům přizpůsobovat se změnám;
vi)
aktivní a zdravé stárnutí;
vii)
modernizace institucí trhu práce, jako jsou veřejné a soukromé služby zaměstnanosti a přispívání k adaptaci na potřeby trhu práce, včetně prostřednictvím opatření pro zlepšení nadnárodní mobility pracovníků a programů mobility a lepší spolupráce mezi institucemi a příslušnými zúčastněnými stranami;
b)
v rámci tematické cíle Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci:
i)
aktivní začleňování, včetně začleňování s ohledem na podporu rovných příležitostí a aktivní účast a zlepšení zaměstnatelnosti;
ii)
socioekonomická integrace marginalizovaných komunit, jako jsou Romové;
iii)
boj proti všem formám diskriminace a prosazování rovných příležitostí;
iv)
zlepšování přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, včetně zdravotnictví a sociálních služeb obecného zájmu;
v)
podpora sociálního podnikání a profesního začlenění do sociálních podniků a sociální a solidární ekonomiky, s cílem usnadnit přístup k zaměstnání;
vi)
strategie komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
v rámci tematického cíle „investice do vzdělávání, školení, odborné přípravy, dovedností a celoživotního učení“:
i)
omezování a prevence předčasného ukončování školní docházky a podpora rovného přístupu ke kvalitním programům předškolního rozvoje, k primárnímu a sekundárnímu vzdělávání, možnostem formálního a neformálního vzdělávání, které umožňuje zpětné začlenění do procesu vzdělávání a odborné přípravy;
ii)
zlepšování kvality a účinnosti a přístupu k terciárnímu a rovnocennému vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, aby se zvýšila účast a úrovně dosaženého vzdělání;
iii)
zajišťování rovného přístupu k celoživotnímu učení pro všechny věkové skupiny ve formální i neformální podobě, zdokonalování znalostí, dovedností a schopností pracovníků a prosazování flexibilních metod učení, a to i prostřednictvím kariérního poradenství a validace získaných dovedností;
iv)
zvyšování významu systémů vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, usnadňování přechodu od vzdělávání k zaměstnání, upevňování systémů odborné přípravy a vzdělávání, zvyšování jejich kvality, a to i prostřednictvím mechanismů pro rozpoznávání schopností, uzpůsobení osnov a vytvoření a rozvoje učebních systémů zaměřených na praxi, a to i v rámci duálního vzdělávání a učňovské přípravy;
d)
v rámci tematického cíle „posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a efektivní veřejné správy“:
i)
investice do institucionální kapacity a efektivnosti veřejné správy a veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni za účelem reforem, zlepšování právní úpravy a řádné správy.
Tato investiční priorita je použitelná pouze v členských státech způsobilých pro podporu z Fondu soudržnosti nebo v členských státech, které mají jeden nebo více regionů úrovně NUTS 2 uvedených v čl. 90 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
ii)
vytváření kapacit v případě všech zúčastněných stran, které provádějí politiky vzdělávání, celoživotního učení, odborné přípravy a zaměstnanosti a sociální politiky, a to i prostřednictvím odvětvových a územních paktů za účelem podnícení reforem na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Prostřednictvím investičních priorit uvedených v odstavci 1 přispěje ESF rovněž k tematickým cílům uvedeným v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to zejména prostřednictvím:
a)
podpory přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude účinně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí, prostřednictvím zlepšení systémů vzdělávání a odborné přípravy nezbytných k přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvyšování kvalifikace pracovníků a vytváření nových pracovních míst v odvětvích souvisejících se životním prostředím a energií;
b)
zlepšení dostupnosti, využití a kvality informačních a komunikačních technologií prostřednictvím rozvíjení počítačové gramotnosti a elektronického učení a investic do začleňování občanů do informační společnosti (e-inclusion), elektronických dovedností a souvisejících podnikatelských dovedností;
c)
posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací prostřednictvím postgraduálního studia a podnikatelských dovedností, odborné přípravy výzkumných pracovníků, vytváření sítí a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými a technologickými středisky a podniky;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a dlouhodobé udržitelnosti malých a středních podniků tím, že se podpoří přizpůsobivost podniků, řídících a ostatních pracovníků, zvýší se investice do lidského kapitálu a podpoří prakticky zaměřené instituce odborného vzdělávání.
Článek 4
Provázanost a tematické zaměření
1. Členské státy zajistí, aby strategie a činnosti vymezené v operačních programech byly provázány a řešily problémy vymezené v jejich národních programech reforem a případně i v dalších vnitrostátních strategiích zaměřených na boj proti nezaměstnanosti, chudobě a sociálnímu vyloučení, a rovněž v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, aby přispěly k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020 týkajících se zaměstnanosti, vzdělávání a zmírňování chudoby.
2. Nejméně 20 % celkových zdrojů ESF v každém členském státě je přiděleno na tematický cíl „podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci“ stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Členské státy usilují o tematické zaměření na základě těchto podmínek:
a)
u více rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 80 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
b)
u přechodných regionů členské státy soustředí nejméně 70 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
c)
u méně rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 60 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1.
4. Prioritní osy uvedené v čl. 11 odst. 1 jsou z výpočtu procentních podílů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku vyjmuty.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze I tohoto nařízení a případně i specifické ukazatele pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013. Všechny společné ukazatele výstupů a výsledků se uvádějí u všech investičních priorit. Ukazatele výsledků stanovené v příloze II tohoto nařízení se vykazují v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. Je-li to možné, uvádějí se údaje odděleně pro muže a ženy.
U společných ukazatelů výstupů a ukazatelů výstupů specifických pro jednotlivé programy se ukazatele výchozí hodnoty nastaví na nulu. Pokud je to z hlediska povahy podporovaných operací relevantní, nastaví se souhrnné kvantifikované cílové hodnoty těchto ukazatelů pro rok 2023. Ukazatele výstupů jsou vyjádřeny v absolutních číslech.
U společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy, u nichž byla souhrnná kvantifikované cílová hodnota nastavena pro rok 2023, se ukazatele výchozí hodnoty stanoví na základě nejnovějších dostupných údajů nebo jiných relevantních zdrojů informací. Ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a související cíle lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně.
2 Kromě ukazatelů zmiňovaných v odstavci 1 se ukazatele výsledků uvedené v příloze II tohoto nařízení použijí na všechny operace podporované v rámci investiční priority podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) pro účely provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Všechny ukazatele stanovené v příloze II tohoto nařízení jsou spojeny se souhrnnou kvantifikovanou cílovou hodnotou pro rok 2023 a s výchozí hodnotou.
3. Spolu s výroční zprávou o provádění předloží řídicí orgán elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu, roztříděné podle investičních priorit. Tyto údaje se předkládají pro kategorie intervencí uvedených v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodu vi) nařízení (EU) č. 1303/2013 a ukazatelů výstupů a výsledků. Odchylně od čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 se údaje předkládané pro ukazatele výstupů a výsledků týkají hodnot u částečně nebo plně provedených operací.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ OPERAČNÍCH PROGRAMŮ
Článek 6
Zapojení partnerů
1. Účast partnerů na provádění operačních programů, jak je uvedena v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, může mít formu globálních grantů podle definice v čl. 123 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. V takovém případě je v operačním programu označena ta část programu, které se globální grant týká, včetně příslušného orientačního finančního přídělu z každé prioritní osy.
2. Aby se podpořila přiměřená účast sociálních partnerů na činnostech podporovaných ESF, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 90 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF podle potřeby přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit, a sice formou odborné přípravy, opatření na vytváření sítí a posílení sociálního dialogu, a na činnosti prováděné sociálními partnery společně.
3. Aby se podpořila přiměřená účast nevládních organizací na činnostech podporovaných ESF a jejich přístup k nim, zejména v oblastech sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 82 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit pro nevládní organizace.
Článek 7
Podpora rovnosti žen a mužů
Členské státy a Komise podporují rovnost žen a mužů prostřednictvím zohledňování rovnosti pohlaví podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, a to v průběhu přípravy, provádění, monitorování a vyhodnocování operačních programů. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní cílená opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě iv) tohoto nařízení, za účelem zvýšení udržitelné zaměstnanosti žen a udržitelného postupu žen v zaměstnání, a tím i za účelem boje proti feminizaci chudoby, snížení segregace podle pohlaví a boje proti genderovým stereotypům na trhu práce a v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, za účelem podpory sladění pracovního a soukromého života jako možnosti pro všechny, jakož i za účelem rovného rozdělení odpovědnosti za péči mezi ženy a muže.
Článek 8
Podpora rovných příležitostí a nediskriminace
Členské státy a Komise podporují rovné příležitosti pro všechny, bez diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, prostřednictvím prosazování zásady nediskriminace podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. b) bodě iii) tohoto nařízení. Taková opatření jsou zaměřena na boj proti všem formám diskriminace a na zajištění lepšího přístupu pro osoby se zdravotním postižením, aby se lépe integrovaly v oblasti zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy, a tím se zlepšilo jejich sociální začlenění, snížily nerovnosti, pokud jde o úroveň dosaženého vzdělání a zdravotní stav, a zjednodušil přechod z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči, a to zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícero formami diskriminace.
Článek 9
Sociální inovace
1. ESF podporuje sociální inovace ve všech oblastech spadajících do jeho působnosti podle definice v článku 3 tohoto nařízení, zejména s cílem zkoušet a vyhodnocovat na místní či regionální úrovni inovativní řešení, která vyžadují sociální potřeby, a rozšiřovat je, a to ve spolupráci s příslušnými partnery a zejména se sociálními partnery.
2. Členské státy určí ve svých operačních programech oblasti pro sociální inovace, které odpovídají konkrétním potřebám těchto členských států, nebo tak učiní v pozdější fázi provádění.
3. Komise usnadňuje vytváření kapacit pro sociální inovace, zejména podporou vzájemného učení, zřizováním sítí a šířením a prosazováním osvědčených postupů a metodologií.
Článek 10
Nadnárodní spolupráce
1. Členské státy podporují nadnárodní spolupráci s cílem propagovat vzájemné učení, a tím zvyšují účinnost politik podporovaných z ESF. Nadnárodní spolupráce zahrnuje partnery alespoň ze dvou členských států.
2. Odchylně od odstavce 1 se mohou členské státy s jedním operačním programem podporovaným z ESF nebo s jedním operačním programem financovaným z několika fondů v řádně odůvodněných případech a s přihlédnutím k zásadě proporcionality, výjimečně rozhodnout, že nebudou nadnárodní spolupráci podporovat.
3. Členské státy ve spolupráci s příslušnými partnery si mohou samy zvolit téma nadnárodní spolupráce ze seznamu společných témat navrženého Komisí a přijatého výborem uvedeným v článku 25 nebo zvolit jiné téma odpovídající jejich konkrétním potřebám.
4. Komise usnadňuje nadnárodní spolupráci v případě seznamu společných témat uvedeného v odstavci 3 a, je-li to vhodné, i v případě jiných témat zvolených členskými státy prostřednictvím vzájemného učení a koordinovaných nebo společných činností. Komise jedná zejména na úrovni platformy EU, aby zjednodušila zakládání nadnárodních partnerství, výměnu informací, vytváření kapacit a sítí a rovněž využívání příslušných výstupů a jejich šíření. Kromě toho Komise vytvoří koordinovaný rámec provádění, včetně společných kritérií způsobilosti, typů a načasování činností a společných metodologických přístupů k monitorování a hodnocení, aby se nadnárodní spolupráce zjednodušila.
Článek 11
Zvláštní ustanovení fondu týkající se operačních programů
1. Odchylně od čl. 96 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, mohou operační programy stanovit prioritní osy pro provádění sociálních inovací a nadnárodní spolupráce uvedených v článcích 9 a 10 tohoto nařízení.
2. Odchylně od čl. 120 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 se maximální míra spolufinancování pro určitou prioritní osu zvýší o deset procentních bodů, ale nepřesáhne 100 %, pokud je celá prioritní osa zaměřena na sociální inovace nebo nadnárodní spolupráci nebo jejich kombinaci.
3. Kromě ustanovení čl. 96 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví operační programy i příspěvek plánovaných činností podporovaných z ESF na:
a)
tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech. 1 až 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, případně podle prioritních os;
b)
sociální inovace a nadnárodní spolupráci uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení, pokud se na ně nevztahuje specifická prioritní osa.
Článek 12
Zvláštní ustanovení pro území se zvláštní charakteristikou
1. ESF může podporovat strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech podle článků 32, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1303/2013, územní pakty a místní iniciativy na podporu zaměstnanosti, včetně zaměstnanosti mladých lidí, vzdělávání a sociálního začleňování a rovněž integrované územní investice podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Coby doplněk intervencí EFRR podle článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6) může ESF podporovat udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií vymezujících integrované činnosti pro řešení ekonomických a sociálních problémů, které postihují městská prostředí, a problémů souvisejících s životním prostředím, které určily členské státy na základě zásad stanovených v příslušných dohodách o partnerství.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ
Článek 13
Způsobilost výdajů
1. Evropský sociální fond poskytuje podporu pro způsobilé výdaje, které mohou podle čl. 120 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, zahrnovat jakékoli finanční zdroje, jimiž kolektivně přispívají zaměstnavatelé a pracovníci.
2. ESF může poskytovat podporu pro výdaje vynaložené na operace, které se provádějí mimo programovou oblast, ale v rámci Unie, pokud jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
operace je prospěšná pro programovou oblast;
b)
povinnosti orgánů odpovědných za operační program, pokud jde o řízení, kontrolu a audit operace, jsou plněny orgány odpovědnými za operační program, v rámci nějž je operace podporována, nebo uzavřou smlouvu s orgány v členském státě, ve kterém se operace provádí, pokud jsou v tomto členském státě splněny povinnosti související s řízením, kontrolou a auditem operace.
3. Až do 3 % rozpočtu operačního programu ESF nebo části ESF, z níž je financován operační program využívající několika fondů, jsou výdaje vynaložené mimo Unii, způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud se týkají tematických cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a) a c), a pokud příslušný monitorovací výbor tyto operace nebo příslušný typ operací schválil.
4. Kromě výdajů uvedených v čl. 59 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 není způsobilý pro příspěvek z ESF ani nákup infrastruktury, pozemků a nemovitostí.
5. Věcné příspěvky ve formě dávek nebo platů vyplacené třetí stranou ve prospěch účastníků operace mohou být způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud tyto věcné příspěvky byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly, včetně účetních pravidel, a jejich výše nepřesahuje náklady vynaložené třetí stranou.
Článek 14
Zjednodušené vykazování nákladů
1. Kromě možností uvedených v článku 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, může Komise uhradit náklady zaplacené členskými státy na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek podle definice Komise. Částky vypočítané na tomto základě se považují za veřejnou podporu zaplacenou příjemci a za způsobilé výdaje pro účely použití nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely prvního pododstavce se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24, pokud jde o druh zahrnutých operací, definice standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek a jejich maximální výše, které mohou být přizpůsobeny podle platných společně dohodnutých metod, s náležitým ohledem na zkušenosti získané v předchozím programovém období.
Cílem finančních auditů je výlučně ověření toho, že byly splněny podmínky pro úhrady ze strany Komise na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek.
Pokud se použije financování na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek v souladu s prvním pododstavcem, mohou členské státy uplatnit své vlastní účetní postupy na podporu operací. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1303/2013 nepodléhají tyto účetní postupy a výsledné částky auditu ze strany auditního orgánu ani Komise.
2. V souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a odst. 5 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013 lze použít paušální sazbu až do výše 40 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance za účelem pokrytí zbývajících nákladů na operaci, aniž by se na členském státu požadovalo, aby provedl výpočty ke stanovení použitelné sazby.
3. Kromě metod stanovených v čl. 67 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, u nichž podpora z veřejných zdrojů na granty a návratnou pomoc nepřesahuje 100 000 EUR, lze částky podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 stanovit v jednotlivých případech odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídicím orgánem.
4. Aniž je dotčen čl. 57 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, mají granty a vratná pomoc, u nichž podpora z veřejných zdrojů nepřesahuje 50 000 EUR, formu standardních stupnic jednotkových nákladů nebo paušálních částek v souladu s odstavcem 1 tohoto článku nebo s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo formu paušálních sazeb v souladu s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou operací, které jsou podporovány v rámci režimu státní podpory. Pokud se použije financování paušální sazbou, mohou být kategorie nákladů použitých na výpočet sazby proplaceny v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 15
Finanční nástroje
Podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013 může ESF podporovat činnosti a politiky spadající do jeho působnosti prostřednictvím finančních nástrojů, včetně mikroúvěrů a záručních fondů.
KAPITOLA IV
INICIATIVA NA PODPORU ZAMĚSTNANOSTI MLADÝCH LIDÍ
Článek 16
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí
Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí se podpoří boj proti nezaměstnanosti mladých lidí ve způsobilých regionech Unie prostřednictvím podpory opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) tohoto nařízení. Cílovou skupinou iniciativy jsou mladí lidé mladší 25 let, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání nebo v profesní přípravě, žijící ve způsobilých regionech, kteří jsou nezaměstnaní nebo neaktivní (včetně dlouhodobě nezaměstnaných) nezávisle na tom, zda jsou hlášeni na úřadu práce jako žadatelé o práci či nikoli. Členské státy mohou dobrovolně rozhodnout, že tuto cílovou skupinu rozšíří na mladé lidi do 30 let.
Pro účely Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na období 2014-2015 se „způsobilými regiony“ rozumí ty regiony úrovně NUTS 2, v nichž byla nezaměstnanost mladých lidí ve věku 15 až 24 let v roce 2012 vyšší než 25 %, a v případě členských států, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 vzrostla o více než 30 %, se jimi rozumí regiony úrovně NUTS 2, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 přesahovala 20 %.
Zdroje určené na iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí mohou být na období let 2016 až 2020 v rámci rozpočtového procesu navýšeny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 1311/2013 K určení regionů, které jsou způsobilé pro využití Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v období let 2016-2020, se odkaz na údaje z roku 2012 uvedené v druhém pododstavci považuje za odkaz na poslední dostupné roční údaje. Při rozčleňování dodatečných zdrojů podle jednotlivých členských států se postupuje stejně jako při původním přidělení zdrojů v souladu s přílohou VIII nařízení (EU) č. 1303/2013.
Členský stát se po dohodě s Komisí může rozhodnout přidělit omezenou částku, jež nepřesahuje 10 % finančních prostředků v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, těm mladým lidem, kteří žijí v subregionech s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých, jež nespadají do způsobilých regionů NUTS 2.
Článek 17
Tématické zaměření
Zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se při výpočtu tematického zaměření podle článku 4 nezohlední.
Článek 18
Programování
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí je zahrnuta do programování ESF podle článku 96 nařízení (EU) č. 1303/2013. Členské státy v případě potřeby stanoví opatření ohledně programování pro tuto iniciativu v jejich dohodě o partnerství a v jejich operačním programu.
Programová opatření mohou mít jednu nebo více z těchto forem:
a)
specifický operační program;
b)
specifická prioritní osa v rámci operačního programu;
c)
část jedné nebo více prioritních os.
Články 9 a 10 tohoto nařízení se použijí také na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 19
Monitorování a hodnocení
1. Kromě úkolů monitorovacího výboru stanovených v článku 110 nařízení (EU) č. 1303/2013 alespoň jednou ročně monitorovací výbor přezkoumá provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, pokud jde o operační program a pokrok při plnění jejích cílů.
2. Výroční zprávy o provádění a závěrečná zpráva podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahují dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Komise se zúčastní výroční rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
3. Každý rok od dubna roku 2015 předloží řídicí orgán Komisi zároveň s výroční zprávou o provádění podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu nebo její část ve prospěch Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Předkládané údaje o ukazatelích se vztahují k hodnotám pro ukazatele stanovené v přílohách 1 a 2 tohoto nařízení a případně k ukazatelům specifickým pro jednotlivé programy. Týkají se částečně nebo plně provedených operací.
4. Výroční zpráva o provádění podle čl. 50 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo případně zpráva o pokroku uvedená v čl. 111 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výroční zpráva o provádění, jež bude předložena do 31. května 2016, obsahují hlavní zjištění vyplývající z hodnocení podle odstavce 6 tohoto článku: Tyto zprávy rovněž uvádí a hodnotí kvalitu nabídek zaměstnání, které dostávají účastníci této inciativy, včetně znevýhodněných osob, marginalizovaných komunit nebo těch, kteří opustili vzdělávací systém před dosažením kvalifikace. Tyto zprávy rovněž uvádí a posuzují jejich pokrok v dalším vzdělávání, při hledání udržitelného a důstojného pracovního místa nebo při nástupu do učňovské či odborné přípravy.
5. Zpráva o pokroku uvedená v článku 52 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahuje dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a toto provádění hodnotí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 2 uvedeného nařízení a zúčastní se rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
6. Nejméně dvakrát během programového období se provádí hodnocení účinnosti, účelnosti a dopadu kombinované podpory z ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a provádění Záruky pro mladé lidi.
První hodnocení bude provedeno do 31. prosince 2015 a druhé hodnocení do 31. prosince 2018.
Článek 20
Informační a komunikační opatření
1. Příjemci zajistí, aby subjekty, které se na operaci podílí, byly o podpoře v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí výslovně informovány.
2. Jakýkoli doklad týkající se provádění operace, vydaný pro veřejnost nebo pro účastníky, včetně potvrzení o účasti, nebo jakékoli jiné potvrzení týkající se takové operace obsahuje prohlášení o tom, že operace byla podporována v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 21
Technická pomoc
Členské státy mohou zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí zohlednit ve výpočtu limitu celkové částky finančních prostředků přidělených na technickou pomoc každého členského státu.
Článek 22
Finanční podpora
1. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví maximální výše podpory ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a příslušné celkové podpory z ESF jako celkové částky a rovněž podle kategorie regionů na každou prioritní osu. Příslušná částka z ESF je nejméně stejně vysoká jako podpora ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí na každou prioritní osu.
2. Na základě částek uvedených v odstavci 1 se v rozhodnutí Komise podle odstavce 1 rovněž stanoví poměr mezi kategoriemi regionů s ohledem na podporu z ESF pro účely každé prioritní osy.
3. Pokud je Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí prováděna podle zvláštní prioritní osy, která se vztahuje na způsobilé regiony více než jedné kategorie, použije se s ohledem na příděl ESF nejvyšší míra spolufinancování.
Na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se nevztahuje požadavek vnitrostátního spolufinancování.
Celková míra spolufinancování prioritní osy stanovená v rozhodnutí Komise uvedeném v odstavci 1 se vypočítá při zohlednění míry spolufinancování přídělu ESF spolu se zvláštním přídělem pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 23
Finanční řízení
Kromě článku 130 nařízení (EU) č. 1303/2013, Komise při proplácení průběžných plateb a placení konečného zůstatku pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí podle prioritní osy rozdělí prostředky z rozpočtu Unie rovným dílem mezi ESF a zvláštní příděl pro tuto iniciativu. Poté, co budou všechny prostředky ze zvláštních přídělů na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí vyplaceny, přidělí Komise zbývající prostředky z rozpočtu Unie do ESF.
Komise rozdělí prostředky z ESF mezi kategorie regionů podle poměru stanoveného v čl. 22 odst. 2.
KAPITOLA V
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 14 odst. 1 je svěřena Komisi ode dne 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 14 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 14 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada Komisi před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 25
Výbor podle článku 163 Smlouvy o fungování EU
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor ESF“) zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU.
2. Člen Komise pověřený předsednictvím výboru ESF může pověřit výkonem této funkce vyššího úředníka Komise. Sekretariát výboru ESF zajišťuje Komise.
3. Každý členský stát jmenuje jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací, jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů a jednoho náhradníka v každé kategorii na období nejvýše sedmi let. V případě nepřítomnosti člena má náhradník automaticky právo účastnit se jednání.
4. Výbor EFS zahrnuje jednoho zástupce z každé organizace zastupující odborové organizace a organizace zaměstnavatelů na úrovni Unie.
5. Výbor ESF může pozvat zástupce Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu bez hlasovacího práva, jakož i zástupce příslušných organizací občanské společnosti bez hlasovacího práva na své zasedání, pokud pořad jednání jejich přítomnost vyžaduje.
6. Výbor ESF:
a)
je konzultován ohledně návrhů rozhodnutí Komise týkajících se operačních programů a programování v případě poskytnutí podpory z ESF;
b)
je konzultován ohledně plánovaného využití technické podpory v případě poskytnutí podpory z ESF a dalších otázek t, které mají dopad na provádění strategií týkajících se ESF na úrovni Unie;
c)
schvaluje seznam společných témat nadnárodní spolupráce podle čl. 10 odst. 3.
7. Výbor ESF může vydat stanoviska:
a)
k otázkám souvisejícím s příspěvkem ESF při provádění strategie Evropa 2020;
b)
k otázkám týkajícím se nařízení (EU) č. 1303/2013 pro ESF;
c)
k otázkám týkajícím se ESF, které mu předala Komise a které nejsou uvedeny v odstavci 6.
8. Stanoviska výboru ESF se přijímají absolutní většinou platně odevzdaných hlasů a jsou pro informaci sdělována Evropskému parlamentu. Komise uvědomí výbor ESF, jakým způsobem jeho stanovisko zohlednila.
Článek 26
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž na uvedenou pomoc nebo dotčené operace použijí i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 před 1. lednem 2014 zůstávají v platnosti.
Článek 27
Zrušení
Aniž je dotčen článek 26 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1081/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 28
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem164 Smlouvy o fungování EU.
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1304/2013
z 17. decembri 2013
o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä na jej článok 164,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) sa zavádza rámec pre činnosť Európskeho sociálneho fondu (ESF), Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka a Európskeho námorného a rybárskeho fondu a stanovujú sa najmä tematické ciele, zásady a pravidlá programovania, monitorovania a hodnotenia, riadenia a kontroly. Preto je potrebné, aby sa vymedzilo poslanie a rozsah pôsobnosti ESF spolu s príslušnými investičnými prioritami, ktorými sa plnia tematické ciele, a aby sa stanovili osobitné predpisy týkajúce sa druhu činností, ktoré sa môžu financovať zo zdrojov ESF.
(2)
ESF by mal v súlade s úlohami, ktorými bol poverený na základe článku 162 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), zlepšiť pracovné príležitosti, posilňovať sociálne začlenenie, bojovať proti chudobe, podporovať vzdelanie, zručnosti a celoživotné vzdelávanie a vytvárať obsiahle a udržateľné politiky v oblasti aktívneho začlenenia, a tým prispievať k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v súlade s článkom 174 ZFEÚ. V súlade s článkom 9 ZFEÚ by mal ESF zohľadniť požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia.
(3)
Európska rada na svojom zasadnutí 17. júna 2010 žiadala, aby všetky spoločné politiky vrátane politiky súdržnosti podporili Stratégiu Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“). S cieľom zabezpečiť úplné zladenie ESF s cieľmi tejto stratégie, najmä pokiaľ ide o zamestnanosť, vzdelanie, odbornú prípravu a boj proti sociálnemu vylúčeniu, chudobe a diskriminácii by mal ESF podporovať členské štáty so zreteľom na príslušné integrované usmernenia a príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v súlade s článkom 121 ods. 2 a článkom 148 ods. 4 ZFEÚ a v náležitých prípadoch na národnej úrovni národné programy reforiem podporované národnými stratégiami v oblasti zamestnanosti, národnými sociálnymi správami, národnými stratégiami integrácie Rómov a národnými stratégiami pre osoby so zdravotným postihnutím. ESF by mal takisto prispievať k relevantným aspektom vykonávania hlavných iniciatív s osobitným ohľadom na „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“, „Mládež v pohybe“ a „Európsku platformu proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu“. Takisto by mal podporovať relevantné činnosti v rámci iniciatív „Digitálna agenda“ a „Inovácia v Únii“.
(4)
Únia je konfrontovaná so štrukturálnymi výzvami, ktoré sú dôsledkom hospodárskej globalizácie, technických zmien a starnúcej pracovnej sily, ako aj narastajúceho nedostatku zručností a pracovných miest v niektorých sektoroch a regiónoch. S nimi sa spája súčasná hospodárska a finančná kríza, ktorej výsledkom je zvýšená miera nezamestnanosti, ktorá zasiahla najmä mladých ľudí a iné znevýhodnené osoby, ako sú migranti a menšiny.
(5)
ESF by sa mal zamerať na podporu zamestnanosti, zlepšenie prístupu na trh práce a venovať pritom osobitnú pozornosť tým, ktorí sú najviac vzdialení od trhu práce a na podporu dobrovoľnej pracovnej mobility. ESF by mal tiež podporovať aktívne a zdravé starnutie, a to aj inovatívnymi formami organizácie práce a presadzovaním ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, a zvyšovaním zamestnateľnosti. Pri podpore lepšieho fungovania trhov práce pomocou zlepšenia prechodnej geografickej mobility pracovníkov by mal ESF predovšetkým podporiť činnosti EURES (činnosti siete Európskych služieb zamestnanosti), pokiaľ ide o výber pracovníkov a služby súvisiace s náležitou informovanosťou, poradenstvom a usmernením na vnútroštátnej i na cezhraničnej úrovni. Operácie financované z ESF by mali byť v súlade s článkom 5 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie, v ktorej je stanovené, že od nikoho nemožno vyžadovať, aby vykonával nútené alebo povinné práce.
(6)
ESF by mal tiež podporovať sociálne začlenenie a predchádzať chudobe a bojovať proti nej s cieľom prekonať kolobeh znevýhodňovania medzi generáciami, čo znamená mobilizáciu celej škály politík, ktorých cieľovou skupinou sú najviac znevýhodňované osoby bez ohľadu na vek vrátane detí, chudobných pracujúcich a starších žien. Pozornosť by sa mala zamerať na účasť žiadateľov o azyl a utečencov. ESF sa môže využívať na zlepšenie prístupu k cenovo dostupným, udržateľným a veľmi kvalitným službám všeobecného záujmu, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti, k službám zamestnanosti a odbornej prípravy, službám pre bezdomovcov, pre osoby, ktoré neabsolvujú školskú dochádzku, k službám starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti. Podporované služby môžu byť verejné, súkromné alebo komunitné a môžu ich poskytovať rôzne kategórie poskytovateľov, konkrétne orgány verejnej správy, súkromné spoločnosti, sociálne podniky, mimovládne organizácie.
(7)
ESF by sa mal pokúsiť vyriešiť problém predčasného ukončovania školskej dochádzky a podporiť rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelaniu, investovať do odborného vzdelávania a prípravy, zlepšiť na trhu práce význam vzdelania a odbornej prípravy a posilniť celoživotné vzdelávanie, vrátane formálnych, neformálnych a bežných foriem vzdelávania.
(8)
Okrem týchto priorít by sa v záujme zlepšenia hospodárskeho rastu a pracovných príležitostí v menej rozvinutých regiónoch a členských štátoch mala zvýšiť efektivita verejnej správy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj schopnosť verejnej správy prispievať svojou účasťou sa. Mali by sa posilniť inštitucionálne kapacity zúčastnených strán, vrátane mimovládnych organizácií, ktoré poskytujú zamestnanie, vzdelanie, odbornú prípravu a sociálne politiky, a to aj v oblasti boja proti diskriminácii.
(9)
Podpora v rámci investičnej priority „miestny rozvoj vedený komunitou“ môže prispieť ku všetkým tematickým cieľom stanoveným v tomto nariadení. Stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou podporované z ESF by mali mať inkluzívny charakter, pokiaľ ide o znevýhodnené osoby žijúce na danom území, a to z hľadiska správy miestnej akčnej skupiny a obsahu stratégie.
(10)
Zároveň je mimoriadne dôležité podporiť rozvoj a konkurencieschopnosť mikropodnikov a malých a stredných podnikov Únie, ako aj zabezpečiť, aby sa ľudia pomocou získavania vhodných zručností a vďaka príležitostiam celoživotného vzdelávania dokázali prispôsobiť novým výzvam, ako je prechod k znalostnej ekonomike, digitálnej agende a prechod na nízkouhlíkové a energeticky efektívne hospodárstvo. ESF by mal v duchu svojich hlavných tematických cieľov prispievať k riešeniu týchto úloh. V tejto súvislosti by mal ESF podporovať prechod pracovnej sily zo vzdelávania do pracovného života so zameraním na ekologickejšie zručnosti a pracovné miesta a mal by riešiť nedostatok zručností vrátane zručností v sektoroch účinného využívania energie, energie z obnoviteľných zdrojov a trvalo udržateľnej dopravy. ESF by mal takisto prispievať ku kultúrnym a kreatívnym zručnostiam. Sociokultúrny sektor, sektor tvorivej činnosti a kultúrny sektor sú dôležité pri nepriamom riešení cieľov ESF, a preto by sa ich potenciál mal lepšie začleniť do projektov a tvorby programov ESF.
(11)
Vzhľadom na pretrvávajúcu potrebu bojovať proti nezamestnanosti v Únii ako celku by sa pre najviac postihnuté regióny mala vytvoriť iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí. V takýchto regiónoch by sa mali prostredníctvom iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí podporovať mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, ktorí sú nezamestnaní alebo neaktívni, čím sa posilní a zrýchli vykonávanie opatrení podporovaných z ESF. Popri investíciách z ESF v najviac postihnutých regiónoch by sa mali na iniciatívu na podporu zamestnanosti osobitne vyčleniť dodatočné finančné prostriedky. Tým, že by sa iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí zameriavala skôr na jednotlivé osoby než na štruktúry, by mala dopĺňať ďalšie opatrenia ESF a vnútroštátne opatrenia v prospech mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, a to aj vykonávaním systému záruk pre mladých ľudí v súlade s odporúčaním Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (4), ktorým sa stanovuje, že mladí ľudia by mali dostať kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže v lehote štyroch mesiacov po tom, čo sa stanú nezamestnanými alebo ukončia formálne vzdelanie. Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí môže tiež podporovať aj opatrenia na boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky. Prístup k sociálnym dávkam pre mladých ľudí a ich rodiny alebo závislé osoby by nemal byť podmienený účasťou mladých ľudí na iniciatíve na podporu zamestnanosti mladých ľudí.
(12)
Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí by mala byť v plnej miere začlenená do programovania ESF, avšak v náležitých prípadoch by sa mali vytvoriť osobitné ustanovenia týkajúce sa iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí v záujme dosahovania jej cieľov. Je potrebné zjednodušiť a uľahčiť vykonávanie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, najmä pokiaľ ide o ustanovenia o finančnom hospodárení a opatrenia týkajúce sa tematického zamerania. S cieľom zaručiť, že výsledky iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí sú jasne preukázané a oznámené, by sa mali stanoviť opatrenia zamerané na osobitné monitorovanie a hodnotenie, ako aj na poskytovanie informácií a propagáciu. Mládežnícke organizácie by mali byť zapojené do diskusií monitorovacích výborov o príprave, vykonávaní a vyhodnotení iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí.
(13)
ESF by mal prispieť k napĺňaniu cieľov stratégie Európa 2020 tým, že zabezpečí väčšiu podporu prioritám Únie. Minimálny podiel ESF na financovaní politiky súdržnosti je stanovený v súlade s článkom 92 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. ESF by mal predovšetkým vo väčšej miere podporiť boj proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe, a to minimálnym účelovým viazaním vyčlenených zdrojov vo výške 20 % celkových zdrojov ESF vyčlenených pre každý členský štát. Výber a počet investičných priorít, ktoré ESF podporí, by mali byť tiež obmedzené v závislosti od úrovne vývoja podporovaných regiónov.
(14)
S cieľom zabezpečiť dôslednejšie monitorovanie a lepšie posúdenie výsledkov dosiahnutých na úrovni Únie prostredníctvom opatrení, ktoré ESF podporuje, by sa mal v tomto nariadení zaviesť spoločný súbor ukazovateľov výstupov a výsledkov. Takéto ukazovatele by mali zodpovedať investičnej priorite a druhu opatrení podporovaných v súlade s týmto nariadením ako aj príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Ukazovatele by mali v prípade potreby dopĺňať ukazovatele výsledkov a/alebo výstupov konkrétnych programov.
(15)
Členské štáty sa vyzývajú, aby predložili správu o účinkoch vplyv investícií ESF na rovnaké príležitosti, rovnaký prístup a integráciu marginalizovaných skupín vo všetkých operačných programoch.
(16)
Členské štáty a Komisia by mali pravidelne hodnotiť efektívnosť, účinnosť a dosah podpory ESF pri presadzovaní sociálneho začlenenia a boja proti chudobe, najmä v prípade znevýhodnených osôb, ako sú Rómovia, pričom rešpektujú požiadavky na ochranu údajov v súvislosti so zhromažďovaním a uchovávaním citlivých údajov týkajúcich sa účastníkov. Členské štáty by sa mali podporovať v tom, aby v národných správach pripojených k ich národným programom reforiem informovali o iniciatívach financovaných ESF, najmä v súvislosti s marginalizovanými komunitami, ako sú Rómovia a prisťahovalci.
(17)
Efektívne a účinné vykonávanie opatrení podporovaných z ESF závisí od dobrej správy a partnerstva medzi všetkými príslušnými územnými a sociálno-ekonomickými činiteľmi, s prihliadnutím na činiteľov na regionálnej a miestnej úrovni, najmä zastrešujúce združenia zastupujúce miestne a regionálne samosprávy, organizovanú občiansku spoločnosť, hospodárskych, a najmä sociálnych partnerov a mimovládne organizácie. Členské štáty by preto mali zabezpečiť účasť sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií na strategickom riadení ESF, od vytvárania priorít operačných programov po vykonávanie a hodnotenie výsledkov ESF.
(18)
Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť, aby implementácia priorít financovaných zo zdrojov ESF prispeli k podpore rovnosti žien a mužov v súlade s článkom 8 ZFEÚ. Z hodnotení vyplýva, že je dôležité včas a jednotným spôsobom zohľadniť ciele v oblasti rodovej rovnosti vo všetkých dimenziách a vo všetkých etapách prípravy, monitorovania, vykonávania a hodnotenia operačných programov a zároveň zabezpečiť, aby sa prijímali špecifické opatrenia, ktorými sa podporí rodová rovnosť, hospodárska nezávislosť žien, zvyšovanie vzdelávania a zručností a opätovné začlenenie žien, ktoré sú obeťami násilia, na trh práce a do spoločnosti.
(19)
V súlade s článkom 10 ZFEÚ by vykonávanie priorít financovaných zo zdrojov ESF malo prispieť k boju proti diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie tým, že sa bude venovať osobitná pozornosť osobám, ktoré sú vystavené viacnásobnej diskriminácii. Diskriminácia z dôvodu pohlavia by sa preto mala chápať v širokom význame tak, aby pokryla všetky rodové aspekty v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie. Vykonávanie priorít financovaných zo zdrojov ESF by malo prispievať k podporovaniu rovnakých príležitostí. ESF by mal podporovať plnenie povinnosti Únie v zmysle Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím s ohľadom okrem iného na vzdelanie, prácu, zamestnanie a prístupnosť. ESF by mal takisto podporovať prechod od inštitucionálnej starostlivosti na komunitnú starostlivosť. ESF by nemal podporovať žiadne opatrenie, ktorým sa prispieva k segregácii či sociálnemu vylúčeniu.
(20)
Podpora sociálnych inovácií prispieva k vytváraniu politík, ktoré vo vyššej miere reagujú na sociálnu zmenu. ESF by mal podporovať inovačné sociálne podniky a podnikateľov ako aj inovačné projekty mimovládnych organizácií a ďalších subjektov v rámci sociálneho hospodárstva. Pre zlepšenie efektívnosti politík je praktické najmä testovanie a hodnotenie inovačných riešení predtým, ako sa zvýši miera ich využívania, čím je opodstatnená aj špecifická podpora zo strany ESF. Za predpokladu, že sa preukáže ich účinnosť, by inovačné riešenia mali zahŕňať rozvoj merania sociálnych kritérií ako je napríklad sociálne označovanie.
(21)
Cezhraničná spolupráca má významnú pridanú hodnotu, a preto by ju mali podporovať všetky členské štáty s výnimkou náležite odôvodnených prípadov so zreteľom na zásadu proporcionality. Je tiež potrebné posilniť úlohu Komisie, ktorou je uľahčiť výmenu skúseností a koordinovať vykonávanie príslušných iniciatív.
(22)
S cieľom posilniť integrovaný a holistický prístup k zamestnanosti a sociálneho začlenenia by mal ESF podporovať medziodvetvové partnerstvá na územnom základe.
(23)
Splnenie stratégie Európa 2020 a jej hlavných cieľov by mala napomôcť mobilizácia regionálnych a miestnych zúčastnených strán. S cieľom aktívnejšie zapojiť regionálne a miestne orgány, mestá, sociálnych partnerov a mimovládne organizácie prostredníctvom prípravy a vykonávania operačných programov možno využiť a podporiť územné dohody, miestne iniciatívy zamerané na zamestnanosť a sociálne začlenenie, udržateľné a inkluzívne stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou v mestských a vidieckych oblastiach a udržateľné stratégie mestského rozvoja.
(24)
V nariadení (EÚ) č. 1303/2013 sa stanovuje, že pravidlá oprávnenosti výdavkov sa majú stanoviť na národnej úrovni s určitými výnimkami, pre ktoré je potrebné stanoviť osobitné ustanovenia s ohľadom na ESF.
(25)
S cieľom zjednodušiť využívanie ESF a znížiť riziko chýb a vzhľadom na špecifickosť operácií, ktoré ESF podporuje, je vhodné stanoviť ustanovenia, ktoré dopĺňajú nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o oprávnenosť nákladov.
(26)
Používanie štandardných stupníc jednotkových nákladov, jednorazových platieb a financovania paušálnou sadzbou by malo viesť k zjednodušeniu pre prijímateľov a malo by sa ním znížiť administratívne zaťaženie všetkých projektových partnerov v rámci ESF.
(27)
Je dôležité zabezpečiť riadne finančné hospodárenie v rámci každého operačného programu a jeho vykonávania čo najefektívnejším a pre prijímateľov čo najprijateľnejším spôsobom. Členské štáty by nemali vytvárať dodatočné pravidlá, ktoré by prijímateľom komplikovali využívanie fondov.
(28)
Členské štáty a regióny by sa mali podporiť, aby využívali ESF prostredníctvom finančných nástrojov s cieľom podporovať napríklad študentov, vytváranie pracovných miest, mobilitu pracovníkov, sociálne začlenenie a sociálne podnikanie.
(29)
ESF by mal dopĺňať ďalšie programy Únie a mali by sa rozvíjať úzke synergie medzi ESF a inými finančnými nástrojmi Únie.
(30)
Investície do ľudského kapitálu sú hlavnou hybnou silou, na ktorú sa môže Únia spoľahnúť pri zabezpečovaní medzinárodnú konkurencieschopnosť a udržateľného oživenia hospodárstva. V rámci žiadneho typu investícií sa nemôžu vytvoriť štrukturálne reformy, pokiaľ ich nesprevádza koherentná stratégia v oblasti rozvoja ľudského kapitálu zameraná na rast. Preto je potrebné zabezpečiť, aby v programovom období 2014-2020 umožnili zdroje na zlepšenie zručností a zvýšenie miery zamestnanosti prijímať opatrenia primeraného rozsahu.
(31)
Komisii by sa mala udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o stanovenie vymedzenia štandardných stupníc jednotkových nákladov a jednorazových platieb, ako aj ich maximálnych súm podľa rôznych druhov operácií. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(32)
Komisii by pri správe ESF mal pomáhať výbor uvedený v článku 163 ZFEÚ.
(33)
Keďže toto nariadenie nahrádza nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 (5), uvedené nariadenie by sa malo zrušiť. Toto nariadenie by však nemalo mať vplyv na ďalšie poskytovanie pomoci alebo jej zmenu schválené Komisiou na základe nariadenia (ES) č. 1081/2006 alebo akéhokoľvek iného právneho predpisu, ktorý sa uplatňuje na túto pomoc k 31. decembru 2013. Uvedené nariadenie alebo takéto iné uplatniteľné právne predpisy by sa mali po 31. decembri 2013 naďalej uplatňovať na takúto pomoc alebo na príslušné operácie až do ich ukončenia. Žiadosti o poskytnutie pomoci predložené alebo schválené podľa nariadenia (ES) č. 1081/2006 by mali ostať v platnosti,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa stanovujú úlohy Európskeho sociálneho fondu (ESF) vrátane iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, rozsah jeho podpory, osobitné ustanovenia a druhy výdavkov, ktoré sú oprávnené na to, aby sa zahrnuli do pomoci.
Článok 2
Úloha
1. ESF podporuje vyššiu úroveň zamestnanosti a kvality práce, zlepšuje prístup na trh práce, podporuje geografickú a pracovnú mobilitu pracovníkov a uľahčuje ich prispôsobenie sa priemyselnej zmene a zmenám výrobného systému nevyhnutným na trvalo udržateľný rozvoj, podporuje vysoký stupeň vzdelania a odbornej prípravy pre všetkých a podporuje prechod medzi vzdelávaním a zamestnaním v prípade mladých ľudí, boj proti chudobe, zlepšuje sociálne začlenenie, a podporuje rodovú rovnosť, nediskrimináciu a rovnaké príležitosti, čím prispieva k prioritám Únie, pokiaľ ide o posilňovanie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
2. ESF si plní úlohy stanovené v odseku 1 tým, že členské štáty podporuje v napĺňaní priorít a hlavných cieľov stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“), a tak, že členským štátom umožňuje riešiť ich konkrétne problémy s prihliadnutím na plnenie cieľov stratégie Európa 2020. ESF podporuje vytváranie a vykonávanie politík a činností súvisiacich s jeho úlohou, pričom zohľadňuje príslušné integrované usmernenia a príslušné usmernenia pre jednotlivé krajiny prijaté v súlade s článkom121 ods. 2 a článkom 148 ods. 4 ZFEÚ a prípadne na národnej úrovni, národné programy reforiem, ako aj iné príslušné vnútroštátne stratégie a správy.
3. ESF je prínosom pre ľudí vrátane znevýhodnených osôb, ako sú dlhodobo nezamestnaní, osoby so zdravotným postihnutím, migranti, etnické menšiny, marginalizované komunity a osoby všetkých vekových skupín, ktoré čelia chudobe a sociálnemu vylúčeniu. ESF takisto poskytuje podporu pracovníkom, podnikom vrátane subjektov v oblasti sociálnej ekonomiky a podnikateľom, ako aj systémom a štruktúram s cieľom uľahčiť im prispôsobenie sa novým úlohám vrátane odstránenia nepomeru medzi ponúkanou a požadovanou odbornou kvalifikáciou a podporiť dobrú správu verejných vecí, spoločenský pokrok a uskutočňovanie reforiem, najmä v oblasti zamestnanosti, vzdelávania, odbornej prípravy a sociálnych politík.
Článok 3
Rozsah podpory
1. ESF v zmysle tematických cieľov stanovených v článku 9 prvom odseku bodoch 8, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ktoré zodpovedajú písmenám a), b), c) a d) tohto odseku a v súlade so svojimi úlohami podporuje tieto investičné priority:
a)
v záujme tematického cieľa „podpora udržateľnosti a kvality zamestnanosti a mobility pracovnej sily“:
i)
prístup uchádzačov o zamestnanie a neaktívnych osôb k zamestnaniu vrátane dlhodobo nezamestnaných a osôb, ktoré sú vzdialené od trhu práce, ako aj miestne iniciatívy v oblasti zamestnávania a podpora mobility pracovnej sily;
ii)
trvalo udržateľnú integráciu mladých ľudí, najmä tých, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, na trh práce, vrátane mladých ľudí ohrozených sociálnym vylúčením a mladých ľudí z marginalizovaných komunít, vrátane vykonávania systému záruk pre mladých ľudí;
iii)
samostatnú zárobkovú činnosť, podnikanie a zakladanie podnikov vrátane inovatívnych mikropodnikov, malých a stredných podnikov:
iv)
rovnosť medzi mužmi a ženami vo všetkých oblastiach vrátane v oblasti prístupu k zamestnaniu, kariérnemu postupu, zosúladenia pracovného a súkromného života a presadzovania rovnakej odmeny za rovnakú prácu;
v)
prispôsobenie pracovníkov, podnikov a podnikateľov zmenám;
vi)
aktívne a zdravé starnutie;
vii)
modernizáciu inštitúcií trhu práce, ako sú verejné a súkromné služby zamestnanosti, a zlepšovanie prispôsobenia sa potrebám trhu práce, vrátane opatrení zameraných na zlepšenie nadnárodnej pracovnej mobility ako aj programov mobility a lepšej spolupráce medzi inštitúciami a príslušnými zainteresovanými stranami;
b)
v záujme tematického cieľa „podpora sociálneho začlenenia, boja proti chudobe a akejkoľvek diskriminácii“:
i)
aktívne začlenenie, a to aj s cieľom podporovať rovnaké príležitosti a aktívnu účasť a zlepšenie zamestnateľnosti;
ii)
sociálno-ekonomickú integráciu marginalizovaných komunít, ako sú Rómovia;
iii)
boj proti všetkým formám diskriminácie a presadzovanie rovnakých príležitostí;
iv)
zlepšenie prístupu k cenovo prístupným, trvalo udržateľným a kvalitným službám vrátane zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb všeobecného záujmu;
v)
podpora sociálneho podnikania a odbornej integrácie v sociálnych podnikoch a podpory sociálneho a solidárneho hospodárstva na uľahčenie prístupu k zamestnaniu;
vi)
stratégia miestneho rozvoja vedeného komunitou;
c)
v rámci tematického cieľa „investovanie do vzdelania, školení a odbornej prípravy, ako aj zručností a celoživotného vzdelávania“:
i)
zníženie a zabránenie predčasného skončenia školskej dochádzky a podporou prístupu ku kvalitnému predškolskému, základnému a stredoškolskému vzdelávaniu vrátane formálnych, neformálnych a bežných spôsobov vzdelávania za účelom opätovného začlenenia do vzdelávania a prípravy;
ii)
zlepšenie kvality, efektívnosti a prístupu k terciárnemu a ekvivalentnému vzdelávaniu s cieľom zvýšiť počet študujúcich a úroveň vzdelania, najmä v prípade znevýhodnených skupín;
iii)
zlepšenie rovnakého prístupu k celoživotnému vzdelávaniu pre všetky vekové skupiny v rámci formálneho, neformálneho a bežného vzdelávania, zvyšovania vedomostí, zručností a spôsobilostí pracovnej sily a podpory flexibilných spôsobov vzdelávania prostredníctvom usmerňovania pri výbere povolania a potvrdzovania nadobudnutých kompetencií;
iv)
zvyšovanie významu trhu práce v oblasti systémov vzdelávania a odbornej prípravy, uľahčovanie prechodu od vzdelávania k zamestnanosti a zlepšovanie systémov odborného vzdelávania a prípravy a ich kvality, a to aj prostredníctvom mechanizmov na predvídania zručností, úpravy učebných plánov a vytvárania a rozvoja systémov vzdelávania na pracovisku vrátane systémov duálneho vzdelávania a učňovského vzdelávania;
d)
v záujme tematického cieľa „zvyšovanie inštitucionálnych kapacít orgánov verejnej správy a zainteresovaných strán a efektivity verejnej správy“:
i)
investície do inštitucionálnych kapacít a do efektívnosti verejných správ a verejných služieb na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v záujme nových reforiem, lepšej právnej úpravy a dobrej správy;
Táto investičná priorita je uplatniteľná len v členských štátoch oprávnených na podporu z Kohézneho fondu alebo v členských štátoch, ktoré majú jeden alebo viac regiónov úrovne 2 NUTS uvedených v článku 90 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
ii)
budovanie kapacít pre všetky zainteresované strany, ktoré poskytujú vzdelanie, celoživotné vzdelávanie, odbornú prípravu a zamestnanie a sú činné v oblasti sociálnej politiky, a to aj prostredníctvom sektorových a územných dohôd na účely mobilizácie reformy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.
2. Prostredníctvom investičných priorít uvedených v odseku 1 ESF takisto prispieva k ostatným tematickým cieľom uvedeným v článku 9 prvom odseku nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, a to najmä prostredníctvom:
a)
podpory prechodu na nízkouhlíkové, zdrojovo efektívne a environmentálne trvalo udržateľné hospodárstvo odolné voči zmene klímy, pomocou zdokonalenia systémov vzdelávania a odbornej prípravy potrebných na prispôsobenie zručností a spôsobilostí, zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily a vytvárania nových pracovných miest v sektoroch súvisiacich so životným prostredím a s energiou;
b)
zlepšovania prístupu, využitia a kvality informačných a komunikačných technológií pomocou rozvíjania digitálnej gramotnosti a elektronického vzdelávania, a investícií do digitálnej integrácie a súvisiacich podnikateľských zručností;
c)
posilnenia výskumu, technického vývoja a inovácie pomocou rozvoja postgraduálneho štúdia a podnikateľských zručností, odbornej prípravy vedcov, činností zameraných na vytváranie sietí a partnerstiev medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania, výskumnými a technologickými strediskami a podnikmi;
d)
zvyšovania konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti malých a stredných podnikov, pomocou podpory adaptability podnikov, manažérov a pracovníkov a rozsiahlejšej investície do ľudského kapitálu a podpory orgánom poskytujúcim odborné vzdelávanie alebo prípravu zamerané na prax.
Článok 4
Konzistentnosť a tematické zameranie
1. Členské štáty zabezpečujú, aby stratégia a opatrenia stanovené v operačných programoch boli konzistentné a reagovali na zistené problémy v rámci národných programov reforiem, ako aj prípadne v ich iných národných stratégiách, ktoré sa zameriavajú na boj proti nezamestnanosti, chudobe a sociálnemu vylúčeniu, a tiež v príslušných odporúčaniach Rady prijatých v súlade s článkom 148 ods. 4 ZFEÚ s cieľom prispieť k dosiahnutiu hlavných cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a znižovania chudoby.
2. Aspoň 20 % celkových zdrojov ESF v každom členskom štáte sa vyčleňuje na tematický cieľ „podpora sociálneho začlenenia, boj proti chudobe a akejkoľvek diskriminácii“ stanovený v článku 9 prvom odseku bode 9 nariadenia EÚ č. 1303/2013.
3. Pri tematickom zameraní postupujú členské štáty podľa týchto metód:
a)
v prípade rozvinutejších regiónov sústreďujú členské štáty aspoň 80 % vyčlenených prostriedkov ESF na každý operačný program na najviac päť investičných priorít stanovených v článku 3 ods. 1;
b)
v prípade prechodných regiónov sústreďujú členské štáty aspoň 70 % vyčlenených prostriedkov ESF na každý operačný program na najviac päť investičných priorít stanovených v článku 3 ods. 1;
c)
v prípade menej rozvinutých regiónoch sústreďujú členské štáty aspoň 60 % vyčlenených prostriedkov ESF na každý operačný program na najviac päť investičných priorít stanovených v článku 3 ods. 1.
4. Prioritné osi uvedené v článku 11 ods. 1 sú z výpočtu percentuálnych podielov uvedených v odsekoch 2 a 3 tohto článku vyňaté.
Článok 5
Ukazovatele
1. Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov ako sú stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu a prípadne programovo špecifické ukazovatele sa používajú v súlade s článkom 27 ods. 4 a článkom 96 ods. 2 písm. b) bodmi ii) a iv) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Všetky spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov sa uvádzajú v súvislosti so všetkými investičnými prioritami. Ukazovatele výsledkov stanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu sa uvádzajú v súlade s odsekom 2 tohto článku. Ak je to možné, tieto údaje sa roztriedia podľa rodu.
Pokiaľ ide o spoločné a programovo špecifické ukazovatele výstupov, východiská sa stanovujú na nulu. Pre tieto ukazovatele sa stanovia súhrnné kvantifikované cieľové hodnoty pre rok 2023, ak je to relevantné pre charakter podporovaných operácií. Ukazovatele výstupov sa vyjadrujú v absolútnych číslach.
Pokiaľ ide o tie spoločné a programovo špecifické ukazovatele výsledkov, pre ktoré sa stanovili súhrnné kvantifikované cieľové hodnoty pre rok 2023, základné hodnoty sa stanovia tak, že sa použijú najnovšie dostupné údaje alebo iné relevantné zdroje informácií. Programovo špecifické ukazovatele výsledkov a súvisiace ciele môžu byť vyjadrené kvantitatívne alebo kvalitatívne.
2. Okrem odseku 1 sa ukazovatele výsledkov uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu použijú na všetky operácie podporované v rámci investičnej priority podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) na vykonávanie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Všetky ukazovatele uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu sú prepojené so súhrnnou kvantifikovanou cieľovou hodnotou na rok 2023 a s východiskovým stavom.
3. Každý riadiaci orgán postúpi elektronické údaje pre každú prioritnú os, roztriedené podľa investičnej priority, v rovnakom čase ako výročné vykonávacie správy. Údaje sa predkladajú pre kategórie intervencií uvedené v článku 96 ods. 2 písm. b) bodom iv) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a pre ukazovatele výstupov a výsledkov. Odchylne od článku 50 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa údaje poskytnuté pre ukazovatele výstupov a výsledkov vzťahujú na hodnoty pre čiastočne alebo v plnej miere realizované operácie.
KAPITOLA II
ŠPECIFICKÉ USTANOVENIA PRE PROGRAMOVANIE A VYKONÁVANIE
Článok 6
Zapojenie partnerov
1. Zapojenie partnerov, ako sa uvádza v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, do vykonávania operačných programov môže mať formu globálnych grantov, ako sa uvádza v článku 123 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. V takýchto prípadoch sa v operačnom programe uvádza časť programu, na ktorý sa vzťahuje globálny grant, vrátane predbežného vyčlenenia financií z každej prioritnej osi na túto časť.
2. S cieľom podporiť primeranú účasť sociálnych partnerov na činnostiach podporovaných ESF zabezpečujú riadiace orgány operačného programu v regióne vymedzenom v článku 90 ods. 2 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 alebo v členských štátoch oprávnených na podporu Kohézneho fondu, aby sa podľa potrieb vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít vo forme odbornej prípravy, opatrení zameraných na vytváranie sietí a posilnenia sociálneho dialógu, ako aj na činnosti, ktoré sociálni partneri vykonávajú spoločne.
3. S cieľom podporiť primeranú účasť mimovládnych organizácií na opatreniach podporovaných ESF a ich prístup k týmto činnostiam, najmä v oblasti sociálneho začlenenia, rodovej rovnosti a rovnakých príležitostí, riadiace orgány operačného programu zabezpečujú v regióne vymedzenom v článku 90 ods. 2 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 alebo v členských štátoch oprávnených na podporu z Kohézneho fondu, aby sa vyčlenilo primerané množstvo zdrojov ESF na budovanie kapacít pre mimovládne organizácie.
Článok 7
Podpora rovnosti medzi ženami a mužmi
Členské štáty a Komisia podporujú rovnosť medzi mužmi a ženami uplatňovaním hľadiska rodovej rovnosti počas prípravy, vykonávania, monitorovania a hodnotenia operačných programov, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Členské štáty a Komisia podporujú prostredníctvom ESF aj špecificky zamerané opatrenia v rámci akejkoľvek z investičných priorít uvedené v článku 3 a najmä v článku 3 ods. 1 písm. a) bode iv) tohto nariadenia s cieľom zvýšiť udržateľnú účasť a postup žien v zamestnaní a bojovať tak proti feminizácii chudoby, znižovať segregáciu na základe pohlavia na trhu práce, bojovať proti rodovým stereotypom na trhu práce a vo vzdelávaní a odbornej príprave, a podporovať zosúladenie pracovného a súkromného života pre všetkých ako aj rovnocenné rozdelenie opatrovateľských povinností medzi mužov a ženy.
Článok 8
Podpora rovnakých príležitostí a nediskriminácie
Členské štáty a Komisia podporujú rovnaké príležitosti pre všetkých bez diskriminácie založenej na pohlaví, rasovom alebo etnickom pôvode, náboženskom vyznaní alebo viere, postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácii podľa zásady uplatňovania nediskriminácie, ako sa uvádza v článku 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Členské štáty a Komisia podporujú prostredníctvom ESF aj špecifické opatrenia v rámci akejkoľvek z investičných priorít uvedených v článku 3, a najmä v článku 3 ods. 1 písm. b) bode iii) tohto nariadenia. Takéto opatrenia sú zamerané na boj proti všetkým formám diskriminácie, ako aj na zlepšenie prístupu pre osoby so zdravotným postihnutím s cieľom zlepšiť účasť na trhu práce, vzdelávaní a odbornej príprave, a tým posilniť sociálne začlenenie, znižovať rozdiely, pokiaľ ide o úroveň vzdelania a zdravotný stav, a umožniť prechod od inštitucionálnej starostlivosti ku komunitnej starostlivosti, najmä pre tých, ktorí sú vystavení viacnásobnej diskriminácii.
Článok 9
Sociálna inovácia
1. ESF podporuje sociálnu inováciu vo všetkých oblastiach, ktoré patria do jeho rozsahu pôsobnosti, ako sa vymedzuje v článku 3 tohto nariadenia, najmä s cieľom otestovať, posúdiť a zhodnotiť, a to aj na miestnej a regionálnej úrovni, inovačné riešenia s cieľom riešiť sociálne potreby, v rámci partnerstva s relevantnými partnermi a najmä sociálnymi partnermi.
2. Členské štáty vymedzia v ich operačných programoch alebo v neskoršej fáze počas vykonávania oblasti pre sociálnu inováciu, ktorá zodpovedá špecifickým potrebám členských štátov.
3. Komisia umožňuje budovanie kapacít pre sociálnu inováciu, najmä podporou vzájomného poznávania, zriaďovaním sietí a šírením a presadzovaním osvedčených postupov a metodík.
Článok 10
Nadnárodná spolupráca
1. Členské štáty podporujú nadnárodnú spoluprácu s cieľom podporovať vzájomné poznávanie, čím sa zvyšuje efektivita politík podporovaných ESF. Nadnárodná spolupráca zahŕňa partnerov aspoň z dvoch členských štátov.
2. Odchylne od odseku 1 sa členské štáty s jediným operačným programom podporovaným z ESF alebo s jediným operačným programom financovaným z viacerých programov môžu v náležite odôvodnených prípadoch a s prihliadnutím na zásadu proporcionality výnimočne rozhodnúť, že nepodporia opatrenia nadnárodnej spolupráce.
3. Členské štáty, spolu s príslušnými partnermi, si môžu vybrať oblasti pre nadnárodnú spoluprácu zo zoznamu spoločných oblastí navrhnutého Komisiou a schváleného výborom uvedeným v článku 25 alebo vybrať akúkoľvek inú oblasť zodpovedajúcu ich konkrétnym potrebám.
4. Komisia napomáha nadnárodnú spoluprácu v spoločných oblastiach zoznamu uvedeného v odseku 3 a, ak je to vhodné, v iných oblastiach, ktoré vybrali členské štáty, prostredníctvom vzájomného poznávania a koordinovanej alebo jednotnej akcie. Komisia pracuje predovšetkým na úrovni EÚ, aby napomáhala vytváranie nadnárodných partnerstiev, výmenu skúseností, budovanie kapacít a vytváranie sietí, ako aj zhodnocovanie a šírenie príslušných výstupov. Okrem toho Komisia rozvíja koordinovaný vykonávací rámec vrátane spoločných kritérií oprávnenosti, druhov činností a ich časového harmonogramu, ako aj metodických prístupov k monitorovaniu a hodnoteniu s cieľom uľahčiť nadnárodnú spoluprácu.
Článok 11
Osobitné ustanovenia pre operačné programy
1. Odchylne od článku 96 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa v operačných programoch môžu stanoviť prioritné osi pre vykonávanie sociálnej inovácie a nadnárodnej spolupráce, ako sa uvádza v článkoch 9 a 10 tohto nariadenia.
2. Odchylne od článku 120 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa maximálna miera spolufinancovania pre prioritnú os zvyšuje o desať percentuálnych bodov, no nepresahuje 100 %, ak je celá prioritná os venovaná sociálnej inovácii alebo nadnárodnej spolupráci alebo ich kombinácii.
3. Okrem ustanovenia článku 96 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa v operačných programoch stanovuje aj príspevok na plánované činnosti, ktoré ESF podporuje k:
a)
tematickým cieľom uvedeným v článku 9 prvom odseku bodoch 1 až 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 prostredníctvom prioritnej osi, ak je to potrebné;
b)
sociálnej inovácii a nadnárodnej spolupráci, ako sa uvádza v článkoch 9 a 10 tohto nariadenia, ak nepatria do určenej prioritnej osi.
Článok 12
Osobitné ustanovenia o postupe v prípade určitých územných znakov
1. ESF by mal podporovať stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou v mestských a vidieckych oblastiach, ako sa uvádza v článkoch 32, 33 a 34 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, územné dohody a miestne iniciatívy zamerané na zamestnanosť vrátane zamestnanosti mladých ľudí, vzdelanie a sociálne začlenenie, ako aj integrované územné investície uvedené v článku 36 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
2. Ako doplnok k intervenciám EFRR uvedeným v článku 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 (6), môže ESF podporovať udržateľný mestský rozvoj pomocou stratégií, pričom stanovuje integrované opatrenia na riešenie hospodárskych, environmentálnych a sociálnych výziev, ktoré zasahujú mestské oblasti identifikované členskými štátmi na základe zásad ustanovených v ich príslušných partnerských dohodách.
KAPITOLA III
OSOBITNÉ USTANOVENIA O FINANČNOM RIADENÍ
Článok 13
Oprávnenosť výdavkov
1. ESF podporuje oprávnené výdavky, ktoré môžu ako sa uvádza v článku 120 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 zahŕňať akékoľvek finančné zdroje, na ktoré prispievajú spoločne zamestnávatelia a zamestnanci.
2. ESF môže podporiť výdavky vynaložené na operácie, ktoré sa vykonávajú mimo oblasti programov, no v rámci Únie za predpokladu, že sú splnené tieto dve podmienky:
a)
operácia je prínosom pre programovú oblasť;
b)
povinnosti orgánov v rámci operačného programu, ktoré súvisia s riadením, kontrolou a auditom operácie, plnia orgány zodpovedné za operačný program, v rámci ktorého sa uvedená operácia podporuje, alebo uzatvárajú dohody s orgánmi v členskom štáte, v ktorom sa operácia vykonáva, za predpokladu, že sú v tomto členskom štáte splnené povinnosti súvisiace s riadením, kontrolou a auditom príslušnej operácie.
3. Výdavky na takéto operácie vzniknuté mimo Únie sú do výšky 3 % rozpočtu operačného programu ESF alebo časti ESF na operačnom programe financovanom z viacerých fondov oprávnené na príspevok z ESF, pod podmienkou, že súvisia s tematickými cieľmi podľa článku 3 ods. 1 písm. a) alebo článku 3 ods. 1 písm. c), a ak príslušný monitorovací výbor odsúhlasil operáciu alebo príslušné druhy operácií.
4. Okrem výdavkov uvedených v článku 69 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 nie je ani nákup infraštruktúry, pozemku a nehnuteľnosti oprávnený na príspevok z ESF.
5. Vecné príspevky vo forme dávok alebo výplat vyplácané treťou stranou v prospech účastníkov operácie môžu byť oprávnené na príspevok z ESF za predpokladu, že vecné príspevky vznikli v súlade s vnútroštátnymi predpisov vrátane účtovníckych predpisov a neprekročia náklady, ktoré znáša tretia strana.
Článok 14
Zjednodušené možnosti nákladov
1. Okrem možností uvedených v článku 67 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 môže Komisia uhradiť výdavky zaplatené členskými štátmi na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových platieb vymedzených Komisiou. Sumy vypočítané na tomto základe sa pokladajú za verejnú podporu vyplatenú prijímateľom a za oprávnené výdavky na účely uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Na účel prvého pododseku je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 24, pokiaľ ide o typ zahrnutých operácií, vymedzenie štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových platieb a ich maximálnych súm, ktoré sa môžu upravovať podľa platných všeobecne odsúhlasených metód, pri riadnom zohľadnení skúseností získaných počas predchádzajúceho programového obdobia.
Finančné audity sú zamerané výlučne na overovanie plnenia podmienok pre úhradu nákladov Komisiou na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových platieb.
V prípade uplatnenia financovania na základe štandardnej stupnice jednotkových nákladov a jednorazových platieb v súlade s prvým pododsekom, môže členský štát uplatňovať svoje vlastné postupy účtovania na podporu operácií. Na účely tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 nie sú takéto postupy účtovania a výsledné sumy predmetom auditu vykonávaného orgánom auditu alebo Komisiou.
2. V súlade s článkom 67 ods. 1 písm. d) a ods. 5 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa môže použiť paušálna sadzba do výšky 40 % priamych nákladov na zamestnancov, aby sa pokryli zostávajúce oprávnené náklady na operáciu, a to bez požiadavky, aby členský štát vykonal akýkoľvek výpočet na stanovenie uplatniteľnej sadzby.
3. Ak verejná podpora na granty a návratnú pomoc nepresahuje 100 000 EUR, sumy uvedené v článku 67 ods. 1 písm. b), c) a d) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 možno okrem využitia metód stanovených v článku 67 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 stanoviť aj na základe každého konkrétneho prípadu s odvolaním sa na návrh rozpočtu schválený ex ante riadiacim orgánom.
4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 67 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 granty, v prípade ktorých verejná podpora nepresahuje 50 000 EUR, sú vo forme štandardných stupníc jednotkových nákladov alebo jednorazových platieb, v súlade s odsekom 1 tohto článku alebo článkom 67 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 alebo paušálnych sadzieb v súlade s článkom 67 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 s výnimkou operácií, ktoré sú podporované v rámci schémy štátnej pomoci. Ak sa využíva paušálne financovanie, kategórie nákladov, ktoré sa používajú na výpočet sadzby, sa môžu uhrádzať v súlade s článkom 67 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Článok 15
Finančné nástroje
Podľa článku 37 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 môže ESF podporovať činnosti a politiky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti pomocou finančných nástrojov vrátane mikroúverov a garančných fondov.
KAPITOLA IV
INICIATÍVA NA PODPORU ZAMESTNANOSTI MLADÝCH ĽUDÍ
Článok 16
Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí
Iniciatívou na podporu zamestnanosti mladých ľudí sa podporí boj proti nezamestnanosti mladých ľudí v oprávnených regiónoch Únie, prostredníctvom poskytovania podpory opatreniam podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) tohto nariadenia. Zameriava sa na všetkých mladých ľudí vo veku do 25 rokov, ktorí nie sú zamestnaní ani zapojení do procesu vzdelávania alebo odbornej prípravy, vrátane dlhodobo nezamestnaných, a bez ohľadu na to, či sú zaregistrovaní na úrade práce ako uchádzači o zamestnanie alebo nie. Na základe dobrovoľnosti môžu členské štáty rozhodnúť o rozšírení cieľovej skupiny s cieľom zahrnúť mladých ľudí vo veku do 30 rokov.
Na účely iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí pre roky 2014 - 2015 sú „oprávnené regióny“ tie regióny úrovne 2 NUTS, v ktorých úroveň nezamestnanosti mladých osôb vo veku od 15 do 24 rokov bola v roku 2012 vyššia ako 25 %, a v prípade členských štátov, kde sa miera nezamestnanosti mladých ľudí v roku 2012 zvýšila o viac ako 30 %, regióny úrovne 2 NUTS, v ktorých miera nezamestnanosti mladých bola v roku 2012 vyššia ako 20 %.
Zdroje pre iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí môžu byť revidované smerom nahor pre roky 2016 až 2020 v rámci rozpočtového postupu v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) 1311/2013. Na určenie regiónov oprávnených v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí na roky 2016 - 2020 sa v druhom pododseku odkaz na údaje z roku 2012 považuje za odkaz na najnovšie ročné údaje. Pri rozdelení dodatočných zdrojov podľa členských štátov sa postupuje rovnako ako pri počiatočnom rozdelení v súlade s prílohou VIII nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Členské štáty sa po dohode s Komisiou môžu rozhodnúť vyčleniť obmedzenú sumu, ktorá nepresahuje 10 % finančných prostriedkov v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, mladým ľudom s pobytom v subregiónoch s vysokou úrovňou nezamestnanosti mladých ľudí, ktoré nespadajú do oprávnených regiónov úrovne 2 NUTS.
Článok 17
Tematické zameranie
Prostriedky osobitne vyčlenené na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí sa nezohľadňujú pri výpočte tematického zamerania podľa článku 4.
Článok 18
Programovanie
Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí je začlenená do programovania ESF podľa článku 96 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Členské štáty v prípade potreby stanovia opatrenia týkajúce sa programovania pre iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí v ich partnerských dohodách a v ich operačných programoch.
Opatrenia týkajúce sa programovania môžu mať jednu alebo viacero z týchto podôb:
a)
osobitný operačný program;
b)
osobitná prioritná os v rámci operačného programu;
c)
časť z jednej alebo viacerých prioritných osí.
Články 9 a 10 tohto nariadenia sa vzťahujú aj na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí.
Článok 19
Monitorovanie a hodnotenie
1. Monitorovací výbor okrem funkcií stanovených v článku 110 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 aspoň raz ročne preskúmava vykonávanie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, pokiaľ ide o operačný program a pokrok dosiahnutý pri plnení jej cieľov.
2. Výročné vykonávacie správy a záverečná správa podľa článku 50 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 obsahujú dodatočné informácie o vykonávaní iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí.
Komisia postúpi Európskemu parlamentu zhrnutie týchto správ, ako sa uvádza v článku 53 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Komisia sa zúčastní na výročnej rozprave Európskeho parlamentu o týchto správach.
3. Od apríla 2015 a počas nasledujúcich rokov riadiaci orgán predkladá Komisii pre každú prioritnú os alebo jej časť elektronicky štruktúrované údaje na podloženie iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a to v rovnakom čase ako výročnú vykonávaciu správu podľa článku 50 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Predkladaný ukazovateľ údajov sa týka hodnôt ukazovateľov stanovených v prílohách I a II k tomuto nariadeniu a v prípade potreby osobitných ukazovateľov pre jednotlivé programy. Týkajú sa čiastočne alebo plne vykonaných operácií.
4. Výročné správy o vykonávaní podľa článku 50 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 alebo prípadne správa o pokroku uvedená v článku 111 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a výročná správa o vykonávaní predložená do 31. mája 2016 obsahujú hlavné zistenia vyplývajúce z hodnotenia podľa odseku 6 tohto článku. V správach sa uvádza a hodnotí kvalita pracovných ponúk doručených účastníkom zapojeným do iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí vrátane znevýhodnených osôb, osôb z marginalizovaných komunít a osôb opúšťajúcich vzdelávanie bez kvalifikácie. V správach sa tiež uvádza a hodnotí ich pokrok v pokračujúcom vzdelávaní, pri hľadaní udržateľných a dôstojných pracovných miest alebo pri presune k učňovským prípravám alebo kvalitným stážam.
5. Správa o pokroku uvedená v článku 52 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 obsahuje dodatočné informácie o vykonávaní iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a zahŕňa posúdenie jej vykonávania. Komisia postúpi Európskemu parlamentu zhrnutie týchto správ, ako sa uvádza v článku 53 ods. 2 uvedeného nariadenia, a zúčastní sa na rozprave Európskeho parlamentu o zhrnutí týchto správ.
6. Najmenej dvakrát v priebehu programového obdobia sa v rámci hodnotenia vykonáva posúdenie účinnosti, efektívnosti a vplyvu spoločnej podpory z ESF a osobitne vyčlenených prostriedkov na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, a to aj na vykonávanie systému záruk pre mladých ľudí.
Prvé hodnotenie sa vypracuje do 31. decembra 2015 a druhé hodnotenie do 31. decembra 2018.
Článok 20
Informačné a komunikačné opatrenia
1. Prijímatelia zabezpečujú, aby subjekty, ktoré sa na operácii zúčastňujú, boli osobitne informovaní o podpore v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí poskytnutej prostredníctvom finančných prostriedkov z ESF a zdrojov osobitne vyčlenených na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí.
2. Akýkoľvek doklad týkajúci sa vykonávania operácie, a ktorý vydaný pre verejnosť alebo účastníkov, vrátane potvrdenia o účasti alebo iné potvrdenie obsahuje vyhlásenie o tom, že operácia bola podporená v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí.
Článok 21
Technická pomoc
Členské štáty môžu finančné prostriedky osobitne vyčlenené na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí zohľadniť vo výpočte limitu celkovej sumy finančných prostriedkov pridelených na technickú pomoc pre každý členský štát.
Článok 22
Finančná podpora
1. V rozhodnutí Komisie o prijatí operačného programu sa stanovuje maximálna výška podpory z finančných prostriedkov osobitne vyčlenených na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí a zodpovedajúcej podpory z ESF ako celková suma a tiež podľa kategórie regiónov na každú prioritnú os. Zodpovedajúca podpora z ESF je aspoň taká vysoká ako podpora z finančných prostriedkov osobitne vyčlenených na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí na každú prioritnú os.
2. Na základe súm uvedených v odseku 1 sa v rozhodnutí Komisie uvedenom v odseku 1 taktiež stanovuje pomer medzi kategóriami regiónov pre podporu z ESF na každú prioritnú os.
3. Ak sa iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí vykonáva prostredníctvom osobitnej prioritnej osi, ktorá sa vzťahuje na oprávnené regióny patriace do viac než jednej kategórie, vo vzťahu k prostriedkom vyčleneným z ESF sa použije najvyššia miera spolufinancovania.
Na finančné prostriedky osobitne vyčlenené na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí sa nevzťahuje požiadavka spolufinancovania zo strany členského štátu
Celková miera spolufinancovania prioritnej osi stanovená v rozhodnutí Komisie podľa odseku 1 sa vypočítava na základe zohľadnenia miery spolufinancovania finančných prostriedkov vyčlenených z ESF spolu s finančnými prostriedkami osobitne vyčlenenými na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí.
Článok 23
Finančné riadenie
Okrem článku 130 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 Komisia pri náhrade predbežných platieb a vyplácaní záverečnej platby v prospech iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí podľa prioritnej osi stanovuje rozdelenie výšky prostriedkov, ktoré sa majú nahradiť z rozpočtu Únie, rovnako medzi ESF a finančné prostriedky osobitne vyčlenené na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Po náhrade všetkých zdrojov z finančných prostriedkov osobitne vyčlenených na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí Komisia vyčlení pre ESF zvyšné finančné prostriedky, ktoré sa majú nahradiť z rozpočtu Únie.
Komisia rozdelí náhradu z ESF medzi kategórie regiónov podľa pomeru stanoveného v článku 22 ods. 2.
KAPITOLA V
DELEGOVANIE PRÁVOMOCI A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 24
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 14 ods. 1 sa Komisii udeľuje na obdobie od 21. decembri 2013 do 31. decembra 2020.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 14 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 14 ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 25
Výbor podľa článku 163 ZFEÚ
1. Komisii pomáha výbor (ďalej len „výbor ESF“) zriadený podľa článku 163 ZFEÚ.
2. Člen Komisie zodpovedný za predsedníctvo vo výbore ESF môže delegovať túto zodpovednosť na vyššieho úradníka Komisie. Sekretariát výboru ESF zabezpečuje Komisia.
3. Každý členský štát vymenúva jedného zástupcu vlády, jedného zástupcu zamestnaneckých organizácií a jedného zástupcu zamestnávateľských organizácií a jedného náhradníka za každého člena na obdobie najviac siedmich rokov. Ak chýba člen, náhradník je automaticky oprávnený zúčastniť sa na rokovaniach.
4. Výbor ESF pozostáva z jedného zástupcu každej organizácie zastupujúcej zamestnanecké organizácie a zamestnávateľské organizácie na úrovni Únie.
5. Výbor ESF môže pozvať na svoje zasadnutia nehlasujúcich zástupcov Európskej investičnej banky a Európskeho investičného fondu, ako aj nehlasujúcich zástupcov príslušných organizácií občianskej spoločnosti, ak sa na základe programu schôdze vyžaduje ich účasť.
6. Výbor ESF:
a)
je konzultovaný o návrhoch rozhodnutí Komisie, ktoré sa týkajú operačných programov a programovania v prípade podpory z ESF;
b)
je konzultovaný o plánovanom využívaní technickej pomoci v prípade podpory z ESF ako aj o iných otázkach, ktoré majú vplyv na vykonávanie stratégií na úrovni Únie, ktoré sú relevantné pre ESF;
c)
schvaľuje zoznam spoločných tém pre nadnárodnú spoluprácu podľa článku 10 ods. 3.
7. Výbor ESF môže vydávať stanoviská k:
a)
otázkam týkajúcim sa príspevku ESF k vykonávaniu stratégie Európa 2020:
b)
otázkam týkajúcim sa nariadenia č. 1303/2013 relevantným pre ESF;
c)
otázkam súvisiacim s ESF, ktoré mu predložila Komisia a ktoré sú iné ako tie, ktoré sú uvedené v odseku 6.
8. Stanoviská výboru ESF sa prijímajú absolútnou väčšinou platných hlasov a oznámia sa na informačné účely Európskemu parlamentu. Komisia informuje výbor ESF o spôsobe, akým zohľadnila jeho stanoviská.
Článok 26
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani na úpravu, vrátane úplného alebo čiastočného zrušenia, pomoci schválenej Komisiou na základe nariadenia (ES) č. 1081/2006 alebo akéhokoľvek iného právneho predpisu, ktorý sa uplatňuje na túto pomoc k 31. decembru 2013. Uvedené nariadenie alebo iné takéto uplatniteľné právne predpisy sa naďalej uplatňujú po 31. decembri 2013 na takúto pomoc alebo dotknuté operácie až do ich ukončenia.
2. Žiadosti o pomoc predložené alebo schválené na základe nariadenia (ES) č. 1081/2006 pred 1. januárom 2014 zostávajú v platnosti.
Článok 27
Zrušenie
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 26 tohto nariadenia, nariadenie (ES) č. 1081/2006 sa týmto s účinnosťou od 1. januára 2014 zrušuje.
Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a vykladajú sa v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe III.
Článok 28
Preskúmanie
Európsky parlament a Rada preskúmajú toto nariadenie do 31. decembra 2020 v súlade s článkom 164 ZFEÚ.
Článok 29
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. decembra 2013