NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 468/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu)
(ECB/2014/17)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 6 a článek 132 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 34 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 3, článek 6 a čl. 33 odst. 2 tohoto nařízení,
s ohledem na Interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem a Evropskou centrální bankou o praktických podmínkách uplatňování demokratické odpovědnosti a dohledu nad plněním úkolů, které jsou ECB svěřeny v rámci jednotného mechanismu dohledu (2),
s ohledem na veřejné konzultace a analýzy provedené v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013,
s ohledem na návrh Rady dohledu a na základě konzultací s vnitrostátními příslušnými orgány,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1024/2013 (dále jen „nařízení o jednotném mechanismu dohledu“) zavádí jednotný mechanismus dohledu, který sestává z Evropské centrální banky (ECB) a vnitrostátních příslušných orgánů zúčastněných členských států.
(2)
V rámci článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu má ECB výlučnou pravomoc plnit mikroobezřetnostní úkoly, které jí byly svěřeny na základě článku 4 uvedeného nařízení a které se týkají úvěrových institucí usazených v zúčastněných členských státech. ECB odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu a za výkon dohledu nad fungováním systému na základě odpovědnosti a postupů uvedených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(3)
Pokud je to vhodné a aniž jsou dotčeny povinnosti a odpovědnost ECB za úkoly jí svěřené nařízením o jednotném mechanismu dohledu, mají vnitrostátní příslušné orgány povinnost pomáhat ECB s přípravou a prováděním veškerých aktů týkajících se úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souvislosti se všemi úvěrovými institucemi, a to za podmínek stanovených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení, včetně pomoci při činnostech ověřování. Za tímto účelem by se vnitrostátní příslušné orgány při plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu měly řídit pokyny vydanými ECB.
(4)
Aniž by byla dotčena úloha Eurosystému a Evropské rady pro systémová rizika, musí ECB, vnitrostátní příslušné orgány a vnitrostátní pověřené orgány plnit makroobezřetnostní úkoly uvedené v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a postupovat podle koordinačních postupů zakotvených v tomto článku, v tomto nařízení a v příslušných právních předpisech Unie.
(5)
V rámci jednotného mechanismu dohledu jsou příslušné úkoly ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu rozděleny podle významu subjektů, které spadají do oblasti působnosti jednotného mechanismu dohledu. Toto nařízení zejména vymezuje specifickou metodiku pro hodnocení tohoto významu, jak vyžaduje čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB má působnost v oblasti přímého dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi, smíšenými finančními holdingovými společnostmi usazenými v zúčastněných členských státech a pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které jsou významné. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB v konkrétních případech rozhodnout o převzetí přímého dohledu nad danými subjekty, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování standardů dohledu, jsou vnitrostátní příslušné orgány odpovědné za přímý dohled nad méně významnými subjekty.
(6)
S cílem zohlednit aktuální vývoj v legislativě Unie v oblasti sankcí a judikaturu Evropského soudu pro lidská práva, pokud se týká oddělení stadia vyšetřování a rozhodování, zřídí ECB samostatnou vyšetřovací jednotku, která bude samostatně vyšetřovat porušení pravidel a rozhodnutí v oblasti dohledu.
(7)
Čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB na základě konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány a na základě návrhu Rady dohledu přijme a zveřejní rámec pro provádění spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(8)
Čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB musí prostřednictvím nařízení a rozhodnutí zveřejnit podrobné operační postupy pro provádění úkolů, které jsou jí uvedeným nařízením svěřeny. Toto nařízení obsahuje ustanovení, kterými se provádí čl. 33 odst. 2, pokud se týká spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(9)
V důsledku těchto skutečností toto nařízení dále rozvíjí a upřesňuje postupy spolupráce, které jsou na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu zavedeny v rámci jednotného mechanismu dohledu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány, případně rovněž vnitrostátními pověřenými orgány, a tím zajišťuje účinné a konzistentní fungování jednotného mechansimu dohledu.
(10)
ECB přikládá velký význam komplexnímu posouzení úvěrových institucí včetně posouzení rozvahy, které musí provést před tím, než převezme své úkoly. To platí i pro všechny členské státy, které vstoupí do eurozóny, a připojí se tedy k jednotnému mechanismu dohledu po datu zahájení dohledu v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(11)
Pro plynulé fungování jednotného mechanismu dohledu je zásadní, aby ECB plně spolupracovala s vnitrostátními příslušnými orgány a aby si vyměňovaly veškeré informace, které mohou mít dopad na jejich příslušné úkoly, zejména veškeré informace, které vnitrostátní příslušné orgány využívají, pokud se týká postupů, které mohou mít dopad na bezpečnost a spolehlivost dohlíženého subjektu nebo které ovlivňují postupy v oblasti dohledu nad těmito subjekty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a účel
1. Toto nařízení stanoví pravidla týkající se všech těchto skutečností:
a)
rámce uvedeného v čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, tj. rámce pro provádění článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká spolupráce v rámci jednotného mechanismu dohledu, který obsahuje:
i)
specifickou metodiku pro posouzení a přezkum toho, zda dohlížený subjekt je klasifikován jako významný či méně významný podle kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a opatření vyplývající z tohoto posouzení,
ii)
vymezení postupů včetně lhůt, a to i ve vztahu k možnosti vnitrostátních příslušných orgánů vypracovat návrh rozhodnutí, jenž bude zaslán ECB ke zvážení, pro vztah mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad významnými dohlíženými subjekty,
iii)
vymezení postupů včetně lhůt, pokud se týká vztahu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty. Tyto postupy zejména vyžadují, aby vnitrostátní příslušné orgány v závislosti na jednotlivých případech vymezených v tomto nařízení:
-
oznámily ECB jakékoli podstatné řízení v oblasti dohledu,
-
na žádost ECB dále vyhodnotily konkrétní aspekty tohoto řízení,
-
ECB předaly návrhy podstatných rozhodnutí v oblasti dohledu, k nimž může ECB zaujmout stanovisko;
b)
spolupráce a výměny informací mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud jde o postupy, které se týkají významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených subjektů včetně společných postupů pro udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání těchto povolení a posuzování nabývání a zcizování kvalifikovaných účastí;
c)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů ve smyslu článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
d)
postupů týkajících se fungování úzké spolupráce ve smyslu článku 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, které se použijí ve vztahu mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány;
e)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně určitých aspektů podávání zpráv v oblasti dohledu;
f)
postupů týkajících se příjímání rozhodnutí v oblasti dohledu, jež jsou určena dohlíženým subjektům a jiným osobám;
g)
jazykových ujednání mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány a mezi ECB a dohlíženými subjekty a jinými osobami;
h)
postupů platných pro pravomoci ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti sankcí v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud se týká úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
i)
přechodných ustanovení.
2. Tímto nařízením nejsou dotčeny úkoly v oblasti dohledu, které ECB nebyly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a které proto mají i nadále vnitrostátní orgány.
3. Toto nařízení se vykládá zejména ve spojení s rozhodnutím ECB/2004/2 (3) a jednacím řádem Rady dohledu Evropské centrální banky (4), zejména pokud se týká rozhodování v rámci jednotného mechanismu dohledu včetně postupů, které se vztahují na Radu dohledu a Radu guvernérů, pokud se týká neuplatnění námitek ze strany Rady guvernérů ve smyslu čl. 26 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a ostatními příslušnými právními akty včetně rozhodnutí ECB/2014/16 (5).
Článek 2
Definice
Není-li uvedeno jinak, platí pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení o jednotném mechanismu dohledu spolu s těmito definicemi:
1)
„povolením“ se rozumí povolení ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (6);
2)
„pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013;
3)
„společnými postupy“ se rozumí postupy zakotvené v části V, pokud se týká udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání povolení vykonávat tuto činnost a rozhodování ohledně kvalifikovaných účastí;
4)
„členským státem eurozóny“ se rozumí členský stát, jehož měnou je euro;
5)
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, z nichž alespoň jeden je úvěrovou institucí, která se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, nebo podniky vzájemně propojené ve smyslu článku 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7), včetně jakékoli její podskupiny;
6)
„společným týmem dohledu“ se rozumí tým osob vykonávajících dohled, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou;
7)
„méně významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě mimo eurozónu, jenž je zúčastněným členským státem;
8)
„méně významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který nemá postavení významného dohlíženého subjektu ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
9)
„vnitrostátním příslušným orgánem“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Touto definicí nejsou dotčena ujednání na základě vnitrostátních právních předpisů, která svěřují určité úkoly v oblasti dohledu národní centrální bance, která není určena jako vnitrostátní příslušný orgán. V tomto případě národní centrální banka plní tyto úkoly v rámci vymezeném ve vnitrostátních právních předpisech a v tomto nařízení. V tomto případě se odkaz na vnitrostátní příslušný orgán v tomto nařízení přiměřeně vztahuje na národní centrální banku, pokud jde o úkoly, které jsou jí přiděleny na základě vnitrostátních právních předpisů;
10)
„vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán pověřený zúčastněným členským státem v úzké spolupráci v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8);
11)
„vnitrostátním pověřeným orgánem“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
12)
„vnitrostátním pověřeným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán mimo eurozónu, který zúčastněný členský stát v úzké spolupráci pověřil pro účely plnění úkolů souvisejících s článkem 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
13)
„členským státem mimo eurozónu“ se rozumí členský stát, jehož měnou není euro;
14)
„mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 15 nařízení (EU) č. 575/2013;
15)
„zúčastněným členským státem v úzké spolupráci“ se rozumí členský stát mimo eurozónu, který navázal úzkou spolupráci s ECB v souladu s článkem 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
16)
„významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) významný dohlížený subjekt, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu;
17)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
18)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v zúčastněném členském státě mimo eurozónu a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
19)
„dceřinou společností“ se rozumí dceřiná společnost ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 16 nařízení (EU) č. 575/2013;
20)
„dohlíženým subjektem“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů: a) úvěrová instituce usazená v zúčastněném členském státě, b) finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, c) smíšená finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, pokud splňuje podmínky vymezené v bodu 21 písm. b), d) pobočka usazená v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě.
Ústřední protistrana ve smyslu definice obsažené v čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (9), která je kvalifikována jako úvěrová instituce ve smyslu směrnice 2013/36/EU, se považuje za dohlížený subjekt v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu, tímto nařízením a příslušnými právními předpisy Unie, aniž by přitom byl dotčen dohled, který nad ústřední protistranou vykonává dotčený vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu nařízení (EU) č. 648/2012;
21)
„dohlíženou skupinou“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů:
a)
skupina, jejímž mateřským podnikem je úvěrová instituce nebo finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě;
b)
skupina, jejímž mateřským podnikem je smíšená finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě, je-li koordinátor finančního konglomerátu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES (10) orgánem příslušným k dohledu nad úvěrovými institucemi a je-li rovněž koordinátorem ve funkci orgánu dohledu nad úvěrovými institucemi;
c)
dohlížené subjekty, které mají ústředí ve stejném zúčastněném členském státě, pokud jsou trvale přidruženy k ústřednímu subjektu, který nad nimi vykonává dohled za podmínek vymezených v článku 10 nařízení (EU) č. 575/2013 a který je usazen ve stejném zúčastněném členském státě;
22)
„významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která má postavení významné dohlížené skupiny podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
23)
„méně významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která nemá postavení významné dohlížené skupiny ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
24)
„řízením ECB v oblasti dohledu“ se rozumí činnost ECB, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí ECB v oblasti dohledu včetně společných postupů a ukládání správních peněžitých sankcí. Na všechna řízení ECB v oblasti dohledu se vztahuje část III. Nestanoví-li část X jinak, platí část III rovněž pro ukládání správních peněžitých sankcí;
25)
„řízením vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu“ se rozumí činnost vnitrostátního příslušného orgánu, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, které je určeno jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám, včetně ukládání správních sankcí;
26)
„rozhodnutím ECB v oblasti dohledu“ se rozumí právní akt přijatý ECB při plnění úkolů a výkonů pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, jenž má formu rozhodnutí ECB, je určen jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám a nejedná se o obecně závazný právní akt;
27)
„třetí zemí“ se rozumí země, která není členským státem, ani členským státem Evropského hospodářského prostoru;
28)
„pracovním dnem“ se rozumí den, který není sobotou, nedělí, ani svátkem ECB v souladu s kalendářem platným v ECB (11).
ČÁST II
USPOŘÁDÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
STRUKTURY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI A MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
KAPITOLA 1
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
Článek 3
Společné týmy dohledu
1. Společný tým dohledu bude ustaven pro dohled nad každým významným subjektem nebo každou významnou skupinou, nad nimiž je vykonáván dohled v zúčastněných členských státech. Každý společný tým dohledu se skládá ze zaměstnanců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů jmenovaných podle článku 4, kteří pracují pod vedením pověřeného zaměstnance ECB (dále jen „koordinátor společného týmu dohledu“) a jednoho či více dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů, jak je uvedeno dále v článku 6.
2. Aniž by byla dotčena ostatní ustanovení tohoto nařízení, zahrnují úkoly společného týmu dohledu zejména:
a)
provádění procesu dohledu a hodnocení uvedeného v článku 97 směrnice 2013/36/EU ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
b)
účast na přípravě programu dohledových šetření při zohlednění procesu dohledu a hodnocení, přičemž tento program se předkládá Radě dohledu včetně plánu kontrol na místě ve smyslu článku 99 směrnice 2013/36/ES, a to pro významný dohlížený subjekt nebo významnou dohlíženou skupinu;
c)
provádění programu dohledových šetření, který byl schválen ECB, a všech rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se týká významného dohlíženého subjektu nebo významné dohlížené skupiny, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
d)
zajištění koordinace s týmem provádějícím kontrolu na místě ve smyslu části XI, pokud se týká provádění plánu kontrol na místě;
e)
případná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem.
Článek 4
Ustavení a složení společných týmů dohledu
1. ECB je pověřena ustavením a složením společných týmů dohledu. Jmenování zaměstnanců z řad vnitrostátních příslušných orgánů do společných týmů dohledu provádějí relevantní vnitrostátní příslušné orgány v souladu s odstavcem 2.
2. V souladu se zásadami uvedenými v čl. 6 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 31 uvedeného nařízení, vnitrostátní příslušný orgán jmenuje z řad svých zaměstnanců jednu či více osob členem nebo členy společného týmu dohledu. Zaměstnanec z řad vnitrostátního příslušného orgánu může být jmenován členem více než jednoho společného týmu dohledu.
3. Bez ohledu na odstavec 2 může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány změnily jmenování, jež učinily pro účely složení společného týmu dohledu.
4. Pokud v zúčastněném členském státě vykonává úkoly v oblasti dohledu více než jeden vnitrostátní příslušný orgán nebo pokud vnitrostátní právní předpisy zúčastněného členského státu svěří národní centrální bance konkrétní úkoly v oblasti dohledu a národní centrální banka není vnitrostátním příslušným orgánem, příslušné orgány koordinují svou účast ve společných týmech dohledu.
5. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti se společnými týmy dohledu.
Článek 5
Zapojení zaměstnanců národních centrálních bank zúčastněných členských států
1. Národní centrální banky zúčastněných členských států, které jsou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy zapojeny do obezřetnostního dohledu nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou, avšak nejsou vnitrostátními příslušnými orgány, mohou rovněž jednoho či několik svých zaměstnanců jmenovat do společného týmu dohledu.
2. O těchto jmenováních je třeba vyrozumět ECB a článek 4 se použije obdobně.
3. Jsou-li do společného týmu dohledu jmenováni zaměstnanci národních centrálních bank zúčastněných členských států, vykládají se odkazy na vnitrostátní příslušné orgány v souvislosti se společnými týmy dohledu tak, že obsahují odkaz na tyto národní centrální banky.
Článek 6
Koordinátor společného týmu dohledu a dílčí koordinátoři
1. Koordinátor společného týmu dohledu za pomoci dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů ve smyslu odstavce 2 zajišťuje koordinaci činnosti společného týmu dohledu. Za tímto účelem se členové společného týmu dohledu řídí pokyny koordinátora společného týmu dohledu, pokud se týká jejich úkolů ve společném týmu dohledu. Tím nejsou dotčeny jejich úkoly a povinnosti ve vztahu k jejich relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
2. Každý vnitrostátní příslušný orgán, který do společného týmu dohledu jmenuje více než jednoho zaměstnance, určí jednoho z těchto zaměstnanců jako dílčího koordinátora (dále jen „dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu“). Dílčí koordinátoři z vnitrostátních příslušných orgánů napomáhají koordinátorovi společného týmu dohledu, pokud jde o organizaci a koordinaci úkolů ve společném týmu dohledu, zejména pokud se týká zaměstnanců, kteří byli jmenováni týmž vnitrostátním příslušným orgánem jako příslušný dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu. Dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu může udílet pokyny členům společného týmu dohledu, kteří byli jmenováni stejným vnitrostátním příslušným orgánem, pokud tyto pokyny nejsou v rozporu s pokyny udělenými koordinátorem společného týmu dohledu.
KAPITOLA 2
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty
Článek 7
Zapojení zaměstnanců z jiných vnitrostátních příslušných orgánů v týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu
Aniž by byl dotčen čl. 31 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud ECB ve vztahu k dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty rozhodne, že je vhodné do týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu zapojit zaměstnance z jednoho či více vnitrostátních příslušných orgánů, může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušný orgán zapojil zaměstnance těchto jiných vnitrostátních příslušných orgánů.
HLAVA 2
DOHLED NA KONSOLIDOVANÉM ZÁKLADĚ A ÚČAST ECB A VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ V KOLEGIÍCH ORGÁNŮ DOHLEDU
Článek 8
Dohled na konsolidovaném základě
1. V souladu s článkem 111 směrnice 2013/36/EU vykonává ECB dohled na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou významné na konsolidovaném základě, pokud je mateřský podnik mateřskou institucí v zúčastněném členském státě nebo mateřskou institucí v EU usazenou v zúčastněném členském státě.
2. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán plní úkoly orgánu dohledu na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou méně významné na konsolidovaném základě.
Článek 9
ECB jako předseda kolegia orgánů dohledu
1. Je-li ECB orgánem dohledu na konsolidovaném základě, předsedá kolegiu ustavenému podle článku 116 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou usazeny případné mateřské podniky, dceřiné společnosti a významné pobočky ve smyslu článku 51 směrnice 2013/36/EU, jsou oprávněny účastnit se kolegia jako pozorovatelé.
2. Není-li ustaveno žádné kolegium podle článku 116 směrnice 2013/36/EU a významný dohlížený subjekt má pobočky v nezúčastněných členských státech, jež se považují za významné v souladu s čl. 51 odst. 1 směrnice 2013/36/EU, ECB spolu s příslušnými orgány hostitelských členských států ustaví kolegium orgánů dohledu.
Článek 10
ECB a vnitrostátní příslušné orgány jako členové kolegií orgánů dohledu
Není-li orgán dohledu na konsolidovaném základě v zúčastněném členském státě, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu v souladu s těmito pravidly a s příslušnými právními předpisy Unie:
a)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB kolegia orgánů dohledu jako člen, zatímco vnitrostátní příslušné orgány jsou oprávněny se téhož kolegia účastnit jako pozorovatelé;
b)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny méně významnými dohlíženými subjekty, účastní se vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové;
c)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech jak méně významnými, tak i významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou významné dohlížené subjekty usazeny, jsou oprávněny se účastnit kolegia orgánů dohledu jako pozorovatelé.
HLAVA 3
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PRÁVA USAZOVÁNÍ A VOLNÉHO POHYBU SLUŽEB
KAPITOLA 1
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu
Článek 11
Právo usazování úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu svůj záměr v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
3. Nerozhodne-li ECB do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 1 zřízena a může zahájit svou činnost. ECB oznámí tuto informaci vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
4. Nerozhodne-li vnitrostátní příslušný orgán domovského členského státu do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 2 zřízena a může zahájit svou činnost. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí tuto informaci ECB a vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
5. Dojde-li ke změně jakékoli informace oznámené podle odstavců 1 a 2, oznámí dohlížený subjekt písemně tuto změnu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, který původní informaci přijal, alespoň jeden měsíc před provedením změny. Tento vnitrostátní příslušný orgán informuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 12
Využití volného pohybu služeb ze strany úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. Vnitrostátní příslušný orgán o oznámení vyrozumí též vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, to oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. O oznámení se vyrozumí ECB a vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
KAPITOLA 2
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
Článek 13
Oznámení o využití práva usazování úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu oznamuje informace uvedené v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU postupem uvedeným v čl. 35 odst. 3 uvedené směrnice, vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má dojít ke zřízení pobočky, vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí o přijetí tohoto oznámení ECB.
2. Do dvou měsíců od přijetí oznámení od příslušného orgánu nezúčastněného členského státu se ECB, jedná-li se o pobočku, která je významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, nebo relevantní vnitrostátní příslušný orgán, jedná-li se o pobočku, která je méně významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, připraví na výkon dohledu nad pobočkou v souladu s články 40 až 46 směrnice 2013/36/EU a v případě potřeby stanoví podmínky, za nichž může pobočka z důvodů obecného zájmu vyvíjet svou činnost v hostitelském členském státě.
3. Vnitrostátní příslušné orgány sdělí ECB podmínky, za kterých může pobočka v jejich členském státě vyvíjet činnost na základě vnitrostátních právních předpisů a z důvodů obecného zájmu.
4. Změna jakékoli informace, kterou úvěrová instituce, jež hodlá zřídit pobočku, poskytla podle bodů b), c) nebo d) čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, se oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 1.
Článek 14
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro pobočky
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vykonává ECB pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu, pokud je pobočka významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení.
2. Je-li pobočka méně významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, vykonává pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 15
Oznámení o využití volného pohybu služeb úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu činí oznámení ve smyslu čl. 39 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, je adresátem tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je využíván volný pohyb služeb. O přijetí tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB.
Článek 16
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro volný pohyb služeb
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 a v rozsahu čl. 4 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu plní ECB úkoly příslušného orgánu hostitelského členského státu ve vztahu k úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které využívají svobody volného pohybu služeb v zúčastněných členských státech.
2. Jedná-li se o volný pohyb služeb z důvodů obecného zájmu za určitých podmínek obsažených ve vnitrostátních právních předpisech zúčastněných členských států, informují vnitrostátní příslušné orgány o těchto podmínkách ECB.
KAPITOLA 3
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
Článek 17
Právo usazování a využití volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. ECB vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
HLAVA 4
DOPLŇKOVÝ DOZOR NAD FINANČNÍMI KONGLOMERÁTY
Článek 18
Koordinátor
1. ECB přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu.
ČÁST III
OBECNÁ USTANOVENÍ PLATNÁ PRO PROVOZOVÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
ZÁSADY A POVINNOSTI
Článek 19
Přehled
Tato část vymezuje a) obecná pravidla pro provozování jednotného mechanismu dohledu ze strany ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a b) ustanovení, podle kterých ECB postupuje při provádění řízení ECB v oblasti dohledu.
Obecné zásady a ustanovení, které platí mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v úzké spolupráci, jsou vymezeny v části IX.
Článek 20
Povinnost spolupracovat v dobré víře
ECB a vnitrostátní příslušné orgány mají povinnost spolupracovat v dobré víře a povinnost vyměňovat si informace.
Článek 21
Obecná povinnost vyměňovat si informace
1. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB průběžně přímo přijímat informace vykázané dohlíženými subjekty, nebo mít k těmto informacím přímý přístup, vnitrostátní příslušné orgány zejména včas a přesně ECB poskytují veškeré informace, které jsou pro ECB nezbytné k plnění úkolů, jež byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto informace zahrnují informace, které vyplývají z ověřování a činnosti na místě, jež provádějí vnitrostátní příslušné orgány.
2. Získává-li ECB informace přímo od právnických či fyzických osob uvedených v čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytuje tyto informace vnitrostátním příslušným orgánům, kterých se tyto informace týkají, včas a přesně. Tyto informace zahrnují zejména informace, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úlohy napomáhat ECB.
3. Aniž je dotčen odstavec 2, ECB poskytuje vnitrostátním příslušným orgánům pravidelný přístup k aktualizovaným informacím, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úkolů týkajících se obezřetnostního dohledu.
Článek 22
Právo ECB udělit vnitrostátním příslušným orgánům nebo vnitrostátním pověřeným orgánům pokyn využít jejich pravomoci a přijmout opatření, pokud ECB má úkol v oblasti dohledu, avšak žádnou související pravomoc
1. V rozsahu nezbytném pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB formou pokynů vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány využily své pravomoci na základě podmínek vymezených ve vnitrostátních právních předpisech a v souladu s nimi a ve smyslu článku 9 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud nařízení o jednotném mechanismu dohledu nesvěřuje tyto pravomoci ECB.
2. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány (ve vztahu k článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu) informují ECB o výkonu těchto pravomocí bez zbytečného odkladu.
Článek 23
Jazykový režim mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány
ECB a vnitrostátní příslušné orgány přijmou ujednání ohledně komunikace v rámci jednotného mechanismu dohledu, včetně jazyka či jazyků, které se budou používat.
Článek 24
Jazykový režim mezi ECB a právnickými či fyzickými osobami včetně dohlížených subjektů
1. Dokument, který dohlížený subjekt nebo jiná právnická či fyzická osoba, která v jednotlivém případě podléhá řízení ECB v oblasti dohledu, zasílá ECB, může být sepsán v kterémkoli úředním jazyce Unie, který si dohlížený subjekt nebo určitá osoba zvolí.
2. ECB, dohlížené subjekty a jiné právnické nebo fyzické osoby, které v jednotlivém případě podléhají řízení ECB v oblasti dohledu, se mohou dohodnout, že ve své písemné komunikaci, a to i pokud jde o rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, budou používat výlučně jeden z úředních jazyků Unie.
Ukončení této dohody u používání stanoveného jazyka má dopad pouze na ty aspekty řízení ECB v oblasti dohledu, jež dosud nebyly provedeny.
Požadují-li účastníci ústního jednání, aby s nimi bylo jednáno v úředním jazyce Unie, který není jazykem řízení ECB v oblasti dohledu, musí být ECB o tomto požadavku informována s dostatečným předstihem tak, aby mohla učinit nezbytná opatření.
HLAVA 2
OBECNÁ USTANOVENÍ O SPRAVEDLIVÉM PROCESU PŘI PŘIJÍMÁNÍ ROZHODNUTÍ ECB V OBLASTI DOHLEDU
KAPITOLA 1
Řízení ECB v oblasti dohledu
Článek 25
Obecné zásady
1. Řízení ECB v oblasti dohledu zahájené v souladu s článkem 4 a oddílem 2 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu se provádí v souladu s článkem 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a ustanoveními této hlavy.
2. Ustanovení této hlavy se nepoužijí na postupy prováděné správní revizní komisí.
Článek 26
Strany
1. Stranami řízení ECB v oblasti dohledu jsou:
a)
osoby, které podaly žádost;
b)
zamýšlení či skuteční adresáti rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
2. Vnitrostátní příslušné orgány se nepovažují za strany.
Článek 27
Zastoupení strany
1. Strana může být zastoupena právním či zákonným zástupcem či jiným zástupcem zmocněným na základě písemného pověření vykonávat veškeré úkony v souvislosti s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Odvolání mandátu je účinné až v okamžiku, kdy ECB obdrží písemné odvolání. ECB potvrdí přijetí tohoto odvolání.
3. Pokud si strana pro řízení ECB v oblasti dohledu jmenuje zástupce, ECB se v tomto řízení v oblasti dohledu obrací pouze na jmenovaného zástupce, ledaže konkrétní okolnosti vyžadují, aby se ECB obrátila na danou stranu přímo. Pokud se ECB obrací na stranu přímo, informuje o tom jejího zástupce.
Článek 28
Obecné povinnosti ECB a stran řízení ECB v oblasti dohledu
1. Řízení ECB v oblasti dohledu může být zahájeno z úřední povinnosti nebo na žádost strany. S výhradou odstavce 3 ECB určí skutečnosti, které budou relevantní pro přijetí konečného rozhodnutí v každém řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném z úřední povinnosti.
2. ECB ve svém posouzení zohlední veškeré relevantní okolnosti.
3. S výhradou právních předpisů Unie je strana povinna účastnit se řízení ECB v oblasti dohledu a napomáhat při objasňování skutečností. V řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném na žádost strany může ECB omezit určení skutečností na to, že stranu požádá, aby poskytla relevantní faktické informace.
Článek 29
Dokazování v řízení ECB v oblasti dohledu
1. S cílem zjistit skutečnosti daného případu používá ECB takové důkazy, které po náležitém uvážení považuje za vhodné.
2. Strany s výhradou právních předpisů Unie napomáhají ECB při zjišťování skutečností daného případu. S výhradou omezení v souvislosti se sankčními postupy na základě právních předpisů Unie strany zejména pravdivě uvedou skutečnosti, které jim jsou známy.
3. ECB může stanovit lhůtu, v níž jí strany mohou poskytnout důkazy.
Článek 30
Svědci a znalci v řízení ECB v oblasti dohledu
1. Považuje-li to za nezbytné, může ECB vyslýchat svědky a znalce.
2. Pokud ECB ustanoví znalce, v dohodě vymezí jeho úkol a stanoví lhůtu, ve které znalec předloží svou zprávu.
3. Pokud ECB vyslýchá svědky či znalce a pokud o to svědci či znalci požádají, mají nárok na náhradu cestovních nákladů a diety. Poté, co poskytnou své vyjádření, mají svědci nárok na náhradu ušlého výdělku a znalci mají nárok na dohodnutý poplatek za své služby. Náhrada se poskytuje v souladu s příslušnými ustanoveními o poskytování náhrad svědků a odměně znalců ze strany Soudního dvora Evropské unie.
4. ECB může požadovat, aby osoby uvedené v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu se jako svědci dostavily do kanceláří ECB nebo do jiného místa v zúčastněném členském státě, které určí ECB. Je-li osoba uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu právnickou osobou, jsou povinny se ve smyslu předchozí věty dostavit fyzické osoby, které tuto právnickou osobu zastupují.
Článek 31
Právo být vyslechnut
1. Před tím, než ECB přijme rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, musí být straně dána možnost předložit ECB písemné vyjádření ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Považuje-li to ECB za vhodné, může dát stranám možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání. V oznámení, kterým ECB dává straně možnost vyjádřit se, uvede podstatný obsah zamýšleného rozhodnutí ECB v oblasti dohledu a podstatné skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit své rozhodnutí. Ustanovení tohoto článku se nevztahují na oddíl 1 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Dá-li ECB straně možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání, není důvodem pro odročení jednání, pokud se strana bez řádné omluvy nedostaví. Je-li strana řádně omluvena, může ECB jednání odročit nebo může straně dát možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, písemně. ECB vypracuje písemný zápis z jednání, který strany podepíší; kopii tohoto zápisu poskytne stranám.
3. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí oznámení, v němž ECB uvedla skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Na žádost strany může ECB tuto lhůtu přiměřeně prodloužit.
Za zvláštních okolností může ECB tuto lhůtu zkrátit na tři pracovní dny. Lhůta se na tři pracovní dny zkracuje rovněž v situacích uvedených v článcích 14 a 15 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Bez ohledu na odstavec 3 a s výhradou odstavce 5 může ECB přijmout rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, aniž by straně dalo před přijetím rozhodnutí možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se zdá, že je naléhavě třeba vydat rozhodnutí v zájmu zabránění závažnému poškození finančního systému.
5. Je-li rozhodnutí ECB v oblasti dohledu přijímáno naléhavě v souladu s odstavcem 4, bude straně dána možnost písemně se vyjádřit ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, bez zbytečného odkladu po přijetí tohoto rozhodnutí. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Na žádost strany může ECB tuto lhůtu prodloužit; lhůta však nesmí být delší než šest měsíců. ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu na základě vyjádření strany přezkoumá a buď jej potvrdí, zruší, změní, nebo jej zruší a nahradí novým rozhodnutím ECB v oblasti dohledu.
6. Odstavce 4 a 5 se nevztahují na řízení ECB v oblasti dohledu, které se týká sankcí podle článku 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a části X tohoto nařízení.
Článek 32
Přístup ke spisům v řízení ECB v oblasti dohledu
1. V řízení ECB v oblasti dohledu jsou plně respektována práva na obhajobu dotčených osob. Za tímto účelem mají strany po zahájení řízení ECB v oblasti dohledu právo na přístup ke spisu ECB s výhradou oprávněných zájmů právnických a fyzických osob, které nejsou příslušnou stranou, na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace. Vnitrostátní příslušné orgány bez zbytečného odkladu postoupí ECB veškeré žádosti, které obdržely v souvislosti s přístupem ke spisům souvisejícím s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Spis se skládá ze všech dokumentů, které ECB obdržela, vytvořila nebo sestavila v průběhu řízení ECB v oblasti dohledu, a to bez ohledu na prostředek, na němž jsou dokumenty uchovávány.
3. Tento článek nebrání tomu, aby ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány zpřístupnily nebo použily informace, které jsou nezbytné k prokázání porušení.
4. ECB může stanovit, že přístup ke spisu bude umožněn jedním či více následujícími způsoby, přičemž se zohlední technické schopnosti stran:
a)
formou CD-ROMu nebo jiného zařízení pro uchovávání elektronických dat včetně zařízení, které může být k dispozici v budoucnu;
b)
pomocí kopií dostupného spisu v papírové formě zaslaných stranám poštou;
c)
výzvou, aby do dostupného spisu nahlédly v kancelářích ECB.
5. Pro účely tohoto článku mohou důvěrné informace zahrnovat interní dokumenty ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a korespondenci mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem nebo mezi vnitrostátními příslušnými orgány.
KAPITOLA 2
Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
Článek 33
Důvody pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je v souladu s odstavcem 2 doplněno odůvodněním tohoto rozhodnutí.
2. V odůvodnění se uvedou podstatné skutečnosti a právní důvody, na nichž se rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zakládá.
3. S výhradou čl. 31 odst. 4 zakládá ECB své rozhodnutí v oblasti dohledu jen na skutečnostech a námitkách, k nimž se strana mohla vyjádřit.
Článek 34
Odkladný účinek
Aniž by byl dotčen článek 278 SFEU a čl. 24 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB rozhodnout o pozastavení uplatňování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu buď a) tak, že to uvede v rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, nebo b) nejedná-li se o žádost o přezkum správní revizní komisí, na žádost adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Článek 35
Oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. ECB může rozhodnutí ECB v oblasti dohledu straně oznámit a) ústně, b) doručením nebo osobním předáním kopie rozhodnutí v oblasti dohledu, c) doporučenou poštou s potvrzením o přijetí, d) expresní zásilkovou službou, e) faxem nebo f) elektronicky v souladu s odstavcem 10.
2. Je-li na základě písemného pověření zmocněn zástupce, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit zástupci. V těchto případech není ECB povinna rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznamovat rovněž dohlíženému subjektu, který je zastoupen tímto zástupcem.
3. V případě ústního oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu se má za to, že oznámení rozhodnutí je adresátovi doručeno, pokud zaměstnanec ECB informoval a) příslušnou fyzickou osobu, jedná-li se o fyzickou osobu, nebo b) zmocněného zástupce právnické osoby pro převzetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, jedná-li se o právnickou osobu. V tomto případě se bez zbytečného odkladu po tomto ústním oznámení zašle adresátovi písemná kopie rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
4. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doporučenou poštou s potvrzením o přijetí se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu poskytovateli poštovních služeb, ledaže z potvrzení o přijetí vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
5. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu expresní zásilkovou službou se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu zásilkové službě, ledaže z dokumentu o doručení ze strany zásilkové služby vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
6. Pro účely odstavců 4 a 5 musí být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresováno na adresu vhodnou pro doručení (platnou adresu). Platná adresa je:
a)
v případě řízení ECB v oblasti dohledu zahájeného na žádost či podnět adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresa, kterou adresát uvedl ve své žádosti či podnětu;
b)
v případě dohlíženého subjektu poslední obchodní adresa ústředí, kterou dohlížený subjekt poskytl ECB;
c)
v případě fyzických osob poslední adresa poskytnutá ECB, a pokud nebyla ECB poskytnuta žádná adresa a fyzická osoba je zaměstnanec, vedoucí zaměstnanec nebo akcionář dohlíženého subjektu, obchodní adresa dohlíženého subjektu v souladu s písmenem b).
7. Každá osoba, která je stranou řízení ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB na žádost platnou adresu.
8. Je-li osoba usazena nebo má-li sídlo či bydliště ve státě, který není členským státem, může ECB vyžadovat, aby strana v přiměřené době jmenovala oprávněného příjemce, který je rezidentem v členském státě nebo který má obchodní prostory v členském státě. Není-li oprávněný příjemce na žádost ECB jmenován a dokud nedojde ke jmenování tohoto oprávněného příjemce, může být veškerá komunikace zasílána v souladu s odstavci 3 až 5 a 9 na adresu strany, kterou má ECB k dispozici.
9. Pokud osoba, která je adresátem rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB faxové číslo, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit tak, že kopii rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zašle telefaxem. Má se za to, že rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno, pokud ECB obdržela zprávu o úspěšném doručení telefaxu.
10. ECB může stanovit kritéria, za nichž může být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doručeno elektronickými nebo jinými srovnatelnými prostředky komunikace.
HLAVA 3
OZNAMOVÁNÍ PORUŠENÍ PRAVIDEL
Článek 36
Oznamování porušení pravidel
Jakákoli osoba může v dobré víře podat přímo ECB oznámení, má-li tato osoba dostatečné důvody se domnívat, že toto oznámení odhalí porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí, finančních holdingových společností, smíšených finančních holdingových společností nebo příslušných orgánů (včetně ECB samotné).
Článek 37
Přiměřená ochrana oznamování porušení pravidel
1. Podá-li osoba v dobré víře oznámení o údajném porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany dohlížených subjektů, nebo ze strany příslušných orgánů, zachází se s tímto oznámením jako s chráněným.
2. Veškeré osobní údaje, které se týkají osoby, která činí chráněné oznámení, a osoby, která je údajně odpovědná za porušení, jsou chráněny v souladu s příslušným rámcem Unie pro ochranu údajů.
3. ECB nesdělí totožnost osoby, která učinila chráněné oznámení, bez předchozího výslovného souhlasu této osoby s výjimkou případu, kdy je toto zveřejnění vyžadováno na základě soudního příkazu v souvislosti s dalším vyšetřováním nebo následným soudním řízením.
Článek 38
Postupy pro přijímání následných opatření v návaznosti na oznámení
1. ECB posoudí všechna oznámení týkající se významných dohlížených subjektů. Oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů posoudí, pokud se týká porušení nařízení nebo rozhodnutí ECB. Když oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů obdrží vnitrostátní příslušné orgány, předají je ECB, aniž by při tom sdělily totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jim k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
2. Aniž by byl dotčen odstavec 1, předá ECB oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, aniž by při tom sdělila totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jí k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
3. ECB si s vnitrostátními příslušnými orgány vyměňuje informace: a) s cílem posoudit oznámení, která byla zaslána ECB i relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, a koordinovat činnost a b) zjistit výsledek opatření přijatých v návaznosti na oznámení, která byla předána vnitrostátním příslušným orgánům.
4. Při určování toho, jak posuzovat přijatá oznámení a jaká přijmout opatření, postupuje ECB na základě rozumného uvážení.
5. V případě údajného porušení pravidel ze strany dohlížených subjektů poskytne příslušný dohlížený subjekt ECB veškeré informace a dokumenty, které ECB vyžaduje za účelem posouzení přijatých oznámení.
6. V případě údajného porušení pravidel ze strany příslušných orgánů (s výjimkou ECB), požádá ECB příslušný orgán, aby se vyjádřil k oznámeným skutečnostem.
7. Ve své každoroční zprávě ve smyslu čl. 20 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB ve zkrácené nebo souhrnné formě poskytuje informace o přijatých oznámeních tak, aby nebylo možné identifikovat jednotlivé dohlížené subjekty nebo osoby.
ČÁST IV
URČOVÁNÍ POSTAVENÍ DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
HLAVA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ O KLASIFIKACI SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
Článek 39
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného na individuálním základě
1. Dohlížený subjekt se považuje za významný dohlížený subjekt, pokud tak ECB stanoví v rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu podle článků 43 až 49, přičemž toto rozhodnutí odůvodní.
2. Dohlížený subjekt není nadále klasifikován jako významný dohlížený subjekt, pokud ECB v rozhodnutí ECB, které je určeno danému dohlíženému subjektu a které odůvodní, stanoví, že se jedná o méně významný dohlížený subjekt, nebo že se již nadále nejedná o dohlížený subjekt.
3. Dohlížený subjekt může být klasifikován jako významný dohlížený subjekt na základě některého z těchto kritérií:
a)
jeho velikosti stanovené podle článků 50 až 55 (dále jen „kritérium velikosti“);
b)
jeho důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu stanovené v souladu s články 56 až 58 (dále jen „kritérium ekonomické důležitosti“);
c)
jeho významu ve vztahu k přeshraniční činnosti stanoveného v souladu s články 59 a 60 (dále jen „kritérium přeshraniční činnosti“);
d)
žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z Evropského mechanismu stability (ESM) nebo přijetí takové pomoci, jak je stanoveno v souladu s články 61 až 64 (dále jen „kritérium přímé veřejné finanční pomoci“);
e)
skutečnosti, že dohlížený subjekt je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v souladu s článkem 65 a 66.
4. Nad významnými dohlíženými subjekty vykonává dohled přímo ECB, pokud zvláštní okolnosti neodůvodňují dohled ze strany relevantního vnitrostátního příslušného orgánu v souladu hlavou 9 této části.
5. ECB rovněž vykonává přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou na základě rozhodnutí ECB, které ECB přijala podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a na jehož základě bude ECB přímo vykonávat veškeré příslušné pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Pro účely jednotného mechanismu dohledu se tento méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina klasifikují jako významné.
6. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedených v tomto článku ECB konzultuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Každé rozhodnutí ECB uvedené v tomto článku se rovněž oznámí relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
Článek 40
Klasifikace dohlížených subjektů, které jsou součástí skupiny, jako významných
1. Je-li jeden či více dohlížených subjektů součástí dohlížené skupiny, stanoví se kritéria pro stanovení významu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států v souladu s ustanoveními obsaženými v hlavě 3 až 7 v části IV.
2. Každý dohlížený subjekt, který je součástí dohlížené skupiny, se považuje za významný dohlížený subjekt za kterékoli z těchto okolností:
a)
pokud dohlížená skupina na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států splňuje kritérium velikosti, kritérium ekonomického významu nebo kritérium přeshraniční činnosti;
b)
pokud jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, splňuje kritérium přímé veřejné finanční pomoci;
c)
je-li jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
3. Je-li stanoveno, že dohlížená skupina je významná nebo je-li stanoveno, že již významná není, přijme ECB rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu jako významného nebo o ukončení jeho klasifikace jako významného dohlíženého subjektu a každému dohlíženému subjektu, který je součástí dotčené dohlížené skupiny, v souladu s kritérii a postupy vymezenými v článku 39 poskytne data zahájení a ukončení přímého dohledu ze strany ECB.
Článek 41
Zvláštní ustanovení pro pobočky úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
1. Všechny pobočky, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v témže zúčastněném členském státě, se pro účely tohoto nařízení považují za jediný dohlížený subjekt.
2. S pobočkami, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v různých zúčastněných členských státech, se pro účely tohoto nařízení jednotlivě zachází jako se samostatnými dohlíženými subjekty.
3. Aniž je dotčen odstavec 1, pobočky úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují jednotlivě jako samostatné dohlížené subjekty a odděleně od dceřiných společností téže úvěrové instituce.
Článek 42
Zvláštní ustanovení pro dceřiné společnosti úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech a ve třetích zemích
1. Dceřiné společnosti, které v jednom či více zúčastněných členských státech zřídila úvěrová instituce, která má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují odděleně od poboček této úvěrové instituce.
2. Při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se posuzují samostatně ty dceřiné společnosti, které:
a)
jsou usazeny v zúčastněném členském státě;
b)
patří do skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, a
c)
nepatří do dohlížené skupiny v rámci zúčastněných členských států.
HLAVA 2
POSTUP PRO KLASIFIKACI DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ JAKO VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
KAPITOLA 1
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného
Článek 43
Přezkum postavení dohlíženého subjektu
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, ECB alespoň jednou ročně přezkoumává, zda významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina i nadále splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Nestanoví-li toto nařízení jinak, každý vnitrostátní příslušný orgán alespoň jednou ročně přezkoumává, zda méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. V případě méně významné dohlížené skupiny provádí tento přezkum relevantní vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je usazen mateřský podnik určený na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států.
3. Kdykoli poté, co obdrží relevantní informace, a zejména v případech uvedených v článku 52, může ECB přezkoumat a) zda dohlížený subjekt splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a b) zda významný dohlížený subjekt již nesplňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Pokud vnitrostátní příslušný orgán usoudí, že méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, informuje o tom relevantní vnitrostátní příslušný orgán bez zbytečného odkladu ECB.
5. Na žádost ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují při určení, zda je ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině splněno některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
6. Pokud ECB a) rozhodne, že převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou nebo b) rozhodne o ukončení přímého dohledu nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou ze strany ECB, ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují s cílem zajistit plynulý přechod pravomocí v oblasti dohledu. Když ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem, připraví relevantní vnitrostátní příslušný orgán zejména zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil dohlíženého subjektu; když se relevantní vnitrostátní příslušný orgán stane příslušným k dohledu nad dotčeným subjektem, připraví takovou zprávu ECB.
7. ECB určí, zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné, přičemž použije kritéria stanovená v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v pořadí stanoveném v tomto článku, a to: a) velikost; b) důležitost pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu; c) význam přeshraniční činnosti; d) žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM či přijetí takové pomoci; e) skutečnost, že se jedná o jednu ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
Článek 44
Postup, který se použije při určení významu dohlíženého subjektu
1. Při přijímání rozhodnutí o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných v souladu s touto hlavou ECB použije, není-li stanoveno jinak, procesní pravidla stanovená v hlavě 2 části III tohoto nařízení.
2. V časovém rámci vymezeném v článku 45 ECB každému dotčenému dohlíženému subjektu písemně oznámí rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných; toto rozhodnutí rovněž sdělí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. V případě dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány.
3. Dohlíženým subjektům, jimž ECB nezaslala oznámení ve smyslu odstavce 1, slouží seznam uvedený v čl. 49 odst. 2 jako oznámení jejich klasifikace jako méně významných.
4. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
5. Kromě toho ECB v souladu s čl. 39 odst. 6 relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu umožní, aby činil písemné připomínky a vyjádření, které ECB náležitě vezme v úvahu.
6. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významný dohlížený subjekt nebo jako významná dohlížená skupina ode dne oznámení rozhodnutí ECB, které stanoví, že se jedná o významný dohlížený subjekt nebo o významnou dohlíženou skupinu.
KAPITOLA 2
Začátek a konec přímého dohledu ze strany ECB
Článek 45
Začátek přímého dohledu ze strany ECB
1. ECB v rozhodnutí ECB stanoví den, kdy převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou, které byly klasifikovány jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina. Toto rozhodnutí ECB může být stejné jako rozhodnutí podle čl. 44 odst. 2. S výhradou odstavce 2 ECB toto rozhodnutí ECB oznámí každému dotčenému dohlíženému subjektu alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
2. Pokud ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou na základě žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, nebo na základě přijetí této pomoci, oznámí ECB rozhodnutí uvedené v odstavci 1 každému dotčenému dohlíženému subjektu včas alespoň jeden týden přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
3. ECB poskytne kopie rozhodnutí ECB uvedených v odstavci 1 relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
4. ECB převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou nejpozději 12 měsíců po dni, kdy ECB dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině oznámí rozhodnutí ECB podle čl. 44 odst. 2.
5. Pro účely tohoto článku ECB v případě dohlížené skupiny oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci této významné skupiny v příslušné lhůtě řádně informovány.
Článek 46
Konec přímého dohledu ze strany ECB
1. Pokud ECB rozhodne o tom, že přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou ze strany ECB skončí, vydá ECB rozhodnutí ECB adresované každému dotčenému dohlíženému subjektu, v němž uvede den a důvody, pro které bude přímý dohled ukončen. ECB přijme toto rozhodnutí alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy přímý dohled ze strany ECB skončí. ECB rovněž poskytne kopii tohoto rozhodnutí ECB relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Čl. 45 odst. 5 se použije obdobně
2. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
3. Rozhodnutí ECB, které stanoví den, kdy skončí přímý dohled nad dohlíženým subjektem ze strany ECB, může být vydáno společně s rozhodnutím, na jehož základě je dohlížený subjekt klasifikován jako méně významný.
Článek 47
Důvody pro ukončení přímého dohledu ze strany ECB
1. V případě významného dohlíženého subjektu, který je takto klasifikován na základě a) své velikosti, b) své důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu nebo c) významu jeho přeshraniční činnosti, nebo proto, že je součástí dohlížené skupiny, která splňuje alespoň jedno z těchto kritérií, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled nad ním, není-li po tři po sobě jdoucí kalendářní roky splněno žádné z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu bud na individuálním základě, nebo ze strany dohlížené skupiny, k níž dohlížený subjekt patří.
2. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, protože bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM ve vztahu a) k němu, b) dohlížené skupině, k níž dohlížený subjekt patří, nebo c) dohlíženému subjektu, který patří do této skupiny a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud byla přímá veřejná finanční pomoc odepřena, zcela vrácena nebo ukončena. V případě vrácení či ukončení přímé veřejné finanční pomoci může být toto rozhodnutí přijato jen tři kalendářní roky po úplném vrácení nebo ukončení přímé veřejné finanční pomoci.
3. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, neboť je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v článcích 65 až 66, nebo patří do dohlížené skupiny takové úvěrové instituce a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud příslušný dohlížený subjekt nebyl po tři po sobě jdoucí kalendářní roky jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
4. V případě dohlíženého subjektu, nad kterým vykonává přímý dohled ECB na základě rozhodnutí ECB přijatého podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí přímý dohled ze strany ECB, pokud přímý dohled není na základě odůvodněného uvážení ECB nadále nezbytný k zajištění důsledného používání vysokých standardů dohledu.
Článek 48
Probíhající řízení
1. Má-li dojít ke změně působnosti mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem, orgán, jehož působnost má skončit (dále jen „orgán, jehož působnost končí“), informuje orgán, který se má stát příslušným (dále jen „orgán přebírající dohled“), o jakémkoli řízení v oblasti dohledu, které bylo formálně zahájeno a které vyžaduje rozhodnutí. Orgán, jehož působnost končí, poskytne tyto informace ihned poté, co se dozví o bezprostřední změně působnosti. Orgán, jehož působnost končí, tyto informace aktualizuje průběžně, a je-li třeba oznámit nové informace o řízení v oblasti dohledu, pravidelně každý měsíc. Orgán přebírající dohled může v řádně odůvodněných případech umožnit, aby oznámení bylo podáváno méně často. Pro účely článků 48 a 49 se řízením v oblasti dohledu rozumí řízení ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu.
Před změnou působnosti spolupracuje orgán, jehož působnost končí, s orgánem přebírajícím dohled bez zbytečného odkladu po formálním zahájení jakéhokoli nového řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí.
2. Mění-li se působnost v oblasti dohledu, podnikne orgán, jehož působnost končí, kroky k ukončení jakéhokoli probíhajícího řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, přede dnem, kdy má dojít ke změně působnosti v oblasti dohledu.
3. Pokud není možné formálně zahájené řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, ukončit přede dnem, kdy dochází ke změně působnosti v oblasti dohledu, je orgánem příslušným k ukončení takového probíhajícího řízení v oblasti dohledu orgán, jehož působnost končí. Za tímto účelem si orgán, jehož působnost končí, ponechá veškeré příslušné pravomoci až do ukončení řízení v oblasti dohledu. Orgán, jehož působnost končí, dokončí dané probíhající řízení v oblasti dohledu v souladu s příslušnými právními předpisy na základě ponechaných pravomocí. Orgán, jehož působnost končí, informuje orgán přebírající dohled před tím, než přijme rozhodnutí v řízení v oblasti dohledu, které probíhalo před změnou působnosti. Orgánu přebírajícímu dohled poskytne kopii přijatého rozhodnutí a všechny relevantní dokumenty, které s rozhodnutím souvisejí.
4. Odchylně od odstavce 3 může ECB do jednoho měsíce poté, kdy obdrží informace nezbytné k dokončení svého hodnocení příslušného formálně zahájeného řízení v oblasti dohledu, po konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem rozhodnout, že přebírá dotčené řízení v oblasti dohledu. Pokud je z důvodů vnitrostátního práva rozhodnutí ECB vyžadováno před koncem období pro hodnocení řízení uvedeného v předchozí větě, poskytne vnitrostátní příslušný orgán ECB nezbytné informace a zejména upřesní časový rámec, v němž musí ECB rozhodnout, zda hodlá řízení převzít či nikoli. Pokud ECB řízení v oblasti dohledu převezme, oznámí své rozhodnutí převzít dané řízení v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a stranám. ECB ve svém rozhodnutí ECB uvede důsledky převzetí takového řízení v oblasti dohledu.
5. ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují, pokud se týká dokončení jakéhokoli probíhajícího řízení, a mohou si za tímto účelem vyměňovat veškeré relevantní informace.
6. Tento článek se nevztahuje na společná řízení.
KAPITOLA 3
Seznam dohlížených subjektů
Článek 49
Zveřejnění
1. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu a každé dohlížené skupiny, nad nimiž vykonává přímý dohled ECB, přičemž u příslušných dohlížených subjektů uvede také dohlíženou skupinu, do níž náleží, a konkrétní právní základ pro tento přímý dohled. V případě klasifikace subjektu jako významného na základě kritéria velikosti obsahuje seznam celkovou hodnotu aktiv dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny. ECB rovněž zveřejní název dohlížených subjektů, které ačkoli splňují jedno z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a byly by proto kvalifikovány jako významné, ECB přesto považuje za méně významné z důvodu zvláštních okolností podle hlavy 9 části IV, a ECB nad nimi proto nevykonává přímý dohled.
2. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu, nad nímž vykonává dohled vnitrostátní příslušný orgán, a název relevantního vnitrostátního příslušného orgánu.
3. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se zveřejňují elektronicky a jsou přístupné na internetových stránkách ECB.
4. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se pravidelně aktualizují.
HLAVA 3
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ VELIKOSTI
Článek 50
Určení významu na základě velikosti
1. Zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné na základě kritéria velikost či nikoli, se určí s ohledem na celkovou hodnotu jejich aktiv.
2. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významné, je-li celková hodnota jejich aktiv vyšší než 30 miliard EUR (dále jen „práh velikosti“).
Článek 51
Základ pro určení, zda je dohlížený subjekt významný na základě velikosti či nikoli
1. Je-li dohlížený subjekt součástí dohlížené skupiny, celková hodnota jeho aktiv se určí na základě obezřetnostních konsolidovaných výkazů za dohlíženou skupinu ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Nelze-li celková aktiva určit na základě údajů uvedených v odstavci 1, určí se celková hodnota aktiv na základě poslední aktuální auditované konsolidované účetní závěrky vypracované v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS), které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (12), a pokud tato účetní závěrka není k dispozici, na základě konsolidované roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
3. Pokud dohlížený subjekt není součástí dohlížené skupiny, celková hodnota aktiv se určí na základě obezřetnostních individuálních výkazů ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
4. Pokud celková aktiva nelze určit za použití údajů uvedených v odstavci 3, celková hodnota aktiv se určí na základě poslední aktuální auditované roční účetní závěrky vypracované v souladu s IFRS, které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002, a pokud tato roční závěrka není k dispozici, na základě roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
5. Je-li dohlížený subjekt pobočkou úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, celková hodnota jeho aktiv se určuje na základě statistických údajů vykazovaných v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (13).
Článek 52
Základ pro určení významu na základě velikosti za zvláštních či výjimečných okolností
1. Dojde-li ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu k výjimečné zásadní změně okolností, které jsou relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, přezkoumá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Dojde-li k takové změně ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu, přezkoumá ECB, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Mezi výjimečnou zásadní změnu okolností, která je relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, se řadí jakákoli z těchto skutečností: a) sloučení dvou či více úvěrových institucí, b) prodej nebo převod zásadní obchodní divize, c) převod akcií úvěrové instituce, kdy tato instituce již není součástí dohlížené skupiny, jejíž součástí byla před prodejem, d) konečné rozhodnutí provést řádnou likvidaci dohlíženého subjektu (nebo skupiny), e) srovnatelné faktické situace.
2. Méně významný dohlížený subjekt a v případě méně významné dohlížené skupiny méně významný dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách uvedených v odstavci 1.
Významný dohlížený subjekt a v případě dohlížené skupiny dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje ECB o všech změnách uvedených v odstavci 1.
3. Odchylně od pravidla tří let uvedeného v čl. 47 odst. 1 až 3 a v případě výjimečných okolností včetně těch uvedených v odstavci 1 ECB po konzultaci s vnitrostátními příslušnými orgány rozhodne, zda dotčené dohlížené subjekty jsou významné nebo méně významné, a určí datum, od něhož bude dohled vykonávat ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány.
Článek 53
Skupiny konsolidovaných podniků
1. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti sestává dohlížená skupina konsolidovaných podniků z podniků, které musí být konsolidovány pro obezřetnostní účely v souladu s právními předpisy Unie.
2. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti dohlížená skupina konsolidovaných podniků zahrnuje rovněž dceřiné společnosti a pobočky v nezúčastněných členských státech a třetích zemích.
Článek 54
Metoda konsolidace
Metodou konsolidace je metoda konsolidace použitelná v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
Článek 55
Metoda pro výpočet celkových aktiv
Pro účely určení významu úvěrové instituce na základě kritéria velikosti se „celková hodnota aktiv“ odvozuje z řádky „celková aktiva“ v rozvaze vypracované v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
HLAVA 4
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PRO HOSPODÁŘSTVÍ UNIE NEBO JAKÉHOKOLI ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU
Článek 56
Práh významu pro národní hospodářství
Dohlížený subjekt usazený v zúčastněném členském státě nebo dohlížená skupina, jejíž mateřský podnik je usazen v zúčastněném členském státě, se klasifikují jako významné na základě jejich důležitosti pro ekonomiku příslušného zúčastněného členského státu, pokud:
(práh významu pro národní ekonomiku)
a
A ≥ EUR 5 miliard,
přičemž
A
je celková hodnota aktiv určená v souladu s články 51 až 55 pro daný kalendářní rok a
B
je hrubý domácí produkt v tržních cenách, jak je definován v bodě 8.89 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (14) (ESA 2010) a zveřejněn Eurostatem na daný kalendářní rok.
Článek 57
Kritéria pro určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu
1. ECB zejména při posuzování toho, zda dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina jsou důležité pro ekonomiku Unie nebo zúčastněného členského státu z důvodů jiných než uvedených v článku 56, zohlední tato kritéria:
a)
význam dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny pro konkrétní ekonomické sektory Unie nebo zúčastněného členského státu;
b)
vzájemnou propojenost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny s ekonomikou Unie nebo zúčastněného členského státu;
c)
nahraditelnost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako účastníka trhu i poskytovatele služeb klientům;
d)
obchodní, strukturální a operační složitost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny.
2. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 58
Určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku kteréhokoli zúčastněného členského státu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB oznámit, že dohlížený subjekt považuje za významný ve vztahu ke své tuzemské ekonomice.
2. ECB posoudí oznámení vnitrostátního příslušného orgánu na základě kritérií uvedených v čl. 57 odst. 1.
3. Článek 57 se použije obdobně.
HLAVA 5
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PŘESHRANIČNÍ ČINNOSTI
Článek 59
Kritéria pro určení významu na základě významu přeshraniční činnosti dohlížené skupiny
1. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud mateřský podnik dohlížené skupiny zřídil dceřiné společnosti, které jsou samy úvěrovými institucemi, ve více než jednom jiném zúčastněném členském státě.
2. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud celková hodnota jejích aktiv přesahuje 5 miliard EUR a:
a)
poměr jejích přeshraničních aktiv k celkovým aktivům je vyšší než 20 % nebo
b)
poměr jejích přeshraničních pasiv k celkovým pasivům je vyšší než 20 %.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 60
Přeshraniční aktiva a pasiva
1. „Přeshraničními aktivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových aktiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
2. „Přeshraničními pasivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových pasiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
HLAVA 6
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ ŽÁDOSTI O VEŘEJNOU FINANČNÍ POMOC Z ESM NEBO NA ZÁKLADĚ PŘIJETÍ TÉTO POMOCI
Článek 61
Žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo přijetí této pomoci
1. O přímou veřejnou finanční pomoc pro dohlížený subjekt je požádáno, pokud člen ESM podá žádost o poskytnutí finanční pomoci ze strany ESM tomuto subjektu v souladu s rozhodnutím přijatým Radou guvernérů ESM v souladu s článkem 19 Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability, pokud se týká přímé rekapitalizace úvěrové instituce, a s nástroji přijatými na základě tohoto rozhodnutí.
2. K přijetí přímé veřejné finanční pomoci ze strany úvěrové instituce dochází, když tuto finanční pomoc úvěrová instituce obdržela podle rozhodnutí a nástrojů uvedených v odstavci 1.
Článek 62
Povinnost vnitrostátních příslušných orgánů informovat ECB o možné žádosti méně významného dohlíženého subjektu o veřejnou finanční pomoc nebo o jejím přijetí ze strany tohoto subjektu
1. Aniž by byla dotčena povinnost informovat ECB o zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu vymezená v článku 96, vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB, jakmile se dozví o možné potřebě veřejné finanční pomoci pro méně významný dohlížený subjekt, jež by měla být poskytnuta na vnitrostátní úrovni nepřímo z ESM a/nebo ze strany ESM.
2. S výjimkou řádně odůvodněných naléhavých případů předloží vnitrostátní příslušný orgán své posouzení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu ke zvážení ECB před tím, než jej předloží ESM.
Článek 63
Začátek a konec přímého dohledu
1. Dohlížený subjekt, v jehož případě bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo který obdržel přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, se klasifikuje jako významný dohlížený subjekt ode dne, kdy bylo jeho jménem požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc.
2. ECB v rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2 stanoví den, kdy ECB převezme přímý dohled.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 64
Rozsah
Je-li požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc ve vztahu k dohlíženému subjektu, který je součástí dohlížené skupiny, klasifikují se jako významné všechny dohlížené subjekty, které jsou součástí dohlížené skupiny.
HLAVA 7
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ SKUTEČNOSTI, ŽE DOHLÍŽENÝ SUBJEKT JE JEDNOU ZE TŘÍ NEJVÝZNAMNĚJŠÍCH ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ V ZÚČASTNĚNÉM ČLENSKÉM STÁTĚ
Článek 65
Kritéria pro určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě
1. Úvěrová instituce nebo dohlížená skupina se klasifikuje jako významná, je-li jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě.
2. Pro účely určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán zohlední velikost dohlíženého subjektu, resp. dohlížené skupiny určenou podle článků 50 až 55.
Článek 66
Přezkum
1. Ve vztahu ke každému zúčastněnému členskému státu ECB do 1. října každého kalendářního roku určí, zda by tři úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny s mateřským podnikem usazeným v takovém zúčastněném členském státě měly být klasifikovány jako významné dohlížené subjekty či nikoli.
2. Na žádost ECB vnitrostátní příslušné orgány ECB informují o třech nejvýznamnějších úvěrových institucích nebo dohlížených skupinách usazených v jejich příslušných zúčastněných členských státech do 1. října daného kalendářního roku. Vnitrostátní příslušné orgány určí tři nejvýznamnější úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny na základě kritérií uvedených v článcích 50 až 55.
3. Za každou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněných členských státech předloží relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil v jednotlivých případech, pokud úvěrová instituce nebo dohlížená skupina ještě není klasifikována jako významná.
Po přijetí informací uvedených v odstavci 2 provede ECB vlastní hodnocení. ECB může za tímto účelem relevantní vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby poskytl příslušné informace.
4. Pokud dne 1. října každého roku není jedna či více ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě klasifikována jako významný dohlížený subjekt, přijme ECB v souladu s hlavou 2 rozhodnutí ve vztahu ke kterékoli ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin, které nejsou klasifikovány jako významné.
5. Čl. 52 odst. 3 se uplatňují obdobně.
HLAVA 8
ROZHODNUTÍ ECB VYKONÁVAT PŘÍMÝ DOHLED NAD MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY PODLE ČL. 6 ODST. 5 PÍSM. B) NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 67
Kritéria pro rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB kdykoli na základě rozhodnutí ECB rozhodnout, že bude přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedeného v odstavci 1 ECB zohlední mimo jiné kterýkoli z těchto faktorů:
a)
zda je méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina blízko ke splnění jednoho z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
b)
vzájemnou propojenost méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny s jinými úvěrovými institucemi;
c)
zda dotčený méně významný dohlížený subjekt je či není dceřinou společností dohlíženého subjektu, který má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi a který zřídil jednu či více dceřiných společností, které jsou rovněž úvěrovými institucemi, nebo jednu či více poboček v zúčastněných členských státech, z nichž jedna či více jsou významné;
d)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nepostupoval podle pokynů ECB;
e)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nedodržuje akty uvedené v čl. 4 odst. 3 první pododstavec nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
f)
skutečnost, že méně významný dohlížený subjekt požádal nebo nepřímo přijal finanční pomoc z EFSF nebo ESM.
Článek 68
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. ECB na žádost vnitrostátního příslušného orgánu posoudí, zda je třeba v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán ve své žádosti: a) identifikuje méně významný dohlížený subjekt nebo méně významnou dohlíženou skupinu, o které se vnitrostátní příslušný orgán domnívá, že by nad ní měla převzít přímý dohled ECB, a b) uvede, proč je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Spolu se svou žádostí předloží vnitrostátní příslušný orgán zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny.
4. Pokud ECB nesouhlasí s žádostí vnitrostátního příslušného orgánu, konzultuje s dotčeným vnitrostátním příslušným orgánem před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
5. Pokud ECB rozhodne, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
Článek 69
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě vlastní iniciativy ECB
1. ECB může vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby jí předložil zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny. ECB určí termín, do kterého by jí tato zpráva měla být předložena.
2. ECB konzultuje vnitrostátní příslušný orgán před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Dojde-li ECB k závěru, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
HLAVA 9
ZVLÁŠTNÍ OKOLNOSTI, KTERÉ MOHOU ODŮVODNIT KLASIFIKACI DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO, AČKOLI JSOU SPLNĚNA KRITÉRIA PRO JEHO KLASIFIKACI JAKO VÝZNAMNÉHO
Článek 70
Zvláštní okolnosti, které vedou ke klasifikaci významného dohlíženého subjektu jako méně významného
1. Zvláštní okolnosti ve smyslu druhého a pátého pododstavce čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu (dále jen „zvláštní okolnosti“) jsou dány, nastanou-li zvláštní a skutkové okolnosti, kvůli nimž je klasifikace subjektu jako významného nepřiměřená s ohledem na cíle a zásady nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a zejména s ohledem na nezbytnost zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Pojem „zvláštní okolnosti“ se vykládá úzce.
Článek 71
Posuzování výskytu zvláštních okolností
1. Zda jsou dány zvláštní okolnosti, které odůvodňují klasifikaci subjektu, který by jinak byl významným dohlíženým subjektem, jako méně významného, se určí v každém jednotlivém případě a konkrétně pro dotčený dohlížený subjekt nebo dohlíženou skupinu, nikoli však pro kategorie dohlížených subjektů.
2. Článek 40 se použije obdobně.
3. Články 44 až 46 a články 48 a 49 se použijí obdobně. ECB uvede v rozhodnutí ECB důvody, které ji vedly k závěru, že jsou zvláštní okolnosti dány.
Článek 72
Přezkum
1. ECB za podpory relevantních vnitrostátních příslušných orgánů alespoň jednou ročně přezkoumá, zda jsou ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež jsou klasifikovány jako méně významné z důvodu zvláštních okolností, i nadále zvláštní okolnosti dány.
2. Dotčený dohlížený subjekt poskytne veškeré informace a dokumenty, které si ECB vyžádá k provedení přezkumu uvedeného v odstavci 1.
3. Má-li ECB za to, že zvláštní okolnosti již nejsou dány, přijme rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu a které stanoví, že je klasifikován jako významný a že již nejsou dány zvláštní okolnosti.
4. Hlava 2 části IV se použije obdobně.
ČÁST V
SPOLEČNÁ ŘÍZENÍ
HLAVA 1
SPOLUPRÁCE PŘI ŽÁDOSTI O POVOLENÍ K PŘÍSTUPU K ČINNOSTI ÚVĚROVÉ INSTITUCE
Článek 73
Oznámení žádosti o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží žádost o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce, která má být usazena v zúčastněném členském státě, vyrozumí ECB o přijetí této žádosti do 15 pracovních dnů.
2. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o lhůtě, ve které musí být rozhodnutí o žádosti vydáno a oznámeno žadateli v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
3. Není-li žádost úplná, vnitrostátní příslušný orgán na základě své vlastní inciativy nebo na žádost ECB požádá žadatele o poskytnutí požadovaných dodatečných informací. Veškeré dodatečné informace, které vnitrostátní příslušný orgán obdrží, zašle ECB do 15 pracovních dnů ode dne, kdy je tento orgán přijal.
Článek 74
Posouzení žádostí ze strany vnitrostátních příslušných orgánů
Vnitrostátní příslušný orgán, ke kterému byla žádost podána, posoudí, zda žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech členského státu vnitrostátního příslušného orgánu.
Článek 75
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o zamítnutí žádosti
Vnitrostátní příslušné orgány zamítnou žádosti, které nesplňují podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, a zašlou kopii svého rozhodnutí ECB.
Článek 76
Návrhy rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce
1. Je-li vnitrostátní příslušný orgán přesvědčen, že žádost splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, vypracuje návrh rozhodnutí, v němž navrhuje, aby ECB žadateli udělila povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce (dále jen „návrh rozhodnutí o povolení“).
2. Vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby návrh rozhodnutí o povolení byl ECB a žadateli oznámen alespoň 20 pracovních dnů před koncem maximálního období pro posouzení, které stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy.
3. Vnitrostátní příslušný orgán může navrhovat, aby byla k návrhu rozhodnutí o povolení připojena doporučení, podmínky nebo omezení v souladu s vnitrostátními a unijními právními předpisy. V těchto případech je za dodržování souladu s těmito podmínkami nebo omezeními zodpovědný vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 77
Posouzení žádostí ze strany ECB a jednání se žadateli
1. ECB posoudí žádost na základě podmínek pro vydání povolení uvedených v příslušných právních předpisech Unie. Má-li ECB za to, že tyto podmínky nejsou splněny, dá žadateli možnost, aby se v souladu s článkem 31 písemně vyjádřil ke skutečnostem a námitkám, které jsou relevantní pro toto posouzení.
2. Je-li jednání považováno za nezbytné a ve všech ostatních případech, které jsou řádně odůvodněny, může ECB prodloužit maximální lhůtu pro rozhodování o žádosti v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Prodloužení lhůty žadateli oznámí v souladu s článkem 35 tohoto nařízení.
Článek 78
Rozhodnutí ECB o žádostech
1. ECB rozhodne o návrhu rozhodnutí o povolení, který obdrží od vnitrostátního příslušného orgánu, do 10 pracovních dnů, pokud nerozhodne o prodloužení maximální lhůty v souladu s čl. 77 odst. 2. ECB může návrh rozhodnutí o povolení podpořit, a vyjádřit tak svůj souhlas s povolením, nebo k návrhu rozhodnutí o povolení předložit námitky.
2. ECB své rozhodnutí založí na posouzení žádosti, návrhu rozhodnutí o povolení a připomínkách poskytnutých žadatelem podle článku 77.
3. Nerozhodne-li ECB ve lhůtě uvedené v odstavci 1, považuje se návrh rozhodnutí o povolení vypracovaný příslušným vnitrostátním orgánem za přijatý.
4. ECB přijme rozhodnutí, kterým udělí povolení, pokud žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy členského státu, v němž je žadatel usazen.
5. Rozhodnutí, kterým se uděluje povolení, zahrnuje činnost žadatele jako úvěrové instituce ve smyslu příslušných vnitrostátních právních předpisů, aniž by byly dotčeny jakékoli dodatečné požadavky pro vydání povolení pro činnost, která nespočívá v přijímání vkladů či jiných splatných prostředků od veřejnosti a poskytování úvěrů na svůj vlastní účet, které vyplývají z příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 79
Postup při zániku povolení
Povolení zaniká v situacích uvedených v čl. 18 písm. a) směrnice 2013/36/EU, pokud tak stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy. Vnitrostátní příslušné orgány informují ECB o jednotlivých případech zániku povolení. ECB následně - poté, co uvědomí relevantní vnitrostátní příslušný orgán a dotčený dohlížený subjekt, - zveřejní zánik povolení v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE PŘI ODNĚTÍ POVOLENÍ
Článek 80
Návrh vnitrostátních příslušných orgánů na odnětí povolení
1. Má-li relevantní vnitrostátní příslušný orgán za to, že povolení úvěrové instituce by mělo být zcela nebo částečně odňato v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy, včetně odnětí na žádost úvěrové instituce, předloží ECB návrh rozhodnutí, v němž navrhne odnětí povolení (dále jen „návrh rozhodnutí o odnětí“) spolu se všemi příslušnými podpůrnými dokumenty.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v případě každého návrhu rozhodnutí o odnětí, které je významné pro vnitrostátní orgán příslušný pro řešení problémů úvěrových institucí (dále jen „vnitrostátní orgán pro řešení problémů“), koordinuje s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů.
Článek 81
Posouzení návrhu rozhodnutí o odnětí ze strany ECB
1. ECB bezodkladně posoudí návrh rozhodnutí o odnětí. Zejména zohlední naléhavé důvody, které uvede vnitrostátní příslušný orgán.
2. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
Článek 82
Posouzení z vlastní iniciativy ECB a konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány
1. Dozví-li se ECB o okolnostech, které mohou odůvodňovat odnětí povolení, ECB z vlastní iniciativy posoudí, zda by povolení mělo být odňato v souladu s příslušnými právními předpisy Unie.
2. ECB může kdykoli konzultovat relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, konzultuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je úvěrová instituce usazena, alespoň 25 pracovních dnů přede dnem, kdy zamýšlí učinit své rozhodnutí. V řádně odůvodněných naléhavých případech může být lhůta pro konzultaci zkrácena na pět pracovních dnů.
3. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány o všech připomínkách předložených úvěrovou institucí. Použije se právo úvěrové instituce být vyslechnuta ve smyslu článku 31.
4. Pokud se týká návrhu na odnětí povolení v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, koordinuje ECB s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů.
Článek 83
Rozhodnutí ECB o odnětí povolení
1. ECB bezodkladně přijme rozhodnutí o odnětí povolení. Při tom může přijmout nebo odmítnout příslušný návrh rozhodnutí o odnětí.
2. Při přijímání svého rozhodnutí ECB zohlední všechny tyto skutečnosti: a) své posouzení okolností, které odůvodňují odnětí; b) případný návrh rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o odnětí; c) konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, a pokud vnitrostátní příslušný orgán není vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů (spolu s vnitrostátním příslušným orgánem dále jen „vnitrostátní orgány“); d) všechny připomínky předložené úvěrovou institucí podle čl. 81 odst. 2 a čl. 82 odst. 3.
3. ECB přijme rozhodnutí rovněž v případech popsaných v článku 84, pokud relevantní vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky proti odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability.
Článek 84
Postup v případě možných opatření k řešení problémů přijatých vnitrostátními orgány
1. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů oznámí svou námitku vůči záměru ECB odejmout povolení, ECB a vnitrostátní orgán pro řešení problémů si dohodnou lhůtu, po kterou ECB nepřistoupí k odnětí povolení. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů s cílem dosáhnout dohody.
2. Po uplynutí dohodnuté lhůty ECB s ohledem na dosažený pokrok posoudí, zda hodlá přistoupit k odnětí povolení, nebo zda hodlá prodloužit dohodnutou lhůtu v souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB konzultuje jak s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, tak s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, není-li vnitrostátním příslušným orgánem. Vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o opatřeních přijatých těmito orgány a o svém posouzení důsledků odnětí.
3. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky vůči odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability, použije se článek 83.
HLAVA 3
SPOLUPRÁCE PŘI NABYTÍ KVALIFIKOVANÝCH ÚČASTÍ
Článek 85
Oznámení nabytí kvalifikované účasti vnitrostátním příslušným orgánům
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží oznámení o záměru nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci usazené v daném zúčastněném členském státě, toto oznámení oznámí ECB nejpozději pět pracovních dnů od potvrzení jeho přijetí v souladu s čl. 22 odst. 2. směrnice 2013/36/EU.
2. Pokud musí vnitrostátní příslušný orgán přerušit období pro posouzení z důvodu vyžádání dodatečných informací, oznámí tuto skutečnost ECB. Vnitrostátní příslušný orgán zašle veškeré takové dodatečné informace ECB do pěti pracovních dnů ode dne, kdy je obdržel.
3. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o datu, do kterého je třeba rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím kvalifikované účasti oznámit žadateli podle příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 86
Posouzení možných nabytí
1. Vnitrostátní příslušný orgán, kterému byl oznámen záměr nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci, posoudí, zda možné nabytí splňuje veškeré podmínky uvedené v příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisech. Po provedení tohoto posouzení vypracuje vnitrostátní příslušný orgán pro ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím.
2. Vnitrostátní příslušný orgán předloží ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím nejméně 15 pracovních dnů před uplynutím lhůty pro posouzení ve smyslu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 87
Rozhodnutí ECB o nabytí
ECB rozhodne o souhlasu nebo nesouhlasu s nabytím na základě svého posouzení navrhovaného nabytí a návrhu rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
HLAVA 4
OZNÁMENÍ ROZHODNUTÍ O SPOLEČNÉM ŘÍZENÍ
Článek 88
Postupy pro oznamování rozhodnutí
1. ECB bez zbytečného odkladu v souladu s článkem 35 oznámí stranám tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
2. ECB bez zbytečného odkladu oznámí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
c)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
3. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí žadateli o vydání povolení tato rozhodnutí:
a)
návrh rozhodnutí o povolení;
b)
rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o zamítnutí žádosti o povolení, pokud žadatel nesplňuje podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech;
c)
rozhodnutí ECB o nesouhlasu s návrhem rozhodnutí o povolení uvedeným v písm. a);
d)
rozhodnutí ECB o povolení.
4. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu pro řešení problémů rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce.
5. ECB oznámí Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) každé rozhodnutí ECB o udělení nebo odnětí povolení působit jako úvěrová instituce a každý zánik povolení. ECB v oznámení uvede důvody pro přijetí rozhodnutí o odnětí povolení nebo důvody zániku povolení.
ČÁST VI
POSTUPY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY A POMOC ZE STRANY VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ
Článek 89
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
ECB vykonává přímý dohled nad významnými dohlíženými subjekty v souladu s postupy vymezenými v části II, zejména pokud se týká úkolů a složení společných týmů dohledu.
Článek 90
Úloha vnitrostátních příslušných orgánů při pomoci ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán napomáhá ECB při plnění jejích úkolů za podmínek vymezených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení a vykonává zejména tyto činnosti:
a)
v souladu s článkem 91 předkládá ECB návrhy rozhodnutí týkajících se významných dohlížených subjektů usazených v jeho zúčastněném členském státě;
b)
napomáhá ECB při přípravě a provádění aktů souvisejících s plněním úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně pomoci při činnostech ověřování a každodenního posuzování stavu významného dohlíženého subjektu;
c)
napomáhá ECB při vynucování jejích rozhodnutí za případného použití pravomocí uvedených v třetím pododstavci čl. 9 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Při poskytování pomoci ECB postupují vnitrostátní příslušné orgány ve vztahu k významným dohlíženým subjektům v souladu s pokyny ECB.
Článek 91
Návrhy rozhodnutí, které mají vypracovat vnitrostátní příslušné orgány pro účely uvážení ze strany ECB
1. V souladu s čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 7 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby tento orgán pro účely uvážení ze strany ECB vypracoval návrh rozhodnutí týkajícího se plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
V žádosti je stanovena lhůta pro zaslání návrhu rozhodnutí ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může návrh rozhodnutí týkajícího se významného dohlíženého subjektu ECB k uvážení předložit rovněž na základě své vlastní iniciativy prostřednictvím společného týmu dohledu.
Článek 92
Výměna informací
ECB a vnitrostátní příslušné orgány si bez zbytečného odkladu vyměňují informace o významných dohlížených subjektech, existují-li závažné náznaky toho, že významné dohlížené subjekty nadále nejsou schopny plnit své závazky vůči svým věřitelům, a zejména zajišťovat bezpečnost majetkových hodnot, které jim byly svěřeny jejich vkladateli, nebo existují-li závažné náznaky toho, že došlo k výskytu okolností, které by mohly vést k závěru, že dotčená úvěrová instituce není schopna vyplatit vklady ve smyslu čl. 1 odst. 3 písm. i) směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES (15). ECB a vnitrostátní příslušné orgány tak učiní před přijetím rozhodnutí o tomto závěru.
HLAVA 2
SPLNĚNÍ POŽADAVKŮ NA ZPŮSOBILOST A BEZÚHONNOST OSOB ODPOVĚDNÝCH ZA ŘÍZENÍ ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ
Článek 93
Posouzení vhodnosti členů řídících orgánů významných dohlížených subjektů
1. S cílem zajistit, aby instituce zavedly spolehlivé systémy správy a řízení, a aniž by byly dotčeny příslušné unijní a vnitrostátní právní předpisy a část V, významný dohlížený subjekt vyrozumí relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách členů svých řídících orgánů v řídících funkcích a ve funkcích dohledu (dále jen „manažeři“) ve smyslu čl. 3 odst. 1 bod 7) a čl. 3 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, včetně opakovaného jmenování manažerů na další funkční období. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán bezodkladně oznámí ECB všechny tyto změny, přičemž uvede lhůtu, ve které musí být vydáno a oznámeno rozhodnutí v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
2. K posouzení vhodnosti manažerů významných dohlížených subjektů má ECB pravomoci v oblasti dohledu, které mají příslušné orgány na základě příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisů.
Článek 94
Průběžný přezkum vhodnosti manažerů
1. Významný dohlížený subjekt informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení vhodnosti, nebo o všech dalších otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, bezodkladně, jakmile se dohlížený subjekt nebo příslušný manažer o těchto skutečnostech nebo otázkách dozví. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o všech nových skutečnostech nebo otázkách bezodkladně.
2. Na základě nových skutečností nebo otázek uvedených v odstavci 1 nebo pokud se ECB dozví o nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení příslušného manažera, nebo o jakýchkoli jiných otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, může ECB zahájit nové posouzení. ECB potom rozhodne o přijetí vhodného opatření v souladu s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy a o tomto opatření bezodkladně informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
HLAVA 3
OSTATNÍ POSTUPY PRO VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SUBJEKTY
Článek 95
Požadavky, oznámení či žádosti ze strany významných dohlížených subjektů
1. Aniž by byla dotčena konkrétní řízení zakotvená zejména v části V a jeho běžná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem, významný dohlížený subjekt zasílá ECB všechny své požadavky, oznámení či žádosti, které se týkají plnění úkolů svěřených ECB.
2. ECB dá takový požadavek, oznámení či žádost k dispozici relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a může požádat, aby vnitrostátní příslušný orgán vypracoval návrh rozhodnutí podle článku 91.
3. V případě podstatných změn v porovnání s povolením uděleným na základě původního požadavku, oznámení nebo žádosti významný dohlížený subjekt zašle ECB nový požadavek, oznámení či žádost v souladu s postupem uvedeným v odstavci 1.
ČÁST VII
POSTUPY PRO DOHLED NA MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY O PODSTATNÝCH ŘÍZENÍCH VNITROSTÁTNÍHO PŘÍSLUŠNÉHO ORGÁNU V OBLASTI DOHLEDU A O PODSTATNÝCH NÁVRZÍCH ROZHODNUTÍ V OBLASTI DOHLEDU
Článek 96
Zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu
Aniž by bylo dotčeno použití článku 62, informují vnitrostátní příslušné orgány ECB, pokud dojde k rychlému a podstatnému zhoršení stavu jakéhokoli méně významného dohlíženého subjektu, zejména pokud by toto zhoršení mohlo vést k žádosti o přímou či nepřímou finanční pomoc z ESM.
Článek 97
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytují vnitrostátní příslušné orgány ECB informace o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, jež se týkají méně významných dohlížených subjektů. ECB vymezí obecná kritéria, která stanoví, které informace je třeba oznámit pro konkrétní méně významné dohlížené subjekty; při tom zohlední zejména rizikový stav a možný dopad na tuzemský finanční systém dotčeného méně významného dohlíženého subjektu. Vnitrostátní příslušné orgány poskytnou tyto informace předem nebo v řádně odůvodněných naléhavých případech současně se zahájením řízení.
2. Mezi podstatná řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu uvedená v odstavci 1 se řadí:
a)
odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců, kteří převezmou řízení méně významných dohlížených subjektů, a
b)
postupy, které mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku může si ECB od vnitrostátních příslušných orgánů kdykoli vyžádat informace o plnění jejich úkolů ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům.
4. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku vyrozumí vnitrostátní příslušné orgány ze své vlastní iniciativy ECB o všech dalších řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu:
a)
která považují za podstatná nebo
b)
která mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
5. Požaduje-li ECB, aby vnitrostátní příslušný orgán dále posoudil určité aspekty podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, uvede ve své žádosti, o které aspekty se jedná. ECB a vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby druhá strana měla dostatek času na to, aby tento postup a jednotný mechanismus dohledu jako celek mohly účinně fungovat.
Článek 98
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných návrzích rozhodnutí v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zasílají vnitrostátní příslušné orgány ECB návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, která splňují kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 a která se týkají méně významných dohlížených subjektů, v jejichž případě se ECB na základě obecných kritérií, která ve vztahu k rizikovému stavu a možnému dopadu na tuzemský finanční systém ECB stanoví, domnívá, že by jí měly být informace sděleny.
2. S výhradou odstavce 1 by návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu měly být ECB zasílány před tím, než budou zaslány méně významným dohlíženým subjektům, pokud tato rozhodnutí:
a)
se týkají odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců; nebo
b)
mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků na informace uvedených v odstavcích 1 a 2 předávají vnitrostátní příslušné orgány ECB všechny další návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu:
a)
k nimž je třeba stanovisko ECB; nebo
b)
které mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušné orgány zašlou návrhy rozhodnutí, jež splňují kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, a jež se tedy považují za podstatné návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, ECB nejpozději 10 dnů před plánovaným dnem přijetí daného rozhodnutí. ECB k návrhu rozhodnutí zaujme stanovisko v přiměřené lhůtě před plánovaným přijetím daného rozhodnutí. V naléhavých případech vymezí relevantní vnitrostátní příslušný orgán přiměřenou lhůtu pro zaslání návrhu rozhodnutí, které splňuje kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, ECB.
HLAVA 2
NÁSLEDNÉ VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MÉNĚ VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
Článek 99
Obecná informační povinnost vnitrostátních příslušných orgánů vůči ECB
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a aniž by byla dotčena kapitola 1, může ECB vyžadovat, aby jí vnitrostátní příslušné orgány pravidelně informovaly o přijatých opatřeních a o plnění úkolů, jež mají vykonávat podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB každoročně informuje vnitrostátní příslušné orgány o kategoriích méně významných dohlížených subjektů a o povaze požadovaných informací.
2. Požadavky vymezenými v odstavci 1 není dotčeno právo ECB využít v případě méně významných dohlížených subjektů pravomocí uvedených v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 100
Četnost a rozsah zpráv, které vnitrostátní příslušné orgány předkládají ECB
Vnitrostátní příslušné orgány v souladu s požadavky ECB předkládají ECB výroční zprávu o méně významných dohlížených subjektech, méně významných dohlížených skupinách nebo o kategoriích méně významných dohlížených subjektů.
ČÁST VIII
SPOLUPRÁCE MEZI ECB, VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY A VNITROSTÁTNÍMI POVEŘENÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH ÚKOLŮ A NÁSTROJŮ
HLAVA 1
DEFINICE MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 101
Obecná ustanovení
1. Pro účely této části se makroobezřetnostními nástroji rozumí kterýkoli z těchto nástrojů:
a)
kapitálové rezervy ve smyslu článku 130 až 142 směrnice 2013/36/EU;
b)
opatření pro úvěrové instituce s vnitrostátním povolením nebo dílčí soubor těchto úvěrových institucí podle článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013;
c)
jakákoli jiná opatření, která v konkrétních případech vymezených v příslušných právních předpisech Unie přijmou vnitrostátní pověřené orgány nebo vnitrostátní příslušné orgány s cílem řešit systémová nebo makroobezřetnostní rizika a která jsou zakotvena a vztahují se na ně postupy vymezené v nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnici 2013/36/EU.
2. Makroobezřetnostní postupy uvedené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nejsou řízeními ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu ve smyslu tohoto nařízení, aniž by tím byl dotčen článek 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká rozhodnutí určených jednotlivým dohlíženým subjektům.
Článek 102
Používání makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
ECB používá makroobezřetnostní nástroje uvedené v článku 101 v souladu s tímto nařízením a v souladu s čl. 5 odst. 2 a čl. 9 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a pokud jsou makroobezřetnostní nástroje zakotveny ve směrnici, za předpokladu provedení této směrnice do vnitrostátního práva. Pokud vnitrostátní pověřený orgán nestanoví sazbu kapitálových rezerv, nezabraňuje to ECB, aby stanovila požadavek na kapitálové rezervy v souladu s tímto nařízením a čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
PROCESNÍ USTANOVENÍ PRO POUŽÍVÁNÍ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 103
Seznam vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů odpovědných za makroobezřetnostní nástroje
ECB shromažďuje od vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů zúčastněných členských států informace o totožnosti orgánů pověřených pro účely příslušných makroobezřetnostních nástrojů uvedených v článku 101, jakož i o makroobezřetnostních nástrojích, které tyto orgány mohou používat.
Článek 104
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů vnitrostátním příslušným orgánem nebo vnitrostátním pověřeným orgánem
1. V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán, který hodlá použít tyto nástroje, oznámí svůj záměr ECB deset pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán hodlají použít makroobezřetnostní nástroj, informují ECB co nejdříve o tom, že identifikovaly makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán předloží oznámení o záměru ECB.
3. Má-li ECB námitky proti zamýšlenému opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu, uvede ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán tyto důvody ECB řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
Článek 105
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
1. Pokud ECB hodlá v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze své vlastní iniciativy nebo na návrh vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik, úzce spolupracuje s vnitrostátními pověřenými orgány v dotčených členských státech, a zejména oznámí svůj záměr vnitrostátnímu pověřenému orgánu nebo vnitrostátnímu příslušnému orgánu 10 pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud ECB hodlá uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik na úrovni úvěrových institucí postupem podle nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU v případech konkrétně stanovených v právních předpisech Unie, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány nebo vnitrostátní pověřené orgány co nejdříve o tom, že identifikovala makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Má-li kterýkoli z dotčených vnitrostátních příslušných orgánů nebo vnitrostátních pověřených orgánů námitky proti zamýšlenému opatření ze strany ECB, oznámí ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru ECB. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. ECB tyto důvody řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
ČÁST IX
POSTUPY PRO ÚZKOU SPOLUPRÁCI
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY A SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 106
Postup pro navázání úzké spolupráce
ECB posoudí žádosti členských států mimo eurozónu o navázání úzké spolupráce v souladu s postupem vymezeným v rozhodnutí ECB/2014/5 (16).
Článek 107
Zásady platné po navázání úzké spolupráce
1. Ode dne, od něhož se uplatňuje rozhodnutí ECB podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, kterým se navazuje úzká spolupráce mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem členského státu mimo eurozónu, až do ukončení či přerušení této úzké spolupráce plní ECB v souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu úkoly uvedené v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve vztahu k dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v příslušném zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Byla-li navázána úzká spolupráce podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, mají ECB a vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci postavení srovnatelné s postavením vůči významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v členských státech eurozóny, přičemž je třeba zohlednit skutečnost, že ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci nemá ECB přímo použitelné pravomoci.
3. V souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci vydávat pokyny ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a pouze obecné pokyny ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a skupinám.
4. Úzká spolupráce skončí v den, kdy dojde ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU pro zúčastněný členský stát v úzké spolupráci v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU; od tohoto okamžiku se přestanou uplatňovat ustanovení této části.
Článek 108
Právní nástroje týkající se dohledu v souvislosti s úzkou spoluprací
1. Ve vztahu k úkolům uvedeným v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB udílet pokyny, uplatňovat požadavky nebo vydávat obecné zásady.
2. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci by ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo skupině měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, obrátí se na tento vnitrostátní příslušný orgán:
a)
ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují vydání rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k tomuto významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci, nebo
b)
ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu nebo méně významné dohlížené skupině s obecným pokynem nebo obecnými zásadami.
3. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán v úzké spolupráci by měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může se na tento vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán obrátit s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují uplatnění vyšších požadavků na kapitálové rezervy nebo uplatnění přísnějších opatření zaměřených na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik.
4. ECB v pokynu, požadavku nebo obecných zásadách upřesní příslušnou lhůtu pro přijetí opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu v úzké spolupráci, která nesmí být kratší než 48 hodin, ledaže by dřívější přijetí bylo nezbytné k zabránění nenapravitelné škody. Při stanovení této lhůty ECB zohlední správní a procesní právní předpisy, podle kterých musí relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci postupovat.
5. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby splnil pokyny, požadavky a obecné zásady ECB, přičemž o přijatých opatřeních bez zbytečného odkladu informuje ECB.
HLAVA 2
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K ČÁSTEM III, IV, V, VIII, X A XI
Článek 109
Jazykový režim a režim úzké spolupráce
Ustanovení článku 23 se uplatňují obdobně i v případě vnitrostátních příslušných orgánů v úzké spolupráci.
Článek 110
Posouzení významu úvěrové instituce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části IV o určování postavení dohlížených subjektů nebo dohlížených skupin jako významných nebo méně významných se uplatňují obdobně v případě dohlížených subjektů a dohlížených skupin v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci v souladu s ustanoveními tohoto článku.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části IV mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám usazeným v jeho členském státě.
3. Pokud část IV stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
Článek 111
Společná řízení v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části V o společných řízeních se s výhradou ustanovení tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části V mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům usazeným v jeho členském státě. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zejména zajistí, aby ECB obdržela veškeré informace a dokumentaci nezbytnou pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pokud část V stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
4. Pokud část V stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán vypracuje návrh rozhodnutí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci předloží návrh rozhodnutí ECB a vyžádá si pokyny.
Článek 112
Makroobezřetnostní nástroje v režimu úzké spolupráce
Ustanovení části VIII o spolupráci mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
Článek 113
Správní sankce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části X o správních sankcích se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve spojení s částí X tohoto nařízení stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
3. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nebo část X tohoto nařízení stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán zašle rozhodnutí významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zahájí řízení s cílem přijmout opatření v zájmu zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené správní sankce pouze na základě pokynů ECB. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB o přijetí rozhodnutí.
Článek 114
Vyšetřovací pravomoci podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části XI, která se týkají spolupráce ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci využívá vyšetřovací pravomoci podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souladu s pokyny ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci poskytne ECB zjištění, která vyplývají z použití vyšetřovacích pravomocí podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby se pověřený zaměstnanec ECB mohl jako pozorovatel účastnit jakéhokoli šetření podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 3
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM
Článek 115
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci
1. Části II a VI se v souladu s ustanoveními tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby ECB obdržela všechny informace a oznámení od významných dohlížených subjektů a významných dohlížených skupin a ve vztahu k nim, jež vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci sám obdržel a jež jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pro dohled nad každým významným dohlíženým subjektem nebo významnou dohlíženou skupinou usazenou v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci se ustaví společný tým dohledu. Členové společného týmu dohledu jsou jmenováni v souladu s článkem 4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci jmenuje dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu, aby v souladu s pokyny vydanými koordinátorem společného týmu dohledu jednal přímo ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby pověření zaměstnanci ECB byli zváni k účasti na kontrole na místě prováděné ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině. ECB může určit počet zaměstnanců ECB, kteří se budou účastnit jako pozorovatelé.
5. Pokud je mateřský podnik v kontextu konsolidovaného dohledu a kolegií orgánů dohledu usazen v členském státě eurozóny nebo zúčastněném členském státě mimo eurozónu, ECB jako příslušný orgán vykonává dohled na konsolidovaném základě a předsedá kolegiu orgánů dohledu. ECB vyzve relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci, aby jmenoval zaměstnance vnitrostátního příslušného orgánu jako pozorovatele. ECB může jednat pomocí pokynů udílených relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci.
Článek 116
Rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám
1. Aniž by byly dotčeny pravomoci vnitrostátních příslušných orgánů ve vztahu k úkolům, které nebyly na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijímá rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám ve svém členském státě jen na základě pokynů ECB. Pokyny ECB si může vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci rovněž vyžádat.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zpřístupní veškerá rozhodnutí ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině neprodleně ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB, pokud se týká: a) rozhodnutí, která přijímá ve své pravomoci ve vztahu k úkolům, které nebyly nařízením o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB; a b) rozhodnutí, která přijímá podle pokynů ECB, nebo jak je stanoveno v této části.
HLAVA 4
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM A MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SKUPINÁM
Článek 117
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty a méně významnými dohlíženými skupinami
1. Část VII se v souladu s následujícími ustanoveními uplatňuje obdobně ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a méně významným dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pro účely zajištění konzistentnosti výsledků dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu může ECB vydávat obecné pokyny a obecné zásady a ukládat požadavky vnitrostátním příslušným orgánům v úzké spolupráci, kterými vyžaduje, aby tyto orgány přijaly rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům nebo méně významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci. Tyto obecné pokyny, obecné zásady nebo požadavky se mohou týkat skupin nebo kategorií úvěrových institucí.
3. ECB může rovněž vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci uložit požadavek na podrobnější vyhodnocení aspektů podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu ve smyslu čl. 6 odst. 7 písm. c) odrážka ii) nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
POSTUP PŘI NESOUHLASU ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU V ÚZKÉ SPOLUPRÁCI
Článek 118
Postup při nesouhlasu s návrhem rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Při dodržení požadavků v oblasti důvěrnosti podle právních předpisů Unie informuje ECB vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o konečném návrhu rozhodnutí Rady dohledu ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež se nachází v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s konečným návrhem rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení konečného návrhu rozhodnutí písemně oznámí důvody svého nesouhlasu Radě guvernérů.
3. Rada guvernérů o dané věci rozhodne do pěti pracovních dnů od obdržení tohoto oznámení, přičemž plně zohlední uvedené důvody nesouhlasu, a své rozhodnutí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci písemně vysvětlí.
4. Zúčastněný členský stát v úzké spolupráci může ECB požádat o okamžité ukončení úzké spolupráce a nebude následným rozhodnutím Rady guvernérů vázán.
Článek 119
Postup při nesouhlasu s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o všech námitkách Rady guvernérů vůči úplnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s námitkou Rady guvernérů vůči konečnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení námitky Rady guvernérů písemně oznámí důvody svého nesouhlasu ECB.
3. Rada guvernérů do 30 dní od přijetí odůvodněného nesouhlasu předloží své písemné stanovisko k odůvodněnému nesouhlasu vyjádřenému vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a svou námitku potvrdí nebo ji vezme zpět, přičemž uvede své důvody. ECB o tom informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci.
4. V případě, že Rada guvernérů svou námitku potvrdí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci může do pěti dnů od okamžiku, kdy byl informován o tom, že Rada guvernérů svou námitku potvrdila, informovat ECB, že rozhodnutím přijatým v návaznosti na pozměněný původní konečný návrh rozhodnutí, vůči němuž má Rada guvernérů námitku, nebude vázán.
ECB poté s náležitým ohledem na účinnost dohledu zváží možné pozastavení nebo ukončení úzké spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a v tomto ohledu přijme rozhodnutí. ECB zohlední zejména faktory uvedené v čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
ČÁST X
SPRÁVNÍ SANKCE
HLAVA 1
DEFINICE A VZTAH K NAŘÍZENÍ RADY (ES) Č. 2532/98 (17)
Článek 120
Definice správních sankcí
Pro účely této části se výrazem „správní sankce“ rozumí buď:
a)
správní peněžité sankce stanovené a ukládané na základě čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
pokuty a penále vymezené v článku 2 nařízení (ES) č. 2532/98 a ukládané na základě čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 121
Vztah k nařízení (ES) č. 2532/98
1. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se v souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu uplatňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení.
2. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu doplňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení procesní pravidla vymezená v nařízení (ES) č. 2532/98 a uplatňují se v souladu s články 25 a 26 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 122
Pravomoc ECB ukládat správní sankce podle čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB ukládá správní sankce ve smyslu čl. 120 písm. b), nejsou-li plněny povinnosti na základě nařízení nebo rozhodnutí ECB, která se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů nebo
b)
méně významných dohlížených subjektů, pokud příslušná nařízení nebo rozhodnutí ECB ukládají méně významným dohlíženým subjektům povinnosti vůči ECB.
HLAVA 2
PROCESNÍ PRAVIDLA PRO UKLÁDÁNÍ SPRÁVNÍCH SANKCÍ S VÝJIMKOU PENÁLE DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY
Článek 123
Zřízení nezávislé vyšetřovací jednotky
1. ECB zřídí vnitřní nezávislou vyšetřovací jednotku (dále jen „vyšetřovací jednotka“), která se skládá z vyšetřujících úředníků jmenovaných ECB.
2. Vyšetřující úředníci se nesmějí účastnit na přímém či nepřímém dohledu nad příslušným dohlíženým subjektem, ani na vydávání povolení tomuto subjektu, a to již po dva roky před tím, než se stali vyšetřujícími úředníky.
3. Vyšetřující úředníci vykonávají své vyšetřovací funkce nezávisle na Radě dohledu i Radě guvernérů a neúčastní se jednání Rady dohledu a Rady guvernérů.
Článek 124
Postoupení údajných porušení vyšetřovací jednotce
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu za to, že existuje důvodné podezření, že:
a)
významný dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil příslušné přímo použitelné právní předpisy Unie ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil nařízení či rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu,
postoupí ECB záležitost vyšetřovací jednotce.
Článek 125
Pravomoci vyšetřovací jednotky
1. Pro účely vyšetřování údajných porušení ve smyslu článku 124 může vyšetřovací jednotka využít pravomoci, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Je-li vůči dotčenému dohlíženému subjektu v kontextu vyšetřování uplatněn požadavek na základě pravomocí, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, upřesní vyšetřovací jednotka předmět a účel vyšetřování.
3. Při plnění svých úkolů má vyšetřovací jednotka přístup ke všem dokumentům a informacím, které během své činnosti v oblasti dohledu shromáždila ECB, případně relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 126
Procesní práva
1. Po skončení vyšetřování a před tím, než je předloha konečného návrhu rozhodnutí vypracována a předložena Radě dohledu, vyšetřovací jednotka písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o zjištěních provedeného vyšetřování a o námitkách vznesených vůči těmto zjištěním.
2. V oznámení podle odstavce 1 vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt informuje o právu předložit vyšetřovací jednotce písemná podání týkající se skutkových závěrů a námitek, které byly proti tomuto subjektu vzneseny a které jsou v tomto oznámení uvedeny, včetně jednotlivých ustanovení, jež byla údajně porušena, a stanoví přiměřenou lhůtu pro přijetí těchto podání. ECB není povinna zohlednit písemná podání, která přijala po uplynutí lhůty stanovené vyšetřovací jednotkou.
3. V návaznosti na oznámení ve smyslu odstavce 1 může vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt rovněž pozvat na ústní jednání. Strany, které jsou vyšetřovány, mohou být na jednání zastoupeny právníkem nebo jinými kvalifikovanými osobami nebo jim může právník nebo tyto osoby pomáhat. Ústní jednání nejsou veřejná.
4. Právo dohlíženého subjektu, který je vyšetřován, na přístup do spisu vyšetřovací jednotky je vymezeno v souladu s článkem 32.
Článek 127
Přezkum spisu Radou dohledu
1. Má-li vyšetřovací jednotka za to, že dohlíženému subjektu by měla být uložena správní sankce, vyšetřovací jednotka předloží předlohu konečného návrhu rozhodnutí Radě dohledu, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, a uvede správní sankci, která má být uložena. Vyšetřovací jednotka rovněž předloží vyšetřovací spis Radě dohledu.
2. Vyšetřovací jednotka svou předlohu konečného návrhu rozhodnutí založí pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
3. Má-li Rada dohledu za to, že spis předložený vyšetřovací jednotkou je neúplný, může spis vyšetřovací jednotce vrátit spolu s odůvodněnou žádostí o dodatečné informace. Článek 125 se uplatňuje přiměřeně.
4. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, pokud se týká jednoho či více porušení a skutkového základu tohoto rozhodnutí, přijme konečný návrh rozhodnutí navrhovaný vyšetřovací jednotkou, pokud se týká porušení, v jejichž případě souhlasí s tím, že k nim došlo. V rozsahu, v němž Rada dohledu s předlohou nesouhlasí, bude přijato rozhodnutí podle příslušných ustanovení tohoto článku.
5. Má-li Rada dohledu na základě úplného spisu za to, že skutečnosti popsané v předloze konečného návrhu rozhodnutí ve smyslu článku 1 zřejmě nepředstavují dostatečný důkaz porušení ve smyslu článku 124, může přijmout konečný návrh rozhodnutí, kterým se případ uzavře.
6. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, avšak nesouhlasí s navrhovaným doporučením týkajícím se správních sankcí, přijme konečný návrh rozhodnutí, v němž uvede správní sankce, které považuje za přiměřené.
7. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu nesouhlasí s návrhem vyšetřovací jednotky, avšak dojde k závěru, že dohlížený subjekt se dopustil jiného porušení nebo že návrh vyšetřovací jednotky vychází z jiných skutečností, písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o svých zjištěních a o námitkách, které byly vůči dotčenému dohlíženému subjektu uplatněny. Čl. 126 odst. 2 až 4 se pro Radu dohledu uplatňuje přiměřeně.
8. Rada dohledu vypracuje konečný návrh rozhodnutí, který stanoví, zda se dotčený dohlížený subjekt dopustil porušení či nikoli, a uvede správní sankce, které mají být případně uloženy.
9. Konečný návrh rozhodnutí, který byl přijat Radou dohledu a který bude předložen Radě guvernérů, je založen pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
Článek 128
Definice celkového ročního obratu pro účely stanovení horní hranice pro uložení správní peněžité sankce
Celkovým ročním obratem ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se rozumí roční obrat dohlíženého subjektu ve smyslu článku 67 směrnice 2013/36/EU podle poslední aktuální dostupné roční účetní závěrky tohoto dohlíženého subjektu. Pokud dohlížený subjekt, který se dopustil porušení, patří do dohlížené skupiny, je relevantním celkovým ročním obratem celkový roční obrat vyplývající z poslední aktuální dostupné konsolidované roční účetní závěrky dohlížené skupiny.
HLAVA 3
PENÁLE
Článek 129
Procesní pravidla platná pro penále
1. V případě pokračujícího porušování nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu může ECB uložit penále s cílem přimět dotčené osoby k plnění nařízení nebo rozhodnutí v oblasti dohledu. ECB uplatňuje procesní pravidla v článku 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a hlavu 2 části III tohoto nařízení.
2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se vypočítává za každý den porušení, dokud dotčená osoba nesplní dané nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
3. Horní hranice penále je stanovena v nařízení (ES) č. 2532/98. Příslušné období začne běžet v den stanovený v rozhodnutí o uložení penále. Dnem stanoveným v rozhodnutí může být nejdříve den, kdy je dotčená osoba písemně vyrozuměna o důvodech ECB pro uložení penále.
4. Penále lze uložit po dobu, která nepřesahuje šest měsíců ode dne stanoveného v rozhodnutí ve smyslu odstavce 3.
HLAVA 4
LHŮTY
Článek 130
Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB ukládat správní sankce dohlíženým subjektům se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet v den, kdy došlo k porušení. V případě trvajících nebo opakujících se porušení začne promlčecí doba běžet v den, kdy porušení zanikne.
2. Promlčecí dobu pro ukládání správních peněžitých pokut přerušuje jakýkoli úkon ECB pro účely vyšetřování nebo řízení, pokud se týká porušení podle článku 124. Promlčecí doba se přerušuje s účinkem ode dne, kdy je úkon oznámen dotčenému dohlíženému subjektu.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba. Promlčecí doba však uplyne nejpozději v den, kdy uběhne období v délce trvání dvou promlčecích dob, aniž by ECB uložila správní sankci. Toto období se prodlužuje o dobu, po kterou dochází ke stavení promlčecí doby v souladu s odstavcem 5.
4. Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí se staví po dobu, po kterou je rozhodnutí Rady guvernérů ECB předmětem přezkumu před správní revizní komisí nebo odvolacího řízení před Soudním dvorem.
5. Promlčecí doba se rovněž staví po dobu trvání trestního řízení vedeného vůči dohlíženému subjektu v souvislosti se stejnými skutečnostmi.
Článek 131
Promlčecí doba pro vymáhání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB vynutit rozhodnutí přijaté podle čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet ode dne přijetí daného rozhodnutí.
2. Promlčecí dobu pro vymáhání správních sankcí přerušuje jakýkoli úkon ECB určený k vynucení platby nebo platebních podmínek dotčené správní sankce.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba.
4. Promlčecí doba pro vynucení správních sankcí se přerušuje po dobu:
a)
lhůty pro zaplacení;
b)
po kterou je vynucení platby přerušeno na základě rozhodnutí Rady guvernérů ECB, nebo Soudního dvora.
HLAVA 5
ZVEŘEJŇOVÁNÍ ROZHODNUTÍ A VÝMĚNA INFORMACÍ
Článek 132
Zveřejňování rozhodnutí o správních sankcích
1. ECB na svých internetových stránkách bez zbytečného odkladu a poté, co bylo rozhodnutí oznámeno dotčenému dohlíženému subjektu, zveřejní každé rozhodnutí o uložení správní sankce ve smyslu článku 120 dohlíženému subjektu v zúčastněném členském státě včetně informace o druhu a povaze porušení a totožnosti dotčeného dohlíženého subjektu, ledaže by zveřejnění tímto způsobem:
a)
ohrožovalo stabilitu finančních trhů nebo probíhající trestní vyšetřování, nebo
b)
pokud to lze zjistit, způsobilo dotčenému dohlíženému subjektu nepřiměřenou škodu.
Za těchto okolností se rozhodnutí o správních sankcích zveřejňují anonymně. Je-li pravděpodobné, že tyto okolnosti v přiměřené lhůtě zaniknou, lze zveřejnění na základě tohoto odstavce eventuálně po tuto dobu odložit.
2. Bylo-li podáno odvolání proti rozhodnutí podle odstavce 1 k Soudnímu dvoru, ECB bez zbytečného odkladu na svých úředních internetových stránkách rovněž zveřejní informace o stavu předmětného odvolání a jeho výsledek.
3. ECB zajistí, aby informace zveřejněné podle odstavců 1 a 2 byly na jejích úředních internetových stránkách po dobu alespoň pěti let.
Článek 133
Informování Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA)
S výhradou požadavků na služební tajemství ve smyslu článku 27 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB informuje EBA o všech správních sankcích ve smyslu článku 120, které byly dohlíženému subjektu uloženy v členském státě eurozóny, včetně všech odvolání proti těmto sankcím a jejich výsledků.
HLAVA 6
SPOLUPRÁCE ECB S VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY PODLE ČL. 18 ODST. 5 NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 134
Významné dohlížené subjekty
1. Vnitrostátní příslušný orgán ve vztahu k významným dohlíženým subjektům zahájí řízení pouze na žádost ECB, pokud je to nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, s cílem přijmout opatření k zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené sankce v případech, na které se nevztahuje čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto případy zahrnují uplatňování:
a)
nepeněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie ze strany právnických nebo fyzických osob, jakož i všech peněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie za strany fyzických osob;
b)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí v případě porušení vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí příslušné směrnice Unie, ze strany právnických nebo fyzických osob;
c)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí, které mají být uloženy v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, které svěřují určité pravomoci vnitrostátním příslušným orgánům v členských státech eurozóny, jež nejsou příslušnými právními předpisy Unie v současné době vyžadovány.
Ustanoveními tohoto odstavce není dotčena možnost vnitrostátního příslušného orgánu zahájit řízení z vlastní iniciativy, pokud se týká uplatňování vnitrostátních právních předpisů ve vztahu k úkolům, které nebyly svěřeny ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB vyzvat, aby jej požádala o zahájení řízení v případech uvedených v odstavci 1.
3. Vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu vyrozumí ECB o ukončení řízení o uložení sankce, které bylo zahájeno na žádost ECB v souladu s odstavcem 1. ECB je zejména informována o případných uložených sankcích.
Článek 135
Oznamování ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům
Relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB pravidelně informuje o všech správních sankcích uložených méně významným dohlíženým subjektům v souvislosti s plněním svých úkolů v oblasti dohledu.
HLAVA 7
TRESTNÉ ČINY
Článek 136
Důkazy o skutečnostech, které by mohly případně zakládat trestný čin
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu důvod domnívat se, že mohlo dojít ke spáchání trestného činu, požádá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, aby věc postoupil příslušným orgánům za účelem vyšetřování a případného trestního stíhání v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 8
VÝNOS ZE SANKCÍ
Článek 137
Výnos ze sankcí
Výnos ze správních sankcí, které ECB uložila na základě čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, je majetkem ECB.
ČÁST XI
PŘÍSTUP K INFORMACÍM, VYKAZOVÁNÍ, ŠETŘENÍ A KONTROLY NA MÍSTĚ
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 138
Spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány, pokud se týká pravomocí ve smyslu článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
Ustanovení zakotvená v této části platí pro významné dohlížené subjekty. Platí rovněž pro méně významné dohlížené subjekty, pokud ECB v souladu s čl. 6 odst. 5 písm. d) nařízení o jednotném mechanismu dohledu rozhodne, že ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu využije pravomoci uvedené v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tím však není dotčena pravomoc vnitrostátních příslušných orgánů vykonávat přímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE V PŘÍPADĚ ŽÁDOSTÍ O INFORMACE
Článek 139
Ad-hoc žádosti o informace podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a s výhradou příslušných právních předpisů Unie a v souladu s těmito předpisy může ECB od právnických nebo fyzických osob ve smyslu čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení vyžadovat, aby poskytly veškeré informace, které jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. ECB vymezí požadované informace a přiměřenou lhůtu, ve které mají být poskytnuty ECB.
2. Před tím, než si vyžádá informace v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, ECB nejprve zohlední informace, které již mají k dispozici vnitrostátní příslušné orgány.
3. ECB poskytne relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu kopii jakékoli informace, kterou obdržela od právnické nebo fyzické osoby, které byla žádost o informace určena.
HLAVA 3
VYKAZOVÁNÍ
Článek 140
Úkoly týkající se vykazování v oblasti dohledu příslušným orgánům
1. ECB odpovídá za zajištění souladu s příslušnými právními předpisy Unie, které úvěrovým institucím ukládají požadavky v oblasti vykazování příslušným orgánům.
2. Za tímto účelem má ECB ve vztahu k významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování v oblasti dohledu. Vnitrostátní příslušné orgány mají ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování příslušným orgánům.
3. Bez ohledu na odstavec 2 a není-li stanoveno jinak, dohlížený subjekt svému relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu sděluje informace, které mají být pravidelně vykazovány v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Není-li výslovně stanoveno jinak, všechny informace vykázané dohlíženými subjekty se předkládají vnitrostátním příslušným orgánům. Tyto orgány provedou úvodní kontroly údajů a informace dají k dispozici ECB.
4. ECB uspořádá postupy týkající se shromažďování a přezkumu kvality údajů vykazovaných dohlíženými subjekty s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a prováděcími technickými standardy EBA.
Článek 141
Žádosti o informace v opakovaných intervalech podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zejména s pravomocí ECB vyžadovat pro účely dohledu a pro související statistické účely informace, které mají být poskytovány v opakovaných intervalech a v konkrétních formátech, a s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, může ECB od dohlížených subjektů vyžadovat, aby vykazovaly další informace v oblasti dohledu, kdykoli jsou tyto informace pro ECB nezbytné k plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. S výhradou podmínek vymezených v příslušných právních předpisech Unie ECB může stanovit zejména kategorie informací, které mají být vykazovány, jakož i postupy, formáty, četnost a lhůty týkající se dotčených informací.
2. Pokud ECB vyžaduje, aby právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu poskytovaly informace v opakovaných intervalech, použijí se přiměřeně čl. 140 odst. 3 a 4 tohoto nařízení.
HLAVA 4
SPOLUPRÁCE V OBLASTI OBECNÝCH ŠETŘENÍ
Článek 142
Zahájení obecného šetření na základě článku 11 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB provádí šetření jakékoli právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě rozhodnutí ECB. V tomto rozhodnutí se vymezí všechny tyto skutečnosti:
a)
právní základ a účel rozhodnutí;
b)
záměr vykonat pravomoci vymezené v čl. 11 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
c)
skutečnost, že jakékoli bránění šetření ze strany vyšetřované osoby představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
KONTROLY NA MÍSTĚ
Článek 143
Rozhodnutí ECB provést kontrolu na místě podle článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Na základě článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB za účelem plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, ustanoví týmy pro provádění kontrol na místě, jak je uvedeno v článku 144, s cílem provést všechny nezbytné kontroly na místě v prostorách právnické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Aniž by byl dotčen článek 142 a podle čl. 12 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu jsou kontroly na místě prováděny na základě rozhodnutí ECB, které stanoví alespoň tyto skutečnosti:
a)
předmět a účel kontroly na místě a
b)
skutečnost, že jakékoli bránění kontrole na místě ze strany právnické osoby, která kontrole na místě podléhá, představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
3. Je-li kontrola na místě prováděna v návaznosti na šetření vedené na základě rozhodnutí ECB ve smyslu článku 142 a za předpokladu, že kontrola na místě má tentýž účel a rozsah jako šetření, úředníkům a jiným osobám pověřeným ECB a vnitrostátním příslušným orgánem bude umožněn přístup do obchodních prostor a na pozemky právnické osoby, která podléhá šetření na základě téhož rozhodnutí v souladu s čl. 12 odst. 2 a 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 13 uvedeného nařízení.
Článek 144
Ustavení a složení týmů pro provádění kontrol na místě
1. ECB je pověřena ustavením a složením týmů pro provádění kontrol na místě se zapojením vnitrostátních příslušných orgánů v souladu s článkem 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. ECB jmenuje vedoucího týmu pro provádění kontrol na místě z řad zaměstnanců ECB a vnitrostátního příslušného orgánu.
3. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti s týmy pro provádění kontrol na místě.
Článek 145
Postup pro provádění kontroly na místě a oznámení této kontroly
1. ECB oznámí právnické osobě, která podléhá kontrole na místě, rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 143 odst. 2, jakož i totožnost členů týmu pro provádění kontroly na místě alespoň pět pracovních dnů před zahájením kontroly na místě. ECB o této kontrole vyrozumí rovněž vnitrostátní příslušný orgán členského státu, kde má být kontrola na místě prováděna, alespoň jeden týden před tím, než vyrozumí právnickou osobu, která podléhá kontrole na místě.
2. Je-li to třeba k řádnému provedení a účinnosti kontroly, může ECB provést kontrolu na místě, aniž by dotčený subjekt předem vyrozuměla. Vnitrostátní příslušný orgán bude vyrozuměn co nejdříve před zahájením této kontroly na místě.
Článek 146
Provádění kontrol na místě
1. Ti, kdo provádějí kontrolu na místě, se řídí pokyny vedoucího týmu pro provádění kontroly na místě.
2. Je-li subjekt, který podléhá kontrole na místě, významným dohlíženým subjektem, odpovídá vedoucí týmu pro provádění kontroly na místě za koordinaci mezi týmem pro provádění kontroly na místě a společným týmem dohledu, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem.
ČÁST XII
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 147
Zahájení přímého dohledu ze strany ECB, když ECB poprvé převezme své úkoly
1. Alespoň dva měsíce přede dnem 4. listopadu 2014 zašle ECB každému dohlíženému subjektu, v jehož případě přebírá úkoly, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, rozhodnutí, v němž potvrzuje, že tento subjekt je významným dohlíženým subjektem. V případě subjektů, které jsou členy významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány. Tato rozhodnutí nabývají účinnosti dnem 4. listopadu 2014.
2. Bez ohledu na odstavec 1, pokud ECB započne s plněním úkolů, které jí byly svěřeny, přede dnem 4. listopadu 2014, zašle rozhodnutí dotčenému subjektu a relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, nabývá toto rozhodnutí účinnosti oznámením. Relevantní vnitrostátní příslušné orgány budou o záměru vydat takové rozhodnutí předem vyrozuměny co možná nejdříve.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavce 1 poskytne ECB příslušnému dohlíženému subjektu možnost činit písemná podání.
Článek 148
Vymezení formátu zprávy o historii v oblasti dohledu a rizikovém profilu, kterou vnitrostátní příslušné orgány poskytují ECB
1. Vnitrostátní příslušné orgány nejpozději do 4. srpna 2014 ECB sdělí totožnost úvěrových institucí, kterým vydaly povolení, a předloží jí zprávu o těchto úvěrových institucích ve formátu stanoveném ECB.
2. Pokud ECB bez ohledu na odstavec 1 započne plnit úkoly, které jí byly svěřeny, před 4. listopadem 2014, může vnitrostátní příslušné orgány požádat, aby v přiměřené lhůtě, která bude uvedena v žádosti, ECB sdělily totožnost příslušných úvěrových institucí a aby jí předložily zprávu ve formátu stanoveném ECB.
Článek 149
Kontinuita stávajících řízení
1. Nerozhodne-li ECB jinak, pokud vnitrostátní příslušný orgán zahájil řízení v oblasti dohledu, pro které na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu převezme působnost ECB, a to přede dnem 4. listopadu 2014, použijí se postupy vymezené v článku 48.
2. Odchylně od článku 48 se tento článek vztahuje na společná řízení.
Článek 150
Rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány
Aniž by byl dotčen výkon pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, zůstávají rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány přede dnem 4. listopadu 2014 nedotčena.
Článek 151
Členské státy, jejichž měnou se stane euro
1. Dojde-li v případě členského státu v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU, použijí se články 148 až 150 s výhradou odstavce 2 přiměřeně ve vztahu k řízením v oblasti dohledu zahájeným či rozhodnutím přijatým vnitrostátním příslušným orgánem tohoto členského státu.
2. Odkaz na den 4. listopadu 2014 v článcích 149 a 150 se považuje za odkaz na den, kdy příslušný členský stát přijme euro.
Článek 152
Kontinuita stávajících ujednání
Veškerá stávající ujednání o spolupráci s jinými orgány, která vnitrostátní příslušný orgán uzavře před 4. listopadem 2014 a která se alespoň částečně týkají úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují i nadále. ECB může rozhodnout, že se na těchto stávajících ujednáních o spolupráci bude účastnit v souladu s postupem použitelným pro daná ujednání nebo že zavede nová ujednání o spolupráci s třetími stranami, pokud se týká úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. Vnitrostátní orgán dohledu i nadále postupuje podle stávajících ujednání o spolupráci, pouze pokud nebyla nahrazena ujednáními o spolupráci s ECB. Je-li to nezbytné pro provedení stávajících ujednání o spolupráci, odpovídá vnitrostátní příslušný orgán za pomoc ECB, zejména tím, že vykonává svá práva a plní své povinnosti na základě ujednání ve spolupráci s ECB.
Článek 153
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. dubna 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) č. 468/2014
zo 16. apríla 2014
o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (nariadenie o rámci JMD)
(ECB/2014/17)
RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 6 a článok 132,
so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 34,
so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3, článok 6 a článok 33 ods. 2,
so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom a Európskou centrálnou bankou o praktických postupoch uplatňovania demokratickej zodpovednosti a vykonávania dohľadu nad plnením úloh, ktorými bola poverená ECB v rámci jednotného mechanizmu dohľadu (2)
so zreteľom na verejnú konzultáciu a analýzu vykonanú v súlade s článkom 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013,
so zreteľom na návrh Rady pre dohľad a po konzultácii s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi,
keďže:
(1)
Nariadenie (EÚ) č. 1024/2013 (ďalej len „nariadenie o JMD“) ustanovuje jednotný mechanizmus dohľadu (JMD) pozostávajúci z Európskej centrálnej banky (ECB) a príslušných vnútroštátnych orgánov zúčastnených členských štátov.
(2)
V zmysle článku 6 nariadenia o JMD má ECB výlučnú právomoc vykonávať mikroprudenciálne úlohy, ktoré sú jej zverené článkom 4 uvedeného nariadenia vo vzťahu k úverovým inštitúciám usadeným v zúčastnených členských štátoch. ECB je zodpovedná za účinné a konzistentné fungovanie JMD a za vykonávanie dohľadu nad fungovaním systému, a to na základe právomocí a postupov ustanovených v článku 6 nariadenia o JMD.
(3)
Ak je to vhodné a bez toho, aby boli dotknuté právomoci a zodpovednosť ECB za úlohy, ktoré sú jej zverené nariadením o JMD, príslušné vnútroštátne orgány sú za podmienok ustanovených v nariadení o JMD a v tomto nariadení zodpovedné za poskytovanie pomoci ECB pri vypracúvaní a vykonávaní všetkých aktov týkajúcich sa úloh uvedených v článku 4 nariadenia o JMD v súvislosti so všetkými úverovými inštitúciami vrátane pomoci pri overovacích činnostiach. Na tento účel pri plnení úloh uvedených v článku 4 nariadenia o JMD by mali príslušné vnútroštátne orgány dodržiavať pokyny, ktoré vydáva ECB.
(4)
ECB, príslušné vnútroštátne orgány a určené vnútroštátne orgány sú povinné vykonávať makroprudenciálne úlohy uvedené v článku 5 nariadenia o JMD a dodržiavať koordinačné postupy ustanovené v uvedenom nariadení, v tomto nariadení a v príslušnom práve Únie bez toho, aby bola dotknutá úloha Eurosystému a Európskeho výboru pre systémové riziká.
(5)
V rámci JMD sú príslušné úlohy v oblasti dohľadu rozdelené medzi ECB a príslušné vnútroštátne orgány na základe významnosti subjektov, ktoré patria do rozsahu JMD. Toto nariadenie ustanovuje najmä špecifickú metodiku na posúdenie takejto významnosti, ako sa to požaduje v článku 6 ods. 7 nariadenia o JMD. ECB má právomoc vykonávať priamy dohľad nad úverovými inštitúciami, finančnými holdingovými spoločnosťami a zmiešanými finančnými holdingovými spoločnosťami usadenými v zúčastnených členských štátoch a v zúčastnených členských štátoch nad pobočkami úverových inštitúcií usadených v nezúčastnených členských štátoch, ktoré sú významné. Príslušné vnútroštátne orgány sú zodpovedné za priamy dohľad nad subjektmi, ktoré sú menej významné, bez toho, aby bola dotknutá právomoc ECB v špecifických prípadoch rozhodnúť, že vykoná priamy dohľad nad takýmito subjektmi, ak je to potrebné pre jednotné uplatňovanie úrovne dohľadu.
(6)
S prihliadnutím na súčasný vývoj legislatívy Únie v oblasti sankcií a judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva týkajúcu sa zásady rozlišovania medzi vyšetrovaním a prijímaním rozhodnutí zriadi ECB nezávislý vyšetrovací útvar s cieľom autonómne prešetriť porušenia pravidiel a rozhodnutí týkajúcich sa dohľadu.
(7)
V článku 6 ods. 7 nariadenia o JMD sa uvádza, že ECB musí po konzultácii s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a na základe návrhu rady pre dohľad prijať a zverejniť rámec pre organizáciu praktických spôsobov spolupráce medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v rámci JMD.
(8)
V článku 33 ods. 2 nariadenia o JMD sa uvádza, že ECB musí prostredníctvom nariadení a rozhodnutí uverejniť podrobné prevádzkové dojednania na vykonávanie úloh zverených jej uvedeným nariadením. Toto nariadenie obsahuje ustanovenia vykonávajúce článok 33 ods. 2, ktoré sa týkajú spolupráce medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v rámci JMD.
(9)
V dôsledku toho toto nariadenie ďalej rozvíja a bližšie určuje postupy spolupráce ustanovené v nariadení o JMD medzi ECB príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v rámci JMD, a prípadne medzi ECB a určenými vnútroštátnymi orgánmi, a tým zabezpečuje účinné a konzistentné fungovanie JMD.
(10)
ECB pripisuje veľký význam komplexnému posúdeniu úverových inštitúcií vrátane posúdenia súvahy, ktoré musí vykonať pred prevzatím svojich úloh. Uvedené sa vzťahuje aj na ktorýkoľvek členský štát, ktorý sa pripojí k eurozóne a v dôsledku toho k JMD po dátume začatia dohľadu v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia o JMD.
(11)
Pre plynulé fungovanie JMD je nevyhnutná úplná spolupráca medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a vzájomná výmena všetkých informácií, ktoré môžu mať dopad na ich príslušné úlohy, najmä všetkých informácií, ktoré používajú príslušné orgány a ktoré sa týkajú postupov s možným dosahom na bezpečnosť a zdravie dohliadaného subjektu alebo ktoré ovplyvňujú postupy dohľadu vo vzťahu k takýmto subjektom,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
ČASŤ I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy a účel
1. Toto nariadenie ustanovuje pravidlá týkajúce sa:
a)
rámca uvedeného v článku 6 ods. 7 nariadenia o JMD, teda rámca pre organizáciu praktických spôsobov na vykonanie článku 6 nariadenia o JMD týkajúcich sa spolupráce v rámci JMD vrátane:
i)
špecifickej metodiky na posúdenie a preskúmanie toho, či je dohliadaný subjekt klasifikovaný ako významný alebo menej významný podľa kritérií ustanovených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD a dojednaní vyplývajúcich z tohto posúdenia;
ii)
vymedzenia postupov vrátane lehôt aj vo vzťahu k možnosti príslušných vnútroštátnych orgánov vypracovať návrhy rozhodnutí na posúdenie zo strany ECB týkajúcich sa vzťahu medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ktoré súvisia s dohľadom nad významnými dohliadanými subjektmi;
iii)
vymedzenia postupov vrátane lehôt týkajúcich sa vzťahu medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ktoré súvisia s dohľadom nad menej významnými dohliadanými subjektmi. Na základe takýchto postupov sa od príslušných vnútroštátnych orgánov najmä požaduje, aby v závislosti od prípadov vymedzených v tomto nariadení:
-
oznamovali ECB každý podstatný postup vo veci dohľadu,
-
na žiadosť ECB dôkladnejšie posúdili konkrétne aspekty postupu,
-
zasielali ECB podstatné návrhy rozhodnutí týkajúcich sa dohľadu, ku ktorým ECB môže vyjadriť svoje stanovisko;
b)
spolupráce a výmeny informácií medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v rámci JMD v súvislosti s postupmi týkajúcimi sa významných dohliadaných subjektov a menej významných dohliadaných subjektov, vrátane spoločných postupov vzťahujúcich sa na udeľovanie povolení úverovým inštitúciám na začatie činnosti, odoberanie takýchto povolení a posúdenie nadobudnutia a prevodu kvalifikovaných účastí;
c)
postupov súvisiacich so spoluprácou medzi ECB, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi, ktoré sa týkajú makroprudenciálnych úloh a nástrojov v zmysle článku 5 nariadenia o JMD;
d)
postupov súvisiacich s fungovaním úzkej spolupráce v zmysle článku 7 nariadenia o JMD a uplatňujúcich sa medzi ECB, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi;
e)
postupov súvisiacich so spoluprácou medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi s ohľadom na články 10 až 13 nariadenia o JMD vrátane niektorých aspektov týkajúcich sa vykazovania na účely dohľadu;
f)
postupov súvisiacich s prijatím rozhodnutí týkajúcich sa dohľadu určeným dohliadaným subjektom a iným osobám;
g)
jazykových dojednaní medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a medzi ECB a dohliadanými subjektmi a inými osobami v rámci JMD;
h)
postupov vzťahujúcich sa na sankčné právomoci ECB a príslušných vnútroštátnych orgánov v rámci JMD v súvislosti s úlohami zverenými ECB nariadením o JMD;
i)
prechodných ustanovení.
2. Toto nariadenie nemá vplyv na dohliadacie právomoci, ktoré neboli nariadením o JMD zverené ECB a ktoré tak zostávajú v právomoci vnútroštátnych orgánov.
3. Toto nariadenie sa uplatňuje najmä v spojení s rozhodnutím ECB/2004/2 (3) a s rokovacím poriadkom Rady pre dohľad Európskej centrálnej banky (4), najmä s ohľadom na rozhodovanie v rámci JMD vrátane postupu uplatňujúceho sa medzi Radou pre dohľad a Radou guvernérov, ktorý sa týka neuplatnenia námietky Radou guvernérov uvedeného v článku 26 ods. 8 nariadenia o JMD a iných príslušných právnych aktoch ECB, vrátane rozhodnutia ECB/2014/16 (5).
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa vymedzenia pojmov uvedené v nariadení o JMD uplatňujú spolu s nasledujúcimi vymedzeniami pojmov, pokiaľ nie je ustanovené inak:
1.
„povolením“ sa rozumie povolenie, ako je vymedzené v bode 42 článku 4 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (6);
2.
„pobočkou“ sa rozumie pobočka, ako je vymedzená v bode 17 článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
3.
„spoločnými postupmi“ sa rozumejú postupy ustanovené v časti V v súvislosti s povolením na začatie činnosti úverovej inštitúcie, odňatím povolenia vykonávať takúto činnosť a rozhodnutiami týkajúcimi sa kvalifikovaných účastí;
4.
„členským štátom eurozóny“ sa rozumie členský štát, ktorého menou je euro;
5.
„skupinou“ sa rozumie skupina podnikov, z ktorých aspoň jeden je úverovou inštitúciou a ktorá pozostáva z materského podniku a jeho dcérskych podnikov, alebo navzájom prepojené podniky v zmysle článku 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (7), vrátane akejkoľvek jej podskupiny;
6.
„spoločným dohliadacím tímom“ sa rozumie tím osôb poverených výkonom dohľadu významného dohliadaného subjektu alebo významnej dohliadanej skupiny;
7.
„menej významným dohliadaným subjektom“ sa rozumie tak a) menej významný dohliadaný subjekt v členskom state eurozóny, ako aj b) menej významný dohliadaný subjekt v členskom state mimo eurozóny, ktorý je zúčastneným členským štátom;
8.
„menej významným dohliadaným subjektom v členskom štáte eurozóny“ sa rozumie dohliadaný subjekt usadený v členskom štáte eurozóny, ktorý nemá postavenie významného dohliadaného subjektu v zmysle článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD;
9.
„príslušným vnútroštátnym orgánom“ (PVO) sa rozumie príslušný vnútroštátny orgán, ako je vymedzený v článku 2 bod 2 nariadenia o JMD. Toto vymedzenie pojmu nemá vplyv na dojednania podľa vnútroštátneho práva, ktoré ukladajú niektoré úlohy v oblasti dohľadu národnej centrálnej banke (NCB), ktorá nie je určená ako PVO. V takom prípade NCB vykonáva tieto úlohy v rámci ustanovenom vnútroštátnym právom a týmto nariadením. Odkaz na PVO uvedený v tomto nariadení sa primerane vzťahuje aj na NCB, pokiaľ ide o úlohy, ktoré jej ukladá vnútroštátne právo;
10.
„PVO v úzkej spolupráci“ sa rozumie PVO určený zúčastneným členským štátom v úzkej spolupráci v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EU (8);
11.
„určeným vnútroštátnym orgánom“ (UVO) sa rozumie určený vnútroštátny organ, ako je vymedzený v článku 2 bod 7 nariadenia o JMD;
12.
„UVO v úzkej spolupráci“ sa rozumie UVO mimo eurozóny určený zúčastneným členským štátom v úzkej spolupráci na účely úloh súvisiacich s článkom 5 nariadenia o JMD;
13.
„členským štátom mimo eurozóny“ sa rozumie členský štát, ktorého menou nie je euro;
14.
„materským podnikom“ sa rozumie materský podnik, ako je vymedzený v bode 15 článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
15.
„zúčastneným členským štátom v úzkej spolupráci“ sa rozumie členský štát mimo eurozóny, ktorý nadviazal úzku spoluprácu s ECB v súlade s článkom 7 nariadenia o JMD;
16.
„významným dohliadaným subjektom“ sa rozumie tak a) významný dohliadaný subjekt v členskom štáte eurozóny, ako aj b) významný dohliadaný subjekt v zúčastnenom členskom štáte mimo eurozóny;
17.
„významným dohliadaným subjektom v členskom štáte eurozóny“ sa rozumie dohliadaný subjekt usadený v členskom štáte eurozóny, ktorý má postavenie významného dohliadaného subjektu podľa rozhodnutia ECB založeného na článku 6 ods. 4 alebo článku 6 ods. 5 písm. b) nariadenia o JMD;
18.
„významným dohliadaným subjektom v zúčastnenom členskom štáte mimo eurozóny“ sa rozumie dohliadaný subjekt usadený v zúčastnenom členskom štáte mimo eurozóny, ktorý má postavenie významného dohliadaného subjektu podľa rozhodnutia ECB založeného na článku 6 ods. 4 alebo článku 6 ods. 5 písm. b) nariadenia o JMD;
19.
„dcérskym podnikom“ sa rozumie dcérsky podnik, ako je vymedzený v bode 16 článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
20.
„dohliadaným subjektom“ sa rozumie ktorýkoľvek z nasledujúcich subjektov: a) úverová inštitúcia usadená v zúčastnenom členskom state, b) finančná holdingová spoločnosť usadená v zúčastnenom členskom štáte, c) zmiešaná finančná holdingová spoločnosť usadená v zúčastnenom členskom štáte za predpokladu, že spĺňa podmienky ustanovené v bode 21 písm. b), d), pobočka zriadená v zúčastnenom členskom štáte úverovou inštitúciou, ktorá je usadená v nezúčastnenom členskom štáte.
Centrálna protistrana (CP), ako je vymedzená v článku 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (9), ktorá napĺňa znaky úverovej inštitúcie v zmysle smernice 2013/36/EÚ, sa považuje za dohliadaný subjekt v súlade s nariadením o JMD, týmto nariadením a príslušným právom Únie bez toho, aby bol dotknutý výkon dohľadu nad centrálnymi protistranami príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ako je ustanovené podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012,
21.
„dohliadanou skupinou“ sa rozumie ktorýkoľvek z nasledujúcich subjektov:
a)
skupina, ktorej materským podnikom je úverová inštitúcia alebo finančná holdingová spoločnosť, ktorá má svoje ústredie v zúčastnenom členskom štáte;
b)
skupina, ktorej materským podnikom je zmiešaná finančná holdingová spoločnosť, ktorá má svoje ústredie v zúčastnenom členskom štáte za predpokladu, že koordinátor finančného konglomerátu je v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES (10) orgánom príslušným na výkon dohľadu nad úverovými inštitúciami a ako koordinátor je tiež v postavení osoby poverenej výkonom dohľadu nad úverovými inštitúciami;
c)
dohliadané subjekty, pričom každý z nich má svoje ústredie v tom istom zúčastnenom členskom štáte za predpokladu, že sú trvalo pridružené k ústrednej inštitúcii, ktorá nad nimi vykonáva dohľad za podmienok ustanovených v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a ktorá je usadená v tom istom zúčastnenom členskom štáte;
22.
„významnou dohliadanou skupinou“ sa rozumie dohliadaná skupina, ktorá má postavenie významnej dohliadanej skupiny podľa rozhodnutia ECB založeného na článku 6 ods. 4 alebo článku 6 ods. 5 písm. b) nariadenia o JMD;
23.
„menej významnou dohliadanou skupinou“ sa rozumie dohliadaná skupina, ktorá nemá postavenie významnej dohliadanej skupiny v zmysle článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD;
24.
„postupom ECB vo veci dohľadu“ sa rozumie každá činnosť ECB, ktorá smeruje k vypracovaniu podkladov pre rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu vrátane spoločných postupov a ukladania administratívnych peňažných sankcií. Všetky postupy ECB vo veci dohľadu podliehajú časti III. Časť III sa vzťahuje aj na ukladanie administratívnych peňažných sankcií, pokiaľ nie je v časti X ustanovené inak;
25.
„postupom PVO vo veci dohľadu“ sa rozumie každá činnosť PVO, ktorá smeruje k vypracovaniu podkladov pre rozhodnutie PVO týkajúce sa dohľadu určené jednému alebo viacerým dohliadaným subjektom alebo dohliadaným skupinám alebo jednej alebo viacerým iným osobám vrátane ukladania administratívnych sankcií;
26.
„rozhodnutím ECB týkajúcim sa dohľadu“ sa rozumie právny akt prijatý ECB pri výkone úloh a právomocí, ktoré jej boli zverené nariadením o JMD, a ktoré má podobu rozhodnutia ECB, je určené jednému alebo viacerým dohliadaným subjektom alebo dohliadaným skupinám alebo jednej alebo viacerým iným osobám a nie je všeobecne záväzným právnym aktom;
27.
„treťou krajinou“ sa rozumie krajina, ktorá nie je členským štátom ani členským štátom Európskeho hospodárskeho priestoru;
28.
„pracovným dňom“ sa rozumie deň, ktorý nie je sobotou, nedeľou alebo voľným dňom ECB, v súlade s kalendárom, ktorým sa riadi ECB (11).
ČASŤ II
ORGANIZÁCIA JMD
HLAVA 1
ŠTRUKTÚRY PRE DOHĽAD NAD VÝZNAMNÝMI A MENEJ VÝZNAMNÝMI DOHLIADANÝMI SUBJEKTMI
KAPITOLA 1
Dohľad nad významnými dohliadanými subjektmi
Článok 3
Spoločné dohliadacie tímy
1. Zriaďuje sa spoločný dohliadací tím pre dohľad nad každým významným dohliadaným subjektom alebo významnou dohliadanou skupinou v zúčastnených členských štátoch. Každý spoločný dohliadací tím pozostáva zo zamestnancov ECB a príslušných vnútroštátnych orgánov vymenovaných v súlade s článkom 4 a pracujúcich pod vedením určeného zamestnanca ECB (ďalej len „koordinátor SDT“) a jedného alebo viacerých zástupcov koordinátora z PVO, ako je podrobnejšie ustanovené v článku 6.
2. Bez toho, aby boli dotknuté iné ustanovenia tohto nariadenia, úlohy spoločného dohliadacieho tímu zahŕňajú okrem iného aj:
a)
vykonávanie postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu uvedeného v článku 97 smernice 2013/36/EÚ vo vzťahu k významnému dohliadanému subjektu alebo významným dohliadaným skupinám, nad ktorými vykonáva dohľad;
b)
účasť na príprave programu previerok v oblasti dohľadu pri zohľadnení postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu, pričom tento program sa predkladá Rade pre dohľad vrátane plánu kontrol na mieste, ako je ustanovené v článku 99 smernice 2013/36/EÚ, vo vzťahu k takémuto významnému dohliadanému subjektu alebo významnej dohliadanej skupine;
c)
vykonávanie programu previerok v oblasti dohľadu schváleného ECB a každého rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu vo vzťahu k významnému dohliadanému subjektu alebo významným dohliadaným skupinám, nad ktorými vykonáva dohľad;
d)
zabezpečovanie koordinácie vo vzťahu k tímu vykonávajúcemu kontrolu na mieste uvedenému v časti XI v súvislosti s vykonávaním plánu kontrol na mieste;
e)
poskytovanie súčinnosti príslušným vnútroštátnym orgánom, ak je to potrebné.
Článok 4
Vytvorenie a zloženie spoločných dohliadacích tímov
1. ECB je zodpovedná za vytvorenie a zloženie spoločných dohliadacích tímov. Vymenovanie zamestnancov z príslušných vnútroštátnych orgánov za členov spoločných dohliadacích tímov vykonajú príslušné vnútroštátne orgány v súlade s odsekom 2.
2. V súlade so zásadami ustanovenými v článku 6 ods. 8 nariadenia o JMD a bez toho, aby bol dotknutý jeho článok 31, vymenujú príslušné vnútroštátne orgány jednu alebo viac osôb zo svojich zamestnancov za člena alebo členov spoločného dohliadacieho tímu. Zamestnanec PVO môže byť vymenovaný za člena viacerých spoločných dohliadacích tímov.
3. Bez ohľadu na odsek 2 môže ECB požadovať, aby príslušné vnútroštátne orgány zmenili vymenovania, ktoré vykonali, ak je to vhodné na účel zloženia spoločného dohliadacieho tímu.
4. Ak v zúčastnenom členskom štáte vykonáva úlohy v oblasti dohľadu viac ako jeden PVO alebo ak v zúčastnenom členskom state vnútroštátne právo ukladá NCB špecifické úlohy v oblasti dohľadu a NCB nie je PVO, príslušné orgány koordinujú svoju účasť v spoločných dohliadacích tímoch.
5. V súvislosti so spoločnými dohliadacími tímami ECB príslušné vnútroštátne orgány navzájom konzultujú a dohodnú sa na využití zdrojov PVO.
Článok 5
Zapojenie zamestnancov národných centrálnych bánk zúčastnených členských štátov
1. Národné centrálne banky zúčastnených členských štátov, ktoré sú zapojené do prudenciálneho dohľadu nad významným dohliadaným subjektom alebo významnou dohliadanou skupinou podľa ich vnútroštátneho práva, ale ktoré nie sú príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, môžu tiež vymenovať jedného alebo viacerých svojich zamestnancov do spoločného dohliadacieho tímu.
2. ECB sa takéto vymenovania oznámia a primerane sa uplatní článok 4
3. Ak sú zamestnanci národných centrálnych bánk zúčastnených členských štátov vymenovaní do spoločného dohliadacieho tímu, odkazy na príslušné vnútroštátne orgány v súvislosti so spoločnými dohliadacími tímami sa považujú za odkazy zahŕňajúce aj tieto národné centrálne banky.
Článok 6
Koordinátor SDT a zástupcovia koordinátora
1. Koordinátor SDT s pomocou jeho zástupcov z príslušných vnútroštátnych orgánov, ako je vymedzené v odseku 2, zabezpečuje koordináciu práce v rámci spoločného dohliadacieho tímu. Na tento účel dodržiavajú členovia spoločného dohliadacieho tímu pokyny koordinátora SDT, ktoré sa týkajú ich úloh v spoločnom dohliadacom tíme. Uvedené nemá vplyv na ich úlohy a povinnosti vo vzťahu k ich príslušnému PVO.
2. Každý PVO, ktorý vymenuje viac ako jedného zamestnanca do spoločného dohliadacieho tímu, určí jedného z nich ako zástupcu koordinátora (ďalej len „zástupca koordinátora z PVO“). Zástupca koordinátora z PVO pomáha koordinátorovi SDT pri organizácii a koordinácii úloh v spoločnom dohliadacom tíme, najmä vo vzťahu k zamestnancom, ktorí boli vymenovaní tým istým PVO ako príslušný zástupca koordinátora z PVO. Zástupca koordinátora z PVO môže dávať pokyny členom spoločného dohliadacieho tímu vymenovaným tým istým PVO za predpokladu, že tieto pokyny nie sú v rozpore s pokynmi danými koordinátorom SDT.
KAPITOLA 2
Dohľad nad menej významnými dohliadanými subjektmi
Článok 7
Zapojenie zamestnancov z iných príslušných vnútroštátnych orgánov do dohliadacieho tímu PVO
Bez toho, aby bol dotknutý článok 31 ods. 1 nariadenia o JMD, ak ECB v súvislosti s dohľadom nad menej významnými dohliadanými subjektmi určí, že je vhodné zapojiť zamestnancov z jedného alebo viacerých iných príslušných vnútroštátnych orgánov do dohliadacieho tímu PVO, ECB môže požadovať, aby PVO zapojil zamestnancov takýchto iných príslušných vnútroštátnych orgánov.
HLAVA 2
DOHĽAD NA KONSOLIDOVANOM ZÁKLADE A ÚČASŤ ECB A PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV V KOLÉGIÁCH ORGÁNOV DOHĽADU
Článok 8
Dohľad na konsolidovanom základe
1. ECB vykonáva dohľad na konsolidovanom základe, ako sa uvádza v článku 11 smernice 2013/36/EÚ, vo vzťahu k úverovým inštitúciám, finančným holdingovým spoločnostiam alebo zmiešaným finančným holdingovým spoločnostiam, ktoré sú významné na konsolidovanom základe, ak je materský podnik materskou inštitúciou v zúčastnenom členskom štáte alebo materskou inštitúciou v EÚ usadenou v zúčastnenom členskom štáte..
2. Príslušný PVO plní úlohy orgánu dohľadu na konsolidovanom základe vo vzťahu k úverovým inštitúciám, finančným holdingovým spoločnostiam alebo zmiešaným finančným holdingovým spoločnostiam, ktoré sú menej významné na konsolidovanom základe.
Článok 9
ECB ako predsedajúci kolégia orgánov dohľadu
1. Ak je ECB orgánom dohľadu na konsolidovanom základe, predsedá kolégiu zriadenému podľa článku 116 smernice 2013/36/EÚ. Príslušné vnútroštátne orgány zúčastnených členských štátov, v ktorých sú usadené materské spoločnosti, dcérske spoločnosti a dôležité pobočky v zmysle článku 51 smernice 2013/36/EÚ, majú právo zúčastňovať sa tohto kolégia ako pozorovatelia.
2. Ak nie je zriadené žiadne kolégium podľa článku 116 smernice 2013/36/EÚ a významný dohliadaný subjekt má pobočky v nezúčastnených členských štátoch, ktoré sa považujú za významné v súlade s článkom 51 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ, ECB zriadi kolégium orgánov dohľadu s príslušnými orgánmi hostiteľských členských štátov.
Článok 10
ECB a príslušné vnútroštátne orgány ako členovia kolégia orgánov dohľadu
Ak orgán dohľadu na konsolidovanom základe nie je v zúčastnenom členskom štáte, ECB a príslušné vnútroštátne orgány sa zúčastňujú kolégia orgánov dohľadu v súlade s príslušným právom Únie:
a)
ak sú všetky dohliadané subjekty v zúčastnených členských štátoch významnými dohliadanými subjektmi, ECB sa zúčastňuje kolégia orgánov dohľadu ako člen, zatiaľ čo príslušné vnútroštátne orgány sú oprávnené zúčastňovať sa toho istého kolégia ako pozorovatelia;
b)
ak sú všetky dohliadané subjekty v zúčastnených členských štátoch menej významnými dohliadanými subjektmi, príslušné vnútroštátne orgány sa zúčastňujú kolégia orgánov dohľadu ako členovia;
c)
ak sú dohliadané subjekty v zúčastnených členských štátoch tak menej významnými dohliadanými subjektmi, ako aj významnými dohliadanými subjektmi, ECB a príslušné vnútroštátne orgány sa zúčastňujú kolégia orgánov dohľadu ako členovia. Príslušné vnútroštátne orgány zúčastnených členských štátov, v ktorých sú významné dohliadané subjekty usadené, sú oprávnené zúčastňovať sa kolégia orgánov dohľadu ako pozorovatelia.
HLAVA 3
POSTUPY PRE PRÁVO USADIŤ SA A SLOBODU POSKYTOVAŤ SLUŽBY
KAPITOLA 1
Postupy pre právo usadiť sa a slobodu poskytovať služby v rámci JMD
Článok 11
Právo úverových inštitúcií v rámci JMD usadiť sa
1. Každý významný dohliadaný subjekt, ktorý zamýšľa zriadiť si pobočku na území iného zúčastneného členského štátu, oznámi tento svoj zámer PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom má významný dohliadaný subjekt svoje ústredie. Informácie poskytne v súlade s požiadavkami ustanovenými v článku 35 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ. PVO o prijatí tohto oznámenia okamžite informuje ECB.
2. Každý menej významný dohliadaný subjekt, ktorý zamýšľa zriadiť si pobočku na území iného zúčastneného členského štátu, oznámi tento svoj zámer svojmu PVO v súlade s požiadavkami ustanovenými v článku 35 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ.
3. Ak ECB do dvoch mesiacov od prijatia tohto oznámenia neprijme negatívne rozhodnutie, pobočka uvedená v odseku 1 sa môže usadiť a začať svoju činnosť. ECB oznámi túto informáciu PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom bude pobočka usadená.
4. Ak PVO domovského členského štátu do dvoch mesiacov od prijatia tohto oznámenia neprijme negatívne rozhodnutie, pobočka uvedená v odseku 2 sa môže usadiť a začať svoju činnosť. PVO oznámi túto informáciu ECB a PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom je pobočka usadená.
5. V prípade zmeny ktorejkoľvek z informácií podľa odsekov 1 a 2, dohliadaný subjekt najneskôr mesiac pred vykonaním zmeny písomne oznámi túto zmenu PVO, ktorý prijal pôvodnú informáciu. Tento PVO informuje PVO členského štátu, v ktorom je pobočka usadená.
Článok 12
Uplatňovanie slobody poskytovať služby úverovými inštitúciami v rámci JMD
1. Každý významný dohliadaný subjekt, ktorý zamýšľa uplatňovať slobodu poskytovať služby vykonávaním svojich činností na území iného zúčastneného členského štátu po prvýkrát, oznámi svoj zámer PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom má významný dohliadaný subjekt sídlo. Informácie sa poskytujú v súlade s požiadavkami ustanovenými v článku 39 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ. PVO okamžite informuje ECB o prijatí tohto oznámenia. PVO toto oznámenie oznámi aj PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom sa služby budú poskytovať.
2. Každý menej významný dohliadaný subjekt, ktorý zamýšľa uplatňovať slobodu poskytovať služby vykonávaním svojich činností na území iného zúčastneného členského štátu po prvýkrát, to oznámi svojmu PVO v súlade s požiadavkami ustanovenými v článku 39 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ. Oznámenie sa oznámi ECB a PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom sa služby budú poskytovať.
KAPITOLA 2
Postupy pre právo úverových inštitúcií usadených v nezúčastnenom členskom štáte usadiť sa a ich slobodu poskytovať služby v rámci JMD
Článok 13
Oznámenie o uplatnení práva úverových inštitúcií usadených v nezúčastnenom členskom štáte usadiť sa v rámci JMD
1. Ak príslušný orgán nezúčastneného členského štátu oznamuje informáciu uvedenú v článku 35 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ v súlade s postupom ustanoveným v jej článku 35 ods. 3 PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom sa má pobočka usadiť, tento PVO prijatie tohto oznámenia okamžite oznámi ECB.
2. ECB do dvoch mesiacov od prijatia tohto oznámenia od príslušného orgánu nezúčastneného členského štátu v prípade pobočky, ktorá je významná podľa kritérií ustanovených v článku 6 nariadenia o JMD a v časti IV tohto nariadenia, alebo príslušný PVO v prípade pobočky, ktorá je menej významná na základe kritérií ustanovených v článku 6 nariadenia o JMD a v časti IV tohto nariadenia, sa pripraví na výkon dohľadu nad pobočkou v súlade s článkami 40 až 46 smernice 2013/36/EÚ a ak je to potrebné, uvedie podmienky, za ktorých môže pobočka vo všeobecnom záujme vykonávať svoju činnosť v hostiteľskom členskom štáte.
3. Príslušné vnútroštátne orgány informujú ECB o podmienkach, za ktorých môže pobočka v ich členskom štáte vykonávať podľa vnútroštátneho práva a vo všeobecnom záujme svoju činnosť.
4. Zmena akejkoľvek informácie poskytnutej úverovou inštitúciou, ktorá zamýšľa zriadiť si pobočku podľa článku 35 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ písmen b), c) alebo d), sa oznamuje PVO uvedenej v odseku 1.
Článok 14
Príslušný orgán hostiteľského členského štátu pre pobočky
1. V súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia o JMD vykonáva ECB právomoci príslušného orgánu hostiteľského členského štátu, ak je pobočka významná v zmysle článku 6 ods. 4
2. Ak je pobočka menej významná v zmysle článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD, právomoci príslušného orgánu hostiteľského členského štátu vykonáva PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom je pobočka usadená.
Článok 15
Oznámenie o uplatňovaní slobody poskytovať služby úverovými inštitúciami usadenými v nezúčastnených členských štátoch v rámci JMD
Ak príslušný orgán nezúčastneného členského štátu poskytuje oznámenie v zmysle článku 39 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ, adresátom oznámenia je PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom sa sloboda poskytovať služby má uplatňovať. PVO o prijatí tohto oznámenia okamžite informuje ECB.
Článok 16
Príslušný orgán hostiteľského členského štátu pre slobodu poskytovať služby
1. V súlade s článkom 4 ods. 2 a v rámci rozsahu pôsobnosti článku 4 ods. 1 nariadenia o JMD vykonáva ECB úlohy príslušného orgánu hostiteľského členského štátu v súvislosti s úverovými inštitúciami usadenými v nezúčastnených členských štátoch, ktoré uplatňujú slobodu poskytovať služby v zúčastnených členských štátoch.
2. Ak sloboda poskytovať služby vo všeobecnom záujme podlieha na základe vnútroštátneho práva zúčastnených členských štátov určitým podmienkam, príslušné vnútroštátne orgány informujú ECB o týchto podmienkach.
KAPITOLA 3
Postupy pre právo usadiť sa a slobodu poskytovať služby vo vzťahu k nezúčastneným členským štátom
Článok 17
Právo usadiť sa a sloboda poskytovať služby vo vzťahu k nezúčastneným členským štátom
1. Významný dohliadaný subjekt, ktorý zamýšľa zriadiť si pobočku alebo uplatňovať slobodu poskytovať služby na území nezúčastneného členského štátu, oznámi tento svoj zámer PVO v súlade s platným právom Únie. PVO okamžite informuje ECB o prijatí tohto oznámenia. ECB vykonáva právomoci príslušného orgánu domovského členského štátu.
2. Menej významný dohliadaný subjekt, ktorý zamýšľa zriadiť si pobočku alebo uplatňovať slobodu poskytovať služby na území nezúčastneného členského štátu, oznámi tento svoj zámer príslušnému PVO v súlade s platným právom Únie. Príslušný PVO vykonáva právomoci príslušného orgánu domovského členského štátu.
HLAVA 4
DOPLNKOVÝ DOHĽAD NAD FINANČNÝMI KONGLOMERÁTMI
Článok 18
Koordinátor
1. ECB prevezme úlohu koordinátora finančného konglomerátu v súlade s kritériami ustanovenými v príslušnom práve Únie vo vzťahu k významnému dohliadanému subjektu.
2. PVO prevezme úlohu koordinátora finančného konglomerátu v súlade s kritériami ustanovenými v príslušnom práve Únie vo vzťahu k menej významnému dohliadanému subjektu.
ČASŤ III
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA VZŤAHUJÚCE SA NA FUNGOVANIE JMD
HLAVA 1
ZÁSADY A POVINNOSTI
Článok 19
Prehľad
Táto časť ustanovuje a) všeobecné pravidlá pre fungovanie JMD vo vzťahu k ECB a príslušným vnútroštátnym orgánom a b) ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na ECB pri vykonávaní postupu ECB vo veci dohľadu.
Všeobecné zásady a ustanovenia uplatňujúce sa medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v rámci úzkej spolupráce sú ustanovené v časti IX.
Článok 20
Povinnosť spolupracovať v dobrej viere
ECB a príslušné vnútroštátne orgány sú povinné spolupracovať v dobrej viere a navzájom si vymieňať informácie.
Článok 21
Všeobecná povinnosť vymieňať si informácie
1. Bez toho, aby bola dotknutá právomoc ECB prijímať priamo a nepretržite informácie vykazované dohliadanými subjektmi alebo mať priamy prístup k týmto informáciám, príslušné vnútroštátne orgány ECB najmä poskytujú včas a primeraným spôsobom všetky informácie potrebné pre ECB na vykonávanie úloh, ktoré sú jej zverené nariadením o JMD. Takéto informácie zahŕňajú informácie vyplývajúce z overovania príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a činností na mieste.
2. Za okolností, že ECB získa informácie priamo od právnických alebo fyzických osôb uvedených v článku 10 ods. 1 nariadenia o JMD, poskytne dotknutým príslušným vnútroštátnym orgánom takéto informácie včas a primeraným spôsobom. Takéto informácie zahŕňajú najmä informácie potrebné pre príslušné vnútroštátne orgány na vykonávanie ich úlohy poskytovať pomoc ECB.
3. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, ECB poskytuje príslušným vnútroštátnym orgánom pravidelný prístup k aktualizovanými informáciám, ktoré sú pre príslušné vnútroštátne orgány nevyhnutné na uskutočňovanie ich úloh v oblasti prudenciálneho dohľadu.
Článok 22
Právo ECB dávať pokyny príslušným vnútroštátnym orgánom alebo určeným vnútroštátnym orgánom, aby využili svoje právomoci a konali v prípadoch, keď je výkon dohľadu úlohou ECB bez toho, aby mala príslušnú právomoc
1. V rozsahu potrebnom na vykonávanie úloh, ktoré sú jej zverené nariadením o JMD, môže ECB formou pokynov požadovať od príslušných vnútroštátnych orgánov alebo určených vnútroštátnych orgánov alebo od oboch týchto orgánov, aby využili svoje právomoci na základe podmienok ustanovených vo vnútroštátnom práve a v súlade s nimi, ako je ustanovené v článku 9 nariadenia o JMD, ak nariadenie o JMD nezveruje takéto právomoci ECB.
2. Príslušné vnútroštátne orgány a/alebo s ohľadom na článok 5 nariadenia o JMD určené vnútroštátne orgány bezodkladne informujú ECB o využití týchto právomocí.
Článok 23
Jazykový režim medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi
ECB a príslušné vnútroštátne orgány si upravia ich vzájomnú komunikáciu v rámci JMD vrátane jazyka alebo jazykov, ktoré sa budú používať.
Článok 24
Jazykový režim medzi ECB a fyzickými alebo právnickými osobami vrátane dohliadaných subjektov
1. Každý dokument, ktorý zasiela do ECB dohliadaný subjekt alebo iná právnická alebo fyzická osoba, ktorá jednotlivo podlieha postupom ECB, môže byť vypracovaný v ktoromkoľvek z úradných jazykov Únie, ktorý si dohliadaný subjekt alebo osoba zvolí.
2. ECB, dohliadané subjekty a iné právnické alebo fyzické osoby, ktoré jednotlivo podliehajú postupom ECB vo veci dohľadu sa môžu dohodnúť na používaní jedného oficiálneho jazyka Únie v ich písomnej komunikácii vrátane rozhodnutí ECB týkajúcich sa oblasti dohľadu.
Odvolanie takejto dohody o používaní jedného jazyka má dopad výlučne na tie aspekty postupu ECB vo veci dohľadu, ktoré ešte neboli vykonané.
Ak účastníci v priebehu ústneho vypočutia žiadajú, aby boli vypočutí v inom úradnom jazyku Únie, ako je jazyk postupu ECB vo veci dohľadu, oznámi sa takáto požiadavka ECB v dostatočnom časovom predstihu, aby sa mohli urobiť potrebné opatrenia.
HLAVA 2
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA RIADNEHO POSTUPU PRI PRIJÍMANÍ ROZHODNUTÍ ECB TÝKAJÚCICH SA DOHĽADU
KAPITOLA 1
Postupy ECB vo veci dohľadu
Článok 25
Všeobecné zásady
1. Každý postup dohľadu ECB, ktorý sa začne v súlade s článkom 4 a kapitolou III oddielom 2 nariadenia o JMD, sa uskutoční v súlade s článkom 22 nariadenia o JMD a ustanoveniami tejto hlavy.
2. Ustanovenia tejto hlavy sa nevzťahujú na postupy uskutočnené Administratívnym revíznym výborom.
Článok 26
Účastníci
1. Účastníkmi postupu ECB vo veci dohľadu sú:
a)
osoby, ktoré podali žiadosť,
b)
osoby, ktorým ECB zamýšľa určiť rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu alebo ktorým takéto rozhodnutie bolo určené.
2. Príslušné vnútroštátne orgány sa nepovažujú za účastníkov.
Článok 27
Zastúpenie účastníka
1. Účastník môže byť zastúpený svojim právnym alebo štatutárnym zástupcom alebo akýmkoľvek iným zástupcom povereným na základe písomného splnomocnenia vykonávať určitý alebo všetky úkony súvisiace s postupom ECB vo veci dohľadu.
2. Akékoľvek odvolanie splnomocnenia sa stane účinným až prijatím písomného odvolania ECB. ECB potvrdí prijatie takéhoto odvolania.
3. Ak účastník určil zástupcu v postupe ECB vo veci dohľadu, ECB komunikuje v priebehu tohto postupu vo veci dohľadu výlučne s určeným zástupcom, pokiaľ si osobitné okolnosti nevyžadujú priamu komunikáciu ECB s účastníkom. V prípade, ak ECB komunikuje s účastníkom priamo, informuje o tom jeho zástupcu.
Článok 28
Všeobecné povinnosti ECB a účastníkov postupu ECB vo veci dohľadu
1. Postup ECB vo veci dohľadu možno začať ex offo alebo na žiadosť účastníka. S výhradou odseku 3 ECB vymedzí skutočnosti, ktoré sú relevantné pre prijatie jej konečného rozhodnutia v každom postupe ECB vo veci dohľadu ex offo.
2. ECB pri posudzovaní zohľadní všetky relevantné okolnosti.
3. Pri zohľadnení práva Únie je účastník povinný zúčastniť sa postupu ECB vo veci dohľadu a poskytnúť súčinnosť pri objasňovaní skutočností. V postupe ECB vo veci dohľadu, ktoré sa začalo na žiadosť účastníka, sa ECB pri vymedzení skutočností môže obmedziť na vyžiadanie si relevantných faktických informácií zo strany účastníka.
Článok 29
Dôkazy v postupe ECB vo veci dohľadu
1. S cieľom zistiť skutočnosti prípadu prihliadne ECB na také dôkazy, ktoré po náležitom zvážení považuje za primerané.
2. Pri zohľadnení práva Únie účastníci pomáhajú ECB zistiť skutočnosti prípadu. Najmä s prihliadnutím na obmedzenia týkajúce sa sankčných postupov podľa práva Únie uvádzajú účastníci skutočnosti im známe pravdivo.
3. ECB môže stanoviť lehotu, v priebehu ktorej môžu byť dôkazy účastníkmi poskytnuté.
Článok 30
Svedkovia a znalci v postupoch ECB vo veci dohľadu
1. ECB môže vypočuť svedkov a znalcov, ak to považuje za potrebné.
2. Ak ECB ustanoví znalca, vymedzí jeho úlohy v dohode a stanoví lehotu, v priebehu ktorej je znalec povinný predložiť svoj posudok.
3. Ak ECB vypočúva svedkov alebo znalcov, týmto na základe žiadosti patria cestovné náhrady. Svedkovia sú oprávnení dostať náhradu za stratu na zárobku a znalci dohodnutú odmenu za svoje služby potom, ako predložili svoje posudky. Náhrada sa poskytne v súlade s platnými ustanoveniami o náhradách pre svedkov a odmene pre znalcov uplatňovanými zo strany Súdneho dvora Európskej únie.
4. ECB môže požadovať, aby sa osoby uvedené v článku 11 ods. 1 písm. c) nariadenia o JMD, zúčastnili postupu ako svedkovia v priestoroch ECB alebo na ktoromkoľvek inom mieste zúčastneného členského štátu určenom ECB. Ak je osoba uvedená v článku 11 ods. 1 písm. c) nariadenia o JMD právnickou osobou, povinnosť zúčastniť sa postupu podľa predchádzajúcej vety má fyzická osoba, ktorá takúto právnickú osobu zastupuje.
Článok 31
Právo byť vypočutý
1. Pred prijatím rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu určeného účastníkovi, ktoré má nepriaznivý dopad na práva takéhoto účastníka, musí byť účastníkovi poskytnutá možnosť písomne namietať ECB skutočnosti, výhrady a právne dôvody, ktoré sú relevantné pre rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu. Ak to ECB považuje za vhodné, môže účastníkom poskytnúť možnosť vyjadriť námietky k skutočnostiam, výhradám a právnym dôvodom relevantným pre rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu na rokovaní. V oznámení, na základe ktorého ECB poskytne účastníkovi možnosť vyjadriť jeho námietky, uvedie podstatný obsah zamýšľaného rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu a podstatné skutočnosti, výhrady a právne dôvody, na ktorých ECB mieni založiť svoje rozhodnutie. Ustanovenia tohto článku sa nevzťahujú na kapitolu III oddiel 1 nariadenia o JMD.
2. Ak ECB poskytne účastníkovi možnosť vyjadriť námietky k skutočnostiam, výhradám a právnym dôvodom relevantným pre rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu na rokovaní, neprítomnosť účastníka nie je bez náležitého ospravedlnenia dôvodom na preloženie rokovania na neskôr. Ak je účastník náležite ospravedlnený, môže ECB preložiť rokovanie na neskôr alebo poskytnúť účastníkovi možnosť vyjadriť námietky k skutočnostiam, výhradám a právnym dôvodom relevantným pre rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu písomne. ECB vypracuje z rokovania zápisnicu, ktorú účastníci podpíšu, a poskytne účastníkom kópiu tejto zápisnice.
3. Účastníkovi je v princípe poskytnutá možnosť vyjadriť svoje námietky písomne v lehote dvoch týždňov od prijatia dokumentu, v ktorom sú uvedené skutočnosti, výhrady a právne dôvody, na ktorých ECB mieni založiť rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu.
ECB môže na žiadosť účastníka primerane lehotu predĺžiť.
ECB môže skrátiť lehotu na tri pracovné dni, ak sa vyskytnú osobitné okolnosti. Lehota sa skráti na tri pracovné dni tiež v situáciách upravených v článkoch 14 a 15 nariadenia o JMD.
4. Bez ohľadu na odsek 3 a s výhradou odseku 5 môže ECB prijať rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu určené účastníkovi, ktoré má nepriaznivý dopad na práva takéhoto účastníka bez toho, aby poskytla účastníkovi možnosť vyjadriť námietky k skutočnostiam, výhradám a právnym dôvodom relevantným pre rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu pred jeho prijatím, ak je prijatie naliehavého rozhodnutia potrebné v záujme predísť závažnému poškodeniu finančného systému.
5. Ak sa v súlade s odsekom 4 prijme naliehavé rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu, účastníkovi sa poskytne možnosť vyjadriť námietky k skutočnostiam, výhradám a právnym dôvodom relevantným pre rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu písomne bezodkladne po jeho prijatí. Účastníkovi sa v princípe poskytne možnosť vyjadriť svoje námietky písomne v lehote dvoch týždňov od prijatia rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu. ECB môže na žiadosť účastníka lehotu predĺžiť; lehota však nemôže presiahnuť šesť mesiacov. ECB preskúma rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu s prihliadnutím na námietky účastníka a môže svoje rozhodnutie potvrdiť, zmeniť a doplniť alebo zrušiť a nahradiť ho novým rozhodnutím ECB týkajúcim sa dohľadu.
6. Odseky 4 a 5 sa nevzťahujú na postupy ECB vo veci dohľadu, ktoré súvisia so sankciami podľa článku 18 nariadenia o JMD a časti X tohto nariadenia.
Článok 32
Prístup k spisom pri postupe ECB vo veci dohľadu
1. Právo na obhajobu dotknutých účastníkov sa v postupe ECB vo veci dohľadu plne rešpektuje. Na tento účel a po začatí postupu ECB vo veci dohľadu majú účastníci právo na prístup k spisu ECB, pričom oprávnené záujmy právnických a fyzických osôb iných ako je príslušný účastník, ktoré sa týkajú ochrany ich obchodného tajomstva, musia zostať zachované. Právo na prístup k spisu sa netýka aj dôverných informácií. Príslušné vnútroštátne orgány bezodkladne postúpia ECB každú nimi prijatú žiadosť týkajúcu sa prístupu k spisov spojenú s postupom ECB vo veci dohľadu.
2. Spisy pozostávajú zo všetkých dokumentov, ktoré ECB prijala, vypracovala alebo zhromaždila počas postupu ECB vo veci dohľadu bez ohľadu na uchovávacie médium.
3. V tomto článku nie je uvedené nič, čo by ECB a príslušným vnútroštátnym orgánom bránilo v sprístupnení alebo použití informácií potrebných na preukázanie porušenia.
4. ECB môže určiť, že prístup k spisu sa umožní jedným alebo viacerými nasledujúcimi spôsobmi s prihliadnutím na technické možnosti účastníkov:
a)
prostredníctvom CD-ROM(-ov) alebo akéhokoľvek iného elektronického zariadenia na uchovávanie údajov vrátane takých zariadení, ktoré sa môžu stať dostupnými v budúcnosti;
b)
prostredníctvom kópií dostupného spisu v papierovej forme zaslaných poštou;
c)
pozvaním na preštudovanie dostupného spisu v priestoroch ECB.
5. Na účely tohto článku môžu dôverné informácie zahŕňať interné dokumenty ECB a príslušných vnútroštátnych orgánov a korešpondenciu medzi ECB a PVO alebo medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi.
KAPITOLA 2
Rozhodnutia ECB týkajúce sa dohľadu
Článok 33
Odôvodnenie rozhodnutí ECB týkajúcich sa dohľadu
1. S výhradou odseku 2 je súčasťou rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu odôvodnenie tohto rozhodnutia.
2. Odôvodnenie obsahuje podstatné skutočnosti a právne dôvody, na ktorých ECB založila svoje rozhodnutie týkajúce sa dohľadu.
3. S výhradou článku 31 ods. 4 zakladá ECB svoje rozhodnutia týkajúce sa dohľadu len na skutočnostiach a výhradách, ku ktorým sa mohol účastník vyjadriť.
Článok 34
Odkladný účinok
Bez toho, aby bol dotknutý článok 278 ZFEÚ a článok 24 ods. 8 nariadenia o JMD, ECB môže rozhodnúť, že uplatňovanie rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu sa odloží a) uvedením tejto skutočnosti v rozhodnutí ECB týkajúcom sa dohľadu alebo b) v iných prípadoch, ako je žiadosť o preskúmanie Administratívnym revíznym výborom na žiadosť adresáta rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu.
Článok 35
Oznamovanie rozhodnutí ECB týkajúcich sa dohľadu
1. ECB môže rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu oznámiť účastníkovi a) ústne; b) doručením kópie rozhodnutia týkajúceho sa dohľadu alebo jeho osobným odovzdaním; c) poštou ako zásielku s doručenkou zaslanú doporučene; d) expresnou doručovateľskou službou; e) faxom alebo f) elektronicky v súlade s odsekom 10.
2. Ak je zástupca poverený na základe písomného poverenia, ECB môže oznámiť rozhodnutie týkajúce sa dohľadu tomuto zástupcovi. V takýchto prípadoch nie je ECB povinná oznámiť rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu dohliadanému subjektu zastúpenému takýmto zástupcom.
3. V prípade ústneho oznámenia rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu sa oznámenie rozhodnutia považuje za doručené adresátovi, ak zamestnanec ECB informoval a) príslušnú fyzickú osobu v prípade fyzickej osoby alebo b) zástupcu právnickej osoby poverenú prijatím rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu v prípade právnickej osoby. V takom prípade sa bezodkladne po takomto ústnom oznámení poskytne adresátovi písomná kópia rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu.
4. V prípade oznámenia rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu poštou do vlastných rúk sa oznámenie rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu považuje za doručené adresátovi desiaty deň potom, ako bol list odovzdaný poštovému doručovateľovi, pokiaľ nie je z doručenky zrejmé, že list bol doručený v iný deň.
5. V prípade oznámenia rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu expresnou doručovateľskou službou sa oznámenie rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu považuje za doručené adresátovi desiaty deň potom, ako bol list odovzdaný doručovateľskej službe, pokiaľ nie je z doručenky doručovateľskej služby zrejmé, že list bol doručený v iný deň.
6. Na účely odsekov 4 a 5 musí byť rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu zaslané na adresu vhodnú na doručenie (platnú adresu). Platnou adresou je:
a)
v prípade postupu ECB vo veci dohľadu, ktoré sa začalo na žiadosť alebo podnet adresáta rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu, adresa uvedená adresátom na jeho žiadosti alebo podaní;
b)
v prípade dohliadaného subjektu posledná adresa jeho ústredia poskytnutá ECB dohliadaným subjektom;
c)
v prípade fyzickej osoby posledná adresa poskytnutá ECB a ak nie je ECB poskytnutá žiadna adresa a fyzická osoba je zamestnancom, manažérom alebo vlastníkom podielu v dohliadanom subjekte, adresa dohliadaného subjektu v súlade s písmenom b).
7. Každá osoba, ktorá je účastníkom postupu ECB vo veci dohľadu, poskytne ECB na jej žiadosť platnú adresu.
8. Ak je osoba usadená alebo má bydlisko v štáte, ktorý nie je členským štátom, ECB môže od účastníka požadovať, aby v primeranom čase určil osobu oprávnenú na preberanie zásielok, ktorá je rezidentom v členskom štáte alebo ktorá má prevádzkové priestory v členskom štáte. Ak na základe tejto žiadosti nie je určená žiadna osoba oprávnená na preberanie zásielok a až do času, keď takáto osoba určená bude, akákoľvek komunikácia prebieha v súlade s odsekmi 3 až 5 a 9 s použitím adresy účastníka, ktorá je ECB dostupná.
9. Ak osoba, ktorá je adresátom rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu, poskytla ECB číslo faxu, ECB môže oznámiť rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu zaslaním kópie rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu telefaxom. Rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu sa považuje za oznámené adresátovi, ak ECB obdržala potvrdzujúcu správu o úspešnom doručení telefaxu.
10. ECB môže určiť kritériá, na základe ktorých možno doručovať rozhodnutia ECB týkajúce sa dohľadu elektronickými alebo inými porovnateľnými prostriedkami komunikácie.
HLAVA 3
NAHLASOVANIE PORUŠOVANIA PREDPISOV
Článok 36
Nahlasovanie porušovania predpisov
Každá osoba môže v dobrej viere podať oznámenie priamo ECB, ak sa oprávnene domnieva, že toto oznámenie poukáže na porušovanie právnych predpisov uvedených v článku 4 ods. 3 nariadenia o JMD úverovými inštitúciami, finančnými holdingovými spoločnosťami, zmiešanými finančnými holdingovými spoločnosťami alebo príslušnými orgánmi (vrátane samotnej ECB).
Článok 37
Primeraná ochrana pri nahlasovaní porušovania predpisov
1. Ak osoba podá v dobrej viere oznámenie o údajnom porušovaní právnych predpisov uvedených v článku 4 ods. 3 nariadenia o JMD dohliadanými subjektmi alebo príslušnými orgánmi, s týmto oznámením sa zaobchádza ako s chráneným oznámením.
2. Všetky osobné údaje týkajúce sa osoby, ktorá podala chránené oznámenie, ako aj osoby, ktorá je údajne zodpovedná za porušovanie predpisov, sú chránené v súlade s platným rámcom Únie o ochrane osobných údajov.
3. ECB nesmie odhaliť totožnosť osoby, ktorá podala chránené oznámenie bez toho, aby vopred získala výslovný súhlas tejto osoby, pokiaľ sa takéto sprístupnenie nepožaduje súdnym príkazom v súvislosti s ďalšími vyšetrovaniami alebo následnými súdnymi konaniami.
Článok 38
Ďalší postup pri prešetrení oznámení
1. ECB posúdi všetky oznámenia týkajúce sa významných dohliadaných subjektov. Posúdi oznámenia týkajúce sa menej významných dohliadaných subjektov v súvislosti s porušovaním nariadení a rozhodnutí ECB. V prípade, Keď príslušné vnútroštátne orgány príjmu tieto oznámenia týkajúcich sa menej významných dohliadaných subjektov, postúpia ich ECB bez uvedenia totožnosti osoby, ktorá podala oznámenie, pokiaľ takáto osoba k tomu nedala svoj výslovný súhlas.
2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, ECB postúpi oznámenia týkajúce sa menej významného dohliadaného subjektu príslušnému PVO bez uvedenia totožnosti osoby, ktorá podala oznámenie, pokiaľ takáto osoba k tomu nedala svoj výslovný súhlas.
3. ECB si vymieňa informácie s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi: a) s cieľom posúdiť, či oznámenia boli zaslané tak ECB, ako aj dotknutému PVO a s cieľom koordinovať úsilie, a b) s cieľom poznať výsledok ďalšieho postupu pri prešetrení oznámenia postúpeného príslušným vnútroštátnym orgánom.
4. ECB pri určení, ako posúdiť prijaté oznámenia a aké opatrenia sa majú prijať, využíva primerane voľnú úvahu.
5. V prípade údajného porušovania predpisov dohliadanými subjektmi poskytne príslušný dohliadaný subjekt ECB akúkoľvek informáciu a dokumenty požadované s cieľom posúdiť prijaté oznámenie.
6. V prípade údajného porušovania predpisov príslušnými orgánmi (inými ako ECB) požiada ECB dotknutý príslušný orgán o poskytnutie jeho vyjadrenia k oznámeným skutočnostiam.
7. ECB vo svojej výročnej správe, ako je uvedené v článku 20 ods. 2 nariadenia o JMD, poskytne informácie o prijatých oznámeniach v stručnej a súhrnnej forme, aby nebolo možné identifikovať jednotlivé dohliadané subjekty alebo osoby.
ČASŤ IV
URČENIE POSTAVENIA DOHLIADANÉHO SUBJEKTU AKO VÝZNAMNÉHO ALEBO MENEJ VÝZNAMNÉHO
HLAVA 1
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA KLASIFIKÁCIE AKO VÝZNAMNÉHO ALEBO MENEJ VÝZNAMNÉHO
Článok 39
Klasifikácia dohliadaného subjektu na individuálnom základe ako významného
1. Dohliadaný subjekt sa považuje za významný dohliadaný subjekt, ak tak určí ECB v rozhodnutí ECB, ktoré je určené príslušnému dohliadanému subjektu podľa článkov 43 až 49, pričom vysvetlí základné dôvody prijatia takéhoto rozhodnutia.
2. Dohliadaný subjekt prestane byť klasifikovaný ako významný dohliadaný subjekt, ak tak určí ECB v rozhodnutí ECB, ktoré je určené dohliadanému subjektu, pričom vysvetlí základné dôvody prijatia takéhoto rozhodnutia, že subjekt je menej významný alebo už nie je dohliadaným subjektom.
3. Dohliadaný subjekt môže byť klasifikovaný ako významný dohliadaný subjekt na základe čohokoľvek nasledujúceho:
a)
jeho veľkosti, ako je stanovené v súlade s článkami 50 až 55 a nasl. (ďalej len „kritérium veľkosti“);
b)
jeho dôležitosti pre hospodárstvo Únie alebo ktoréhokoľvek zúčastneného členského štátu, ako je stanovené v súlade s článkami 56 až 58 (ďalej len „kritérium hospodárskej dôležitosti“);
c)
jeho významu s ohľadom na cezhraničné činnosti, ako je stanovené v súlade s článkami 59 a 60 (ďalej len „kritérium cezhraničných činností“);
d)
žiadosti o priamu verejnú finančnú pomoc z Európskeho mechanizmu pre stabilitu (ESM) alebo prijatia takejto pomoci, ako je stanovené v súlade s článkami 61 až 64 (ďalej len „kritérium priamej verejnej finančnej pomoci“);
e)
skutočnosti, že dohliadaný subjekt je jednou z troch najvýznamnejších úverových inštitúcií v zúčastnenom členskom štáte, ako je stanovené v súlade s článkami 65 a 66.
4. Významné dohliadané subjekty sú priamo dohliadané ECB, pokiaľ osobitné okolnosti neodôvodňujú vykonanie dohľadu zo strany dotknutého PVO v súlade s hlavou 9 tejto časti.
5. ECB priamo vykonáva dohľad aj nad menej významnými dohliadanými subjektmi alebo menej významnými dohliadanými skupinami na základe rozhodnutia ECB prijatého podľa článku 6 ods. 5 písm. b) nariadenia o JMD s cieľom, aby ECB vykonávala priamo všetky príslušné právomoci uvedené v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD. Na účely JMD sa takéto menej významné dohliadané subjekty alebo menej významné dohliadané skupiny klasifikujú ako významné.
6. Pred prijatím rozhodnutí ECB uvedených v tomto článku sa ECB poradí s dotknutými príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Každé rozhodnutie ECB uvedené v tomto článku sa oznámi tiež dotknutým príslušným vnútroštátnym orgánom.
Článok 40
Klasifikácia dohliadaným subjektov, ktoré sú súčasťou skupiny, ako významné
1. Ak je súčasťou dohliadanej skupiny jeden dohliadaný subjekt alebo viacero dohliadaných subjektov, kritéria na určenie významnosti sa stanovia na najvyššej úrovni konsolidácie v rámci zúčastnených členských štátov v súlade s ustanoveniami upravenými v časti IV hlavách 3 až 7.
2. Každý z dohliadaných subjektov tvoriaci súčasť dohliadanej skupiny sa považuje za významný dohliadaný subjekt, ak nastane ktorákoľvek z nasledujúcich okolností:
a)
ak dohliadaná skupina spĺňa na najvyššej úrovni konsolidácie v rámci zúčastnených členských štátov kritérium veľkosti, kritérium hospodárskej dôležitosti alebo kritérium cezhraničných činností;
b)
ak jeden z dohliadaných subjektov tvoriacich súčasť dohliadanej skupiny spĺňa kritérium priamej verejnej finančnej pomoci;
c)
ak jeden z dohliadaných subjektov tvoriacich súčasť dohliadanej skupiny je jednou z troch najvýznamnejších úverových inštitúcií v zúčastnenom členskom štáte.
3. Ak sa dohliadaná skupina určí ako významná alebo ak sa určí, že už nie je významná, ECB prijme rozhodnutie ECB o jej klasifikácii ako významného dohliadaného subjektu alebo o tom, že už prestáva byť klasifikovaná ako významný dohliadaný subjekt, a stanoví dátum začiatku a dátum konca priameho dohľadu zo strany ECB nad každým dohliadaným subjektom tvoriacim súčasť dotknutej dohliadanej skupiny v súlade s kritériami a postupmi ustanovenými v článku 39.
Článok 41
Osobitné ustanovenia týkajúce sa pobočiek úverových inštitúcií usadených v nezúčastnených členských štátoch
1. Všetky pobočky zriadené v tom istom zúčastnenom členskom štáte úverovou inštitúciou usadenou v nezúčastnenom členskom štáte sa na účely tohto nariadenia považujú za jeden dohliadaný subjekt.
2. S pobočkami zriadenými v rôznych zúčastnených členských štátoch úverovou inštitúciou usadenou v nezúčastnenom členskom štáte sa na účely tohto nariadenia zaobchádza individuálne ako so samostatnými dohliadanými subjektmi.
3. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, pobočky úverovej inštitúcie usadenej v nezúčastnenom členskom štáte sa pri určení, či spĺňajú niektoré z kritérií ustanovených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD, posudzujú individuálne ako samostatné dohliadané subjekty a oddelene od dcérskych spoločností tej istej úverovej inštitúcie.
Článok 42
Osobitné ustanovenia týkajúce sa dcérskych spoločností úverových inštitúcií usadených v nezúčastnených členských štátoch a tretích krajinách
1. Dcérske spoločnosti zriadené v jednom alebo vo viacerých zúčastnených členských štátoch úverovou inštitúciou, ktorá má svoje ústredie v nezúčastnenom členskom štáte alebo v tretej krajine, sa pri určení, či spĺňajú niektoré z kritérií ustanovených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD, posudzujú oddelene od pobočiek tejto úverovej inštitúcie.
2. Pri určení, či je splnené niektoré z kritérií ustanovených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD, sa posudzujú samostatne tie dcérske spoločnosti, ktoré:
a)
sú usadené v zúčastnenom členskom štáte;
b)
patria do skupiny, ktorej materská spoločnosť má svoje ústredie v nezúčastnenom členskom štáte alebo v tretej krajine a
c)
nepatria do dohliadanej skupiny v rámci zúčastnených členských štátov.
HLAVA 2
POSTUP PRI KLASIFIKÁCII DOHLIADANÝCH SUBJEKTOV AKO VÝZNAMNÝCH DOHLIADANÝCH SUBJEKTOV
KAPITOLA 1
Klasifikácia dohliadaného subjektu ako významného
Článok 43
Preskúmanie postavenia dohliadaného subjektu
1. Pokiaľ v tomto nariadení nie je ustanovené inak, ECB najmenej raz ročne preskúmava, či významný dohliadaný subjekt alebo významná dohliadaná skupina aj naďalej spĺňajú kritériá ustanovené v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD.
2. Pokiaľ nie je v tomto nariadení ustanovené inak, každý PVO najmenej raz ročne preskúmava, či menej významný dohliadaný subjekt alebo menej významná dohliadaná skupina spĺňajú kritériá ustanovené v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD. V prípade menej významnej dohliadanej skupiny vykonáva toto preskúmanie dotknutý PVO zúčastneného členského štátu, v ktorom je usadený materský podnik, určený na najvyššej úrovni konsolidácie v rámci zúčastnených členských štátov.
3. ECB môže kedykoľvek po získaní relevantnej informácie, najmä v prípadoch uvedených v článku 52, preskúmať a) či dohliadaný subjekt spĺňa kritériá ustanovené v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD a b) či významný dohliadaný subjekt už nespĺňa niektoré z kritérií ustanovených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD.
4. Ak PVO usúdi, že menej významný dohliadaný subjekt alebo menej významná dohliadaná skupina spĺňa niektoré z kritérií ustanovených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD, dotknutý PVO o tom bezodkladne informuje ECB.
5. Na žiadosť ECB alebo PVO, ECB a dotknutý PVO spolupracujú pri určení, či niektoré z kritérií ustanovených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD nie je splnené v súvislosti s dohliadaným subjektom alebo dohliadanou skupinou.
6. Ak ECB a) sa rozhodne prevziať priamy dohľad nad dohliadaným subjektom alebo dohliadanou skupinou alebo b) rozhodne, že priamy dohľad nad dohliadaným subjektom alebo dohliadanou skupinou sa končí, ECB a dotknutý PVO spolupracujú s cieľom zabezpečiť hladký prechod právomocí v oblasti dohľadu. Najmä sa musí vypracovať správa obsahujúca priebeh doterajšieho dohľadu a rizikový profil dohliadaného subjektu, a to dotknutým PVO, ak priamy dohľad nad dohliadaným subjektom preberá ECB a ECB, ak sa dotknutý PVO stáva príslušným pre dohľad nad dotknutým subjektom.
7. ECB určí, či dohliadaný subjekt alebo dohliadaná skupina sú významné s použitím kritérií ustanovených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD v poradí stanovenom v tomto článku, a to: a) veľkosť; b) dôležitosť pre hospodárstvo Únie alebo ktoréhokoľvek zúčastneného členského štátu; c) významnosť cezhraničných činností; d) žiadosť o verejnú finančnú pomoc priamo od ESM alebo prijatie takejto pomoci e) skutočnosť, že dohliadaný subjekt alebo dohliadaná skupina sú jedným z troch najvýznamnejších úverových inštitúcií v zúčastnenom členskom štáte.
Článok 44
Postup, ktorý sa uplatňuje pri určení významnosti dohliadaného subjektu
1. Pri prijímaní rozhodnutí o klasifikácii dohliadaného subjektu alebo dohliadanej skupiny ako významných podľa tejto hlavy, a ak nie je stanovené inak, ECB uplatňuje procesné pravidlá uvedené v hlave 2 časť III tohto nariadenia.
2. ECB v časovom rámci stanovenom v článku 45 písomne oznámi rozhodnutie ECB o klasifikácii dohliadaného subjektu ako významného alebo dohliadanej skupiny ako významnej každému dotknutému dohliadanému subjektu a toto rozhodnutie oznámi tiež dotknutému PVO. Pri dohliadaných subjektoch, ktoré sú súčasťou významnej dohliadanej skupiny oznámi ECB rozhodnutie ECB dohliadanému subjektu na najvyššej úrovni konsolidácie v rámci zúčastnených členských štátov a zabezpečí, aby boli všetky dohliadané subjekty vo významnej dohliadanej skupine riadne informované.
3. Zoznam uvedený v článku 49 ods. 2 slúži ako oznámenie pre dohliadané subjekty, ktoré nie sú upovedomené zo strany ECB podľa odseku 1, o ich klasifikácii ako menej významné.
4. ECB poskytne pred prijatím rozhodnutia ECB podľa odseku 1 každému relevantnému dohliadanému subjektu možnosť písomne predložiť pripomienky.
5. ECB navyše poskytne v súlade s článkom 39 ods. 6 dotknutým príslušným vnútroštátnym orgánom možnosť písomne predložiť výhrady a námietky, ktoré ECB náležite zváži.
6. Dohliadaný subjekt alebo dohliadaná skupina sa klasifikujú ako významný dohliadaný subjekt alebo ako významná dohliadaná skupina odo dňa oznámenia rozhodnutia ECB, ktorým sa určí, že sú významným dohliadaným subjektom alebo významnou dohliadanou skupinou.
KAPITOLA 2
Začiatok a koniec priameho dohľadu ECB
Článok 45
Začiatok priameho dohľadu ECB
1. ECB v rozhodnutí ECB uvedie dátum, od ktorého preberá priamy dohľad nad dohliadaným subjektom alebo dohliadanou skupinou, ktorý bol klasifikovaný ako významný dohliadaný subjekt alebo významná dohliadaná skupina. Takýmto rozhodnutím ECB môže byť to isté rozhodnutie, ktoré je uvedené v článku 44 ods. 2 S výhradou odseku 2 ECB oznámi toto rozhodnutie ECB každému dotknutému dohliadanému subjektu aspoň mesiac pred dátumom, od ktorého prevezme priamy dohľad.
2. Ak ECB preberá priamy dohľad nad dohliadaným subjektom alebo dohliadanou skupinou na základe žiadosti o priamu verejnú finančnú pomoc z ESM alebo na základe prijatia takejto pomoci, ECB oznámi rozhodnutie ECB uvedené v odseku 1 každému dotknutému dohliadanému subjektu v primeranom čase, a to aspoň týždeň pred dátumom, od ktorého prevezme priamy dohľad.
3. ECB poskytne kópie rozhodnutí ECB uvedených v odseku 1 dotknutým príslušným vnútroštátnym orgánom.
4. ECB prevezme priamy dohľad nad dohliadaným subjektom alebo dohliadanou skupinou najneskôr 12 mesiacov odo dňa, kedy ECB oznámi tomuto dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine rozhodnutie ECB podľa článku 44 ods. 2
5. Na účely tohto článku oznámi ECB v prípade dohliadanej skupiny rozhodnutie ECB dohliadanému subjektu na najvyššej úrovni konsolidácie v rámci zúčastnených členských štátov a zabezpečí, aby boli všetky dohliadané subjekty v tejto skupine v príslušnej lehote riadne informované.
Článok 46
Koniec priameho dohľadu ECB
1. Keď ECB určí, že priamy dohľad ECB nad dohliadaným subjektom alebo dohliadanou skupinou sa končí, ECB vydá rozhodnutie ECB každému dotknutému dohliadanému subjektu, v ktorom uvedie dátum a dôvody skončenia priameho dohľadu. ECB prijme takéto rozhodnutie najmenej mesiac pred dátumom, od ktorého sa priamy dohľad ECB skončí. ECB tiež poskytne kópiu tohto rozhodnutia ECB dotknutým príslušným vnútroštátnym orgánom. Článok 45 ods. 5 sa použije primerane.
2. Pred prijatím rozhodnutia podľa odseku 1 poskytne ECB každému dotknutému dohliadanému subjektu možnosť predložiť písomne svoje pripomienky.
3. Každé rozhodnutie ECB, ktoré uvádza dátum skončenia priameho dohľadu ECB nad dohliadaným subjektom, možno vydať spoločne s rozhodnutím klasifikujúcim takýto dohliadaný subjekt ako menej významný.
Článok 47
Dôvody pre ukončenie priameho dohľadu ECB
1. V prípade významného dohliadaného subjektu, ktorý je takto klasifikovaný na základe svojej a) veľkosti; b) dôležitosti pre hospodárstvo Únie alebo ktoréhokoľvek zúčastneného členského štátu alebo c) významnosti cezhraničných činností, alebo preto, že je súčasťou dohliadanej skupiny, ktorá spĺňa aspoň jedno z týchto kritérií, ECB prijme rozhodnutie ECB o ukončení jeho klasifikácie ako významného dohliadaného subjektu a priameho dohľadu nad ním, ak počas troch po sebe nasledujúcich rokov nie je žiadne z uvedených kritérií ustanovených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD splnené buď na individuálnom základe alebo zo strany dohliadanej skupiny, do ktorej dohliadaný subjekt patrí.
2. V prípade dohliadaného subjektu, ktorý je klasifikovaný ako významný na základe toho, že o priamu verejnú finančnú pomoc z ESM a) požiadal sám; b) požiadala dohliadaná skupina, do ktorej dohliadaný subjekt patrí alebo c) požiadal ktorýkoľvek dohliadaný subjekt, ktorý patrí do uvedenej skupiny a ktorý nie je významný z iných dôvodov, ECB prijme rozhodnutie ECB o ukončení jeho klasifikácie ako významného dohliadaného subjektu a priameho dohľadu nad ním, ak bola priama verejná finančná pomoc zamietnutá, vrátená v plnej výške alebo ukončená. Takéto rozhodnutie môže byť v prípade vrátenia alebo ukončenia priamej verejnej finančnej pomoci prijaté najskôr po troch rokoch od úplného vrátenia alebo ukončenia priamej verejnej finančnej pomoci.
3. V prípade dohliadaného subjektu, ktorý je klasifikovaný ako významný na základe toho, že je jednou z troch najvýznamnejších úverových inštitúcií v zúčastnenom členskom štáte, ako je stanovené v článkoch 65 a 66, alebo že patrí do dohliadanej skupiny takejto úverovej inštitúcie, a ktorý nie je významný z iných dôvodov, ECB prijme rozhodnutie ECB o ukončení jeho klasifikácie ako významného dohliadaného subjektu a priameho dohľadu nad ním, ak počas troch po sebe nasledujúcich rokov dotknutý dohliadaný subjekt už nie je jednou z troch najvýznamnejších úverových inštitúcií v zúčastnenom členskom štáte.
4. V prípade dohliadaného subjektu, nad ktorým vykonáva ECB priamy dohľad na základe rozhodnutia ECB podľa článku 6 ods. 5 písm. b) nariadenia o JMD a ktorý nie je významný z iných dôvodov, ECB prijme rozhodnutie ECB o ukončení priameho dohľadu ECB, ak priamy dohľad nie je po náležitom zvážení viac potrebný na zabezpečenie jednotného uplatňovania vysokej úrovne dohľadu.
Článok 48
Prebiehajúce postupy
1. Ak sa má uskutočniť zmena príslušnosti medzi ECB a PVO, orgán, ktorý stráca príslušnosť (ďalej len „orgán strácajúci príslušnosť“) informuje orgán, ktorý má príslušnosť nadobudnúť (ďalej len „orgán nadobúdajúci príslušnosť“) o všetkých formálne začatých postupoch vo veci dohľadu, ktoré si vyžadujú rozhodnutie. Orgán strácajúci príslušnosť poskytne túto informáciu okamžite, ako sa dozvie o neodvratnosti zmeny príslušnosti. Orgán strácajúci príslušnosť aktualizuje túto informáciu priebežne a v princípe mesačne, keď je potrebné vykázať novú informáciu o postupoch vo veci dohľadu. Orgán nadobúdajúci príslušnosť môže v náležite odôvodnených prípadoch povoliť vykazovanie v dlhších intervaloch. Na účel článkov 48 a 49 sa postupom vo veci dohľadu rozumie postup ECB vo veci dohľadu alebo postup PVO vo veci dohľadu.
Pred zmenou príslušnosti poskytne orgán strácajúci príslušnosť súčinnosť orgánu nadobúdajúcemu príslušnosť bezodkladne po formálnom začatí každého postupu vo veci dohľadu, ktoré si vyžaduje rozhodnutie.
2. Ak dochádza k zmene príslušnosti, orgán strácajúci príslušnosť vyvinie všetko úsilie na ukončenie všetkých prebiehajúcich postupov vo veci dohľadu, ktoré si vyžadujú rozhodnutie pred dátumom, ku ktorému má dôjsť k zmene v príslušnosti pri výkone dohľadu.
3. Ak formálne začatý postup vo veci dohľadu, ktorý si vyžaduje rozhodnutie, nemožno ukončiť pred dátumom, ku ktorému má dôjsť k zmene príslušnosti pri výkone dohľadu, orgán strácajúci príslušnosť zostane naďalej príslušným na dokončenie takéhoto prebiehajúceho postupu vo veci dohľadu. Na tento účel si orgán strácajúci príslušnosť tiež ponechá všetky príslušné právomoci až do skončenia prebiehajúceho postupu vo veci dohľadu. Orgán strácajúci príslušnosť dokončí dotknutý prebiehajúci postup vo veci dohľadu v súlade s právom uplatniteľným podľa jeho zachovaných právomocí. Orgán strácajúci príslušnosť informuje orgán nadobúdajúci príslušnosť pred prijatím každého rozhodnutia v postupe vo veci dohľadu, ktorý prebiehal pred zmenou príslušnosti. Orgánu nadobúdajúcemu právomoc poskytne kópiu rozhodnutia a všetky príslušné dokumenty vzťahujúce sa na toto rozhodnutie.
4. Odhliadnuc od odseku 3 môže ECB do mesiaca po prijatí informácie potrebnej na dokončenie jej posúdenia príslušného formálne začatého postupu vo veci dohľadu a po porade s dotknutým PVO rozhodnúť, že prevezme dotknutý postup vo veci dohľadu. Ak sa podľa vnútroštátneho práva vyžaduje rozhodnutie ECB pred skončením lehoty na posúdenie uvedenej v predchádzajúcej vete, PVO poskytne ECB potrebné informácie a uvedie najmä časový rámec, v rámci ktorého je ECB povinná rozhodnúť, či mieni prevziať postup. Ak ECB prevezme postup vo veci dohľadu, oznámi svoje rozhodnutie prevziať dotknutý postup vo veci dohľadu dotknutému PVO a účastníkom. ECB vo svojom rozhodnutí ECB uvedie dôsledky prevzatia takéhoto postupu vo veci dohľadu.
5. ECB a dotknutý PVO spolupracujú v súvislosti s ukončením každého prebiehajúceho postupu a môžu si na tento účel vymieňať všetky relevantné informácie.
6. Tento článok sa neuplatňuje na spoločný postup.
KAPITOLA 3
Zoznam dohliadaných subjektov
Článok 49
Uverejnenie
1. ECB zverejní zoznam obsahujúci názov každého dohliadaného subjektu a každej dohliadanej skupiny, nad ktorými vykonáva priamy dohľad ECB, v ktorom, ak to prichádza do úvahy, uvedie do ktorej dohliadanej skupiny dohliadaný subjekt patrí, a uvedie špecifický právny základ pre takýto priamy dohľad. Zoznam v prípade klasifikácie ako významného subjektu na základe kritéria veľkosti zahŕňa celkovú hodnotu aktív dohliadaného subjektu alebo celkovú hodnotu aktív dohliadanej skupiny. ECB zverejní tiež názov dohliadaných subjektov, ktoré aj napriek tomu, že spĺňajú niektoré z kritérií uvedených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD a z tohto dôvodu by boli klasifikované ako významné, sa považujú za menej významné zo strany ECB z dôvodov osobitných okolností v súlade s časťou IV hlavou 9 a tak nad nimi ECB nevykonáva priamy dohľad.
2. ECB zverejní zoznam obsahujúci zoznam každého dohliadaného subjektu, nad ktorým vykonáva dohľad PVO a názov dotknutého PVO.
3. Zoznam uvedený v odsekoch 1 a 2 sa zverejní elektronicky a je dostupný na webovom sídle ECB.
4. Zoznam uvedený v odsekoch 1 a 2 sa pravidelne aktualizuje.
HLAVA 3
URČENIE VÝZNAMNOSTI NA ZÁKLADE VEĽKOSTI
Článok 50
Určenie významnosti na základe veľkosti
1. Skutočnosť, či sú dohliadaný subjekt alebo dohliadaná skupina významnými na základe veľkosti sa určí s ohľadom na celkovú hodnotu ich aktív.
2. Dohliadaný subjekt alebo dohliadaná skupina sa určia ako významné, ak celková hodnota ich aktív prekračuje 30 miliárd EUR (ďalej len „veľkostný prah“).
Článok 51
Základ pre určenie, či je dohliadaný subjekt významným na základe kritéria veľkosti
1. Ak je dohliadaný subjekt súčasťou dohliadanej skupiny, celková hodnota jeho aktív sa určí na základe koncoročného prudenciálneho konsolidovaného výkazu pre dohliadané skupiny v súlade s platným právom.
2. Ak celkové aktíva nemožno určiť na základe údajov uvedených v odseku 1, celková hodnota aktív sa určí na základe najnovšej auditovanej konsolidovanej ročnej závierky vypracovanej v súlade s Medzinárodnými normami pre finančné výkazníctvo (IFRS), ktoré sa uplatňujú v rámci Únie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (12) a ak táto ročná závierka nie je k dispozícii, na základe konsolidovanej ročnej závierky vypracovanej v súlade s platnými vnútroštátnymi účtovnými predpismi.
3. Ak dohliadaný subjekt nie je súčasťou dohliadanej skupiny, celková hodnota aktív sa určí na základe koncoročného prudenciálneho individuálneho výkazu v súlade s platným právom.
4. Ak celkové aktíva nemožno určiť s použitím údajov uvedených v odseku 3, celková hodnota aktív sa určí na základe najnovšej auditovanej ročnej závierky vypracovanej v súlade s IFRS, ktoré sa uplatňujú v rámci Únie v súlade s nariadením (ES) č. 1606/2002, a ak táto ročná závierka nie je k dispozícii na základe ročnej závierky vypracovanej v súlade s platnými vnútroštátnymi účtovnými predpismi.
5. Ak je dohliadaný subjekt pobočkou úverovej inštitúcie, ktorá je usadená v nezúčastnenom členskom štáte, celková hodnota jeho aktív sa stanoví na základe štatistických údajov vykazovaných na základe nariadenia Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (13).
Článok 52
Základ pre určenie významnosti na základe kritéria veľkosti za špecifických alebo výnimočných okolností
1. Ak sa v súvislosti s menej významným dohliadaným subjektom vyskytne výnimočná podstatná zmena okolností, ktoré sú relevantné pre určenie významnosti na základe kritéria veľkosti, dotknutý PVO preskúma, či je veľkostný prah aj naďalej dodržaný.
Ak takáto zmena nastane v súvislosti s významným dohliadaným subjektom, ECB preskúma, či je veľkostný prah aj naďalej dodržaný.
Výnimočné podstatné zmeny okolností, ktoré sú relevantné pre určenie významnosti na základe kritéria veľkosti, zahŕňajú čokoľvek z nasledovného: a) zlúčenie alebo splynutie dvoch alebo viacerých úverových inštitúcií; b) predaj alebo prevod kľúčovej obchodnej divízie; c) prevod podielov v úverovej inštitúcii, v dôsledku ktorého úverová inštitúcia už nepatrí do dohliadanej skupiny, do ktorej patrila pred predajom; d) konečné rozhodnutie vykonať nariadenú likvidáciu dohliadaného subjektu (alebo skupiny); e) iné podobné situácie.
2. Menej významný dohliadaný subjekt a v prípade menej významnej dohliadanej skupiny menej významný dohliadaný subjekt na najvyššej úrovni konsolidácie v rámci zúčastnených členských štátov informuje dotknutý PVO o akejkoľvek zmene uvedenej v odseku 1.
Významný dohliadaný subjekt a v prípade významnej dohliadanej skupiny významný dohliadaný subjekt na najvyššej úrovni konsolidácie v rámci zúčastnených členských štátov informuje ECB o akejkoľvek zmene uvedenej v odseku 1.
3. Odhliadnuc od pravidla troch rokov ustanoveného v článku 47 ods. 1 až 3 a v prípade výnimočných okolností vrátane tých, ktoré sú uvedené v odseku 1, ECB po porade s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi rozhodne, či sú dotknuté dohliadané subjekty významné alebo menej významné a o dátume, od ktorého bude dohľad vykonávať ECB alebo príslušné vnútroštátne orgány.
Článok 53
Skupina konsolidovaných podnikov
1. Na účely určenia významnosti na základe kritéria veľkosti pozostáva dohliadaná skupina konsolidovaných podnikov z podnikov, ktoré musia byť konsolidované na prudenciálne účely v súlade s právom Únie.
2. Na účely určenia významnosti na základe kritéria veľkosti zahŕňa dohliadaná skupina konsolidovaných podnikov dcérske podniky a pobočky v nezúčastnených členských štátoch a tretích krajinách.
Článok 54
Metóda konsolidácie
Metódou konsolidácie sa rozumie metóda konsolidácie, ktorá sa uplatňuje v súlade s právom Únie na prudenciálne účely.
Článok 55
Metóda výpočtu celkových aktív
Na účely určenia významnosti úverovej inštitúcie na základe kritéria veľkosti sa „celková hodnota aktív“ odvodzuje z položky „celkové aktíva“ v súvahe vypracovanej v súlade s právom Únie na prudenciálne účely.
HLAVA 4
URČENIE VÝZNAMNOSTI NA ZÁKLADE DÔLEŽITOSTI PRE HOSPODÁRSTVO ÚNIE ALEBO KTORÉHOKOĽVEK ZÚČASTNENÉHO ČLENSKÉHO ŠTÁTU
Článok 56
Prah vnútroštátnej hospodárskej dôležitosti
Dohliadaný subjekt usadený v zúčastnenom členskom štáte alebo dohliadaná skupina, ktorej materský podnik je usadený v zúčastnenom členskom štáte, sa klasifikujú ako významné na základe dôležitosti pre hospodárstvo príslušného zúčastneného členského štátu, ak:
(prah vnútroštátnej hospodárskej dôležitosti)
a
A ≥ EUR 5 miliárd
kde
A
:
je celková hodnota aktív určená v súlade s článkami 51 až 55 za daný kalendárny rok, a
B
:
je hrubý domáci produkt v trhových cenách, ako je vymedzený v bode 8.89 prílohy A k nariadeniu (EÚ) č. 549/2013 (14) (ESA 2010) a zverejnený Eurostatom v danom kalendárnom roku.
Článok 57
Kritériá pre určenie významnosti na základe dôležitosti pre hospodárstvo Únie alebo ktoréhokoľvek zúčastneného členského štátu
1. ECB zohľadňuje nasledujúce kritéria, najmä pri posúdení, či dohliadaný subjekt alebo dohliadaná skupina sú dôležité pre hospodárstvo Únie alebo zúčastneného členského štátu z iných dôvodov, ako sú tie, ktoré sú ustanovené v článku 56:
a)
význam dohliadaného subjektu alebo dohliadanej skupiny pre špecifické hospodárske odvetvia v Únii alebo v zúčastnenom členskom štáte;
b)
prepojenosť dohliadaného subjektu alebo dohliadanej skupiny na hospodárstvo Únie alebo zúčastneného členského štátu;
c)
zameniteľnosť dohliadaného subjektu alebo dohliadanej skupiny tak z pohľadu účastníka trhu, ako aj poskytovateľa klientskych služieb;
d)
komplexnosť dohliadaného subjektu alebo dohliadanej skupiny z hľadiska podnikania, štruktúry a fungovania.
2. Článok 52 ods. 3 sa uplatňuje primerane.
Článok 58
Určenie významnosti na základe dôležitosti pre hospodárstvo ktoréhokoľvek zúčastneného členského štátu na žiadosť PVO
1. PVO môže oznámiť ECB, že považuje dohliadaný subjekt za významný z hľadiska domáceho hospodárstva.
2. ECB posúdi oznámenie PVO na základe kritérií ustanovených v článku 57 ods. 1
3. Článok 57 sa uplatňuje primerane.
HLAVA 5
URČENIE VÝZNAMNOSTI NA ZÁKLADE VÝZNAMNOSTI CEZHRANIČNÝCH ČINNOSTÍ
Článok 59
Kritériá pre určenie významnosti na základe významnosti cezhraničných činností dohliadanej skupiny
1. Dohliadanú skupinu môže ECB považovať za významnú na základe jej cezhraničných činností len vtedy, ak materský podnik dohliadanej skupiny zriadil dcérske podniky, ktoré sú úverovými inštitúciami vo viac ako jednom inom zúčastnenom členskom štáte.
2. Dohliadanú skupinu môže ECB považovať za významnú na základe jej cezhraničných činností len vtedy, ak je celková hodnota jej aktív vyššia ako 5 miliárd EUR a:
a)
pomer jej cezhraničných aktív k jej celkovým aktívam je vyšší ako 20 %, alebo
b)
pomer jej cezhraničných pasív k jej celkovým pasívam je vyšší ako 20 %.
3. Článok 52 ods. 3 sa uplatňuje primerane.
Článok 60
Cezhraničné aktíva a pasíva
1. „Cezhraničnými aktívami“ sa v súvislosti s dohliadanou skupinou rozumie časť celkových aktív, vo vzťahu ku ktorým je protistranou úverová inštitúcia alebo iná právnická alebo fyzická osoba umiestnená v zúčastnenom členskom štáte inom ako je členský štát, v ktorom má materská spoločnosť dotknutej dohliadanej skupiny svoje ústredie.
2. „Cezhraničnými pasívami“ sa v súvislosti s dohliadanou skupinou rozumie časť celkových pasív, vo vzťahu ku ktorým je protistranou úverová inštitúcia alebo iná právnická alebo fyzická osoba umiestnená v zúčastnenom členskom štáte inom ako je členský štát, v ktorom má materská spoločnosť dotknutej dohliadanej skupiny svoje ústredie.
HLAVA 6
URČENIE VÝZNAMNOSTI NA ZÁKLADE ŽIADOSTI O VEREJNÚ FINANČNÚ POMOC Z ESM ALEBO NA ZÁKLADE PRIJATIA TAKEJTO POMOCI
Článok 61
Žiadosť o priamu verejnú finančnú pomoc z ESM alebo prijatie takejto pomoci
1. Za žiadosť o priamu verejnú finančnú pomoc sa považuje, keď je členom ESM podaná žiadosť o poskytnutie finančnej pomoci zo strany ESM tomuto subjektu v súlade s rozhodnutím prijatým Radou guvernérov ESM podľa článku 19 zmluvy, ktorou sa zriaďuje Európsky mechanizmus pre stabilitu, v súvislosti s priamou rekapitalizáciou úverovej inštitúcie a s nástrojmi prijatými podľa uvedeného rozhodnutia.
2. Za prijatie priamej verejnej finančnej pomoci úverovou inštitúciou sa považuje, keď úverová inštitúcia prijme finančnú pomoc podľa rozhodnutia a nástrojov uvedených v odseku 1.
Článok 62
Povinnosť príslušných vnútroštátnych orgánov informovať ECB o možnej žiadosti o verejnú finančnú pomoc alebo o možnom prijatí takejto pomoci menej významným dohliadaným subjektom
1. Bez toho, aby bola dotknutá povinnosť informovať ECB o zhoršení finančnej situácie menej významného dohliadaného subjektu, ktorá je ustanovená v článku 96, PVO informuje ECB o možnej potrebe poskytnutia verejnej finančnej pomoci pre menej významný dohliadaný subjekt na vnútroštátnej úrovni nepriamo z ESM a/alebo zo strany ESM ihneď, ako sa o tejto skutočnosti dozvie.
2. PVO predloží svoje hodnotenie finančnej situácie menej významného dohliadaného subjektu na posúdenie ECB predtým, ako ho predloží ESM, okrem naliehavých náležite odôvodnených prípadov.
Článok 63
Začiatok a koniec priameho dohľadu
1. Dohliadaný subjekt, vo vzťahu ku ktorému sa požaduje poskytnutie priamej verejnej finančnej pomoci z ESM alebo ktorý prijal priamu verejnú finančnú pomoc z ESM, sa klasifikuje ako významný dohliadaný subjekt odo dňa, kedy sa v jeho mene požiadalo o priamu verejnú finančnú pomoc.
2. Dátum, ku ktorému ECB prevezme priamy dohľad, sa uvedie v rozhodnutí ECB v súlade s hlavou 2.
3. Článok 52 ods. 3 sa uplatňuje primerane.
Článok 64
Rozsah pôsobnosti
Ak sa požaduje priama verejná finančná pomoc vo vzťahu k dohliadanému subjektu, ktorý je súčasťou dohliadanej skupiny, všetky dohliadané subjekty, ktoré tvoria súčasť tejto dohliadanej skupiny, sa klasifikujú ako významné.
HLAVA 7
URČENIE VÝZNAMNOSTI NA ZÁKLADE TOHO, ŽE DOHLIADANÝ SUBJEKT JE JEDNOU Z TROCH NAJVÝZNAMNEJŠÍCH ÚVEROVÝCH INŠTITÚCIÍ V ZÚČASTNENOM ČLENSKOM ŠTÁTE
Článok 65
Kritériá na určenie troch najvýznamnejších úverových inštitúcií v zúčastnenom členskom štáte
1. Úverová inštitúcia alebo dohliadaný subjekt sa klasifikuje ako významný, ak je jednou z troch najvýznamnejších úverových inštitúcií alebo dohliadaných skupín v zúčastnenom členskom štáte.
2. Na účely identifikácie troch najvýznamnejších úverových inštitúcií alebo dohliadaných skupín v zúčastnenom členskom štáte, ECB a príslušný PVO prihliada na veľkosť dohliadaného subjektu a prípadne aj dohliadanej skupiny, ako je určené v súlade s článkami 50 až 55.
Článok 66
Revízny proces
1. ECB každoročne k 1. októbru ustanoví vo vzťahu ku každému zúčastnenému členskému štátu, či tri úverové inštitúcie alebo dohliadané skupiny, ktoré majú materskú spoločnosť usadenú v takomto zúčastnenom členskom štáte, majú byť klasifikované ako významné dohliadané subjekty.
2. Príslušné vnútroštátne orgány informujú ECB na základe jej žiadosti do 1. októbra príslušného kalendárneho roka o troch najvýznamnejších úverových inštitúciách alebo dohliadaných skupinách usadených v ich príslušných zúčastnených členských štátoch. Tri najvýznamnejšie úverové inštitúcie alebo dohliadané skupiny určia príslušné vnútroštátne orgány na základe kritérií ustanovených v článkoch 50 až 55.
3. Príslušný PVO poskytne ECB vo vzťahu ku každej z troch najvýznamnejších úverových inštitúcií alebo dohliadaných skupín v zúčastnených členských štátoch správu obsahujúcu priebeh doterajšieho dohľadu a rizikový profil dohliadaného subjektu, pokiaľ úverová inštitúcia alebo dohliadaná skupina už nie je klasifikovaná ako významná.
Po prijatí informácie uvedenej v odseku 2 vykoná ECB svoje vlastné posúdenie. ECB môže na tento účel požiadať príslušný PVO, aby jej poskytol akúkoľvek relevantnú informáciu.
4. Ak k 1. októbru daného roka nie sú jedna alebo viacero z troch najvýznamnejších úverových inštitúcií alebo dohliadaných skupín v zúčastnenom členskom štáte klasifikované ako významné dohliadané subjekty, ECB prijme rozhodnutie v súlade s hlavou 2 vo vzťahu ku ktorejkoľvek z troch najvýznamnejších úverových inštitúcií alebo dohliadaných skupín, ktoré nie sú klasifikované ako významné.
5. Článok 52 ods. 3 sa uplatňuje primerane.
HLAVA 8
ROZHODNUTIE ECB O PRIAMOM DOHĽADE NAD MENEJ VÝZNAMNÝMI DOHLIADANÝMI SUBJEKTMI PODĽA ČLÁNKU 6 ODS. 5 PÍSM. B) NARIADENIA O JMD
Článok 67
Kritériá pre rozhodnutie ECB podľa článku 6 ods. 5 písm. b) nariadenia o JMD
1. ECB môže podľa článku 6 ods. 5 písm. b) nariadenia o JMD kedykoľvek rozhodnúť formou rozhodnutia ECB o výkone priameho dohľadu nad menej významným dohliadaným subjektom alebo menej významnou dohliadanou skupinou, ak je to potrebné pre jednotné uplatňovanie vysokej úrovne dohľadu.
2. Pred prijatím rozhodnutia ECB uvedeného v odseku 1 prihliadne ECB okrem iného na ktorúkoľvek z nasledujúcich skutočností:
a)
či menej významný dohliadaný subjekt alebo menej významná dohliadaná skupina je blízko k splneniu jedného z kritérií uvedených v článku 6 ods. 4 nariadenia o JMD;
b)
vzájomná prepojenosť menej významného dohliadaného subjektu alebo menej významnej dohliadanej skupiny s inými úverovými inštitúciami;
c)
či dotknutý menej významný dohliadaný subjekt je dcérskou spoločnosťou dohliadaného subjektu, ktorý má svoje ústredie v nezúčastnenom členskom štáte alebo v tretej krajine a zriadil jeden alebo viacero dcérskych spoločností, ktoré sú tiež úverovými inštitúciami, alebo jednu alebo viacero pobočiek v zúčastnených členských štátoch, z ktorých jedna alebo viacero z nich sú významné;
d)
že PVO nedodržal pokyny ECB;
e)
že PVO nedodržal akty uvedené v článku 4 ods. 3 prvom pododseku nariadenia o JMD;
f)
že menej významný dohliadaný subjekt požiadal o finančnú pomoc z EFSF alebo ESM, alebo takúto pomoc nepriamo prijal.
Článok 68
Postup pri príprave rozhodnutia ECB podľa článku 6 ods. 5 písm. b) nariadenia o JMD na žiadosť PVO
1. ECB na žiadosť PVO posúdi, či nie je potrebné vykonávať priamy dohľad v súlade s nariadením o JMD vo vzťahu k menej významnému dohliadanému subjektu alebo menej významnej dohliadanej skupine s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie vysokej úrovne dohľadu.
2. V žiadosti PVO a) uvedie menej významné dohliadané subjekty alebo menej významné dohliadané skupiny, vo vzťahu ku ktorým PVO zastáva názor, že by ECB mala prevziať priamy dohľad a b) uvedie, prečo je dohľad nad menej významným dohliadaným subjektom alebo menej významnou dohliadanou skupinou zo strany ECB potrebný na zabezpečenie jednotného uplatňovania vysokej úrovne dohľadu.
3. K žiadosti PVO sa pripojí správa obsahujúca priebeh doterajšieho dohľadu a rizikový profil príslušného menej významného dohliadaného subjektu alebo menej významnej dohliadanej skupiny.
4. Ak ECB nesúhlasí so žiadosťou PVO, poradí sa s dotknutým PVO pred prijatím konečného posúdenia, či dohľad ECB nad menej významným dohliadaným subjektom alebo menej významnou dohliadanou skupinou je potrebný na zabezpečenie jednotného uplatňovania vysokej úrovne dohľadu.
5. Ak ECB rozhodne, že priamy dohľad ECB nad menej významným dohliadaným subjektom alebo menej významnou dohliadanou skupinou je potrebný na zabezpečenie jednotného uplatňovania vysokej úrovne dohľadu, prijme rozhodnutie ECB v súlade s hlavou 2.
Článok 69
Postup pri príprave rozhodnutí ECB podľa článku 6 ods. 5 písm. b) nariadenia o JMD z podnetu ECB
1. ECB môže požiadať PVO, aby jej poskytol správu obsahujúca priebeh doterajšieho dohľadu a rizikový profil príslušného menej významného dohliadaného subjektu alebo menej významnej dohliadanej skupiny. ECB určí termín, dokedy jej má byť takáto správa predložená.
2. ECB sa poradí s PVO predtým, ako prijme svoje konečné posúdenie, či dohľad ECB nad menej významným dohliadaným subjektom alebo menej významnou dohliadanou skupinou je potrebný na zabezpečenie jednotného uplatňovania vysokej úrovne dohľadu.
3. Ak ECB dôjde k záveru, že priamy dohľad ECB nad menej významným dohliadaným subjektom alebo menej významnou dohliadanou skupinou je potrebný na zabezpečenie jednotného uplatňovania vysokej úrovne dohľadu, prijme rozhodnutie ECB v súlade s hlavou 2.
HLAVA 9
OSOBITNÉ OKOLNOSTI, KTORÉ MÔŽU ODÔVODŇOVAŤ KLASIFIKÁCIU DOHLIADANÉHO SUBJEKTU AKO MENEJ VÝZNAMNÉHO, HOCI SÚ SPLNENÉ KRITÉRIÁ PRE JEHO KLASIFIKÁCIU AKO VÝZNAMNÉHO
Článok 70
Osobitné okolnosti vedúce ku klasifikácii významného dohliadaného subjektu ako menej významného
1. Osobitné okolnosti, ako je uvedené v článku 6 ods. 4 druhom a piatom pododseku nariadenia o JMD (ďalej len „osobitné okolnosti“) nastanú, ak sa vyskytnú osobitné a faktické okolnosti, v dôsledku ktorých sa klasifikácia dohliadaného subjektu ako významného stane nevyhovujúcou s prihliadnutím na ciele a zásady nariadenia o JMD a najmä na potrebu zabezpečiť jednotné uplatňovanie vysokej úrovne dohľadu.
2. Pojem „osobitné okolnosti“ sa vykladá zužujúco.
Článok 71
Posúdenie existencie osobitných okolností
1. To, či existujú osobitné okolnosti, ktoré by odôvodňovali, že za iných okolností významný dohliadaný subjekt sa považuje za menej významný dohliadaný subjekt, sa určí v každom jednotlivom prípade a osobitne vo vzťahu k dotknutému dohliadanému subjektu alebo dotknutej dohliadanej skupine, ale nie vo vzťahu ku kategóriám dohliadaných subjektov.
2. Článok 40 sa uplatňuje primerane.
3. Články 44 až 46 a články 48 a 49 sa uplatňujú primerane. ECB uvedie vo svojom rozhodnutí ECB dôvody, ktoré ju viedli k záveru, že existujú osobitné okolnosti.
Článok 72
Preskúmanie
1. ECB s pomocou dotknutých príslušných vnútroštátnych orgánov preskúmava aspoň raz ročne, či aj naďalej existujú osobitné okolnosti vo vzťahu k dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine, ktoré sú klasifikované ako menej významné z dôvodu osobitných okolností.
2. Dotknutý dohliadaný subjekt poskytne všetky informácie a dokumenty požadované ECB s cieľom vykonať preskúmanie, ako je uvedené v odseku 1.
3. Ak sa ECB domnieva, že osobitné okolnosti už neexistujú, prijme rozhodnutie ECB určené dotknutému dohliadanému subjektu, ktorým určí, že subjekt je klasifikovaný ako významný a že už neexistujú osobitné okolnosti.
4. Časť IV hlava 2 sa uplatňuje primerane.
ČASŤ V
SPOLOČNÉ POSTUPY
HLAVA 1
SPOLUPRÁCA V SÚVISLOSTI SO ŽIADOSŤOU O POVOLENIE NA ZAČATIE ČINNOSTI ÚVEROVEJ INŠTITÚCIE
Článok 73
Oznámenie žiadosti o povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie ECB
1. PVO, ktorému je podaná žiadosť o povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie, ktorá má byť usadená v zúčastnenom členskom štáte, oznámi ECB prijatie takejto žiadosti do 15 pracovných dní.
2. PVO informuje ECB tiež o lehote, v rámci ktorej musí byť rozhodnutie o žiadosti prijaté a oznámené žiadateľovi v súlade s príslušným vnútroštátnym právom.
3. Ak žiadosť nie je úplná, PVO z vlastného podnetu alebo na žiadosť ECB požiada žiadateľa o poskytnutie požadovanej dodatočnej informácie. PVO zašle každú takúto dodatočnú informáciu, ktorú prijme, ECB do 15 pracovných dní od jej prijatia.
Článok 74
Posúdenie žiadostí zo strany PVO
PVO, ktorému je žiadosť predložená, posúdi, či žiadateľ spĺňa všetky podmienky pre povolenie, ktoré sú ustanovené v príslušnom vnútroštátnom práve členského štátu PVO.
Článok 75
Rozhodnutie PVO o zamietnutí žiadosti
Príslušné vnútroštátne orgány zamietnu žiadosti, ktoré nespĺňajú podmienky na povolenie ustanovené v príslušnom vnútroštátnom práve a zašlú kópiu o svojom rozhodnutí ECB.
Článok 76
Návrhy rozhodnutí PVO o povolení na začatie činnosti úverovej inštitúcie
1. Ak sa PVO domnieva, že žiadosť spĺňa všetky podmienky na vydanie povolenia, ktoré sú ustanovené v príslušnom vnútroštátnom práve, vypracuje návrh rozhodnutia, v ktorom navrhne, aby ECB vydala žiadateľovi povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie (ďalej len „návrh rozhodnutia o povolení“).
2. PVO zabezpečí, že návrh rozhodnutia o povolení sa oznámi ECB a žiadateľovi najmenej 20 pracovných dní pred skončením maximálnej doby posudzovania stanovenej príslušným vnútroštátnym právom.
3. PVO môže navrhnúť, aby boli k návrhu rozhodnutia o povolené pripojené odporúčania, podmienky a/alebo obmedzenia v súlade s vnútroštátnym právom a právom Únie. V takých prípadoch bude PVO zodpovedné za posúdenie súladu s týmito podmienkami a/alebo obmedzeniami.
Článok 77
Posúdenie žiadostí zo strany ECB a vypočutie žiadateľov
1. ECB posúdi žiadosť na základe podmienok pre vydanie povolenia ustanovené v príslušnom práve Únie. Ak podľa jej názoru nie sú tieto podmienky splnené, ECB poskytne žiadateľovi možnosť vyjadriť písomné námietky k skutočnostiam a výhradám relevantným pre posúdenie, a to v súlade s článkom 31.
2. Ak sa uskutočnenie rokovania považuje za potrebné a vo všetkých ostatných náležite odôvodnených prípadoch môže ECB predĺžiť maximálnu lehotu na rozhodnutie o žiadosti v súlade s článkom 14 ods. 3 nariadenia o JMD. Predĺženie sa oznámi žiadateľovi v súlade s článkom 35 tohto nariadenia.
Článok 78
Rozhodnutia ECB o žiadostiach
1. ECB prijme rozhodnutie o návrhu rozhodnutia o povolení, ktoré prijme od PVO, do 10 pracovných dní, pokiaľ nebolo prijaté rozhodnutie o predĺžená maximálnej lehoty v súlade s článkom 77 ods. 2 Môže podporiť návrh rozhodnutia o povolení a tým súhlasiť s povolením alebo namietať návrh rozhodnutia o povolení.
2. ECB založí svoje rozhodnutie na vlastnom posúdení žiadosti, návrhu rozhodnutia o povolení a akýchkoľvek námietkach uplatnených žiadateľom podľa článku 77.
3. Ak ECB neprijme rozhodnutie v lehote uvedenej v odseku 1, považuje sa návrh rozhodnutia o povolení vypracovaný PVO za prijatý.
4. ECB prijme rozhodnutie, ktorým udelí povolenie, ak žiadateľ spĺňa všetky podmienky pre povolenie v súlade s príslušným právom Únie a vnútroštátnym právom členského štátu, v ktorom je žiadateľ usadený.
5. Rozhodnutie o vydaní povolenia obsahuje činnosti žiadateľa ako úverovej inštitúcie v zmysle príslušného vnútroštátneho práva bez dopadu na akékoľvek dodatočné požiadavky na povolenie podľa príslušného vnútroštátneho práva vo vzťahu k činnostiam iným podnikanie v oblasti prijímania vkladov alebo iných návratných zdrojov od verejnosti a poskytovanie úverov na svoj vlastný účet.
Článok 79
Postup pri zániku platnosti povolenia
Platnosť povolenia zaniká v prípadoch uvedených v článku 18 písm. a) smernice 2013/36/EÚ, ak tak ustanovuje príslušné vnútroštátne právo. Príslušné vnútroštátne orgány informujú ECB o jednotlivých prípadoch zániku povolenia. ECB následne, a po upovedomení dotknutého PVO a dotknutého dohliadaného subjektu, uverejní zánik povolenia v súlade s príslušným vnútroštátnym právom.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCA V SÚVISLOSTI S ODŇATÍM POVOLENIA
Článok 80
Návrh PVO na odňatie povolenia
1. Ak sa dotknutý PVO domnieva, že povolenie úverovej inštitúcie by sa malo odňať vcelku alebo čiastočne v súlade s príslušným právom Únie alebo vnútroštátnym právom vrátane odňatia na žiadosť úverovej inštitúcie, predloží ECB návrh rozhodnutia, v ktorom navrhne odňatie povolenia (ďalej len „návrh rozhodnutia o odňatí“), spolu s akoukoľvek relevantnou podpornou dokumentáciou.
2. PVO koordinuje svoju činnosť s vnútroštátnym orgánom príslušným pre riešenie krízových situácií úverových inštitúcií (ďalej len „vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií“) v súvislosti s ktorýmkoľvek návrhom rozhodnutia o odňatí, ktoré je relevantné pre vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií.
Článok 81
Posúdenie návrhu rozhodnutia o odňatí zo strany ECB
1. ECB bezodkladne posúdi návrh rozhodnutia o odňatí. Prihliadne najmä na dôvody naliehavosti uvedené PVO.
2. Právo byť vypočutý, ako je ustanovené v článku 31, sa uplatňuje.
Článok 82
Posúdenie z podnetu ECB a konzultácia s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi
1. Ak sa ECB stanú známe okolnosti, ktoré si môžu vyžadovať odňatie povolenia, posúdi z vlastného podnetu, či by povolenie malo byť odňaté v súlade s príslušným právom Únie.
2. ECB sa môže kedykoľvek poradiť s dotknutým PVO. Ak ECB mieni odňať povolenie, poradí sa s PVO členského štátu, v ktorom je úverová inštitúcia usadená, aspoň 25 pracovných dní pred dátumom, ku ktorému zamýšľa vydať svoje rozhodnutie. V náležite odôvodnených naliehavých prípadoch sa môže lehota na konzultáciu skrátiť na päť pracovných dní.
3. Ak ECB mieni odňať povolenie, informuje dotknutý PVO o akýchkoľvek námietkach uplatnených úverovou inštitúciou. Uplatňuje sa právo úverovej inštitúcie byť vypočutou, ako je ustanovené v článku 31.
4. ECB koordinuje svoju činnosť s vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií v súvislosti s návrhom na odňatie povolenia v súlade s článkom 14 ods. 5 nariadenia o JMD. ECB informuje PVO ihneď po nadviazaní kontaktu s vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií.
Článok 83
Rozhodnutie ECB o odňatí povolenia
1. ECB bezodkladne vydá rozhodnutie o odňatí povolenia. Môže pritom prijať alebo zamietnuť príslušný návrh rozhodnutia o odňatí.
2. Pri prijímaní rozhodnutia prihliadne ECB na všetky nasledujúce skutočnosti: a) vlastné posúdenie okolností odôvodňujúcich odňatie, b) návrh rozhodnutia PVO o odňatí, ak je to možné, c) konzultáciu s dotknutým PVO a ak PVO nie je vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií aj konzultáciu s vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií (ďalej spoločne s PVO len „vnútroštátne orgány“), d) akékoľvek námietky uplatnené úverovou inštitúciou podľa článkov 81 ods. 2 a 82 ods. 3
3. ECB tiež vydá rozhodnutie v prípadoch uvedených v článku 84, ak príslušný vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií nemá výhrady voči odňatiu povolenia, alebo ak ECB stanoví, že vnútroštátne orgány nevykonali primerané opatrenia nevyhnutné na zachovanie finančnej stability.
Článok 84
Postup v prípade opatrení na riešenie krízových situácií, ktoré môžu byť potenciálne prijaté vnútroštátnymi orgánmi
1. Ak vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií oznámi svoje námietky k zámeru ECB odňať povolenie, ECB sa s vnútroštátnym orgánom na riešenie krízových situácií dohodnú na lehote, počas ktorej ECB upustí od konania o odňatí povolenia. ECB informuje PVO ihneď po nadviazaní kontaktu s vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií s cieľom dosiahnuť túto dohodu.
2. Po uplynutí dohodnutej lehoty ECB posúdi, či mieni pokračovať v konaní o odňatí povolenia alebo predĺžiť dohodnutú lehotu v súlade s článkom 14 ods. 6 nariadenia o JMD s prihliadnutím na akýkoľvek dovtedy dosiahnutý pokrok. ECB sa poradí tak s dotknutým PVO, ako aj s vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, ak je tento orgán odlišný od PVO. PVO informuje ECB o opatreniach prijatých týmito orgánmi a vlastnom posúdení dôsledkov odňatia povolenia.
3. Ak vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií nemá výhrady voči odňatiu povolenia alebo ak ECB stanoví, že vnútroštátne orgány nevykonali primerané opatrenia nevyhnutné na zachovanie finančnej stability, uplatňuje sa článok 83
HLAVA 3
SPOLUPRÁCA V SÚVISLOSTI S NADOBÚDANÍM KVALIFIKOVANÝCH ÚČASTÍ
Článok 85
Oznámenie príslušným vnútroštátnym orgánom o nadobudnutí kvalifikovanej účasti
1. PVO, ktorý prijme oznámenie o zámere nadobudnúť kvalifikovanú účasť v úverovej inštitúcií usadenej v tomto zúčastnenom členskom štáte, oznámi ECB takéto oznámenie najneskôr do piatich pracovných dní od potvrdenia o doručení oznámenia podľa článku 22 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ.
2. Ak musí PVO prerušiť lehotu na posúdenie z dôvodu žiadosti o dodatočné informácie, oznámi túto skutočnosť ECB. PVO pošle ECB takéto dodatočné informácie do piatich pracovných dní od ich prijatia.
3. PVO informuje ECB tiež o dátume, do ktorého sa musí rozhodnutie o nesúhlase alebo súhlase s nadobudnutím kvalifikovanej účasti oznámiť žiadateľovi podľa príslušného vnútroštátneho práva.
Článok 86
Posúdenie potenciálnych nadobudnutí
1. PVO, ktorému je zámer nadobudnúť kvalifikovanú účasť v úverovej inštitúcii oznámené, posúdi, či potenciálne nadobudnutie spĺňa všetky podmienky ustanovené v príslušnom práve Únie a vnútroštátnom práve. PVO po tomto posúdení vypracuje návrh rozhodnutia pre ECB, ktorým vysloví nesúhlas alebo súhlas s nadobudnutím.
2. PVO predloží návrh rozhodnutia o nesúhlase alebo súhlase s nadobudnutím, ECB aspoň 15 pracovných dní pred uplynutím lehoty na posúdenie, ako je vymedzená v príslušnom práve Únie.
Článok 87
Rozhodnutie ECB o nadobudnutí
ECB rozhodne, či vysloví nesúhlas alebo súhlas s nadobudnutím na základe vlastného posúdenia navrhovaného nadobudnutia a návrhu rozhodnutia PVO. Uplatňuje sa právo byť vypočutý, ako je ustanovené v článku 31.
HLAVA 4
OZNÁMENIE ROZHODNUTÍ O SPOLOČNÝCH POSTUPOCH
Článok 88
Postupy pri oznamovaní rozhodnutí
1. ECB bezodkladne oznámi účastníkom nasledujúce rozhodnutia v súlade s článkom 35:
a)
rozhodnutie ECB o odňatí povolenia úverovej inštitúcii;
b)
rozhodnutie ECB o nadobudnutí kvalifikovanej účasti v úverovej inštitúcii.
2. ECB bezodkladne oznámi dotknutému PVO ktorékoľvek z nasledujúcich rozhodnutí:
a)
rozhodnutie ECB o žiadosti o povolenie pre úverovú inštitúciu;
b)
rozhodnutie ECB o odňatí povolenia úverovej inštitúcii;
c)
rozhodnutie ECB o nadobudnutí kvalifikovanej účasti v úverovej inštitúcii.
3. PVO oznámi žiadateľovi o povolenie nasledujúce rozhodnutia:
a)
návrh rozhodnutia o povolení;
b)
rozhodnutie PVO o zamietnutí žiadosti o povolenie, ak žiadateľ nespĺňa podmienky na vydanie povolenia ustanovené v príslušnom vnútroštátnom práve;
c)
rozhodnutie ECB namietať návrh rozhodnutia o povolení uvedený v písmene a);
d)
rozhodnutie ECB o povolení.
4. PVO oznámi príslušnému vnútroštátnemu orgánu pre riešenie krízových situácií rozhodnutie ECB o odňatí povolenia úverovej inštitúcii.
5. ECB oznámi Európskemu orgánu pre bankovníctvo (EBA) každé rozhodnutie ECB o udelení alebo odňatí povolenia úverovej inštitúcii, ako aj zánik povolenia. ECB v oznámení uvedie aj dôvody rozhodnutí o odňatí povolenia alebo zániku povolenia.
ČASŤ VI
POSTUPY PRE DOHĽAD NAD VÝZNAMNÝMI DOHLIADANÝMI SUBJEKTMI
HLAVA 1
DOHĽAD NAD VÝZNAMNÝMI DOHLIADANÝMI SUBJEKTMI A POMOC ZO STRANY PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV
Článok 89
Dohľad nad významnými dohliadanými subjektmi
ECB vykonáva priamy dohľad nad významnými dohliadanými subjektmi v súlade s postupmi ustanovenými v časti II, najmä v súvislosti s úlohami a zložením spoločných dohliadacích tímov.
Článok 90
Úloha príslušných vnútroštátnych orgánov pri pomoci ECB
1. PVO pomáha ECB pri výkone jej úloh za podmienok ustanovených v nariadení o JMD a v tomto nariadení, pričom vykonáva najmä tieto činnosti:
a)
predkladá návrhy rozhodnutí ECB v súvislosti s významnými dohliadanými subjektmi usadenými v jeho zúčastnenom členskom štáte v súlade s článkom 91;
b)
pomáha ECB pri vypracovaní a vykonávaní všetkých aktov, ktoré sa týkajú vykonávania úloh zverených ECB nariadením o JMD, vrátane pomoci pri overovaní činností a aktuálnom posúdení situácie významného dohliadaného subjektu;
c)
pomáha ECB pri presadzovaní jej rozhodnutí s použitím právomocí, ak je to potrebné, ktoré sú uvedené v článku 9 ods. 1 treťom pododseku a článku 11 ods. 2 nariadenia o JMD.
2. PVO pri poskytovaní pomoci ECB dodržiava pokyny ECB, ktoré sa týkajú významných dohliadaných subjektov.
Článok 91
Návrhy rozhodnutí vypracované príslušnými vnútroštátnymi orgánmi na posúdenie ECB
1. ECB môže v súlade s článkom 6 ods. 3 a článkom 6 ods. 7 písm. b) nariadenia o JMD požadovať, aby PVO vypracoval návrh rozhodnutia týkajúci sa vykonávania úloh uvedených v článku 4 nariadenia o JMD na posúdenie z jej strany.
V žiadosti sa uvedie lehota pre zaslanie návrhu rozhodnutia ECB.
2. PVO môže tiež z vlastného podnetu predložiť návrh rozhodnutia v súvislosti s významným dohliadaným subjektom ECB na posúdenie prostredníctvom spoločného dohliadacieho tímu.
Článok 92
Výmena informácií
ECB a príslušné vnútroštátne orgány si bezodkladne vymieňajú informácie týkajúce sa významných dohliadaných subjektov, ak je vážne podozrenie, že na tieto významné dohliadané subjekty sa nemožno naďalej spoľahnúť pri plnení ich záväzkov vo vzťahu k ich veriteľom a najmä, že nie sú naďalej schopné poskytovať záruku na aktíva, ktoré im zverili vkladatelia, alebo ak je vážne podozrenie, že nastali okolnosti, ktoré by mohli viesť k stanoveniu, že dotknutá úverová inštitúcia nie je schopná splácať vklady, ako je uvedené v článku 1 ods. 3 písm. i) smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z (15). Výmena informácií medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi prebieha predtým, než je vydané rozhodnutie týkajúce sa takéhoto stanovenia.
HLAVA 2
SÚLAD S PRIMERANÝMI A NÁLEŽITÝMI POŽIADAVKAMI NA OSOBY ZODPOVEDNÉ ZA RIADENIE ÚVEROVÝCH INŠTITÚCIÍ
Článok 93
Posúdenie vhodnosti členov riadiacich orgánov významných dohliadaných subjektov
1. S cieľom zabezpečiť, že inštitúcie majú zavedené spoľahlivé mechanizmy riadenia a správy a bez toho, aby bolo dotknuté príslušné právo Únie, príslušné vnútroštátne právo a časť V, významný dohliadaný subjekt oznámi dotknutému PVO každú zmenu týkajúcu sa členov jeho riadiacich orgánov súvisiacu s ich riadiacimi funkciami a funkciami dohľadu (ďalej len „manažéri“) v zmysle článku 3 ods. 1 a 7 a článku 3 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ vrátane opätovného vykonávania funkcie týmito manažérmi. Dotknutý PVO oznámi ECB každú takúto zmenu bezodkladne, pričom ju informuje o lehote, v rámci ktorej sa musí rozhodnutie prijať a oznámiť v súlade s príslušným vnútroštátnym právom.
2. S cieľom posúdiť vhodnosť manažérov významných dohliadaných subjektov má ECB tie dohliadacie právomoci, ktoré majú vnútroštátne orgány na základe príslušného práva Únie a vnútroštátneho práva.
Článok 94
Priebežné preskúmavanie vhodnosti manažérov
1. Významný dohliadaný subjekt informuje dotknutý PVO o každej novej skutočnosti, ktorá môže ovplyvniť pôvodné posúdenie vhodnosti alebo o akejkoľvek inej otázke, ktorá by mohla mať dopad na vhodnosť manažéra bezodkladne potom, ako sa tieto skutočnosti alebo otázky stanú známe dohliadanému subjektu alebo príslušnému manažérovi. Dotknutý PVO oznámi takéto nové skutočnosti alebo otázky bezodkladne ECB.
2. ECB môže dať podnet na nové posúdenie založené na nových skutočnostiach alebo otázkach uvedených v odseku 1 alebo vtedy, ak sa ECB dozvie akékoľvek nové skutočnosti, ktoré môžu mať dopad na pôvodné posúdenie príslušného manažéra alebo akúkoľvek inú otázku, ktorá by mohla mať dopad na vhodnosť manažéra. ECB následne rozhodne o vhodných opatreniach v súlade s príslušným právom Únie a vnútroštátnym právom a bezodkladne informuje dotknutý PVO o takýchto opatreniach.
HLAVA 3
INÉ POSTUPY, KTORÉ MAJÚ UPLATŇOVAŤ VÝZNAMNÉ DOHLIADANÉ SUBJEKTY
Článok 95
Požiadavky, oznámenia alebo žiadosti významných dohliadaných subjektov
1. Bez toho, aby boli dotknuté osobitné postupy ustanovené najmä v časti V, a popri ich bežnej komunikácii s PVO zasielajú významné dohliadané subjekty ECB všetky svoje požiadavky, oznámenia alebo žiadosti, ktoré sa týkajú vykonávania úloh zverených ECB.
2. ECB sprístupní všetky tieto žiadosti, oznámenia alebo podania dotknutému PVO a požiada PVO, aby vypracoval návrh rozhodnutia v súlade s článkom 91.
3. V prípade zásadných zmien v porovnaní s povolením vydaným na základe pôvodnej žiadosti, oznámenia alebo podania zašle významný dohliadaný subjekt ECB novú žiadosť, oznámenie alebo podanie v súlade s postupom uvedeným v odseku 1.
ČASŤ VII
POSTUPY PRE DOHĽAD NAD MENEJ VÝZNAMNÝMI DOHLIADANÝMI SUBJEKTMI
HLAVA 1
OZNÁMENIE PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV ECB O PODSTATNÝCH POSTUPOCH PVO VO VECI DOHĽADU A PODSTATNÝCH NÁVRHOCH ROZHODNUTÍ TÝKAJÚCICH SA DOHĽADU
Článok 96
Zhoršenie finančnej situácie menej významného dohliadaného subjektu
Príslušné vnútroštátne orgány informujú ECB, ak sa situácia ktoréhokoľvek menej významného subjektu náhle a významne zhorší, predovšetkým ak by takéto zhoršenie mohlo viesť k žiadosti o priamu alebo nepriamu finančnú pomoc z ESM bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 62.
Článok 97
Oznámenie príslušných vnútroštátnych orgánov ECB o podstatných postupoch PVO vo veci dohľadu
1. S cieľom umožniť ECB vykonávanie dohľadu nad fungovaním systému, ako je ustanovené v článku 6 ods. 5 písm. c) nariadenia o JMD, príslušné vnútroštátne orgány poskytnú ECB informácie týkajúce sa podstatných postupov PVO vo veci dohľadu, ktoré súvisia s menej významnými dohliadanými subjektmi. ECB vymedzí všeobecné kritériá, najmä s prihliadnutím na rizikovú situáciu a potenciálny dopad na domáci finančný systém dotknutého menej významného dohliadaného subjektu, o ktorom sa informácia oznamuje. Príslušné vnútroštátne orgány poskytnú informáciu pred začatím postupu alebo v náležite odôvodnených naliehavých prípadoch súčasne so začatím postupu.
2. Podstatné postupy PVO vo veci dohľadu uvedené v odseku 1 pozostávajú z:
a)
odvolania členov riadiacich orgánov menej významných dohliadaných subjektov a vymenovania osobitných manažérov, ktorí majú prevziať riadenie menej významných dohliadaných subjektov;
b)
postupov, ktoré majú významný dopad na menej významné dohliadané subjekty.
3. Okrem požiadaviek ECB na informácie stanovených v súlade s týmto článkom, ECB môže od príslušných vnútroštátnych orgánov kedykoľvek požadovať informácie o úlohách, ktoré plnia vo vzťahu k menej významným dohliadaným subjektom.
4. Dodatočne k požiadavkám na informácie ustanoveným ECB v súlade s týmto článkom oznamujú príslušné vnútroštátne orgány ECB z vlastného podnetu všetky ďalšie postupy PVO vo veci dohľadu:
a)
ktoré považujú za podstatné alebo
b)
ktoré môžu negatívne ovplyvniť povesť JMD.
5. Ak ECB požaduje od PVO, aby podrobnejšie posúdil špecifické aspekty podstatného postupu PVO vo veci dohľadu, v žiadosti sa spresní, ktorých aspektov sa týka. ECB a PVO zabezpečia, aby mala druhá strana dostatok času na zabezpečenie účinného fungovania postupu a JMD ako celku.
Článok 98
Oznámenie príslušných vnútroštátnych orgánov ECB o podstatných návrhoch rozhodnutí týkajúcich sa dohľadu
1. S cieľom umožniť ECB vykonávanie dohľadu nad fungovaním systému, ako je ustanovené v článku 6 ods. 5 písm. c) nariadenia o JMD, príslušné vnútroštátne orgány zašlú ECB návrhy rozhodnutí týkajúcich sa dohľadu, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v odsekoch 2 a 3, ak sa tieto návrhy rozhodnutí týkajú menej významných dohliadaných subjektov, v prípade ktorých sa ECB domnieva, že vzhľadom na všeobecné kritériá vymedzené ECB, ktoré sa týkajú ich rizikovej situácie a potenciálneho vplyvu na domáci finančný systém, by jej informácie o týchto subjektov mali byť oznámené.
2. S výhradou odseku 1 sa návrhy rozhodnutí týkajúcich sa dohľadu zasielajú ECB predtým, než sú určené menej významným dohliadaným subjektom, ak takéto rozhodnutia:
a)
sa vzťahujú na odvolanie členov riadiacich orgánov menej významných dohliadaných subjektov a vymenovanie osobitných manažérov, alebo
b)
majú významný dopad na menej významný dohliadaný subjekt.
3. Dodatočne k požiadavkám na informácie ustanoveným v odsekoch 1 a 2 zasielajú ECB príslušné vnútroštátne orgány všetky ďalšie návrhy rozhodnutí týkajúcich sa dohľadu:
a)
v prípade ktorých požadujú vyjadrenie názoru ECB alebo
b)
ktoré môžu negatívne ovplyvniť povesť JMD.
4. Príslušné vnútroštátne orgány zašlú ECB návrhy rozhodnutí, ktoré spĺňajú kritériá ustanovené v odsekoch 1, 2 a 3 a ktoré sa preto považujú za podstatné návrhy rozhodnutí týkajúcich sa dohľadu, aspoň 10 dní v predstihu pred plánovaným dátumom prijatia rozhodnutia. ECB vyjadrí svoj názor k návrhu rozhodnutia v primeranom čase pred plánovaným prijatím rozhodnutia. V naliehavých prípadoch vymedzuje relevantný PVO primerané časové obdobie na zaslanie návrhu rozhodnutia, ktorý spĺňa kritériá uvedené v odsekoch 1, 2 a 3, do ECB.
HLAVA 2
VYKAZOVANIE EX-POST PRÍSLUŠNÝMI VNÚTROŠTÁTNYMI ORGÁNMI ECB TÝKAJÚCE SA MENEJ VÝZNAMNÝCH DOHLIADANÝCH SUBJEKTOV
Článok 99
Všeobecná povinnosť príslušných vnútroštátnych orgánov vykazovať ECB
1. S cieľom umožniť ECB vykonávanie dohľadu nad fungovaním JMD podľa článku 6 ods. 5 písm. c) nariadenia o JMD a bez toho, aby bola dotknutá kapitola 1, môže ECB požadovať od príslušných vnútroštátnych orgánov, aby pravidelne vykazovali ECB opatrenia, ktoré prijali, a plnenie úloh, ktoré majú vykonávať v súlade s článkom 6 ods. 6 nariadenia o JMD. ECB každoročne informuje príslušné vnútroštátne orgány o kategóriách menej významných dohliadaných subjektov a povahe požadovaných informácií.
2. Požiadavky ustanovené v súlade s odsekom 1 sa uplatňujú bez toho, aby mali dopad na právo ECB využiť svoje právomoci uvedené v článkoch 10 až 13 nariadenia o JMD v súvislosti s menej významnými dohliadanými subjektmi.
Článok 100
Interval a rozsah správy predkladanej ECB príslušnými vnútroštátnymi orgánmi
Príslušné vnútroštátne orgány predkladajú ECB výročnú správu o menej významných dohliadaných subjektoch, menej významných dohliadaných skupinách alebo kategóriách menej významných dohliadaných subjektov v súlade s požiadavkami ECB.
ČASŤ VIII
SPOLUPRÁCA MEDZI ECB, PRÍSLUŠNÝMI VNÚTROŠTÁTNYMI ORGÁNMI A URČENÝMI VNÚTROŠTÁTNYMI ORGÁNMI V SÚVISLOSTI S MAKROPRUDENCIÁLNYMI ÚLOHAMI A NÁSTROJMI
HLAVA 1
VYMEDZENIE MAKROPRUDENCIÁLNYCH NÁSTROJOV
Článok 101
Všeobecné ustanovenia
1. Na účely tejto časti sa makroprudenciálnymi nástrojmi rozumie ktorýkoľvek z nasledujúcich nástrojov:
a)
kapitálové vankúše v zmysle článkov 130 až 142 smernice 2013/36/EÚ;
b)
opatrenia pre úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, alebo pre niektorú zložku týchto inštitúcií podľa článku 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
c)
akékoľvek iné opatrenia zamerané na odstránenie systémových alebo makroprudenciálnych rizík, ktoré majú byť prijaté určenými vnútroštátnymi orgánmi alebo príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v prípadoch osobitne ustanovených v príslušnom práve Únie podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ v súlade s postupmi, ktoré sú v nich stanovené.
2. Makroprudenciálne postupy uvedené v článku 5 ods. 1 a 2 nariadenia o JMD nezakladajú postupy ECB alebo PVO vo veci dohľadu v zmysle tohto nariadenia bez toho, aby bol dotknutý článok 22 nariadenia o JMD v súvislosti s rozhodnutiami určenými individuálnym dohliadaným subjektom.
Článok 102
Uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov zo strany ECB
ECB uplatňuje makroprudenciálne nástroje uvedené v článku 101 v súlade s týmto nariadením a článkami 5 ods. 2 a 9 ods. 2 nariadenia o JMD a ak sú makroprudenciálne nástroje ustanovené v smernici, tak s prihliadnutím na vykonanie tejto smernice vo vnútroštátnom práve. Ak určený vnútroštátny orgán nestanovil mieru vankúša, ECB to nebráni, aby stanovila požiadavky na vankúš v súlade s týmto nariadením a článkom 5 ods. 2 nariadenia o JMD.
HLAVA 2
PROCESNÉ USTANOVENIA PRE POUŽITIE MAKROPRUDENCIÁLNYCH NÁSTROJOV
Článok 103
Zoznam príslušných vnútroštátnych orgánov a určených vnútroštátnych orgánov zodpovedných za makroprudenciálne nástroje
ECB zozbiera od príslušných vnútroštátnych orgánov a určených vnútroštátnych orgánov zúčastnených členských štátov informácie týkajúce sa totožnosti orgánov určených pre príslušné makroprudenciálne nástroje uvedené v článku 101 a makroprudenciálne nástroje, ktoré tieto orgány môžu použiť.
Článok 104
Výmena informácií a spolupráca v súvislosti s použitím makroprudenciálnych nástrojov zo strany PVO alebo UVO
1. Ak príslušný PVO alebo UVO v súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia o JMD zamýšľajú uplatňovať takéto nástroje, oznámia svoj zámer ECB desať pracovných dní pred prijatím takéhoto rozhodnutia. Bez ohľadu na uvedené, ak PVO alebo UVO zamýšľajú použiť makroprudenciálny nástroj, informujú ECB čo najskôr, ako je to možné, o zistení makroprudenciálneho alebo systémového rizika pre finančný systém a prípadne aj o podrobnostiach zamýšľaného nástroja. Takéto informácie zahŕňajú v čo najväčšej možnej miere špecifické vlastnosti zamýšľaného opatrenia vrátane zamýšľaného dátumu uplatňovania.
2. Oznámenie zámeru poskytne ECB PVO alebo UVO.
3. Ak ECB vyjadrí námietky k zamýšľanému opatreniu PVO alebo UVO, uvedie dôvody, pre ktoré tak robí, do piatich pracovných dní odo dňa prijatia oznámenia o zámere. Takéto námietky majú písomnú formu a uvádzajú dôvody ich uplatnenia. PVO alebo UVO náležite zváži dôvody ECB predtým, než zodpovedajúcim spôsobom prikročí k prijatiu rozhodnutia.
Článok 105
Výmena informácií a spolupráca v súvislosti s použitím makroprudenciálnych nástrojov zo strany ECB
1. Ak ECB z vlastného podnetu alebo na návrh PVO alebo UVO zamýšľa v súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia o JMD uplatňovať vyššie požiadavky na kapitálové vankúše alebo uplatňovať prísnejšie opatrenia zamerané na odstránenie systémových alebo makroprudenciálnych rizík, úzko spolupracuje s určenými vnútroštátnymi orgánmi v dotknutých členských štátoch a najmä oznámi svoj zámer PVO alebo UVO desať pracovných dní pred prijatím takého rozhodnutia. Bez ohľadu na uvedené, ak ECB zamýšľa uplatňovať vyššie požiadavky na kapitálové vankúše alebo uplatňovať prísnejšie opatrenia zamerané na odstránenie systémových alebo makroprudenciálnych rizík na úrovni úverovej inštitúcie, ktoré sa spravujú postupmi ustanovenými v nariadení (EÚ) č. 575/2013 a smernici 2013/36/EÚ v prípadoch osobitne ustanovených v práve Únie, informujú príslušný PVO alebo UVO čo najskôr, ako je to možné, o zistení makroprudenciálneho alebo systémového rizika pre finančný systém a prípadne aj o podrobnostiach zamýšľaného nástroja. Takéto informácie zahŕňajú v čo najväčšej možnej miere špecifické vlastnosti zamýšľaného opatrenia vrátane zamýšľaného dátumu uplatňovania.
2. Ak ktorýkoľvek z dotknutých príslušných vnútroštátnych orgánov alebo určených vnútroštátnych orgánov vyjadrí námietky k zamýšľanému opatreniu ECB, uvedie ECB dôvody do piatich pracovných dní odo dňa prijatia oznámenia o zámere. Takéto námietky majú písomnú formu a uvádzajú dôvody ich uplatnenia. ECB náležite zváži tieto dôvody predtým, než zodpovedajúcim spôsobom prikročí k prijatiu rozhodnutia.
ČASŤ IX
POSTUPY PRE ÚZKU SPOLUPRÁCU
HLAVA 1
VŠEOBECNÉ ZÁSADY A SPOLOČNÉ USTANOVENIA
Článok 106
Postup pre nadviazanie úzkej spolupráce
ECB posúdi žiadosti členských štátov mimo eurozóny o nadviazanie úzkej spolupráce v súlade s postupom ustanoveným v rozhodnutí ECB/2014/5 (16).
Článok 107
Zásady, ktoré sa majú uplatňovať pri nadviazaní úzkej spolupráce
1. Odo dňa uplatňovania rozhodnutia ECB podľa článku 7 ods. 2 nariadenia o JMD o nadviazaní úzkej spolupráce medzi ECB a PVO členského štátu mimo eurozóny až do ukončenia alebo pozastavenia takejto úzkej spolupráce vykonáva ECB úlohy uvedené v článku 4 ods. 1 a 2 a článku 5 nariadenia o JMD v súvislosti s dohliadanými subjektmi a skupinami usadenými v príslušnom zúčastnenom členskom štáte v úzkej spolupráci v súlade s článkom 6 nariadenia o JMD.
2. Ak sa nadviazala úzka spolupráca podľa článku 7 ods. 2 nariadenia o JMD, ECB a PVO v úzkej spolupráci, majú vo vzťahu k významným dohliadaným subjektom a skupinami, ako aj menej významným dohliadaným subjektom a skupinám usadeným v zúčastnenom členskom štáte v úzkej spolupráci, postavenie porovnateľné ako k významným dohliadaným subjektom a skupinám, ako aj menej významným dohliadaným subjektom usadeným v členských štátoch eurozóny, s prihliadnutím na to, že ECB nemá priamo aplikovateľné právomoci nad významnými dohliadanými subjektmi a skupinami ani menej významnými dohliadanými subjektmi a skupinami usadenými v zúčastnených členských štátoch v úzkej spolupráci.
3. ECB môže v súlade s článkom 6 nariadenia o JMD vydať PVO v úzkej spolupráci pokyny v súvislosti s významnými dohliadanými subjektmi a skupinami a výlučne všeobecné pokyny v súvislosti s menej významnými dohliadanými subjektmi a skupinami.
4. Úzka spolupráca sa skončí k dátumu, ku ktorému sa výnimka podľa článku 139 ZFEÚ zúčastneného členského štátu v úzkej spolupráci zruší v súlade s článkom 140 ods. 2 ZFEÚ a ustanovenia tejto časti sa následne prestanú uplatňovať.
Článok 108
Právne nástroje súvisiace s dohľadom v spojení s úzkou spoluprácou
1. V súvislosti s úlohami uvedenými v článku 4 ods. 1 a 2 a článku 5 nariadenia o JMD môže ECB vydávať pokyny, požiadavky alebo usmernenia.
2. Ak sa ECB domnieva, že opatrenie súvisiace s úlohami uvedenými v článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia o JMD by sa malo prijať PVO v úzkej spolupráci vo vzťahu k dohliadanému subjektu alebo skupine, obráti sa na tento PVO:
a)
v súvislosti s významným dohliadaným subjektom alebo významnou dohliadanou skupinou všeobecným alebo špecifickým pokynom, so žiadosťou alebo usmernením požadujúcim vydanie rozhodnutia týkajúceho sa dohľadu vo vzťahu k tomuto významnému dohliadanému subjektu alebo významnej dohliadanej skupine v zúčastnenom členskom štáte v úzkej spolupráci, alebo
b)
v súvislosti s menej významným dohliadaným subjektom alebo menej významnou dohliadanou skupinou všeobecným pokynom alebo usmernením.
3. Ak sa ECB domnieva, že opatrenie týkajúce sa úloh uvedených v článku 5 nariadenia o JMD by malo byť prijaté PVO alebo UVO v úzkej spolupráci, môže sa obrátiť na tento PVO alebo UVO všeobecným alebo špecifickým pokynom, so žiadosťou alebo usmernením požadujúcim uplatňovanie vyšších požiadaviek na kapitálové vankúše, alebo na uplatňovanie prísnejších opatrení zameraných na odstránenie systémových alebo makroprudenciálnych rizík.
4. ECB v pokyne, žiadosti alebo usmernení spresní príslušnú lehotu na prijatie opatrenia zo strany PVO v úzkej spolupráci, ktorá nie je kratšia ako 48 hodín, pokiaľ skoršie prijatie nie je potrebné na to, aby sa zabránilo nenapraviteľnej škode. Pri stanovení lehoty prihliadne ECB na správne a procesné právo, ktoré musí dotknutý PVO v úzkej spolupráci dodržiavať.
5. PVO v úzkej spolupráci prijme všetky potrebné opatrenia, aby dodržal pokyny, požiadavky alebo usmernenia ECB a bezodkladne informuje ECB o opatreniach, ktoré prijal.
HLAVA 2
ÚZKA SPOLUPRÁCA V SÚVISLOSTI S ČASŤAMI III, IV, V, VIII, X A XI
Článok 109
Jazykový režim v režime úzkej spolupráce
1. Ustanovenia článku 23 sa uplatňujú mutatis mutandis v súvislosti s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v úzkej spolupráci.
Článok 110
Posúdenie významnosti úverových inštitúcií v režime úzkej spolupráce
1. Ustanovenia časti IV o určení postavenia dohliadaných subjektov alebo dohliadaných skupín ako významných alebo menej významných sa uplatňuje mutatis mutandis v súvislosti s dohliadanými subjektmi a dohliadanými skupinami v zúčastnených členských štátoch v úzkej spolupráci v súlade s ustanoveniami tohto článku.
2. PVO v úzkej spolupráci zabezpečí, že postup ustanovený v časti IV možno uplatniť v súvislosti s dohliadanými subjektmi a dohliadanými skupinami usadenými v jeho členskom štáte.
3. Za okolností, keď sa v časti IV ustanovuje, aby ECB zaslala dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine rozhodnutie, ECB namiesto zaslania rozhodnutia dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine vydá pokyny PVO v úzkej spolupráci a tento PVO zašle rozhodnutie dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine v súlade s takýmito pokynmi.
Článok 111
Spoločné postupy v režime úzkej spolupráce
1. Ustanovenia časti V o spoločných postupoch sa uplatňujú mutatis mutandis v súvislosti s dohliadanými subjektmi a dohliadanými skupinami v zúčastnenom členskom štáte v úzkej spolupráci s výhradou ustanovení tohto článku.
2. PVO v úzkej spolupráci zabezpečí, že postupy ustanovené v časti V možno uplatniť v súvislosti s dohliadanými subjektmi usadenými v jeho členskom štáte. PVO v úzkej spolupráci najmä zabezpečí, že sa ECB poskytnú všetky informácie a dokumenty potrebné na vykonávanie úloh, ktoré sú jej zverené nariadením o JMD.
3. Za okolností, keď sa v časti V ustanovuje, aby ECB zaslala dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine rozhodnutie, ECB namiesto zaslania rozhodnutia dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine vydá pokyny PVO v úzkej spolupráci a tento PVO zašle rozhodnutie dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine v súlade s takýmito pokynmi.
4. Za okolností, keď sa v časti V ustanovuje, aby dotknutý PVO vypracoval návrh rozhodnutia, PVO v úzkej spolupráci predloží návrh rozhodnutia ECB a vyžiada si pokyny.
Článok 112
Makroprudenciálne nástroje v režime úzkej spolupráce
Ustanovenia časti VIII o spolupráci medzi ECB, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi s ohľadom na makroprudenciálne úlohy a nástroje sa uplatňujú mutatis mutandis v súvislosti s dohliadanými subjektmi a dohliadanými skupinami v zúčastnených členských štátoch v úzkej spolupráci.
Článok 113
Administratívne sankcie v režime úzkej spolupráce
1. Ustanovenia časti X o administratívnych sankciách sa uplatňujú mutatis mutandis v súvislosti s dohliadanými subjektmi a dohliadanými skupinami v zúčastnených členských štátoch v úzkej spolupráci.
2. Za okolností, keď sa v článku 18 nariadenia o JMD v spojení s časťou X tohto nariadenia ustanovuje, aby ECB zaslala dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine rozhodnutie, ECB namiesto zaslania rozhodnutia dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine vydá pokyny PVO v úzkej spolupráci a tento PVO zašle rozhodnutie dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine v súlade s takýmito pokynmi.
3. V prípadoch, keď sa v článku 18 nariadenia o JMD v spojení s časťou X tohto nariadenia ustanovuje, aby dotknutý PVO zaslal dohliadanému subjektu alebo dohliadanej skupine rozhodnutie, PVO v úzkej spolupráci začne konanie s cieľom prijať opatrenia na zabezpečenie toho, že sa primerané administratívne sankcie uložia výlučne na základe pokynov ECB. PVO v úzkej spolupráci informuje ECB hneď, ako sa rozhodnutie prijme.
Článok 114
Vyšetrovacie právomoci podľa článkov 10 až 13 nariadenia o JMD v režime úzkej spolupráce
1. Ustanovenia časti XI, ktoré sa vzťahujú na spoluprácu s ohľadom na články 10 až 13 nariadenia o JMD sa uplatňujú mutatis mutandis v súvislosti s dohliadanými subjektmi a dohliadanými skupinami v zúčastnených členských štátoch v úzkej spolupráci.
2. PVO v úzkej spolupráci použije vyšetrovacie právomoci podľa článkov 10 až 13 nariadenia o JMD v súlade s pokynmi ECB.
3. PVO v úzkej spolupráci poskytne ECB svoje zistenia vyplývajúce z využitia vyšetrovacích právomocí podľa článkov 10 až 13 nariadenia o JMD.
4. PVO v úzkej spolupráci zabezpečí, že sa určení zamestnanci ECB môžu zúčastniť ako pozorovatelia na akomkoľvek vyšetrovaní podľa článkov 10 až 13 nariadenia o JMD.
HLAVA 3
ÚZKA SPOLUPRÁCA V SÚVISLOSTI S VÝZNAMNÝMI DOHLIADANÝMI SUBJEKTMI
Článok 115
Dohľad nad významnými dohliadanými subjektmi v zúčastnených členských štátoch v úzkej spolupráci
1. Časti II a VI sa vzťahujú mutatis mutandis na významné dohliadané subjekty a významné dohliadané skupiny usadené v zúčastnenom členskom štáte v úzkej spolupráci v súlade s ustanoveniami tohto článku.
2. PVO v úzkej spolupráci zabezpečí, že sa ECB poskytnú všetky informácie od významných dohliadaných subjektov a významných dohliadaných skupín a všetky správy v súvislosti s významnými dohliadanými subjektmi a významnými dohliadanými skupinami, ktoré sa poskytnú samotnému PVO v úzkej spolupráci a ktoré sú potrebné na vykonávanie úlohy zverených ECB nariadením o JMD.
3. Vytvorí sa spoločný dohliadací tím na dohľad nad každým významným dohliadaným subjektom usadeným v zúčastnených členských štátoch v úzkej spolupráci alebo každou významnou dohliadanou skupinou usadenou v zúčastnených členských štátoch v úzkej spolupráci. Členovia spoločného dohliadacieho tímu sú vymenovaní v súlade s článkom 4 PVO v úzkej spolupráci vymenuje zástupcu koordinátora, aby konal priamo v súvislosti s významným dohliadaným subjektom alebo významnou dohliadanou skupinou v súlade s pokynmi koordinátora SDT.
4. PVO v úzkej spolupráci zabezpečí, že určení zamestnanci ECB sú vyzvaní, aby sa zúčastnili každej kontroly na mieste vykonanej v súvislosti s významným dohliadaným subjektom alebo významnou dohliadanou skupinou. ECB môže určiť počet zamestnancov ECB, ktorí sa zúčastnia ako pozorovatelia.
5. V súvislosti s konsolidovaným dohľadom a kolégiami orgánov dohľadu, za okolností, keď materská spoločnosť je usadená v členskom štáte eurozóny alebo v zúčastnenom členskom štáte mimo eurozóny, ECB ako príslušný orgán je orgánom dohľadu na konsolidovanom základe a predsedá kolégiu orgánov dohľadu. ECB vyzve dotknutý PVO v úzkej spolupráci, aby vymenoval zamestnanca PVO za pozorovateľa. ECB môže konať tak, že dá pokyny dotknutému PVO v úzkej spolupráci.
Článok 116
Rozhodnutia vo vzťahu k významným dohliadaným subjektom a významným dohliadaným skupinám
1. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci príslušných vnútroštátnych orgánov v súvislosti s úlohami, ktoré neboli zverené ECB podľa nariadenia o JMD, PVO v úzkej spolupráci prijme rozhodnutia vo vzťahu k významným dohliadaným subjektom a významným dohliadaným skupinám v jeho členskom štáte výlučne na základe pokynov ECB. PVO v úzkej spolupráci si tiež môže pokyny ECB vyžiadať.
2. PVO v úzkej spolupráci ihneď sprístupní ECB každé rozhodnutie vo vzťahu k významnému dohliadanému subjektu alebo významnej dohliadanej skupine.
3. PVO v úzkej spolupráci informuje ECB tak o: a) rozhodnutiach, ktoré prijme na základe jeho právomocí v súvislosti s úlohami, ktoré nie sú zverené ECB podľa nariadenia o JMD, ako aj b) rozhodnutiach, ktoré prijme na základe pokynov, alebo ako je ustanovené v tejto časti.
HLAVA 4
ÚZKA SPOLUPRÁCA V SÚVISLOSTI S MENEJ VÝZNAMNÝMI DOHLIADANÝMI SUBJEKTMI A MENEJ VÝZNAMNÝMI DOHLIADANÝMI SKUPINAMI
Článok 117
Dohľad nad menej významnými dohliadanými subjektmi a menej významnými dohliadanými skupinami
1. Časť VII sa uplatňuje mutatis mutandis na menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny usadené v zúčastnenom členskom štáte v úzkej spolupráci v súlade s nasledujúcimi ustanoveniami.
2. Na účely zabezpečenia súladu výsledkov dohľadu v rámci JMD môže ECB vydávať všeobecné pokyny, usmernenia a požiadavky PVO v úzkej spolupráci, na základe ktorých ho požiada, aby prijal rozhodnutie týkajúce sa dohľadu v súvislosti s menej významnými dohliadanými subjektmi alebo menej významnými dohliadanými skupinami usadenými v zúčastnenom členskom štáte v úzkej spolupráci. Takéto všeobecné pokyny, usmernenia alebo požiadavky sa môžu týkať skupín alebo kategórií úverových inštitúcií.
3. ECB tiež môže PVO v úzkej spolupráci zaslať žiadosť o podrobnejšie posúdenie aspektov podstatného postupu PVO vo veci dohľadu, ako je ustanovené v článku 6 ods. 7 písm. c) bode ii) nariadenia o JMD.
HLAVA 5
POSTUP V PRÍPADE NESÚHLASU ZÚČASTNENÉHO ČLENSKÉHO ŠTÁTU V ÚZKEJ SPOLUPRÁCI
Článok 118
Postup v prípade nesúhlasu s návrhom rozhodnutia Rady pre dohľad podľa článku 7 ods. 8 nariadenia o JMD
1. ECB informuje PVO v úzkej spolupráci o konečnom návrhu rozhodnutí Rady pre dohľad, ktoré sa týkajú dohliadaných subjektov alebo dohliadaných skupín nachádzajúcich sa v zúčastnenom členskom štáte v úzkej spolupráci s prihliadnutím na požiadavky dôvernosti podľa práva Únie.
2. Ak PVO v úzkej spolupráci nesúhlasí s konečným návrhom rozhodnutia Rady pre dohľad, písomne oznámi dôvody svojho nesúhlasu Rade guvernérov do piatich pracovných dní od prijatia konečného návrhu rozhodnutia.
3. Rada guvernérov rozhodne o záležitosti do piatich pracovných dní od prijatia takéhoto oznámenia, pričom v plnej miere zohľadní uvedené dôvody nesúhlasu a poskytne PVO v úzkej spolupráci písomné odôvodnenie svojho rozhodnutia.
4. Zúčastnený členský štát v úzkej spolupráci môže ECB požiadať o ukončenie úzkej spolupráce s okamžitou účinnosťou, pričom nebude viazaný nasledujúcim rozhodnutím Rady guvernérov.
Článok 119
Postup v prípade nesúhlasu s námietkou Rady guvernérov k návrhu rozhodnutia Rady pre dohľad podľa článku 7 ods. 7 nariadenia o JMD
1. ECB informuje PVO v úzkej spolupráci o každej námietke Rady guvernérov ku konečnému návrhu rozhodnutia Rady pre dohľad.
2. Ak PVO v úzkej spolupráci nesúhlasí s námietkou Rady guvernérov ku konečnému návrhu rozhodnutia Rady pre dohľad, oznámi ECB dôvody svojho nesúhlasu do piatich pracovných dní od prijatia námietky Rady guvernérov.
3. Rada guvernérov vydá svoje písomné stanovisko k odôvodnenému nesúhlasu vyjadrenému PVO v úzkej spolupráci do 30 dní od prijatia odôvodneného nesúhlasu a svoju námietku buď potvrdí alebo stiahne, pričom uvedie dôvody takéhoto konania. ECB o tom informuje PVO v úzkej spolupráci.
4. Ak Rada guvernérov potvrdí svoju námietku, PVO v úzkej spolupráci môže do piatich dní odo dňa, kedy bol informovaný o tom, že Rada guvernérov potvrdila svoju námietku, oznámiť ECB, že nebude viazaný žiadnym rozhodnutím prijatým po zmene alebo doplnení pôvodného konečného návrhu rozhodnutia, ktorý Rada guvernérov namietala.
ECB potom zváži možnosť pozastaviť alebo ukončiť úzku spoluprácu s PVO v úzkej spolupráci s náležitým zohľadnením účinnosti vykonávania dohľadu a prijme v tomto zmysle rozhodnutie. ECB zohľadní najmä aspekty uvedené v článku 7 ods. 7 nariadenia o JMD.
ČASŤ X
ADMINISTRATÍVNE SANKCIE
HLAVA 1
VYMEDZENIA POJMOV A VZŤAH K NARIADENIU RADY (ES) Č. 2532/98 (17)
Článok 120
Vymedzenie administratívnych sankcií
Na účely tejto časti sa „administratívnymi sankciami“ rozumejú:
a)
administratívne peňažné sankcie ustanovené a ukladané na základe článku 18 ods. 1 nariadenia o JMD,
b)
pokuty a periodické sankčné platby ustanovené v článku 2 nariadenia (ES) č. 2532/98 a ukladané na základe článku 18 ods. 7 nariadenia o JMD.
Článok 121
Vzťah k nariadeniu (ES) č. 2535/98
1. Na účely postupov ustanovených v článku 18 ods. 1 nariadenia o JMD sa uplatňujú procesné pravidlá uvedené v tomto nariadení v súlade s článkom 18 ods. 4 nariadenia o JMD.
2. Na účely postupov ustanovených v článku 18 ods. 7 nariadenia o JMD dopĺňajú procesné pravidlá uvedené v tomto nariadení procesné pravidlá, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 2532/98 a uplatňujú sa v súlade s článkami 25 a 26 nariadenia o JMD.
Článok 122
Právomoci ECB ukladať administratívne sankcie na základe článku 18 ods. 7 nariadenia o JMD
ECB uloží administratívne sankcie, ako je vymedzené v článku 120 písm. b), ak sa neplnia záväzky vyplývajúce z nariadení alebo rozhodnutí ECB o:
a)
významných dohliadaných subjektoch, alebo
b)
menej významných dohliadaných subjektoch, ak príslušné nariadenia alebo rozhodnutia ECB ukladajú povinnosti menej významným subjektom vo vzťahu k ECB.
HLAVA 2
PROCESNÉ PRAVIDLÁ PRE UKLADANIE ADMINISTRATÍVNYCH SANKCIÍ DOHLIADANÝM SUBJEKTOM V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH EUROZÓNY INÝCH AKO PERIODICKÝCH SANKČNÝCH PLATIEB
Článok 123
Vytvorenie nezávislého vyšetrovacieho útvaru
1. ECB vytvorí vnútorný nezávislý vyšetrovací útvar (ďalej len „vyšetrovací útvar“), ktorý sa skladá z vyšetrovateľov určených ECB.
2. Vyšetrovateľ nesmie byť zapojený a ani v priebehu dvoch rokov pred začiatkom výkonu funkcie vyšetrovateľa nemohol byť zapojený v priamom alebo nepriamom dohľade nad príslušným dohliadaným subjektom, ako ani v povolení takéhoto subjektu.
3. Vyšetrovatelia vykonávajú svoje vyšetrovacie funkcie nezávisle od Rady pre dohľad a Rady guvernérov a nesmú sa zúčastňovať rozhodovacích procesov Rady pre dohľad a Rady guvernérov.
Článok 124
Postúpenie údajných porušení vyšetrovaciemu útvaru
Ak sa ECB pri výkone svojich úloh podľa nariadenia o JMD domnieva, že existuje dôvodné podozrenie, že jedného alebo viacerých porušení:
a)
podľa príslušného priamo aplikovateľného práva Únie, ako je uvedené v článku 18 ods. 1 nariadenia o JMD, sa dopúšťa alebo sa dopustil významný dohliadaný subjekt, ktorý má svoje ústredie v členskom štáte eurozóny, alebo
b)
nariadenia alebo rozhodnutia ECB, ako je uvedené v článku 18 ods. 7 nariadenia o JMD, sa dopúšťa alebo sa dopustil dohliadaný subjekt, ktorý má svoje ústredie v členskom štáte eurozóny;
ECB postúpi záležitosť vyšetrovaciemu útvaru.
Článok 125
Právomoci vyšetrovacieho útvaru
1. Na účely vyšetrovania údajných porušení uvedených v článku 124 môže vyšetrovací útvar vykonávať právomoci zverené ECB na základe nariadenia o JMD.
2. Ak sa zasiela žiadosť dotknutému dohliadanému subjektu na základe právomocí zverených ECB podľa nariadenia o JMD v súvislosti s vyšetrovaním, vyšetrovací útvar spresní predmet a účel vyšetrovania.
3. Pri vykonávaní svojich úloh má vyšetrovací útvar prístup k všetkým dokumentom a informáciám zhromaždeným ECB, a ak je to potrebné, aj k príslušným vnútroštátnym orgánom v rámci vykonávania ich činností v oblasti dohľadu.
Článok 126
Procesné práva
1. Po ukončení vyšetrovania a pred vypracovaním návrhu na konečný návrh rozhodnutia a jeho predložením na Radu pre dohľad oznámi vyšetrovací útvar písomne dotknutému dohliadanému subjektu zistenia vyplývajúce z vykonaného vyšetrovania a všetky s ním súvisiace vznesené výhrady.
2. V oznámení uvedenom v odseku 1 informuje vyšetrovací útvar dotknutý dohliadaný subjekt o jeho práve uplatniť písomné pripomienky k skutkovým zisteniam a výhradám vzneseným proti tomuto subjektu, ktoré sú v ňom uvedené, vrátane jednotlivých ustanovení, ktoré boli údajne porušené, a stanoví primeranú lehotu na prijatie takýchto pripomienok. ECB nie je povinná zohľadniť písomné pripomienky, ktoré jej boli doručené po uplynutí lehoty stanovenej vyšetrovacím útvarom.
3. Po zaslaní oznámenia v súlade s odsekom 1 môže vyšetrovací útvar tiež vyzvať dotknutý dohliadaný subjekt, aby sa zúčastnil ústneho vypočutia. Účastníci vyšetrovania môžu byť na vypočutí zastúpené a/alebo sprevádzané právnikmi alebo inými kvalifikovanými osobami. Ústne vypočutia nie sú verejné.
4. Právo na prístup k spisu vyšetrovacieho útvaru zo strany vyšetrovaného dohliadaného subjektu sa zaručuje v súlade s článkom 32.
Článok 127
Preskúmanie spisu Radou pre dohľad
1. Ak sa vyšetrovací útvar domnieva, že by mala byť dohliadanému subjektu uložená administratívna sankcia, vyšetrovací útvar predloží návrh na konečný návrh rozhodnutia Rade pre dohľad, v ktorom stanoví, že dotknutý dohliadaný subjekt sa dopustil porušenia a uvedie administratívnu sankciu, ktorá má byť uložená. Vyšetrovací útvar tiež predloží svoj spis o vyšetrovaní Rade pre dohľad.
2. Vyšetrovací útvar založí svoj návrh na konečný návrh rozhodnutia výlučne na skutočnostiach a výhradách, ku ktorým sa mal dohliadaný subjekt možnosť vyjadriť.
3. Ak sa Rada pre dohľad domnieva, že spis predložený vyšetrovacím útvarom nie je úplný, môže ho vyšetrovaciemu útvaru vrátiť spolu s odôvodnenou žiadosťou o doplňujúce informácie. Článok 125 sa uplatňuje primerane.
4. Ak Rada pre dohľad na základe úplného spisu súhlasí s návrhom vyšetrovacieho útvaru na konečný návrh rozhodnutia v súvislosti s jedným alebo viacerými porušeniami a skutkovým stavom na takéto rozhodnutie, prijme konečný návrh rozhodnutia navrhnutý vyšetrovacím útvarom týkajúci sa porušenia alebo porušení, v prípade ktorých súhlasí, že k nim došlo. V rozsahu, v akom Rada pre dohľad nesúhlasí s návrhom, prijme rozhodnutie podľa príslušných odsekov tohto článku.
5. Ak sa Rada pre dohľad na základe úplného spisu domnieva, že skutočnosti uvedené v návrhu na konečný návrh rozhodnutia uvedenom v odseku 1 nepredstavujú dostatočný dôkaz, že došlo k porušeniu, ako je uvedené v článku 124, môže prijať konečný návrh rozhodnutia, ktorým prípad uzatvorí.
6. Ak Rada pre dohľad na základe úplného spisu súhlasí so stanovením v návrhu vyšetrovacieho útvaru na konečný návrh rozhodnutia, že dotknutý dohliadaný subjekt sa dopustil porušenia, ale nesúhlasí s navrhovaným odporúčaním týkajúcim sa administratívnych sankcií, prijme konečný návrh rozhodnutia, v ktorom uvedie takú administratívnu sankciu, ktorú považuje za primeranú.
7. Ak Rada pre dohľad na základe úplného spisu nesúhlasí s návrhom vyšetrovacieho útvaru, ale dospela k záveru, že dohliadaný subjekt sa dopustil iného porušenia, alebo, že by návrh rozhodnutia vyšetrovacieho útvaru mal byť založený na inom skutkovom stave, písomne informuje o svojich zisteniach dotknutý dohliadaný subjekt, ako aj o výhradách vznesených proti dotknutému dohliadanému subjektu. Vo vzťahu k Rade pre dohľad sa článok 126 ods. 2 a 4 uplatňuje primerane.
8. Rada pre dohľad vypracuje konečný návrh rozhodnutia, v ktorom stanoví, či sa dotknutý dohliadaný subjekt dopustil porušenia a uvedie administratívne sankcie, ktoré sa majú uložiť, ak sa majú uložiť.
9. Konečný návrh rozhodnutia prijatý Radou pre dohľad, ktorý sa má predložiť Rade guvernérov, je založený výlučne na skutočnostiach a výhradách, ku ktorým sa mal dohliadaný subjekt možnosť vyjadriť.
Článok 128
Vymedzenie celkového ročného obratu na účely určenia hornej hranice administratívnych peňažných sankcií
Celkovým ročným obratom, ako je uvedený v článku 18 ods. 1 nariadenia o JMD, sa rozumie ročný obrat, ako je vymedzený v článku 67 smernice 2013/36/EÚ, dohliadaného subjektu podľa poslednej dostupnej ročnej účtovnej závierky takéhoto dohliadaného subjektu. Ak dohliadaný subjekt, ktorý sa dopustil porušenia, patrí k dohliadanej skupine, príslušným celkovým ročným obratom je celkový ročný obrat vyplývajúci z poslednej dostupnej konsolidovanej ročnej účtovnej závierky dohliadanej skupiny.
HLAVA 3
PERIODICKÉ SANKČNÉ PLATBY
Článok 129
Procesné pravidlá vzťahujúce sa na periodické sankčné platby
1. V prípade pokračujúceho porušovania nariadenia alebo rozhodnutia ECB týkajúceho sa dohľadu, môže ECB uložiť periodické sankčné platby s cieľom vynútiť si od dotknutej osoby dodržiavanie nariadenia alebo rozhodnutia týkajúceho sa dohľadu. ECB uplatňuje procesné pravidlá uvedené v článku 22 nariadenia o JMD a časti III hlavy 2 tohto nariadenia.
2. Periodická sankčná platba je účinná a primeraná. Periodická sankčná platba sa vypočíta za každý deň porušenia až dovtedy, kým dotknutá osoba nezačne dodržiavať dotknuté nariadenie alebo rozhodnutie ECB týkajúce sa dohľadu.
3. Horná hranica periodickej sankčnej platby je uvedená v nariadení (ES) č. 2532/98. Príslušné obdobie začína plynúť od dátumu stanoveného v rozhodnutí o uložení periodickej sankčnej platby. Najskorším dátumom stanoveným v rozhodnutí je dátum, kedy je dotknutá osoba písomne upovedomená o dôvodoch ECB pre uloženie periodickej sankčnej platby.
4. Periodickú sankčnú platbu možno uložiť za obdobie, ktoré netrvá dlhšie ako šesť mesiacov od dátumu stanoveného v rozhodnutí uvedeného v odseku 3.
HLAVA 4
LEHOTY
Článok 130
Premlčacie doby na uloženie administratívnych sankcií
1. ECB právomoc uložiť administratívne sankcie dohliadaným subjektom podlieha päťročnej premlčacej dobe, ktorá začína plynúť odo dňa, kedy bolo spáchané porušenie. V prípade pokračujúcich alebo opakovaných porušení začína premlčacia doba plynúť odo dňa, kedy porušenie skončilo.
2. Každým opatrením, ktoré ECB prijme na účel vyšetrovania alebo konania v súvislosti s porušením článku 124, sa premlčacia doba na uloženie administratívnej peňažnej sankcie prerušuje. Premlčacia doba sa prerušuje s účinnosťou od dátumu oznámenia opatrenia dotknutému dohliadanému subjektu.
3. Každé prerušenie spôsobí opätovné plynutie premlčacej doby od začiatku. Premlčacia doba však uplynie najneskôr v deň, kedy by uplynula doba rovnajúca sa dvojnásobku dĺžky premlčacej doby bez toho, aby ECB uložila administratívnu sankciu. Táto doba sa predlžuje o akékoľvek obdobie, počas ktorého je premlčacia doba prerušená podľa odseku 5.
4. Premlčacia doba na uloženie administratívnych sankcií sa preruší na akúkoľvek dobu, počas ktorej je rozhodnutie Rady guvernérov ECB predmetom preskúmania Administratívnym revíznym výborom alebo predmetom odvolania pred Súdnym dvorom.
5. Premlčacia doba sa preruší tiež počas doby, kedy prebieha trestné konanie proti dohliadanému subjektu v súvislosti s tými istými skutočnosťami.
Článok 131
Premlčacie doby na vymáhanie administratívnych sankcií
1. Právomoc ECB vynútiť si plnenie rozhodnutia prijatého podľa článku 18 ods. 1 a 7 nariadenia o JMD podlieha päťročnej premlčacej dobe, ktorá začína plynúť odo dňa prijatia dotknutého rozhodnutia.
2. Každým opatrením ECB zameraným na vymáhanie platby alebo platobných podmienok na základe príslušnej administratívnej sankcie sa premlčacia doba na vymáhanie administratívnych sankcií prerušuje.
3. Každé prerušenie spôsobí opätovné plynutie premlčacej doby od začiatku.
4. Premlčacia doba na vymáhanie administratívnych sankcií sa prerušuje počas tejto doby:
a)
povoleného času na zaplatenie;
b)
prerušenia vymáhania platby podľa rozhodnutia Rady guvernérov ECB alebo Súdneho dvora.
HLAVA 5
UVEREJŇOVANIE ROZHODNUTÍ A VÝMENA INFORMÁCIÍ
Článok 132
Uverejňovanie rozhodnutí týkajúcich sa administratívnych sankcií
1. ECB bezodkladne a po tom, ako rozhodnutie oznámi dotknutému dohliadanému subjektu, uverejní na svojom webovom sídle každé rozhodnutie, ktorým sa ukladajú administratívne sankcie, ako sú vymedzené v článku 120, dohliadanému subjektu v zúčastnenom členskom štáte vrátane informácií o druhu a povahe porušenia a totožnosti dotknutého dohliadaného subjektu, pokiaľ uverejnenie takýmto spôsobom:
a)
neohrozí stabilitu finančných trhov alebo prebiehajúce trestné konanie, alebo
b)
nespôsobí dotknutému dohliadanému subjektu neúmernú škodu, ak ju možno určiť.
Za týchto okolností sa rozhodnutia o administratívnych sankciách uverejňujú na anonymizovanom základe. Alternatívne, ak sa takéto okolnosti pravdepodobne nebudú po uplynutí primeraného času vyskytovať, uverejnenie na základe tohto odseku sa odloží počas takéhoto obdobia.
2. Ak odvolanie pred Súdnym dvorom v súvislosti s rozhodnutím na základe odseku 1 prebieha, ECB tiež bezodkladne uverejní na svojom úradnom webovom sídle informácie o stave dotknutého odvolania a jeho výsledku.
3. ECB zabezpečí, že informácie uverejnené na základe odsekov 1 a 2 zostanú na jej úradnom webovom sídle aspoň päť rokov.
Článok 133
Informovanie Európskeho orgánu pre bankovníctvo
ECB s prihliadnutím na požiadavky týkajúce sa služobného tajomstva uvedené v článku 27 nariadenia o JMD informuje EBA o všetkých administratívnych sankciách, ako sú vymedzené v článku 120, ktoré boli uložené dohliadanému subjektu v členskom štáte eurozóny, vrátane každého odvolania v súvislosti s takýmito sankciami a jeho výsledku.
HLAVA 6
SPOLUPRÁCA MEDZI ECB A PRÍSLUŠNÝMI VNÚTROŠTÁTNYMI ORGÁNMI V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH EUROZÓNY NA ZÁKLADE ČLÁNKU 18 ODS. 5 NARIADENIA O JMD
Článok 134
Významné dohliadané subjekty
1. PVO vo vzťahu k významným dohliadaným subjektom začne konanie len na žiadosť ECB, ak je to potrebné na účely vykonávania úloh zverených ECB na základe nariadenia o JMD s cieľom prijať opatrenia na zabezpečenie primeraných sankcií uložených v prípadoch, ktoré nie sú upravené článkom 18 ods. 1 nariadenia o JMD. Takéto prípady zahŕňajú uplatňovanie:
a)
nepeňažných sankcií v prípade porušenia priamo aplikovateľného práva Únie právnickými alebo fyzickými osobami, ako aj akékoľvek peňažné sankcie v prípade porušenia priamo aplikovateľného práva Únie fyzickými osobami;
b)
akýchkoľvek peňažných alebo nepeňažných sankcií v prípade porušenia vnútroštátneho práva transponujúceho príslušné smernice Únie právnickými alebo fyzickými osobami;
c)
akýchkoľvek peňažných alebo nepeňažných sankcií, ktoré sa majú uložiť v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré zverujú osobitné právomoci príslušným vnútroštátnym orgánom členských štátov eurozóny, pričom tieto sankcie sa súčasne nepožadujú v zmysle príslušného práva Únie.
Ustanoveniami tohto odseku nie je dotknutá možnosť PVO začať konanie z jeho vlastného podnetu v súvislosti s uplatňovaním vnútroštátneho práva pri plnení úloh, ktoré neboli zverené ECB.
2. PVO môže požiadať ECB, aby ho požiadala o začatie konania v prípadoch uvedených v odseku 1.
3. PVO zúčastneného členského štátu oznámi ECB ukončenie sankčného postupu, ktorý sa začal na žiadosť ECB podľa odseku 1. ECB je najmä informovaná o uložených sankciách, ak boli uložené.
Článok 135
Podávanie správ v súvislosti s menej významnými dohliadanými subjektmi
Dotknutý PVO oznamuje pravidelne ECB všetky administratívne sankcie uložené menej významným dohliadaným subjektom v súvislosti s výkonom svojich úloh v oblasti dohľadu.
HLAVA 7
TRESTNÉ ČINY
Článok 136
Zaznamenanie skutočností potenciálne vedúcich k trestnému činu
Ak ECB pri vykonávaní svojich úloh na základe nariadenia o JMD má dôvodné podozrenie, že mohol byť spáchaný trestný čin, požiada dotknutý PVO, aby záležitosť postúpil orgánom príslušným na vyšetrovanie a možné trestné stíhanie v súlade s vnútroštátnym právom.
HLAVA 8
SANKČNÉ ÚROKY
Článok 137
Sankčné úroky
Úroky z administratívnych sankcií uložených ECB na základe článku 18 ods. 1 a 7 nariadenia ECB sú vlastníctvom ECB.
ČASŤ XI
PRÍSTUP K INFORMÁCIÁM, PODÁVANIE SPRÁV, VYŠETROVANIA A KONTROLY NA MIESTE
HLAVA 1
VŠEOBECNÉ ZÁSADY
Článok 138
Spolupráca medzi ECB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi s ohľadom na právomoci uvedené v článkoch 10 až 13 nariadenia o JMD
Ustanovenia upravené v tejto časti sa vzťahujú na významné dohliadané subjekty. Vzťahujú sa tiež na menej významné dohliadané subjekty, ak tak rozhodne ECB podľa článku 6 ods. 5 písm. d) nariadenia o JMD, aby využila právomoci uvedené v článkoch 10 až 13 nariadenia o JMD vo vzťahu k menej významnému dohliadanému subjektu. Uvedené však nemá dopad na právomoci príslušných vnútroštátnych orgánov vykonávať priamy dohľad nad menej významnými dohliadanými subjektmi podľa článku 6 ods. 6 nariadenia o JMD.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCA V SÚVISLOSTI SO ŽIADOSŤAMI O INFORMÁCIE
Článok 139
Ad hoc žiadosti o informácie podľa článku 10 nariadenia o JMD
1. V súlade s článkom 10 nariadenia o JMD a s výhradou príslušného práva Únie, ako aj v súlade s ním, môže ECB požadovať od právnických alebo fyzických osôb uvedených v článku 10 ods. 1 uvedeného nariadenia poskytnutie všetkých informácií potrebných na vykonávanie úloh, ktoré sú jej zverené nariadením o JMD. ECB spresní požadované informácie a primeranú lehotu, dokedy ich treba poskytnúť ECB.
2. Pred vyžiadaním informácií, ktoré sa majú poskytnúť v súlade s článkom 10 ods 1 nariadenia o JMD, ECB najskôr zoberie do úvahy informácie, ktoré sú už dostupné príslušným vnútroštátnym orgánom.
3. ECB sprístupní dotknutému PVO kópiu každej informácie prijatej od právnickej alebo fyzickej osoby, ktorej bola žiadosť o informáciu zaslaná.
HLAVA 3
PODÁVANIE SPRÁV
Článok 140
Úlohy súvisiace s podávaním správ o dohľade príslušným orgánom
1. ECB je zodpovedná za zabezpečenie súladu s príslušným právom Únie, ktoré ukladá požiadavky úverovým inštitúciám v oblasti podávania správ príslušným orgánom.
2. Na tento účel vykonáva ECB úlohy a právomoci vo vzťahu k významným dohliadaným subjektom, ako je ustanovené v príslušnom práve Únie o podávaní správ o dohľade. Príslušné vnútroštátne orgány vykonávajú úlohy a právomoci vo vzťahu k menej významným dohliadaným subjektom, ako je ustanovené v príslušnom práve Únie o podávaní správ príslušným orgánom.
3. Bez ohľadu na odsek 2 a pokiaľ nie je ustanovené inak, každý dohliadaný subjekt oznamuje svojmu dotknutému PVO informácie, ktoré sa majú poskytovať pravidelne v súlade s príslušným právom Únie. Pokiaľ nie je osobitne ustanovené inak, všetky informácie poskytnuté dohliadanými subjektmi sa predložia príslušným vnútroštátnym orgánom. Tieto orgány vykonajú prvotnú kontrolu údajov a sprístupnia informácie ECB.
4. ECB organizuje postupy týkajúce sa zberu údajov a preskúmania kvality údajov poskytnutých dohliadanými subjektmi s výhradou príslušného práva Únie a vykonávacími technickými predpismi EBA, ako aj v súlade s príslušným právom Únie a vykonávacími technickými predpismi EBA.
Článok 141
Žiadosti o informácie v opakujúcich sa intervaloch podľa článku 10 nariadenia o JMD
1. V súlade s článkom 10 nariadenia o JMD, najmä právomocou ECB požadovať poskytnutie informácií v opakujúcich sa intervaloch a v určených formátoch na účely dohľadu a súvisiace štatistické účely a s výhradou príslušného práva Únie, ako aj v súlade s ním, ECB môže od dohliadaných subjektov požadovať poskytovanie dodatočných informácií o dohľade, kedykoľvek sú pre ECB takéto informácie potrebné na vykonávanie úloh, ktoré sú jej zverené nariadením o JMD. S výhradou podmienok ustanovených v príslušnom práve Únie môže ECB najmä spresniť kategórie informácií, ktoré by sa mali poskytovať, ako aj postupy, formáty, intervaly a lehoty pre poskytovanie príslušných informácií.
2. Ak ECB požaduje poskytnutie informácií v opakujúcich sa intervaloch od právnických alebo fyzických osôb, ako je uvedené v článku 10 ods. 1 nariadenia o JMD, uplatňuje sa primerane článok 140 ods. 3 a 4 tohto nariadenia.
HLAVA 4
SPOLUPRÁCA V SÚVISLOSTI SO VŠEOBECNÝMI VYŠETROVANIAMI
Článok 142
Začatie všeobecného vyšetrovania podľa článku 11 nariadenia o JMD
ECB vykonáva vyšetrovanie každej právnickej alebo fyzickej osoby uvedené v článku 10 ods. 1 nariadenia o JMD na základe rozhodnutia ECB. Takéto rozhodnutie uvádza všetky nasledujúce skutočnosti:
a)
právny základ rozhodnutia a jeho účel,
b)
úmysel vykonávať právomoci ustanovené v článku 11 ods. 1 nariadenia o JMD,
c)
skutočnosť, že akékoľvek bránenie výkonu vyšetrovania vyšetrovanou osobou zakladá porušenie rozhodnutia ECB v zmysle článku 18 ods. 7 nariadenia o JMD bez toho, aby bolo dotknuté vnútroštátne právo. ako je to ustanovené v článku 11 ods. 2 nariadenia o JMD.
HLAVA 5
KONTROLY NA MIESTE
Článok 143
Rozhodnutie ECB o vykonaní kontroly na mieste podľa článku 12 nariadenia o JMD
1. Podľa článku 12 nariadenia o JMD s cieľom uskutočniť úlohy zverené jej nariadením o JMD, vymenuje ECB tímy pre kontrolu na mieste, ako je ustanovené v článku 144, aby vykonávali všetky potrebné kontroly na mieste v prevádzkach právnických osôb, ako je uvedené v článku 10 ods. 1 nariadenia o JMD.
2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 142 a podľa článku 12 ods. 3 nariadenia o JMD, sa kontroly na mieste vykonávajú na základe rozhodnutia o ECB, ktoré uvádza aspoň tieto skutočnosti:
a)
predmet a účel kontroly na mieste a
b)
skutočnosť, že bránenie výkonu kontroly na mieste kontrolovanou právnickou osobou sa považuje za porušenie rozhodnutia ECB v zmysle článku 18 ods. 7 nariadenia o JMD bez toho, aby bolo dotknuté vnútroštátne právo. ako je to ustanovené v článku 11 ods. 2 nariadenia o JMD.
3. Ak kontrola na mieste nasleduje po vyšetrovaní vykonanom na základe rozhodnutia ECB, ako je uvedené v článku 142, a za predpokladu, že kontrola na mieste má ten istý účel a rozsah ako vyšetrovanie, úradníci a iné osoby poverené ECB a PVO majú právo vstúpiť do obchodných priestorov a na pozemky právnických osôb, ktoré podliehajú vyšetrovaniu na základe toho istého rozhodnutia v súlade s článkom 12 ods. 1 a 4 nariadenia o JMD a bez toho, aby bol dotknutý článok 13 uvedeného nariadenia.
Článok 144
Vytvorenie a zloženie tímov pre kontrolu na mieste
1. ECB je zodpovedná za vytvorenie a zloženie tímov pre kontrolu na mieste a zapojenie príslušných vnútroštátnych orgánov v súlade s článkom 12 nariadenia o JMD.
2. ECB vymenuje vedúceho tímu pre kontrolu na mieste spomedzi zamestnancov ECB a PVO.
3. ECB a príslušné vnútroštátne orgány navzájom konzultujú a dohodnú sa na využití zdrojov PVO v súvislosti s tímami pre kontrolu na mieste.
Článok 145
Postup a oznámenie kontroly na mieste
1. ECB oznámi právnickým osobám, ktoré podliehajú kontrole na mieste, rozhodnutie ECB uvedené v článku 143 ods. 2, totožnosť členov tímu pre kontrolu na mieste, najmenej päť pracovných dní pred začiatkom kontroly na mieste. ECB oznámi PVO členského štátu, v ktorom sa má vykonať kontrola na mieste, takúto kontrolu najneskôr týždeň pred upovedomením právnickej osoby, ktorá podlieha kontrole na mieste.
2. Ak je to potrebné na riadne a účinné vykonávanie kontroly, ECB môže vykonať kontrolu na mieste bez predchádzajúceho oznámenia dohliadanému subjektu. PVO sa upovedomí čo najskôr, ako je to možné, pred začiatkom takejto kontroly na mieste.
Článok 146
Vykonávanie kontrol na mieste
1. Tí, ktorí vykonávajú kontrolu na mieste, sa riadia pokynmi vedúceho tímu pre kontrolu na mieste.
2. Ak je subjekt, ktorý podlieha kontrole na mieste, významným dohliadaným subjektom, vedúci tímu pre kontrolu na mieste je zodpovedný za koordináciu tímu pre kontrolu na mieste a spoločného dohliadacieho tímu, ktorý je zodpovedný za dohľad nad významným dohliadaným subjektom.
ČASŤ XII
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 147
Začiatok priameho dohľadu ECB, keď ECB prevezme svoje úlohy po prvýkrát
1. ECB zašle každému dohliadanému subjektu najneskôr dva mesiace pred 4. novembrom 2014 rozhodnutie, v súvislosti s ktorým prevezme úlohy, ktoré sú jej zverené nariadením o JMD, potvrdzujúce, že je významným dohliadaným subjektom. V prípade subjektov, ktoré sú členmi významnej dohliadanej skupiny ECB oznámi rozhodnutie ECB dohliadanému subjektu na najvyššej úrovni konsolidácie v rámci zúčastnených členských štátov a zabezpečí, aby boli všetky dohliadané subjekty vo významnej dohliadanej skupine v príslušnej lehote riadne informované. Tieto rozhodnutia nadobúdajú účinnosť od 4. novembra 2014.
2. Bez ohľadu na odsek 1, ak ECB začne vykonávať jej zverené úlohy pred 4. novembrom 2014, zašle dotknutému subjektu a dotknutým príslušným vnútroštátnym orgánom rozhodnutie. Pokiaľ v ňom nie je inak ustanovené, takéto rozhodnutie nadobudne účinnosť dňom oznámenia. Dotknuté príslušné vnútroštátne orgány sú čo najskôr vopred informované o zámere vydať takéto rozhodnutie.
3. Pred prijatím rozhodnutia podľa odseku 1 poskytne ECB príslušnému dohliadanému subjektu možnosť písomne uplatniť svoje pripomienky.
Článok 148
Vymedzenie formátu správy o priebehu doterajšieho dohľadu a rizikovom profile, ktorú majú ECB poskytnúť príslušné vnútroštátne orgány
1. Príslušné vnútroštátne orgány oznámia ECB najneskôr do 4. augusta 2014 totožnosť úverových inštitúcií, ktorým udelili povolenie, ako aj správu o týchto úverových inštitúciách vo formáte, ktorý ECB spresní.
2. Bez ohľadu na odsek 1, ak ECB začne vykonávať úlohy, ktoré sú jej zverené, pred 4. novembrom 2014, môže požiadať príslušné vnútroštátne orgány, aby ECB oznámili totožnosť príslušných úverových inštitúcií, ako aj správu vo formáte, ktorý ECB spresní v primeranej dobe uvedenej vo svojej žiadosti.
Článok 149
Kontinuita prebiehajúcich postupov
1. Pokiaľ ECB nerozhodne inak, ak PVO začal postupy dohľadu, pre ktoré sa ECB stáva príslušnou na základe nariadenia o JMD a táto skutočnosť nastane pred 4. novembrom 2014, potom sa uplatňujú postupy ustanovené v článku 48.
2. Odchylne od článku 48 sa tento článok uplatňuje na spoločné postupy.
Článok 150
Rozhodnutia príslušných vnútroštátnych orgánov týkajúce sa dohľadu
Bez ohľadu na vykonávanie právomocí ECB, ktoré sú jej zverené nariadením o JMD, rozhodnutia týkajúce sa dohľadu prijaté príslušnými vnútroštátnymi orgánmi pred 4. novembrom 2014 zostávajú zachované.
Článok 151
Členské štáty, ktorých menou sa stáva euro
1. S výhradou odseku 2, za okolností, keď sa výnimka podľa článku 139 ZFEÚ zrušuje členskému štátu v súlade s článkom 140 ods. 2 ZFEÚ, uplatňujú sa primerane články 148 až 150 v súvislosti s postupmi dohľadu alebo rozhodnutiami, týkajúcimi sa dohľadu začatými alebo prijatými PVO takéhoto členského štátu.
2. Odkaz na 4. november 2014 v článkoch 148 a 149 sa považuje za odkaz na dátum, kedy prijme príslušný členský štát euro.
Článok 152
Kontinuita existujúcich dojednaní
Všetky existujúce dojednania o spolupráci s inými orgánmi, ktoré PVO uzavrel pred 4. novembrom 2014 a ktoré sa aspoň čiastočne týkajú úloh prenesených na ECB nariadením o JMD, sa naďalej uplatňujú. ECB sa môže rozhodnúť byť súčasťou takýchto existujúcich dojednaní o spolupráci, v súlade s postupom, ktorý sa vzťahuje na dotknuté dojednania, alebo môže vytvoriť nové dojednania o spolupráci s tretími stranami týkajúce sa úloh prenesených na ňu nariadením o JMD. PVO naďalej uplatňuje existujúce dojednania o spolupráci v rozsahu, v akom neboli nahradené dojednaniami ECB o spolupráci. Ak je to potrebné na vykonávanie existujúcich dojednaní o spolupráci, PVO je zodpovedný za poskytnutie pomoci ECB, najmä formou vykonávania jej práv a plnenia jej povinností na základe dojednaní v koordinácii s ECB.
Článok 153
Záverečné ustanovenia
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
Vo Frankfurte nad Mohanom 16. apríla 2014