NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1293/2013
ze dne 11. prosince 2013
o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 192 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Politika a právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí a klimatu dosáhly značného zlepšení stavu životního prostředí. Nadále však v oblasti životního prostředí a klimatu přetrvávají značné problémy, které v případě, že nebudou řešeny, budou mít pro Unii významné důsledky.
(2)
Řešení těchto problémů v oblasti životního prostředí a klimatu by vzhledem k jejich rozsahu a složitosti mělo být financováno především hlavními programy financování Unie. Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ uznala problémy spojené se změnou klimatu a uvedla, že za přispění různých politik hodlá zvýšit část rozpočtu Unie související s klimatem na nejméně 20 %. Toto nařízení by mělo přispět k dosažení uvedeného cíle.
(3)
Uvedené programy financování Unie nemohou řešit všechny konkrétní potřeby v oblasti životního prostředí a klimatu. Opatření v této oblasti vyžadují zvláštní přístupy, které se budou zabývat nerovnoměrnou integrací cílů opatření do praxe členských států, nerovnoměrným a nedostatečným prováděním právních předpisů v členských státech a nedostatečným šířením informací o cílech politik a o jejich prosazováním. K programu zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 (4) je třeba stanovit následná opatření a přijmout nové nařízení. Proto by toto nařízení mělo zřídit specializovaný program financování pro životní prostředí a oblast klimatu (dále jen „program LIFE“). Aby byl zajištěn výrazný dopad financování Unií, měla by se rozvíjet úzká součinnost programu LIFE s jinými unijními programy financování a jejich vzájemné doplňování.
(4)
Přírodní bohatství je v celé Unii rozděleno nerovnoměrně, jeho hodnota se však dotýká Unie jako celku a celá Unie ho tak vnímá. Povinnost Unie toto bohatství zachovat vyžaduje důsledné uplatňování zásad solidarity a sdílení odpovědnosti, což vyžaduje, aby některé problémy Unie v oblasti životního prostředí a klimatu byly raději řešeny na regionální nebo místní úrovni. Programy LIFE hrají od roku 1992 zásadní úlohu v lepším uplatňování solidarity a sdílení odpovědnosti při ochraně společného bohatství Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. Program LIFE by měl tuto úlohu plnit i nadále.
(5)
Vzhledem ke své povaze a velikosti nemůže program LIFE vyřešit všechny problémy životního prostředí a klimatu. Jeho cílem by spíše mělo být urychlování změn v přípravě a provádění politiky tím, že bude zajišťovat a šířit řešení a osvědčené postupy pro dosažení cílů v oblasti životního prostředí a klimatu a podporovat inovativní technologie v oblasti životního prostředí a změny klimatu. Tímto úsilím by měl program LIFE podporovat provádění všeobecného akčního programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“, zavedeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady (5) (dále jen „sedmý akční program pro životní prostředí“).
(6)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu LIFE finanční krytí ve výši 3 456,655 milionů EUR v běžných cenách, která představuje 0,318 % celkových prostředků na závazky uvedených v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (6) na celé trvání programu LIFE, která má představovat pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(7)
V souladu se závěry zasedání Evropské rady, které se konalo v Lucemburku v prosinci 1997, a zasedání Evropské rady, které se konalo v Soluni v červnu 2003, by kandidátské země a západobalkánské země, jichž se týká proces stabilizace a přidružení, jakož i země, na které se vztahuje politika evropského sousedství, měly být způsobilé k účasti v programech Unie v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách uzavřených s těmito zeměmi.
(8)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (8) (dále jen „rozhodnutí o přidružení zámoří“) jsou osoby pocházející ze zámořských zemí a území a případně i dotčené veřejné nebo soukromé subjekty a instituce těchto zemí a území způsobilé pro účast v programech Unie s výhradou pravidel a cílů dotčeného programu a režimů platných pro členský stát, s nímž jsou zámořské země a území spojeny.
(9)
Mají-li být investice v oblasti životního prostředí a klimatu v rámci Unie efektivní, je třeba provádět určité činnosti i za hranicemi Unie. Tyto investice nelze vždy financovat z finančních nástrojů pro vnější činnost Unie. Zásahy v zemích, které se přímo nepodílejí na programu LIFE, a účast právnických osob usazených v těchto zemích na činnostech financovaných z programu LIFE by měly být možné ve výjimečných případech za splnění konkrétních podmínek stanovených tímto nařízením.
(10)
Toto nařízení by mělo rovněž stanovit rámec pro spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi a pro poskytování podpory s cílem reagovat na potřeby politiky v oblasti životního prostředí a klimatu, které nespadají do oblasti působnosti finančních nástrojů pro vnější činnost, například určitých studií.
(11)
Požadavky v oblasti životního prostředí a klimatu by měly být začleněny do politik a činností Unie. Program LIFE by tedy měl doplňovat ostatní programy financování Unie, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (9), Evropského sociálního fondu (10), Fondu soudržnosti (11), Evropského zemědělského záručního fondu (12), Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (13), Evropského námořního a rybářského fondu a programu Horizont 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (14) (dále jen „program Horizont 2020“).
Komise a členské státy by měly tuto doplňkovost zajistit na všech úrovních. Na úrovni Unie by měla být doplňkovost zajištěna vybudováním strukturované spolupráce mezi programem LIFE a programy financování Unie se společným řízením ve společném strategickém rámci, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (15) (dále jen „nařízení o společných ustanoveních“), zejména s cílem prosazovat financování činností, které doplňují integrované projekty, nebo podporovat využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v programu LIFE. Program LIFE by měl rovněž podporovat využití výsledků výzkumu a inovací programu Horizont 2020 v oblasti životního prostředí a klimatu. V této souvislosti by měl nabízet příležitosti ke spolufinancování pro projekty s jasným přínosem pro životní prostředí a klima s cílem zajistit spolupůsobení mezi programem LIFE a programem Horizont 2020. Je nutná koordinace, aby se předešlo dvojímu financování. Komise by měla zajistit, aby nedocházelo k překrývání a aby příjemcům v rámci projektů nevznikala další administrativní zátěž v důsledku povinnosti vykazování plynoucí z různých finančních nástrojů. V zájmu zajištění jednoznačnosti a praktické proveditelnosti integrovaných projektů v rámci programu LIFE by měla být již v počáteční fázi stanovena případná opatření pro spolupráci. Členské státy by měly na tato opatření odkazovat ve svých dohodách o partnerství, aby bylo možné zohlednit výhody integrovaných projektů při vypracovávání operačních programů nebo programů rozvoje venkova.
(12)
Klíčovými výzvami pro Unii zůstává zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti a zlepšení účinného využívání zdrojů spolu s řešením problémů týkajících se životního prostředí a zdraví. Tyto výzvy vyžadují zvýšené úsilí na úrovni Unie, které má zajistit řešení a osvědčené postupy na pomoc splnění cílů sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ („strategie Evropa 2020“). Kromě toho je pro splnění cílů v oblasti životního prostředí nezbytné zlepšení správy, zvláště zvyšováním informovanosti a zapojením zúčastněných subjektů. Proto by podprogram pro životní prostředí měl mít tři prioritní oblasti, kde je potřeba podniknout kroky: životní prostředí a účinné využívání zdrojů, příroda a biologická rozmanitost a správa a informace v oblasti životního prostředí. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.
(13)
Sdělení Komise ze dne 20. září 2011 nazvané „Plán pro Evropu účinně využívající zdroje“ navrhlo milníky a opatření, jichž je třeba, aby Unie vykročila na cestu k udržitelnému růstu účinně využívajícímu zdroje. Proto by prioritní oblast „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ měla podpořit účinné provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí veřejným a soukromým sektorem, zejména v těch oblastech životního prostředí, kterých se týká plán pro Evropu účinně využívající zdroje, usnadněním vývoje a sdílení nových řešení a osvědčených postupů. V této souvislosti by Komise měla zajistit soulad a zabránit překrývání s programem Horizont 2020.
(14)
Sdělení Komise ze dne 3. května 2011 nazvané „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“ („strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“) stanovilo cíle pro zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti. K těmto cílům mimo jiné patří úplné provedení směrnice Rady 92/43/EHS (16) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (17), jakož i zachování a obnova ekosystémů a jejich služeb. Program LIFE by měl přispívat k plnění těchto cílů. Prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ by se proto měla zaměřit na provádění a řízení sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS, zejména pokud jde o akční rámec, který stanoví priority financování sítě, vypracovaný na základě článku 8 uvedené směrnice, na vývoj a šíření osvědčených postupů týkajících se biologické rozmanitosti a směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, jakož i na širší problémy v oblasti biologické rozmanitosti určené strategií Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020.
(15)
Příspěvek programu LIFE k ročním finančním potřebám sítě Natura 2000 by měl být uvážen v souvislosti se zajištěnými výdaji na biologickou rozmanitost z jiných fondů Unie. Zvláštní pozornost je třeba věnovat integrovaným projektům v rámci programu LIFE jakožto mechanismu koordinovaného financování sítě Natura 2000, a to vzhledem k jejich potenciálu mobilizovat finanční prostředky a zvýšit absorpční kapacitu pro výdaje na prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ v rámci jiných fondů Unie.
(16)
Velký význam pro životní prostředí a klima mají lesy, například pokud jde o biologickou rozmanitost, vodu, půdu a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Lesy a půdy pomáhají regulovat klima tím, že zachycují oxid uhličitý (CO2) z ovzduší a ukládají obrovská množství uhlíku. K optimalizaci této úlohy je nezbytné zajistit příslušné a slučitelné údaje a informace. Toto nařízení by proto mělo představovat i rámec pro podporu spolupůsobení mezi akcemi v oblasti životního prostředí a klimatu souvisejících s lesy a půdami, včetně pokud jde o sledování těchto akcí. Dalšími oblastmi pro zvýšené spolupůsobení jsou nedostatek vody a sucho, jakož i řízení rizik povodní.
(17)
V zájmu optimálního využívání prostředků z programů LIFE je třeba podporovat rozvoj spolupůsobení mezi činnostmi v rámci podprogramu pro životní prostředí, zejména v oblasti ochrany biologické rozmanitosti, a opatřeními zaměřenými na zmírnění dopadu změny klimatu a přizpůsobování se této změně v rámci podprogramu pro oblast klimatu.
(18)
Sdělení Komise ze dne 15. prosince 2011 nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ („Plán do roku 2050“) potvrdilo, že testování nových přístupů pro zmírnění změn klimatu bude mít pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství nadále zásadní význam. Je třeba zajistit i přizpůsobení se změně klimatu jako prioritu Unie, která prochází napříč všemi oblastmi. Kromě toho je pro dosažení konstruktivních výsledků a zajištění podílu zúčastněných subjektů nezbytná podpora správy a zvyšování informovanosti. Proto by měl podprogram pro oblast klimatu podporovat úsilí přispívající k rozvoji tří prioritních oblastí: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a správa a informace v oblasti klimatu. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.
(19)
Prioritní oblast „zmírňování změny klimatu“ by měla přispívat k tvorbě a provádění politiky a právních předpisů Unie týkajících se klimatu, zejména pokud jde o sledování a vykazování skleníkových plynů, politiky týkající se využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví, zachování přírodních úložišť uhlíku, systém pro obchodování s emisemi, snahy členských států o snížení emisí skleníkových plynů, zachycování a ukládání uhlíku, energii z obnovitelných zdrojů, energetickou účinnost, dopravu a pohonné hmoty, ochranu ozonové vrstvy a fluorované plyny. Má se za to, že projekty v oblasti budování infrastruktury na zachycování a ukládání uhlíku nespadají do působnosti programu LIFE, a proto nebudou podporovány.
(20)
V Evropě i na celém světě již lze pozorovat první následky změny klimatu, například extrémní povětrnostní podmínky, které vedou k povodním a suchu, a zvyšující se teploty a hladiny moří. Prioritní oblast „přizpůsobování se změně klimatu“ by proto měla pomáhat obyvatelům, hospodářským odvětvím a regionům přizpůsobovat se těmto dopadům konkrétními opatřeními a strategiemi pro přizpůsobování, aby se Unie stala odolnější. Opatření v této oblasti by měly doplňovat akce způsobilé k financování v rámci finančního nástroje pro civilní ochranu, zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (18). Má se za to, že projekty v oblasti budování rozsáhlé infrastruktury nespadají do působnosti programu LIFE, a proto by z něj neměly být podporovány.
(21)
Důsledné provádění politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí a klimatu je neoddělitelně spjato s lepší správou, lepším zapojením zúčastněných subjektů a šířením informací. Proto by prioritní oblasti „správa a informace“ měly v obou podprogramech podporovat rozvoj platforem pro spolupráci a sdílení osvědčených postupů pro efektivnější dodržování a vymáhání právních předpisů, včetně vzdělávacích programů pro soudce a státní zástupce, a usilovat o podporu ze strany veřejnosti a zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. Zejména by mělo jít o podporu zlepšení v oblasti šíření znalostní základny a osvědčených postupů a provádění právních předpisů Unie, v oblasti zvyšování informovanosti a účasti veřejnosti, přístupu k informacím a k právní ochraně v otázkách životního prostředí.
(22)
V rámci tohoto nařízení by měla být zajištěna podpora podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (19). Projekty financované v rámci programu LIFE by měly splňovat kritéria způsobilosti a přidělení pro zabezpečení nejlepšího možného využití fondů Unie a zajištění přidané hodnoty Unie. Při hodnocení přidané hodnoty Unie by Komise, pokud jde o prioritní oblasti, měla zejména dbát na potenciál přenosnosti a opětovného využití projektů, udržitelnosti jejich výsledků a přispění k dosažení obecných a konkrétních cílů prioritních oblastí a také k tematickým prioritám prováděným prostřednictvím témat projektů. Měly by být povzbuzovány projekty s meziodvětvovými dopady. Komise by měla také podporovat a povzbuzovat využití veřejných zakázek v zájmu ochrany životního prostředí, zejména při provádění projektů.
(23)
Ve snaze zachovat rovné podmínky pro všechny podniky působící na vnitřním trhu a zabránit nežádoucím narušením hospodářské soutěže by se financování v rámci programu LIFE mělo tam, kde je to vhodné, zaměřit na nedostatečné fungování trhu. Kromě toho v případech, kdy financování představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), mělo by být stanoveno v souladu s pravidly pro státní podporu, aby se předešlo narušení trhu, například vytěsňování soukromého financování, vytváření neefektivních tržních struktur nebo udržování neefektivních podniků, a nemělo by být prováděno, dokud je neschválí Komise podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud nebude v souladu s nařízením přijatým podle nařízení Rady (ES) č. 994/98 (20).
(24)
S cílem zlepšit provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu a posílit začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik by měl program LIFE prosazovat projekty podporující integrované přístupy k provádění právních předpisů a politiky týkajících se životního prostředí a klimatu. Tyto integrované projekty by měly sloužit jako konkrétní nástroje pro větší integraci cílů v oblasti životního prostředí a klimatu do jiných politik Unie a do celkových výdajů Unie v souladu se strategií Evropa 2020. Měly by poskytovat příklady osvědčených postupů pro účinné a dobře koordinované provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu v členských státech a regionech. U podprogramu pro životní prostředí by se tyto integrované projekty měly zaměřovat především na provádění strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, se zvláštním důrazem na účinné řízení a upevňování sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS, prostřednictvím akčních programů stanovujících priority financování sítě vypracovaných na základě článku 8 uvedené směrnice, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (21) a právních předpisů týkajících se odpadů a ovzduší.
(25)
Integrované projekty se budou zaměřovat na určená témata a současně budou představovat víceúčelové prováděcí mechanismy (například zacílené na přínos pro životní prostředí a budování kapacit), které umožňují dosažení výsledků v jiných oblastech politiky, zejména mořského prostředí v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (22). Integrované projekty by rovněž mohly být zřízeny v dalších oblastech týkajících se životního prostředí. V případě podprogramu pro oblast klimatu by se uvedené projekty měly týkat zejména zmírňování změny klimatu a strategií a akčních plánů pro přizpůsobování se změně klimatu.
(26)
Integrované projekty by měly podporovat jen okruh konkrétních činností a opatření, zatímco jiné činnosti, které doplňují činnosti zařazené do projektu, by měly být financovány z jiných programů financování Unie i z vnitrostátních a regionálních finančních prostředků a finančních prostředků soukromého sektoru. Financování z programu LIFE by mělo využívat spolupůsobení a zabezpečit soulad mezi jednotlivými zdroji financování Unie zajištěním strategického zaměření na oblast životního prostředí a klimatu, při zajištění toho, aby byly postupy zjednodušeny.
(27)
Integrované projekty, které se, s využitím integrovaných přístupů, výrazně soustředí na provádění právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, vyžadují opatření v celé Unii a ve všech odvětvích, na něž se zaměřuje toto nařízení. To vyžaduje zavedení distribučního prvku do výběrového řízení, aby bylo možné dosáhnout zeměpisné rovnováhy, a členské státy by měly usilovat, v případě potřeby za podpory projektu technické pomoci programu LIFE, o to, aby během programového období programu LIFE připravily a předložily alespoň jeden integrovaný projekt.
(28)
Vzhledem k tomu, že přístup založený na integrovaných projektech je novinkou, mělo by se zúčastněným subjektům v případě potřeby dostat podpory v podobě technické pomoci. Fázi podávání žádostí by měl usnadnit dvoustupňový postup. V první fázi by měl být předložen finanční plán, v němž bude uvedeno, jaké další unijní, vnitrostátní nebo soukromé finanční zdroje budou uvolněny a v jakém rozsahu. Teprve ve druhé fázi by měla být požadována prohlášení o záměru od nejméně jednoho dalšího zdroje financování s cílem splnit požadavek uvolnění dodatečného zdroje financování. Míra uvolnění jiných finančních prostředků Unie by měla být zohledněna ve fázi přidělení.
(29)
Pro úspěch integrovaných projektů je třeba úzká spolupráce mezi vnitrostátními, regionálními a místními orgány a nestátními subjekty dotčenými cíli programu LIFE. Proto by měly být uplatňovány zásady transparentnosti a zveřejňování rozhodnutí, pokud jde o vypracování, provádění, hodnocení a sledování projektů.
(30)
V případě projektů v rámci podprogramu pro životní prostředí, jiných než integrovaných projektů, by mělo být dosaženo úměrného rozdělení finančních prostředků po dobu trvání prvního víceletého pracovního programu mezi všechny členské státy, a to stanovením orientačních částek přidělených jednotlivým státům v souladu se zásadami solidarity a sdílení odpovědnosti.
(31)
V zájmu budování kapacity členských států k účasti na programu LIFE by mělo být každému členskému státu, který splní příslušné požadavky stanovené tímto nařízením, poskytnuto zaručené financování projektů v oblasti budování kapacit. Toto financování by mělo být poskytnuto na základě schváleného plánu budování kapacit, v němž budou uvedeny zásahy a požadované finanční prostředky.
(32)
Jednotícím kritériem pro hodnocení projektů a postup přidělování v programu LIFE by měla být kvalita. Distribuční prvky zavedené za účelem zachování zeměpisné rovnováhy by měly mít orientační povahu a neměly by zaručovat přidělení finančních prostředků či částek jednotlivým členským státům.
(33)
Unie je smluvní stranou Úmluvy Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (dále jen „Aarhuská úmluva“). Měla by proto být podporována práce nevládních organizací a sítí neziskových subjektů sledujících cíl, který je v obecném zájmu Unie, protože tyto organizace účinně napomáhají plnit cíle Aarhuské úmluvy, neboť hájí zájmy a názory občanů Unie v rámci procesu vývoje politiky, a podílejí se na provádění úmluvy a zvyšování informovanosti o problémech a reakcích politiky v oblasti životního prostředí a klimatu. Je třeba, aby program LIFE podporoval širokou škálu nevládních organizací, jakož i sítí neziskových subjektů sledujících cíl, který je v obecném zájmu Unie, činných především v oblasti životního prostředí nebo klimatu, konkurenceschopným a transparentním poskytováním grantů na provozní náklady s cílem pomoci těmto organizacím účinněji přispívat k politice Unie, podporovat a posilovat plnění a prosazování cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a budovat a posilovat svou kapacitu, aby se staly prospěšnějšími partnery.
(34)
K plnění své úlohy při stimulaci rozvoje a provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu by Komise měla využívat prostředky z programu LIFE k podpoře započetí, provádění a začleňování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně nákupu služeb a zboží. Finanční prostředky vyčleněné na komunikační činnosti podle tohoto nařízení by měly zahrnovat i horizontální komunikaci o politických prioritách Unie a také stavu uplatňování a provádění všech zásadních právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.
(35)
Současná propast mezi poptávkou a nabídkou na trhu v oblasti úvěrů, vlastního a rizikového kapitálu pravděpodobně v podmínkách finanční krize přetrvá, a je proto vhodné umožnit využití finančních nástrojů na podporu projektů s kapacitou pro vytváření výnosů v oblasti životního prostředí nebo klimatu. Finanční nástroje podporované programem LIFE by měly být používány k nákladově efektivnímu řešení konkrétních potřeb trhu v souladu s cíli programu a neměly by vytěsňovat soukromé financování. Mělo by být možné kombinovat finanční nástroje s granty financovanými z rozpočtu Unie, včetně grantů podle tohoto nařízení.
(36)
Zkušenosti s předešlými programy LIFE zdůraznily potřebu soustředit úsilí na konkrétní priority politiky a v oblasti životního prostředí a klimatu a oblasti této politiky, kde je zapotřebí podniknout kroky. Tyto tematické priority by neměly být stanoveny vyčerpávajícím způsobem, aby žadatelé mohli předkládat návrhy i v jiných oblastech a uplatňovat nové myšlenky v reakci na nové výzvy. Víceleté pracovní programy by rovněž měly být pružné, aby mohlo být dosaženo úkolů a cílů programu LIFE a současně aby byla zajištěna potřebná stabilita témat projektů, kterými se provádějí tematické priority, aby potenciální žadatelé mohli plánovat, připravovat a předkládat návrhy. První víceletý pracovní program by měl platit čtyři roky, po němž by následoval druhý pracovní program v délce trvání tří let. Oba pracovní programy by měly zahrnovat demonstrativní seznam témat projektů, kterými se provádějí tematické priority.
(37)
Zkušenosti s předchozími programy LIFE poukazují na důležitost vnitrostátních kontaktních míst, zejména pokud jde o poskytování podpory žadatelům a příjemcům a tím o přispívání k úspěšnému provádění programu. Proto by měl systém vnitrostátních a regionálních kontaktních míst programu LIFE pokračovat a v rámci možností by měl být posílen, zejména v členských státech s malou mírou využití projektů, a rovněž by měla být posílena spolupráce mezi Komisí a vnitrostátními kontaktními místy programu LIFE a mezi vnitrostátními a regionálními kontaktními místy programu LIFE. Zkušenosti s minulými programy LIFE rovněž zdůraznily důležitost zajištění účinného šíření výsledků projektů a vytváření sítí kontaktů v zájmu maximálního využití a zvýšení unijní přidané hodnoty programu LIFE, zejména pořádáním seminářů, dílen a jiných aktivit zaměřených na výměnu zkušeností, znalostí a osvědčených postupů v rámci Unie. Komise by proto měla pokračovat v cílených činnostech v oblasti šíření informací, včetně těch se zvláštním zaměřením na integrované projekty, obzvláště v členských státech s malou mírou využití integrovaných projektů, a na konkrétní odvětví, a posilovat je a dále usnadňovat spolupráci a výměnu zkušeností mezi příjemci prostředků v rámci programu LIFE a dalšími stranami. Komise by rovněž měla nadále pravidelně s využitím vhodných sdělovacích prostředků a technologií zveřejňovat seznam projektů financovaných z programu LIFE, včetně stručného popisu cílů a dosažených výsledků a přehledu o přidělených finančních prostředcích.
(38)
S cílem zjednodušit program LIFE a snížit administrativní zátěž pro žadatele a příjemce by měly být více využívány paušální sazby a jednorázové částky, aniž by byla ohrožena způsobilost nákladů na DPH a stálé zaměstnance v souladu s podmínkami stanovenými nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Podle současné praxe by úhrn příspěvků veřejných organizací (jako koordinujícího příjemce nebo přidruženého příjemce) na projekt měl být nejméně o 2 % vyšší než úhrn nákladů na platy zaměstnanců ve státní správě účtovaných na projekt. Finanční prostředky Unie by neměly být používány k dotování vnitrostátních rozpočtů, například na pokrytí nákladů na DPH. O tom, v jaké výši jsou finanční prostředky Unie používány na pokrytí DPH, jsou však dostupné jen omezené informace. Komise by proto měla v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE poskytnout přehled úhrad DPH podle jednotlivých členských států, o které požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.
(39)
Maximální sazby spolufinancování by měly být stanoveny na úrovních potřebných k tomu, aby byla zachována skutečná úroveň podpory poskytované z programu LIFE.
(40)
Program LIFE a jeho podprogramy by měly být pravidelně monitorovány a vyhodnocovány podle odpovídajících ukazatelů výkonnosti, aby bylo možné je upravit a případně i revidovat tematické priority. Při dalším definování ukazatelů výkonnosti pro posuzování programů a projektů by Komise měla klást důraz na sledování kvality na základě ukazatelů výkonnosti a očekávaných výsledků a dopadů. Komise by rovněž měla navrhnout metodu pro sledování dlouhodobé úspěšnosti projektů, zejména v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“. Aby bylo možné poskytnout doklady o vedlejších přínosech, které mohou oba podprogramy znamenat pro oblast klimatu a biologickou rozmanitost, a poskytnout informace o úrovni výdajů, mělo by monitorování programu LIFE sledovat výdaje spojené s oblastmi klimatu a biologické rozmanitosti, jak je definuje sdělení „Rozpočet - Evropa 2020“. Toto sledování by mělo být prováděno podle jednoduché metodiky a zařazovat výdaje do jedné ze tří kategorií: výdaje související pouze s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 100 %), výdaje významně související s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 40 %) a výdaje nesouvisející s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 0 %). Tato metodika by neměla ve vhodných případech vylučovat použití přesnějších metodik.
(41)
Vzhledem k dlouhodobým zkušenostem Komise s řízením programu LIFE a jeho projektů a pozitivním zkušenostem příjemců prostředků v rámci programu LIFE s externími kontrolními skupinami by řízení programu LIFE mělo zůstat Komisi. Jakékoli změny ve struktuře řízení programu LIFE a jeho projektů by měly být podrobeny předběžné analýze nákladů a přínosů a obzvláště by se při nich mělo dbát na zajištění odpovídající a komplexní odbornosti, zejména v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(43)
Za účelem zajištění nejlepšího možného hodnocení využití finančních prostředků Unie by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o ukazatele výkonnosti platné pro tematické priority v rámci podprogramu pro životní prostředí a pro prioritní oblasti v rámci podprogramu pro oblast klimatu, o úpravy tematických priorit uvedených v příloze III a o zvyšování procentního podílu rozpočtu vyčleněného na granty na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení v souvislosti s přijímáním víceletých pracovních programů by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (23).
(45)
Pokud Výbor programu LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu nezaujme žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, Komise by návrh prováděcího aktu v souladu s čl. 5 odst. 4 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 182/2011 neměla přijmout. Uchýlení se k tomuto postupu by mělo být odůvodněno mimo jiné potřebou posoudit úměrné rozdělení finančních prostředků mezi integrované projekty, zejména maximální částku, kterou může obdržet jediný integrovaný projekt.
(46)
Aby byl zajištěn účinný přechod mezi opatřeními přijatými podle nařízení (ES) č. 614/2007 a programem LIFE, je nezbytné nadále provádět monitorování, audit a kvalitativní hodnocení činností financovaných podle uvedeného nařízení i po skončení jeho platnosti.
(47)
Přidaná hodnota programu LIFE je odvozena od zvláštní povahy jeho přístupu a zaměření, díky nimž jsou jeho zásahy zejména přizpůsobeny potřebám v oblasti životního prostředí a klimatu. Protože program LIFE ve zvýšené míře sdružuje zdroje a odborné zkušenosti, může přispět k účinnějšímu provádění politik v oblasti životního prostředí více než samostatné opatření členského státu. Poskytuje i platformu pro přípravu a výměnu osvědčených postupů a znalostí a pro zlepšení, stimulaci a urychlení změn v provádění acquis, budování kapacit, podporu soukromých subjektů, zejména malých a středních podniků, při testování technologií a řešení malého rozsahu, která členským státům a zúčastněným subjektům umožňuje se vzájemně od sebe učit. Program LIFE navíc vytváří spolupůsobení všech fondů Unie a vnitrostátních fondů a současně motivuje k poskytování finančních prostředků ze soukromého sektoru, a zvyšuje tak soulad zásahů Unie a podporuje stejnorodější provádění acquis.
(48)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž příspěvku k provádění a vývoji politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu včetně začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik a prosazování lepší správy, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(49)
Nařízení (ES) č. 614/2007 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PROGRAM PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ A OBLAST KLIMATU (LIFE)
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se program pro životní prostředí a oblast klimatu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 („program LIFE“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„pilotními projekty“ projekty, které používají techniku nebo metodu, jež dosud ani na jiném místě nebyla použita či vyzkoušena, které v porovnání se současnými osvědčenými postupy nabízejí potenciální přínos v oblasti životního prostředí nebo klimatu a které lze následně použít ve větším měřítku v obdobných situacích;
b)
„demonstračními projekty“ projekty, které zavádějí do praxe, testují, vyhodnocují a šíří opatření, metodiky nebo přístupy, které jsou v konkrétních - například zeměpisných, ekologických či socioekonomických - souvislostech daného projektu nové nebo neznámé a které by bylo možné použít za podobných okolností jinde;
c)
„projekty využívajícími osvědčené postupy“ projekty, které používají vhodné, nákladově efektivní a nejmodernější techniky, metody a přístupy zohledňující konkrétní souvislosti daného projektu;
d)
„integrovanými projekty“ projekty, které ve velkém územním měřítku, zvláště v měřítku regionu, více regionů nebo v měřítku vnitrostátním nebo mezinárodním, provádějí plány či strategie v oblasti životního prostředí nebo klimatu vyžadované konkrétními právními předpisy Unie týkajícími se životního prostředí nebo klimatu, vypracované na základě jiných aktů Unie nebo vypracované orgány členských států, a to primárně v oblastech přírody, včetně mimo jiné řízení sítě Natura 2000, vody, odpadu, ovzduší, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a zajišťují přitom zapojení zúčastněných subjektů a podporují koordinaci s nejméně jedním dalším příslušným unijním, vnitrostátním či soukromým zdrojem financování a jeho využití;
e)
„projekty technické pomoci“ projekty, které poskytují formou grantů na akce finanční podporu, jež má žadatelům pomoci připravit integrované projekty a zejména zajistil, aby tyto projekty splňovaly časové, technické a finanční požadavky programu LIFE v koordinaci s fondy uvedenými v čl. 8 odst. 3;
f)
„projekty budování kapacit“ projekty, které poskytují formou grantů na akce finanční podporu činnostem nezbytným k vybudování kapacity členských států, včetně vnitrostátních nebo regionálních kontaktních míst programu LIFE, s cílem umožnit členským státům účinněji se zapojit do programu LIFE;
g)
„přípravnými projekty“ projekty, které ve spolupráci s členskými státy primárně určila Komise jako projekty na podporu konkrétních potřeb týkajících se vývoje a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí nebo klimatu;
h)
„informačními projekty, projekty zaměřenými na zvyšování informovanosti a projekty zaměřenými na šíření osvědčených postupů“ projekty, jejichž cílem je podpora komunikace, šíření informací a zvyšování informovanosti v oblastech podprogramů pro životní prostředí a oblast klimatu.
Článek 3
Obecné cíle a ukazatele výkonnosti
1. Program LIFE má zejména tyto obecné cíle:
a)
přispívat k přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změnám klimatu a účinně využívajícímu zdroje, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, včetně podpory sítě Natura 2000 a boje proti degradaci ekosystémů;
b)
zlepšovat rozvoj, provádění a kontrolu dodržování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a urychlovat a prosazovat integraci a začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik Unie a činností veřejného i soukromého sektoru, mimo jiné zvyšováním kapacity veřejného a soukromého sektoru;
c)
na všech úrovních podporovat lepší správu v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně lepšího zapojení občanské společnosti, nevládních organizací a místních subjektů;
d)
podporovat provádění sedmého akčního programu pro životní prostředí.
Sledováním těchto cílů program LIFE přispěje k udržitelnému rozvoji a plnění cílů a úkolů strategie Evropa 2020 a příslušných strategií a plánů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.
2. Obecných cílů uvedených v odstavci 1 se dosahuje těmito podprogramy:
a)
podprogramu pro životní prostředí;
b)
podprogramu pro oblast klimatu.
3. Plnění programu LIFE se konkrétně hodnotí podle těchto ukazatelů:
a)
pokud jde o obecný cíl uvedený v odst. 1 písm. a), podle prokazatelných zlepšení v oblasti životního prostředí a klimatu. Pokud jde o cíl, kterým je přispívat k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, lze prokazatelná zlepšení v oblasti životního prostředí měřit pomocí procenta sítě Natura 2000, kde byla obnovena nebo nastolena přiměřená správa, povrchu a druhu obnovených ekosystémů a počtu a druhu cílových přírodních stanovišť a druhů, u nichž dochází ke zlepšení stavu z hlediska ochrany;
b)
pokud jde o obecné cíle spojené s přípravou a prováděním podle odst. 1 písm. b), podle počtu připravených nebo provedených zásahů, kterými se provádějí plány, programy nebo strategie podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí nebo klimatu, a počtu zásahů vhodných k napodobení nebo přenosu;
c)
pokud jde o obecné cíle spojené s integrací a začleňováním podle odst. 1 písm. b), podle počtu zásahů, které dosáhly spolupůsobení s jinými programy financování Unie nebo do nich byly začleněny, nebo které byly začleněny do praxe veřejného nebo soukromého sektoru;
d)
pokud jde o obecný cíl uvedený v odst. 1 písm. c), podle počtu zásahů pro zajištění lepší správy, šíření informací a povědomí o aspektech životního prostředí a klimatu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, které dále definují ukazatele výkonnosti s ohledem na jejich použití v prioritních oblastech a tematických prioritách uvedených v článku 9 a příloze III, pokud jde o podprogram pro životní prostředí, a v článku 13, pokud jde o podprogram pro oblast klimatu.
Článek 4
Rozpočet
1. Finanční prostředky vyčleněné k provádění programu LIFE na období let 2014 až 2020 činí 3 456 655 000 EUR v běžných cenách, což představuje 0,318 % celkových prostředků na závazky uvedených v nařízení Rady (EU) č. 1311/2013.
Roční prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Rozpočtové prostředky pro jednotlivé podprogramy se rozdělují takto:
a)
2 592 491 250 EUR z celkového finančního rámce uvedeného v odstavci 1 se přiděluje podprogramu pro životní prostředí;
b)
864 163 750 EUR z celkového finančního rámce uvedeného v odstavci 1 se přiděluje podprogramu pro oblast klimatu.
Článek 5
Účast třetích zemí v programu LIFE
Program LIFE je otevřen pro účast těchto zemí:
a)
zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP);
b)
kandidátských zemí, potenciálních kandidátů a zemí přistupujících k Unii;
c)
zemí, na které se vztahuje evropská politika sousedství;
d)
zemí, které se v souladu s nařízením Rady (ES) č. 933/1999 (24) staly členy Evropské agentury pro životní prostředí.
Tato účast se uskutečňuje v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách, kterými se stanoví obecné zásady účasti uvedených třetích zemí v programech Unie.
Článek 6
Činnosti mimo Unii nebo v zámořských zemích a územích
1. Aniž je dotčen článek 5, může program LIFE financovat činnosti mimo Unii a v zámořských zemích a územích v souladu s rozhodnutím 2001/822/ES (rozhodnutí o přidružení zámoří), pokud jsou takové činnosti nezbytné k dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a k zajištění účinnosti zásahů prováděných na územích členských států, na která se vztahují Smlouvy.
2. Právnická osoba usazená mimo Unii se může podílet na projektech uvedených v článku 18, jestliže má příjemce koordinující daný projekt sídlo v Unii a činnost, která má být prováděna mimo Unii, splňuje požadavky stanovené v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
Mezinárodní spolupráce
V průběhu provádění programu LIFE je spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a s jejich institucemi a orgány možná, pokud je to zapotřebí k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 8
Doplňkovost
1. Komise a členské státy zajistí, aby podpora poskytovaná z programu LIFE byla v souladu s politikami a prioritami Unie a aby doplňovala ostatní finanční nástroje Unie, při zajištění toho, aby byla zavedena zjednodušení.
2. Operace financované z programu LIFE jsou v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy, včetně pravidel Unie pro státní podporu. Především pak členské státy oznámí Komisi financování z programu LIFE, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a toto financování nesmí být provedeno, dokud je neschválí Komise podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU nebo pokud nesplňuje nařízení přijaté podle čl. 2 odst. 1 a článku 8 nařízení (ES) č. 994/98.
3. Komise a členské státy v souladu se svými povinnostmi zajistí koordinaci mezi programem LIFE a Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem s cílem dosáhnout spolupůsobení, zvláště v rámci integrovaných projektů, a podpořit využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v rámci programu LIFE. Tato koordinace se uskuteční v rámci zřízeném nařízením o společných ustanoveních a s využitím společného strategického rámce a mechanismů uvedených v dohodách o partnerství, jak požaduje uvedené nařízení.
4. Komise rovněž zajistí soulad a spolupůsobení a zabrání překrývání mezi programem LIFE a ostatními politikami a finančními nástroji Unie, konkrétně s programem Horizont 2020 a politikami a nástroji v rámci vnější činnosti Unie.
HLAVA II
PODPROGRAMY
KAPITOLA 1
Podprogram pro životní prostředí
Článek 9
Prioritní oblasti podprogramu pro životní prostředí
1. Podprogram pro životní prostředí má tři prioritní oblasti:
a)
životní prostředí a účinné využívání zdrojů,
b)
příroda a biologická rozmanitost;
c)
správa a informace v oblasti životního prostředí.
2. Prioritní oblasti uvedené v odstavci 1 zahrnují tematické priority uvedené v příloze III.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat v případě potřeby akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, kterými se doplňují, vypouštějí nebo mění tematické priority stanovené v příloze III, a to na základě těchto kritérií:
a)
priorit uvedených v sedmém akčním programu pro životní prostředí;
b)
specifických cílů vymezených pro jednotlivé prioritní oblasti uvedené v článcích 10, 11 a 12;
c)
zkušeností získaných při provádění víceletého pracovního programu uvedeného v článku 24;
d)
zkušeností získaných při provádění integrovaných projektů;
e)
priorit vycházejících z nových právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí přijatých po 23. prosince 2013; nebo
f)
zkušeností získaných při provádění stávajících právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí.
Nejpozději do hodnocení programu LIFE v polovině období uvedeného v čl. 27 odst. 2 písm. a) Komise přezkoumá a v případě potřeby zreviduje tematické priority stanovené v příloze III.
3. Nejméně 55 % rozpočtových zdrojů přidělených na projekty podporované granty na akce v rámci podprogramu pro životní prostředí je věnováno na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, kterými se zvyšuje procentní podíl uvedený v odstavci 3 tohoto článku nejvýše o 10 %, za předpokladu, že celkové finanční prostředky požadované formou návrhů, které spadají pod prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ a splňují minimální kvalitativní požadavky, během dvou po sobě jdoucích let přesahují o více než 20 % odpovídající částku vypočítanou za dva roky, které uvedeným letům předcházely.
Článek 10
Specifické cíle prioritní oblasti „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí v prioritní oblasti „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ jsou zejména tyto:
a)
vyvíjet, testovat a demonstrovat přístupy týkající se politiky nebo řízení, osvědčené postupy a řešení pro náročné úkoly v oblasti životního prostředí, včetně vývoje a demonstrace inovativních technologií, které jsou vhodné k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány, včetně co do vazby mezi životním prostředím a zdravím, a které podporují politiku a právní předpisy pro účinné využívání zdrojů, včetně plánu pro Evropu účinně využívající zdroje;
b)
podporovat uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění plánů a programů podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, především pokud jde o vodu, odpady a ovzduší;
c)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, provádění, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a pro posuzování a sledování činitelů, tlaků a reakcí s dopadem na životní prostředí v Unii a mimo ni.
Článek 11
Specifické cíle prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ jsou zejména tyto:
a)
přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti včetně strategie Unie pro biologickou rozmanitost do roku 2020 a směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, zejména uplatňováním, vývojem, testováním a demonstrací osvědčených postupů a řešení;
b)
podporovat další rozvoj, provádění a řízení sítě Natura 2000 zřízené podle článku 3 směrnice 92/43/EHS, zejména uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění akčních rámců stanovujících priority financování sítě vypracovaných na základě článku 8 uvedené směrnice;
c)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, provádění, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti a pro posuzování a sledování činitelů, tlaků a reakcí s dopadem na přírodu a biologickou rozmanitost v Unii a mimo ni.
Článek 12
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti životního prostředí“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí pro prioritní oblasti „správa a informace v oblasti životního prostředí“ jsou zejména tyto:
a)
prosazovat zvyšování informovanosti o záležitostech životního prostředí, včetně získávání veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji a nové způsoby udržitelné spotřeby;
b)
podporovat komunikaci, správu a šíření informací v oblasti životního prostředí a usnadňovat sdílení znalostí o úspěšných řešeních a postupech v oblasti životního prostředí, například rozvíjením platforem spolupráce mezi zúčastněnými subjekty, a odbornou přípravu;
c)
prosazovat účinnější dodržování a vymáhání právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a přispívat k němu, zejména podporou vývoje a šíření osvědčených postupů a přístupů politiky;
d)
prosazovat lepší správu v oblasti životního prostředí širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně nevládních organizací, do konzultací politik a jejich provádění.
KAPITOLA 2
Podprogram pro oblast klimatu
Článek 13
Prioritní oblasti podprogramu pro oblast klimatu
Podprogram pro oblast klimatu má tři prioritní oblasti:
a)
zmírňování změny klimatu;
b)
přizpůsobování se změně klimatu;
c)
správa a informace v oblasti klimatu.
Článek 14
Specifické cíle prioritní oblasti „zmírňování změny klimatu“
S cílem přispívat ke snižování emisí skleníkových plynů má prioritní oblast „zmírňování změny klimatu“ zejména tyto specifické cíle:
a)
přispívat k provádění a přípravě politiky a právních předpisů Unie v oblasti zmírňování změny klimatu, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména přípravou, testováním a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro zmírňování změny klimatu;
b)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;
c)
usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány zmírňování změny klimatu na místní, regionální i vnitrostátní úrovni;
d)
přispívat k přípravě a demonstraci inovativních technologií, systémů a nástrojů zmírňování změny klimatu vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.
Článek 15
Specifické cíle prioritní oblasti „přizpůsobování se změně klimatu“
S cílem podpořit snahy vedoucí ke zvýšené odolnosti vůči změně klimatu má prioritní oblast „přizpůsobování se změně klimatu“ zejména tyto specifické cíle:
a)
přispívat k přípravě a provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména přípravou, testováním a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, včetně případných ekosystémových přístupů;
b)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, případně přednostně akcí a opatření uplatňujících ekosystémový přístup, a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;
c)
usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány přizpůsobování se změně klimatu na místní, regionální i vnitrostátní úrovni, případně přednostně ekosystémových přístupů;
d)
přispívat k přípravě a předvedení inovativních technologií, systémů a nástrojů přizpůsobování se změně klimatu vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.
Článek 16
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti klimatu“
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti klimatu“ jsou zejména:
a)
podporovat zvyšování informovanosti o klimatických záležitostech, včetně vytváření veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti klimatu, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji;
b)
podporovat komunikaci, správu a šíření informací v oblasti klimatu a usnadňovat sdílení znalostí o úspěšných řešeních a postupech v oblasti klimatu, například rozvojem platforem spolupráce mezi zúčastněnými subjekty, a odbornou přípravu;
c)
prosazovat účinnější dodržování a vymáhání právních předpisů Unie v oblasti klimatu a přispívat k němu, zejména podporou vývoje a šíření osvědčených postupů a přístupů politiky;
d)
prosazovat lepší správu v oblasti klimatu širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně nevládních organizací, do konzultací politik a jejich provádění.
HLAVA III
SPOLEČNÁ PROVÁDĚCÍ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Financování
Článek 17
Druhy financování
1. Financování z prostředků Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty;
b)
veřejné zakázky;
c)
příspěvky do finančních nástrojů v souladu s ustanoveními o finančních nástrojích podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména článků 139 a 140 tohoto nařízení, a v souladu s provozně zaměřenými požadavky stanovenými v příslušných aktech Unie;
d)
veškeré ostatní zásahy, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
2. Komise provádí toto nařízení v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Financování podle tohoto nařízení, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být prováděno v souladu s příslušnými pravidly Unie pro poskytování státní podpory.
4. Nejméně 81 % rozpočtových prostředků pro program LIFE musí být přiděleno na projekty podporované formou grantů na akce, nebo případně s vyžitím finančních nástrojů uvedených v odst. 1 písm. c).
Komise může tyto finanční nástroje začlenit do víceletého pracovního programu uvedeného v článku 24, pokud splňují podmínku hodnocení ex ante podle čl. 140 odst. 2 písm. f) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. Na integrované projekty může být přiděleno nejvýše 30 % rozpočtových prostředků pro granty na akce v souladu s článkem 4. Tento maximální podíl bude přezkoumán v rámci hodnocení programu LIFE v polovině období uvedeného v čl. 27 odst. 2 písm. a), které bude případně provázeno legislativním návrhem.
Článek 18
Projekty
Granty na akce mohou být financovány tyto projekty:
a)
pilotní projekty;
b)
demonstrační projekty;
c)
projekty využívající osvědčené postupy;
d)
integrované projekty;
e)
projekty technické pomoci;
f)
projekty budování kapacit,
g)
přípravné projekty;
h)
informační projekty, projekty zaměřené na zvyšování informovanosti a projekty zaměřené na šíření osvědčených postupů;
i)
veškeré ostatní projekty, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 19
Kritéria způsobilosti a přidělení a výběr projektů
1. Projekty uvedené v článku 18 musí splňovat kritéria způsobilosti vycházející z definic stanovených v článku 2 a následující kritéria přidělení:
a)
je v zájmu Unie v tom smyslu, že významnou měrou přispívají k dosažení některého z obecných cílů programu LIFE stanovených v článku 3 a specifických cílů pro prioritní oblasti uvedené v článku 9, tematických priorit uvedených v příloze III nebo specifických cílů pro prioritní oblasti uvedené v článku 13;
b)
zajišťuje nákladově efektivní přístup a být technicky a finančně soudržné a
c)
jejich provádění je řádně naplánováno.
2. Projekty mohou být přiděleny, pouze pokud splňují minimální požadavky kvality podle příslušných ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Projekty financované z programu LIFE v některé z prioritních oblastí nesmějí ohrožovat cíle v oblasti životního prostředí nebo klimatu v jiné prioritní a oblasti, a je-li to možné, musí podporovat spolupůsobení mezi různými cíli a zelené veřejné zakázky.
4. Komise zajistí zeměpisnou rovnováhu mezi integrovanými projekty orientačním přidělením alespoň tří integrovaných projektů, z nichž alespoň jeden patří do podprogramu pro životní prostředí a alespoň jeden do podprogramu pro oblast klimatu, každému členskému státu v průběhu programovacího období programu LIFE stanoveného v článku 1.
Integrované projekty se rozdělují s cílem splnit cíle stanovené v souladu s čl. 24 odst. 2 písm. c) v každé z oblastí uvedených v čl. 2 písm. d).
S cílem posoudit soulad s ustanovením o uvolnění unijních, vnitrostátních nebo soukromých finančních prostředků uvedených v čl. 2 písm. d) musí být k návrhům integrovaných projektů přiložen:
a)
v první fázi postupu podávání žádostí: finanční plán a
b)
ve druhé fázi postupu podávání žádostí: alespoň jedno prohlášení o záměru, v němž je uveden rozsah, v jakém budou další příslušné unijní, vnitrostátní nebo soukromé finanční zdroje uvolněny, s upřesněním finančních zdrojů.
5. Komise zajistí v průběhu prvního víceletého pracovního programu zeměpisnou rovnováhu mezi jinými než integrovanými projekty předloženými v rámci podprogramu pro životní prostředí tím, že úměrně rozdělí finanční prostředky členským státům podle orientačních částek přidělených jednotlivým státům určených v souladu s kritérii stanovenými v příloze I. Pokud se orientační národní příděly neuplatní, projekty musí být vybírány výhradně na základě kvality.
6. Pokud je úhrn společného financování, které je nezbytné pro financování jiných než integrovaných projektů předložených určitým členským státem a uvedených na seznamu sestaveném Komisí na konci postupu výběru, nižší než je orientační částka přidělená tomuto členskému státu, použije Komise, jsou-li splněny podmínky stanovené v odstavcích 1 a 2, zůstatek tohoto vnitrostátního přidělení ke spolufinancování těch projektů předložených dalšími členskými státy, s výjimkou zámořských zemí a území, které představují největší příspěvek k dosažení obecných cílů stanovených v článku 3.
Při předložení seznamu projektů pro společné financování Komise informuje Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu o tom, jak zohlednila kritéria přidělení prostředků stanovená v souladu s odstavci 4 a 5.
7. Komise zohlední zejména nadnárodní projekty, pokud je nadnárodní spolupráce nezbytná k zajištění ochrany životního prostředí a cílů v oblasti klimatu, a usiluje o splnění požadavku, aby nejméně 15 % rozpočtových prostředků určených na projekty bylo přiděleno nadnárodním projektům. Komise zváží přidělení financování nadnárodním projektům i v případech, kdy byla přidělená orientační částka v jednom nebo více členských státech účastnících se těchto nadnárodních projektů překročena.
8. V průběhu prvního víceletého pracovního programu je členský stát způsobilý pro financování jednoho projektu budování kapacit až do výše 1 000 000 EUR, pokud splňuje jedno z následujících kritérií:
a)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky pro roky 2010, 2011 a 2012 podle článku 6 nařízení (ES) č. 614/2007 členským státem je nižší než 70 %;
b)
HDP členského státu na obyvatele byl v roce 2012 nižší než 90 % průměru Unie; nebo
c)
členský stát přistoupil k EU po 1. lednu 2013.
V průběhu druhého víceletého pracovního programu je členský stát způsobilý pro financování jednoho projektu budování kapacit až do výše 750 000 EUR, pokud splňuje následující kritéria:
a)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky pro roky 2014, 2015 a 2016 uvedeného v odstavci 5 je nižší než 70 %; a
b)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky členským státem pro roky 2014, 2015 a 2016 vzrostla ve srovnání s průměrnou mírou čerpání pro roky 2010, 2011 a 2012.
Aby byl členský stát způsobilý pro financování projektů budování kapacit, musí se zavázat, že zachová zdroje určené pro program LIFE, včetně např. počtu zaměstnanců, na úrovni, která není nižší než v roce 2012, po dobu trvání příslušného víceletého pracovního programu. Tento závazek se stanoví v plánu budování kapacit uvedeném v odstavci 9.
Odchylně od ustanovení o způsobilosti obsažených v prvním a druhém pododstavci a pro celou dobu trvání programu LIFE není členský stát způsobilý pro financování projektů budování kapacit, pokud jeho HDP na obyvatele v roce 2012 přesahoval 105 % průměru Unie. Financování projektů budování kapacit se omezí na jeden projekt na členský stát v jednom víceletém pracovním programu.
9. Komise stanoví zrychlený postup přidělování pro všechny projekty budování kapacit. Žádosti týkající se těchto projektů budování kapacit mohou být podávány od 23. prosince 2013 Musí vycházet z plánu budování kapacit schváleného členským státem a Komisí, v němž jsou uvedeny zásahy, které mají být financovány z programu LIFE s cílem rozvíjet schopnost členského státu podávat úspěšně žádosti o financování pro projekty v podprogramu pro životní prostřední a podprogramu pro oblast klimatu. Tato opatření mohou zahrnovat mimo jiné:
a)
nábor nových zaměstnanců a školení pro vnitrostátní nebo regionální kontaktní místa programu LIFE;
b)
usnadňování výměny zkušeností a osvědčených postupů a podporu šíření a využívání výsledků projektů v rámci programu LIFE;
c)
přístupy „školení školitelů“;
d)
programy vysílání a výměny mezi veřejnými orgány v členských státech, zejména výměnné aktivity vysoké kvality.
Zásahy v rámci plánu budování kapacit mohou zahrnovat získávání odborníků k ad hoc řešení nedostatku technických kapacit a kapacit pro zpracování, ale nesmějí zahrnovat získávání odborníků, jejichž primární funkcí je vypracovávání návrhů pro předkládání v rámci každoroční výzvy k předkládání návrhů.
V plánu budování kapacit se rovněž uvedou odhadované náklady těchto zásahů.
Článek 20
Míra spolufinancování a způsobilost nákladů na projekty
1. Maximální míra spolufinancování u projektů uvedených v článku 18 může dosahovat:
a)
po dobu trvání prvního víceletého pracovního programu až 60 % způsobilých nákladů pro všechny projekty, kromě projektů uvedených v písmenu c), financované z prostředků podprogramu pro životní prostředí i z prostředků podprogramu pro oblast klimatu;
b)
po dobu trvání druhého víceletého pracovního programu až 55 % způsobilých nákladů pro všechny projekty, kromě projektů uvedených v písmenu c), financované z prostředků podprogramu pro životní prostředí i z prostředků podprogramu pro oblast klimatu;
c)
po celou dobu trvání programu LIFE:
i)
až 60 % způsobilých nákladů pro projekty uvedené v čl. 18 písm. d), e) a g);
ii)
pokud je splněn bod iii), až 60 % způsobilých nákladů pro projekty financované z prostředků prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ podprogramu pro životní prostředí;
iii)
až 75 % způsobilých nákladů pro projekty financované z prostředků prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ podprogramu pro životní prostředí, které se týkají prioritních stanovišť nebo druhů podle směrnice 92/43/EHS nebo druhů ptáků považovaných Výborem pro přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku, zřízeným podle článku 16 směrnice 2009/147/ES, za prioritní, pokud je to nezbytné pro dosažení cíle ochrany;
iv)
až 100 % způsobilých nákladů pro projekty uvedené v čl. 18 písm. f).
2. Podmínky pro způsobilost nákladů jsou stanoveny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto náklady zahrnují náklady na DPH a na zaměstnance.
Komise předloží v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE přehled úhrad DPH, o které v jednotlivých členských státech požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.
3. Náklady na nákup pozemků se považují za způsobilé pro financování projektů uvedených v článku 18 z prostředků Unie za předpokladu, že:
a)
nákup přispěje ke zlepšení, k udržení a k obnově celistvosti sítě Natura 2000 zřízené podle článku 3 směrnice 92/43/EHS, včetně lepšího propojení vytvořením koridorů nebo spojovacích ostrůvků nebo jiných prvků zelené infrastruktury;
b)
nákup pozemku je jedinou nebo nákladově nejefektivnější možností, jak dosáhnout požadovaného ochranného výsledku;
c)
koupený pozemek je dlouhodobě vyhrazen pro způsoby užití, které jsou v souladu s cíli stanovenými v článcích 11, 14 nebo 15, a
d)
dotyčné členské státy převodem nebo jiným způsobem zajistí dlouhodobé postoupení tohoto pozemku pro účely ochrany přírody.
Článek 21
Granty na provozní náklady
1. Granty na provozní náklady poskytují podporu na určité provozní a administrativní náklady neziskových subjektů, které sledují cíl, který je v obecném zájmu Unie, jsou činné zejména v oblasti životního prostředí nebo klimatu a podílejí se na rozvoji, provádění a kontrole dodržování politiky a právních předpisů Unie.
2. Maximální míra spolufinancování grantů na provozní náklady uvedených v odstavci 1 z prostředků Unie činí 70 % způsobilých nákladů.
Článek 22
Ostatní druhy činností
Z prostředků programu LIFE mohou být financovány činnosti, kterými Komise podporuje zahájení, provádění a začleňování politik a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu za účelem dosažení obecných cílů stanovených v článku 3. Tyto činnosti mohou zahrnovat:
a)
informační a komunikační činnosti včetně kampaní na zvyšování informovanosti. Finanční zdroje přidělované na komunikační činnosti v souladu s tímto nařízením pokryjí rovněž společnou komunikaci o politických prioritách Unie, jakož i o stavu uplatňování a provádění všech zásadních právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu;
b)
studie, průzkumy, modelování a tvorbu scénářů;
c)
přípravu, provádění, sledování, kontrolu a hodnocení projektů, politik, programů a právních předpisů;
d)
semináře, konference a setkání;
e)
vytváření sítí a platforem pro šíření osvědčených postupů;
f)
veškeré ostatní činnosti, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 23
Příjemci
Z prostředků programu LIFE mohou být financovány veřejné a soukromé subjekty.
Aby se zajistila viditelnost programu LIFE, propagují příjemci program LIFE a výsledky svých projektů, přičemž vždy uvedou podporu získanou od Unie. Logo programu LIFE zobrazené v příloze II se použije pro všechny komunikační činnosti a uvede se na informačních tabulích na strategických místech viditelných pro veřejnost. Veškeré zboží dlouhodobé spotřeby pořízené v rámci programu LIFE nese logo programu LIFE, nestanoví-li Komise jinak.
KAPITOLA 2
Prováděcí opatření
Článek 24
Víceleté pracovní programy
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijímá víceleté pracovní programy pro program LIFE. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 2.
Doba trvání prvního víceletého pracovního programu je čtyři roky a doba trvání druhého víceletého pracovního programu je tři roky.
2. Každý víceletý pracovní program stanoví v souladu s obecnými cíli stanovenými v článku 3:
a)
rozdělení prostředků v rámci každého podprogramu mezi jednotlivé prioritní oblasti a mezi jednotlivé typy financování podle čl. 9 odst. 3 a čl. 17 odst. 4 a 5. Neprovede se žádné další předběžné rozdělení prostředků na projekty financované formou grantů na akce mezi jednotlivé prioritní oblasti nebo v rámci těchto oblastí s výjimkou projektů technické pomoci a projektů budování kapacit;
b)
témata projektů provádějících tematické priority uvedené v příloze III projektů, které mají být financovány po dobu trvání víceletého pracovního programu;
c)
kvalitativní a kvantitativní výsledky, ukazatele a cíle pro každou prioritní oblast a druh projektů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu v souladu s ukazateli výkonnosti podle čl. 3 odst. 3 a specifickými cíli každé prioritní oblasti uvedenými v článcích 10, 11, 12, 14, 15 a 16;
d)
odbornou metodiku pro postup výběru projektů a kritéria výběru a přidělení grantů v souladu s články 2 a 19 tohoto nařízení a příslušnými ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)
orientační harmonogramy pro výzvy k předkládání návrhů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu.
3. V rámci víceletých pracovních programů Komise zveřejní každoročně výzvy k předkládání návrhů pro prioritní oblasti uvedené v čl. 9 odst. 1 a v článku 13. Komise zajistí, aby nevyužité finanční prostředky z určité výzvy k předkládání návrhů byly přerozděleny mezi různé druhy projektů uvedené v článku 18.
4. Komise prostřednictvím prováděcích aktů provede revizi víceletého pracovního programu nejpozději při hodnocení programu LIFE v polovině období. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 2.
Článek 25
Způsoby provádění
Komise provádí činnosti k dosažení obecných cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení podle způsobů provádění stanovených v článku 58 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména přímého nebo nepřímého řízení Komisí na centrální úrovni nebo společného řízení s mezinárodními organizacemi.
Článek 26
Správní a technická pomoc
Finanční prostředky vyčleněné na program LIFE mohou zahrnovat také nezbytné výdaje související s činnostmi v oblasti přípravy, sledování, kontroly, auditu, komunikace a hodnocení, jež jsou přímo potřebné pro řízení programu LIFE a dosažení jeho obecných cílů stanovených v článku 3.
Komise pravidelně a ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy programu LIFE pořádá semináře a setkání, zveřejňuje seznamy projektů financovaných v rámci programu LIFE nebo podniká jiné činnosti k usnadnění výměny zkušeností, znalostí a osvědčených postupů ke všem projektům, šíření a předávání výsledků projektu v celé Unii. Za tímto účelem Komise provádí činnosti, jejichž cílem je šíření výsledků projektu mezi příjemce prostředků z programu LIFE a další strany, případně se zvláštním zaměřením na členské státy s nízkým využíváním finančních prostředků programu LIFE, a usnadňuje komunikaci a spolupráci mezi ukončenými nebo pokračujícími projekty a příjemci v rámci nových projektů, žadateli nebo zúčastněnými subjekty ve stejné oblasti.
Komise rovněž pořádá alespoň jednou za dva roky specifické semináře, setkání nebo případně jiné typy činností s cílem usnadnit výměnu zkušeností, znalostí a osvědčených postupů při navrhování, přípravě a provádění integrovaných projektů, jakož i hodnocení účinnosti pomoci poskytované formou projektů technické pomoci. Do těchto činností zapojí vnitrostátní nebo regionální správní orgány, které spravují jiné finanční prostředky Unie, a další relevantní zúčastněné subjekty.
Článek 27
Sledování a hodnocení
1. Komise pravidelně sleduje provádění programu LIFE (a jeho podprogramů), včetně výše výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti, a podává o něm zprávu. Hodnotí také spolupůsobení mezi programem LIFE a ostatními doplňkovými programy, a zejména mezi jeho podprogramy. Komise vypočte orientační částky přidělené jednotlivým státům v souladu s kritérii stanovenými v příloze I pro dobu trvání druhého víceletého programu, a to výlučně pro účely porovnání výkonnosti členských států.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů tyto zprávy:
a)
do 30. června 2017 externí a nezávislou hodnotící zprávu programu LIFE (a jeho podprogramů) v polovině období za účelem přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření, jež zahrne mimo jiné kvalitativní a kvantitativní aspekty jeho provádění, výši výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti, dosaženou míru spolupůsobení mezi cíli, jeho doplňkovost s ostatními relevantními programy Unie, plnění cílů u všech opatření (pokud možno na úrovni výsledků a dopadů), účinnost využívání prostředků a unijní přidanou hodnotu programu. Hodnotící zpráva v polovině období bude rovněž obsahovat kvantitativní a kvalitativní analýzu příspěvku programu LIFE ke stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, uvedených ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/147/ES. Hodnocení se dále zaměří na prostor pro zjednodušení, na jeho vnitřní a vnější soudržnost, na to, zda jsou všechny cíle programu nadále relevantní, a na to, jak daná opatření v rámci programu LIFE přispívají k dosažení cílů a úkolů strategie Evropa 2020 a k udržitelnému rozvoji. Zohlední výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu programu LIFE+. Hodnotící zpráva v polovině období je doplněna připomínkami Komise včetně jejího vyjádření ke způsobu, jakým mají být zjištění hodnocení v polovině období zohledněna při provádění programu LIFE, a zejména v jakém rozsahu je třeba změnit tematické priority stanovené v příloze III.
Hodnotící zpráva v polovině období musí obsahovat důkladné posouzení rozsahu a kvality poptávky, plánování a provádění integrovaných projektů nebo k ní takové hodnocení musí být přiloženo. Zvláštní důraz se klade na dosažený nebo očekávaný úspěch integrovaných projektů při mobilizaci jiných prostředků Unie, zejména s ohledem na výhody plynoucí z posílené soudržnosti s ostatními finančními nástroji Unie, na rozsah, v jakém jsou zapojeny zúčastněné subjekty, a na rozsah, v jakém integrované projekty zahrnují nebo mají zahrnovat předchozí projekty v rámci programu LIFE+.
b)
do 31. prosince 2023 externí nezávislou hodnotící zprávu ex post o provádění a výsledcích programu LIFE (a jeho podprogramů), jež zahrne i výši výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti a hodnocení, do jaké míry program LIFE jako celek a každý z jeho podprogramů dosáhly stanovených cílů, jaké míry spolupůsobení mezi různými cíli bylo dosaženo a jakým způsobem se program LIFE podílel na plnění cílů a úkolů strategie Evropa 2020. Hodnotící zpráva ex post rovněž uvede, do jaké míry se podařilo začlenit cíle v oblasti životního prostředí a klimatu do dalších politik Unie, a v co největší míře posoudit, jakého hospodářského prospěchu bylo dosaženo pomocí programu LIFE a jaký dopad a přínos měl program pro zapojené komunity.
3. Výsledky hodnocení provedených na základě tohoto článku Komise zpřístupní veřejnosti.
Článek 28
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu LIFE obdrželi prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (25) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
3. Příjemci finanční pomoci Unie v souvislosti s každým projektem uchovávají pro využití Komisí po dobu pěti let od poslední platby veškeré podklady týkající se výdajů na tento projekt.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 29
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 3 a v čl. 9 odst. 2 a 4 je Komisi svěřena na dobu sedmi let od 23. prosince 2013
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 a v čl. 9 odst. 2 a 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3 a čl. 9 odst. 2 a 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 31
Zrušení
Nařízení (ES) č. 614/2007 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 32
Přechodná opatření
1. Aniž je dotčen čl. 31 první pododstavec, opatření zahájená před 1. lednem 2014 na základě nařízení (ES) č. 614/2007 se uvedeným nařízením řídí i nadále až do svého ukončení a musí splňovat technická ustanovení, která jsou v něm vymezena. Výbor uvedený v čl. 30 odst. 1 tohoto nařízení nahrazuje výbor uvedený v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 614/2007 od 23. prosince 2013
2. Finanční prostředky přidělené na program LIFE mohou zahrnovat také výdaje na technickou a správní pomoc, a to včetně výdajů na povinné sledování, komunikaci a hodnocení vyžadované nařízením (ES) č. 614/2007 po skončení jeho platnosti, aby byl zajištěn přechod mezi opatřeními přijatými podle nařízení (ES) č. 614/2007 a programem LIFE.
3. Částky potřebné v rámci finančního krytí na opatření v oblasti sledování, komunikace a auditu v období po 31. prosinci 2020 se považují za potvrzené, pouze jsou-li v souladu s finančním rámcem platným ode dne 1. ledna 2021.
4. Prostředky spojené s účelově vázanými příjmy, které pocházejí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek podle nařízení (ES) č. 614/2007, se použijí v souladu s článkem 21 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 k financování programu LIFE.
Článek 33
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1293/2013
z 11. decembra 2013
o zriadení programu pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a o zrušení nariadenia (ES) č. 614/2007
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Politika a právne predpisy Únie v oblasti životného prostredia a klímy značnou mierou prispeli k zlepšeniu stavu životného prostredia. V oblasti životného prostredia a klímy však naďalej pretrvávajú veľké problémy, ktoré budú mať pre Úniu závažné dôsledky, pokiaľ sa nebudú riešiť.
(2)
Vzhľadom na svoj rozsah a zložitosť by sa riešenie týchto problémov v oblasti životného prostredia a klímy malo financovať najmä prostredníctvom hlavných programov financovania Únie. Komisia vo svojom oznámení z 29. júna 2011 s názvom Rozpočet stratégie Európa 2020 uznáva problém zmeny klímy a uvádza, že má v úmysle zvýšiť podiel rozpočtu Únie na oblasť klímy o minimálne 20 % prostredníctvom príspevkov z rôznych politík. Toto nariadenie by malo prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa.
(3)
Tieto programy financovania Únie nedokážu vyriešiť všetky osobitné potreby súvisiace s životným prostredím a ochranou klímy. Pre životné prostredie a pre ochranu klímy sa vyžadujú osobitné prístupy, ktoré budú zodpovedať nerovnomernému začleňovaniu cieľov do praxe členských štátov, nerovnomernému a nedostatočnému vykonávaniu právnych predpisov v členských štátoch a nedostatočnému šíreniu informácií o politických cieľoch a podpore politických cieľov. Je vhodné stanoviť opatrenia nadväzujúce na program ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 (4) a prijať nové nariadenie. Preto by sa mal týmto nariadením ustanoviť špecializovaný program financovania pre životné prostredie a ochranu klímy („program LIFE“). Aby financovanie poskytnuté Úniou dosiahlo výrazný dosah, mala by sa rozvíjať úzka súčinnosť a doplnkovosť programu LIFE s ostatnými programami financovania Únie.
(4)
Prírodné bohatstvo je v rámci Únie rozdelené nerovnomerne, no prináša úžitok celej Únii. Povinnosť Únie uchovávať toto bohatstvo si vyžaduje dôsledné uplatňovanie zásad solidarity a spoločnej zodpovednosti, podľa ktorých niektoré problémy Únie v oblasti životného prostredia a klímy sa lepšie riešia na regionálnej alebo miestnej úrovni. Od roku 1992 programy LIFE zohrávajú zásadnú úlohu v záujme lepšieho rozloženia solidarity a rozdelenia spoločnej zodpovednosti prostredníctvom ochrany spoločného bohatstva Únie v oblasti životného prostredia a klímy. Program LIFE by mal naďalej plniť túto úlohu.
(5)
Vzhľadom na svoju povahu a rozsah nedokáže program LIFE vyriešiť všetky problémy v oblasti životného prostredia a klímy. Jeho cieľom by malo byť skôr urýchľovanie zmien pri tvorbe a vykonávaní politík prostredníctvom poskytovania a rozširovania riešení a najlepších postupov zameraných na dosiahnutie environmentálnych a klimatických cieľov, ako aj podpora inovatívnych technológií v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. V tomto úsilí by mal preto program LIFE podporovať vykonávanie všeobecného environmentálneho akčného programu Únie do roku 2020 „Dobrý život v rámci možností našej planéty“ zriadeného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (5) (ďalej len „7. environmentálny akčný program“).
(6)
Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie vo výške 3 456 655 milióna EUR v bežných cenách, ktoré zodpovedá 0,318 % celkovej sumy viazaných rozpočtových prostriedkov uvedenej v nariadení Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (6) na celé obdobie trvania programu LIFE, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2 decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (7) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
(7)
V súlade so závermi, ktoré Európska rada prijala v Luxemburgu v decembri 1997 a v Solúne v júni 2003, by kandidátske krajiny a krajiny západného Balkánu, ktoré sa zúčastňujú na procese stabilizácie a pridruženia, ako aj krajiny, na ktoré sa uplatňuje európska susedská politika, mali byť oprávnené zúčastňovať sa na programoch Únie na základe podmienok stanovených v príslušných dvojstranných alebo viacstranných dohodách uzatvorených s týmito krajinami.
(8)
Podľa rozhodnutia Rady 2001/822/ES (8) (rozhodnutie o pridružení zámoria) osoby zo zámorských krajín a území a prípadne aj príslušné verejné a/alebo súkromné subjekty a inštitúcie v zámorských krajinách a územiach sú oprávnené zúčastňovať sa na programoch Únie za podmienok dodržania pravidiel a cieľov príslušného programu, ako aj mechanizmov, ktoré platia pre členský štát, s ktorým je zámorská krajina a územie spojené.
(9)
V záujme účinnosti investícií pre životné prostredie a ochranu klímy v rámci Únie sa niektoré činnosti musia vykonávať aj mimo jej hraníc. Tieto investície nemožno vždy financovať v rámci finančných nástrojov vonkajšej činnosti Únie. V prípade, že sú splnené osobitné podmienky stanovené v tomto nariadení, by vo výnimočných prípadoch mali byť možné zásahy v krajinách, ktoré sa priamo nezúčastňujú na programe LIFE, ako aj účasť právnických osôb so sídlom v daných krajinách na činnostiach financovaných v rámci programu LIFE.
(10)
Týmto nariadením by sa okrem toho mal vytvoriť rámec na spoluprácu s relevantnými medzinárodnými organizáciami a na poskytovanie podpory týmto organizáciám s cieľom reagovať na tie potreby politiky v oblasti životného prostredia a klímy, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti finančných nástrojov vonkajšej činnosti, ako napríklad niektoré štúdie.
(11)
Požiadavky v oblasti životného prostredia a klímy by sa mali začleniť do politík a činností Únie. Program LIFE by preto mal dopĺňať ďalšie programy financovania Únie vrátane Európskeho fondu regionálneho rozvoja (9), Európskeho sociálneho fondu (10), Kohézneho fondu (11), Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (12), Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (13), Európskeho fondu pre námorníctvo a rybárstvo a programu Horizont 2020 - rámcový program pre výskum a inovácie (14) (program Horizont 2020).
Komisia a členské štáty by mali takúto doplnkovosť zabezpečovať na všetkých úrovniach. Na úrovni Únie by sa doplnkovosť mala zabezpečiť prostredníctvom vytvorenia štruktúrovanej spolupráce medzi programom LIFE a programami financovania Únie so spoločným hospodárením v spoločnom strategickom rámci, zriadenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. /2013 (15) (nariadenie o spoločných ustanoveniach), najmä na podporu financovania činností, ktoré dopĺňajú integrované projekty alebo na podporu využívania riešení, metód a prístupov vyvinutých v rámci programu LIFE. Program LIFE by mal okrem toho podporovať využívanie výsledkov výskumu a inovácií programu Horizont 2020 v oblasti životného prostredia a klímy. V tomto kontexte by mal poskytovať možnosti spolufinancovania projektov s jasnými prínosmi v oblasti životného prostredia a klímy, aby sa zabezpečila synergia medzi programami LIFE a Horizont 2020. V záujme zamedzenia dvojitého financovania je nevyhnutná koordinácia. Komisia by mala prijať opatrenia s cieľom predchádzať tomu, aby v dôsledku požiadaviek týkajúcich sa predkladania správ v rámci jednotlivých finančných nástrojov dochádzalo v prípade príjemcov projektov k prekrývaniu a dodatočnej administratívnej záťaži. V záujme zaručenia jasnosti a praktickej realizovateľnosti integrovaných projektov v rámci programu LIFE by sa mali už v počiatočnom štádiu stanoviť potenciálne opatrenia na zabezpečenie spolupráce. Členské štáty by mali zvážiť uvádzanie odkazov na takéto opatrenia vo svojich dohodách o partnerstve s cieľom zabezpečiť, aby sa počas vypracúvania operačných programov alebo programov rozvoja vidieka mohli zohľadňovať výhody integrovaných projektov.
(12)
Zastavenie a zvrátenie straty biodiverzity, ako aj zlepšenie efektívnosti využívania zdrojov spolu s riešením problémov súvisiacich so životným prostredím a zdravím sú pre Úniu naďalej kľúčovými výzvami. Plnenie týchto výziev si vyžaduje zvýšené úsilie na úrovni Únie s cieľom poskytovať riešenia a najlepšie postupy, ktoré pomáhajú pri dosahovaní cieľov oznámenia Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Okrem toho je na dosahovanie cieľov v oblasti životného prostredia nevyhnutné zlepšenie správy, najmä prostredníctvom zvyšovania informovanosti a zapojenia zainteresovaných strán. Preto by mal mať podprogram „Životné prostredie“ tri prioritné oblasti pre akcie: „životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“, „príroda a biodiverzita“, a „správa a informovanie v oblasti životného prostredia“. Malo by byť možné, aby projekty financované programom LIFE prispievali k dosahovaniu konkrétnych cieľov viacerých týchto prioritných oblastí a aby sa na nich zúčastňovalo viacero členských štátov.
(13)
V oznámení Komisie z 20. septembra 2011 s názvom Plán pre Európu efektívne využívajúcu zdroje sa navrhli medzníky a opatrenia, ktoré Únia potrebuje na zaistenie efektívneho využívania zdrojov a udržateľného rastu. V rámci prioritnej oblasti „životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“ by sa preto malo podporovať účinné vykonávanie environmentálnej politiky Únie zo strany verejného a súkromného sektora, najmä v environmentálnych sektoroch uvedených v Pláne pre Európu efektívne využívajúcu zdroje, a to prostredníctvom uľahčenia vývoja a výmeny nových riešení a najlepších postupov. V tejto súvislosti by Komisia mala zabezpečiť súlad s programom Horizont 2020 a to tak, aby nedochádzalo k prekrývaniu s týmto programom.
(14)
V oznámení Komisie z 3. mája 2011 s názvom Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 (ďalej len „stratégia Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020“) sa stanovili ciele na zastavenie a zvrátenie straty biodiverzity. K týmto cieľom okrem iného patrí úplné vykonávanie smernice Rady 92/43/EHS (16) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (17), ako aj zachovávanie a obnovovanie ekosystémov a ich služieb. Program LIFE by mal prispievať k dosahovaniu týchto cieľov. Prioritná oblasť „príroda a biodiverzita“ by sa preto mala zamerať na vykonávanie a riadenie sústavy Natura 2000 zriadenej smernicou 92/43/EHS, najmä pokiaľ ide o prioritný akčný rámec vypracovaný na základe článku 8 uvedenej smernice, na vývoj a šírenie osvedčených postupov týkajúcich sa biodiverzity, na smernice 92/43/EHS a 2009/147/ES, ako aj na širšie problémy v oblasti biodiverzity uvedené v stratégii Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020.
(15)
Príspevok programu LIFE k ročným potrebám financovania sústavy Natura 2000 by sa mal posudzovať v kontexte zabezpečených výdavkov na biodiverzitu z iných fondov Únie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať integrovaným projektom v rámci programu LIFE ako mechanizmu koordinovaného financovania sústavy Natura 2000, a to vzhľadom na ich potenciál mobilizovať finančné prostriedky a zvýšiť absorpčnú kapacitu pre výdavky na oblasť „príroda a biodiverzita“ v rámci iných fondov Únie.
(16)
Lesy zohrávajú dôležitú úlohu pri ochrane životného prostredia a klímy, napríklad z hľadiska biodiverzity, vody, pôdy, ako aj zmiernenia zmeny klímy a adaptácii na ňu. Lesy a pôdy pomáhajú regulovať klímu pohlcovaním oxidu uhličitého (CO2) z atmosféry a ukladaním obrovského množstva uhlíka. Na optimalizáciu tejto funkcie je potrebné poskytovať relevantné a kompatibilné údaje a informácie. Toto nariadenie by preto malo tiež predstavovať rámec na podporu synergie medzi činnosťami v oblasti životného prostredia a klímy v súvislosti s lesmi a pôdami, a to aj vzhľadom na monitorovanie lesov a pôd. Ďalšími oblasťami na zvýšenie synergie sú nedostatok vody a sucho, ako aj riadenie povodňových rizík.
(17)
S cieľom optimalizovať použitie zdrojov programu LIFE by sa mali podporovať synergie medzi činnosťami v rámci podprogramu „Životné prostredie“, najmä činnosťami na ochranu biodiverzity, a opatreniami na zmiernenie zmeny klímy a adaptačnými opatreniami v rámci podprogramu „Ochrana klímy“.
(18)
V oznámení Komisie z 15. decembra 2011 s názvom Plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050 (ďalej len „plán do roku 2050“) sa uvádza, že na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo je aj naďalej nevyhnutné testovať nové prístupy k zmierňovaniu zmeny klímy. Takisto je potrebné zabezpečiť, aby sa adaptácia na zmenu klímy stala prioritou v rámci všetkých politík Únie. Okrem toho sú podpora správy a zvyšovanie informovanosti nevyhnutné na dosiahnutie konštruktívnych výsledkov a na zaistenie účasti zainteresovaných strán. Podprogram „Ochrana klímy“ by mal preto podporovať snahy, ktoré prispievajú k týmto trom prioritným oblastiam: „zmierňovanie zmeny klímy“, „adaptácia na zmenu klímy“ a „správa a informovanie v oblasti klímy“. Malo by byť možné, aby projekty financované programom LIFE prispievali k dosahovaniu konkrétnych cieľov viacerých týchto prioritných oblastí a aby sa na nich zúčastňovalo viacero členských štátov.
(19)
Prioritná oblasť „zmierňovanie zmeny klímy“ by mala prispievať k tvorbe a vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie týkajúcich sa klímy, najmä pokiaľ ide o monitorovanie a nahlasovanie skleníkových plynov, politiky v oblasti využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, ochranu prirodzených záchytov uhlíka, systém obchodovania s emisiami, snahu členských štátov znižovať emisie skleníkových plynov, zachytávanie a ukladanie uhlíka, energiu z obnoviteľných zdrojov, energetickú efektívnosť, dopravu a palivá, ochranu ozónovej vrstvy a fluórované plyny. Výstavba infraštruktúry na zachytávanie a ukladanie uhlíka sa považuje za presahujúcu rozsah pôsobnosti programu LIFE, a preto sa nebude podporovať.
(20)
V Európe aj na celom svete už možno badať prvé dôsledky zmeny klímy, ako sú extrémne poveternostné podmienky spôsobujúce záplavy a suchá, ako aj rastúce teploty a stúpajúca hladina morí. Prioritná oblasť „adaptácia na zmenu klímy“ by preto mala pomôcť k tomu, aby sa obyvateľstvo, hospodárske sektory a regióny dokázali na takéto vplyvy adaptovať vďaka konkrétnym adaptačným opatreniam a stratégiám s cieľom zabezpečiť väčšiu odolnosť Únie. Opatrenia v tejto oblasti by mali dopĺňať opatrenia oprávnené na financovanie v rámci finančného nástroja civilnej ochrany zriadeného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ (18). Výstavba rozsiahlej infraštruktúry sa považuje za presahujúcu rozsah pôsobnosti programu LIFE a preto sa nebude podporovať.
(21)
Úplné vykonávanie politiky a právnych predpisov v oblasti životného prostredia a klímy je neoddeliteľne spojené s dosahovaním lepšej správy, zlepšovaním zapojenia zainteresovaných strán a šírením informácií. Preto by mala prioritná oblasť „správa a informovanie“ v rámci oboch podprogramov podporovať budovanie platforiem spolupráce a spoločné využívanie osvedčených postupov na dosiahnutie účinnejšieho súladu a presadzovania, a to vrátane vzdelávacích programov pre sudcov a prokurátorov, a mala by získavať podporu zo strany verejnosti a zainteresovaných strán pri tvorbe politiky Únie v oblasti životného prostredia a klímy. Podporovať by mali najmä zlepšenia pri rozširovaní vedomostnej základne a osvedčených postupov pri vykonávaní právnych predpisov Únie, pri zvyšovaní informovanosti, a pri účasti verejnosti, prístupe k informáciám a prístupe k spravodlivosti v otázkach životného prostredia.
(22)
V rámci tohto nariadenia by sa mala podpora poskytovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (19). Projekty financované v rámci programu LIFE by mali spĺňať kritériá oprávnenosti a prideľovania, aby sa zabezpečilo čo najlepšie využitie finančných prostriedkov Únie a pridaná hodnota Únie. Pri hodnotení pridanej hodnoty Únie by v prípade prioritných oblastí Komisia mala venovať osobitnú pozornosť potenciálu opakovateľnosti a prenosnosti projektov, udržateľnosti ich výsledkov a prínosu k dosiahnutiu všeobecných i konkrétnych cieľov prioritných oblastí, ako aj tematickým prioritám vykonávaným prostredníctvom projektových tém. Mali by sa podporovať projekty s medzisektorovými účinkami. Komisia by mala podporovať a povzbudzovať aj využívanie zeleného verejného obstarávania, najmä pri realizácii projektov.
(23)
S cieľom zachovať rovnaké podmienky pre všetky podniky pôsobiace na vnútornom trhu a predchádzať neodôvodneným narušeniam hospodárskej súťaže by sa malo financovanie poskytnuté v rámci programu LIFE v prípade potreby zamerať na trhové nedostatky. Okrem toho by sa v prípadoch, keď financovanie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), malo koncipovať spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami štátnej pomoci v záujme zamedzenia narušeniam trhu, ako je napríklad vytláčanie súkromného financovania, vytváranie neúčinných trhových štruktúr alebo zachovávanie neefektívnych obchodných spoločností, a nemalo by sa začať uplatňovať skôr, ako ho schváli Komisia v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, s výnimkou prípadu, keď spĺňa podmienky nariadenia prijatého podľa nariadenia Rady (ES) č. 994/98 (20).
(24)
S cieľom zlepšovať vykonávanie politiky v oblasti životného prostredia a klímy a posilňovať začleňovanie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy do ďalších politík by mal program LIFE presadzovať projekty, ktoré podporujú integrované prístupy k vykonávaniu právnych predpisov a politiky v oblasti životného prostredia a klímy. Takéto integrované projekty by mali slúžiť ako konkrétne nástroje na zlepšenie začleňovania cieľov v oblasti životného prostredia a klímy do iných politík Únie a do celkových výdavkov Únie v súlade so stratégiou Európa 2020. Mali by poskytovať príklady osvedčených postupov na efektívne a dobre koordinované vykonávanie politiky Únie v oblasti životného prostredia a klímy v členských štátoch a regiónoch. Pokiaľ ide o podprogram „Životné prostredie“, integrované projekty by sa mali v prvom rade zamerať na vykonávanie stratégie Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020, a to s osobitným prihliadnutím na účinné riadenie a konsolidovanie sústavy Natura 2000 vytvorenej smernicou 92/43/EHS prostredníctvom vykonávania prioritných akčných rámcov vypracovaných na základe článku 8 uvedenej smernice, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (21), a právnych predpisov o odpade a ovzduší.
(25)
Integrované projekty by pri súčasnom zameraní sa na určené témy mali predstavovať viacúčelové výstupné mechanizmy (napr. zameraním sa na environmentálne prínosy a budovanie kapacít), ktoré umožnia dosiahnutie výsledkov v ďalších politických oblastiach, najmä morského životného prostredia v súlade s cieľmi smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES (22). Integrované projekty by sa mohli zvážiť aj v ďalších oblastiach životného prostredia. V podprograme „Ochrana klímy“ by sa mali uvedené projekty týkať najmä stratégií a akčných plánov v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy.
(26)
Integrované projekty by mali podporovať len niekoľko konkrétnych činností a opatrení, kým ostatné činnosti, ktoré dopĺňajú činnosti zaradené do projektu, by mali byť financované z ostatných programov financovania Únie, ako aj z vnútroštátnych, regionálnych a súkromných zdrojov. Financovanie prostredníctvom programu LIFE by malo využívať synergie a zabezpečiť súlad medzi rozličnými zdrojmi financovania Únie prostredníctvom strategického zamerania na oblasť životného prostredia a klímy, a zároveň by malo zabezpečiť aj zjednodušenie postupov.
(27)
Integrované projekty, ktoré kladú silný dôraz na vykonávanie právnych predpisov a politiky Únie v oblasti životného prostredia a klímy uplatňovaním integrovaných prístupov, si vyžadujú opatrenia vo všetkých častiach Únie a vo všetkých cieľových sektoroch podľa tohto nariadenia. To si vyžaduje zavedenie distribučného prvku v rámci výberového postupu na umožnenie dosiahnutia geografickej vyváženosti, a členské štáty by sa mali usilovať, v prípade potreby s podporou projektov technickej pomoci LIFE, o to, aby počas programového obdobia LIFE pripravili a predložili aspoň jeden integrovaný projekt.
(28)
Vzhľadom na to, že prístup založený na integrovaných projektoch je novinkou, by sa zainteresovaným stranám mala v prípade potreby poskytnúť podpora v podobe technickej pomoci. Štádium podávania žiadostí by mal uľahčiť dvojfázový postup podávania žiadostí. V prvej fáze by mal finančný plán uviesť, ktoré ďalšie unijné, štátne alebo súkromné zdroje financovania sa majú mobilizovať a v akom rozsahu. Až v druhej fáze by sa mali požadovať vyhlásenia o zámere od najmenej jedného ďalšieho zdroja financovania, aby sa zabezpečilo splnenie požiadavky mobilizácie ďalšieho zdroja financovania. Vo fáze prideľovania by sa mala zohľadniť miera mobilizovania iných finančných prostriedkov Únie.
(29)
Úspech integrovaných projektov závisí od úzkej spolupráce medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi a neštátnymi subjektmi, ktorých sa týkajú ciele programu LIFE. Mali by sa preto uplatňovať zásady transparentnosti a zverejňovania rozhodnutí týkajúcich sa vypracúvania, realizácie, posudzovania a monitorovania projektov.
(30)
V prípade projektov v rámci podprogramu „Životné prostredie“, s výnimkou integrovaných projektov, by sa malo v súlade so zásadami solidarity a spoločnej zodpovednosti zabezpečiť úmerné rozdelenie finančných prostriedkov medzi všetky členské štáty na obdobie trvania prvého viacročného pracovného programu, a to zavedením indikatívnych národných alokácií.
(31)
S cieľom rozvíjať kapacity členských štátov umožňujúce ich účasť na programe LIFE by sa malo každému členskému štátu, ktorý spĺňa príslušné požiadavky stanovené týmto nariadením, poskytnúť zaručené financovanie projektov v oblasti budovania kapacít. Takéto financovanie by sa malo poskytnúť na základe schváleného plánu budovania kapacít, v ktorom sú opísané potrebné intervencie a finančné prostriedky.
(32)
Ústredným kritériom hodnotenia projektov a procesu ich schvaľovania v rámci programu LIFE by mala byť kvalita. Distribučné prvky zavedené na účely vyjadrenia geografickej vyváženosti majú indikatívny charakter a nemali by byť pre členský štát zárukou, že mu budú pridelené finančné prostriedky alebo príspevky.
(33)
Únia je zmluvnou stranou Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia („Aarhuský dohovor“). Mala by sa preto podporovať práca mimovládnych organizácií a sietí neziskových subjektov, ktoré sledujú cieľ všeobecného záujmu Únie, vzhľadom na to, že účinne podporujú ciele Aarhuského dohovoru tým, že sa zasadzujú za záujmy a názory občanov Únie v rámci tvorby politiky, podporujú vykonávanie dohovoru a zvyšujú informovanosť o problémoch v oblasti životného prostredia a klímy, ako aj o politických reakciách. Je vhodné, aby program LIFE podporoval širokú škálu mimovládnych organizácií, ako aj sietí neziskových subjektov, ktoré sledujú cieľ všeobecného záujmu Únie a ktoré primárne pôsobia v oblasti životného prostredia alebo klímy, a to prostredníctvom konkurencieschopného a transparentného prideľovania grantov na prevádzku, s cieľom pomáhať týmto subjektom účinne prispievať k politike Únie, a podporovať a posilňovať plnenie a presadzovanie cieľov Únie v oblasti životného prostredia a klímy a zároveň budovať a posilňovať schopnosť týchto subjektov stať sa efektívnejšími partnermi.
(34)
Aby mohla Komisia plniť svoju úlohu pri iniciovaní tvorby a vykonávaní politiky v oblasti životného prostredia a klímy, mala by využívať zdroje programu LIFE na podporu iniciovania, vykonávania a uplatňovania právnych predpisov a politiky Únie v oblasti životného prostredia a klímy vrátane podpory nákupu služieb a tovaru. Finančné zdroje pridelené na komunikačné činnosti podľa tohto nariadenia by mali takisto zahŕňať inštitucionálnu komunikáciu o politických prioritách Únie, ako aj o stave vykonávania a transpozície všetkých významných právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a klímy.
(35)
Nepomer, ktorý v súčasnosti existuje na trhu medzi dopytom a ponukou úverov, vlastného kapitálu a rizikového kapitálu v kontexte finančnej krízy pravdepodobne pretrvá, a preto je vhodné umožniť využívanie finančných nástrojov na podporu projektov so schopnosťou vytvárať príjmy v oblastiach životného prostredia alebo klímy. Finančné nástroje podporované programom LIFE by sa mali používať na riešenie konkrétnych trhových potrieb hospodárnym spôsobom a v súlade s cieľmi tohto programu, a nemali by vytláčať súkromné financovanie. Finančné nástroje by sa mali môcť kombinovať s grantmi financovanými z rozpočtu Únie vrátane grantov podľa tohto nariadenia.
(36)
Skúsenosti s predchádzajúcimi programami LIFE ukázali, že je potrebné zamerať úsilie na konkrétne priority politiky a oblasti činnosti v rámci oblasti životného prostredia a klímy. Tieto tematické priority by nemali byť presne vymedzené, aby tak žiadatelia mohli predkladať návrhy aj v iných oblastiach a dopĺňať nové myšlienky v reakcii na nové výzvy. Viacročné pracovné programy by sa v záujme dosiahnutia zámerov a cieľov programu LIFE mali vyznačovať aj flexibilnosťou a zároveň by mali poskytovať potrebnú stálosť tém projektov, prostredníctvom ktorých sa vykonávajú tematické priority, aby potenciálni žiadatelia mohli plánovať, pripravovať a predkladať návrhy. Prvý viacročný pracovný program by mal platiť štyri roky a po ňom by mal nasledovať druhý pracovný program s dĺžkou trvania tri roky. Oba pracovné programy by mali obsahovať neúplný zoznam tém projektov, prostredníctvom ktorých by sa vykonávali tematické priority.
(37)
Skúsenosti s predchádzajúcimi programami LIFE poukázali na význam národných kontaktných miest pre LIFE, najmä pokiaľ ide o poskytovanie podpory žiadateľom a príjemcom, čím prispievajú k úspešnému vykonávaniu programov. Systém národných a regionálnych kontaktných miest pre LIFE by sa mal preto ďalej udržať a pokiaľ možno posilňovať, najmä v členských štátoch s nízkou mierou využívania projektov, a mala by sa posilniť spolupráca medzi Komisiou a národnými kontaktnými miestami pre LIFE, a medzi národnými a regionálnymi kontaktnými miestami pre LIFE. Skúsenosti z predchádzajúcich programov LIFE poukázali aj na to, že je dôležité zabezpečiť účinné šírenie výsledkov projektov a činností spojených s vytváraním sietí, aby sa posilnil pákový efekt a zvýšila pridaná hodnota programu LIFE pre Úniu, a to najmä usporadúvaním seminárov, workshopov a iných činností zameraných na výmenu skúseností, poznatkov a osvedčených postupov v rámci Únie. Komisia by preto mala ďalej rozvíjať a posilňovať aktivity zamerané na cielené šírenie, a to vrátane aktivít s osobitným dôrazom na integrované projekty, najmä v členských štátoch s nízkou mierou využívania projektov, a v súvislosti s konkrétnymi sektormi, a uľahčovať spoluprácu a výmenu skúseností medzi príjemcami v rámci programu LIFE a inými. Komisia by mala naďalej prostredníctvom vhodných médií a technológií pravidelne zverejňovať zoznam projektov financovaných prostredníctvom programu LIFE spolu s krátkym opisom dosiahnutých cieľov a výsledkov a zhrnutia viazaných finančných prostriedkov.
(38)
S cieľom zjednodušiť program LIFE a znížiť administratívnu záťaž pre žiadateľov a príjemcov by sa mali viac využívať paušálne sadzby a jednorázové platby bez toho, aby sa tým ohrozila oprávnenosť nákladov na DPH a na stálych zamestnancov v súlade s podmienkami stanovenými nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Podľa súčasnej praxe by suma príspevkov verejných organizácií (ako koordinujúceho príjemcu a/alebo pridruženého príjemcu) pre daný projekt mala byť najmenej o 2 % vyššia než suma nákladov na mzdy zamestnancov vnútroštátnych správnych orgánov zodpovedných za tento projekt. Finančné prostriedky Únie by sa nemali používať na dotovanie vnútroštátnych rozpočtov, napr. na pokrytie nákladov na DPH. O sumách finančných prostriedkov Únie používaných na pokrytie nákladov na DPH je však dostupné len obmedzené množstvo informácií. Komisia by preto mala v rámci strednodobých hodnotení a hodnotení ex-post týkajúcich sa programu LIFE poskytnúť prehľad úhrad DPH podľa jednotlivých členských štátov, o ktoré požiadali príjemcovia z projektov v rámci programu LIFE vo fáze konečnej platby.
(39)
Maximálna miera spolufinancovania by mala byť stanovená na takej úrovni, ktorá je nevyhnutná na zachovanie efektívnej úrovne podpory z programu LIFE.
(40)
Program LIFE a jeho podprogramy by sa mali pravidelne monitorovať a hodnotiť na základe príslušných ukazovateľov výkonnosti, aby bolo možné ich upravovať a v prípade potreby aj zrevidovať tematické priority. Pri ďalšom vymedzovaní ukazovateľov výkonnosti na účel hodnotenia programov a projektov by Komisia mala klásť dôraz na monitorovanie kvality na základe ukazovateľov výkonnosti a očakávaných výsledkov a vplyvov. Komisia by tiež mala navrhnúť metódu na monitorovanie dlhodobej úspešnosti projektov, najmä v prioritnej oblasti „príroda a biodiverzita“. Monitorovanie programu LIFE by malo zahŕňať aj sledovanie výdavkov súvisiacich s oblasťou klímy a biodiverzity, ako je vymedzené v Rozpočte stratégie Európa 2020, aby sa poskytol dôkaz o súvisiacich prínosoch, ktoré môžu oba podprogramy znamenať pre ochranu klímy a biodiverzitu, a aby sa poskytli informácie o objeme výdavkov. Takéto sledovanie by malo byť založené na jednoduchej metodike a zaraďovaní výdavkov do jednej z troch kategórií: výdavky súvisiace len s klímou/biodiverzitou (počíta sa ako 100 %), výdavky výrazne súvisiace s klímou/biodiverzitou (počíta sa ako 40 %) a výdavky nesúvisiace s klímou/biodiverzitou (počíta sa ako 0 %). Táto metodika by v náležitých prípadoch nemala vylučovať využitie presnejších metodík.
(41)
Vzhľadom na dlhodobé skúsenosti Komisie s riadením programu LIFE a projektov, ako aj na pozitívne skúsenosti príjemcov LIFE s externými monitorovacími tímami by za riadenie programu LIFE mala byť naďalej zodpovedná Komisia. Akákoľvek zmena v riadiacej štruktúre programu LIFE a projektov by mala byť predmetom predbežnej analýzy nákladov a prínosov, pričom mimoriadnu pozornosť treba venovať zabezpečeniu zodpovedajúcich a rozsiahlych odborných poznatkov, a to najmä v rámci prioritnej oblasti „príroda a biodiverzita“.
(42)
Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť primeranými opatreniami, ku ktorým patrí okrem iného prevencia, zisťovanie a vyšetrovanie nezrovnalostí, spätné získavanie stratených, neoprávnene vyplatených či nesprávne použitých prostriedkov, a v prípade potreby aj sankcie.
(43)
S cieľom zabezpečiť čo najlepšie možné hodnotenie využitia finančných prostriedkov Únie by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o ukazovatele výkonnosti, ktoré sa uplatňujú na tematické priority v rámci podprogramu „Životné prostredie“, a pre prioritné oblasti v rámci podprogramu „Ochrana klímy“, úpravu tematických priorít stanovených v prílohe III a zvýšenie percentuálneho podielu rozpočtu vyčleneného na granty na projekty podporujúce ochranu prírody a biodiverzity. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(44)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia v súvislosti s prijímaním viacročných pracovných programov by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (23).
(45)
Ak Výbor programu LIFE pre životné prostredie a ochranu klímy nevydá k návrhu vykonávacieho aktu žiadne stanovisko, Komisia by návrh vykonávacieho aktu v súlade s článkom 5 ods. 4 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 182/2011 nemala prijať. Využitie tohto postupu by malo byť odôvodnené okrem iného potrebou posúdiť úmerné rozdelenie finančných prostriedkov medzi integrované projekty, predovšetkým maximálny objem, ktorý môže získať jeden integrovaný projekt.
(46)
S cieľom zabezpečiť účinný prechod medzi opatreniami prijatými podľa nariadenia (ES) č. 614/2007 a programom LIFE je nevyhnutné pokračovať v monitorovaní, audite a kvalitatívnom hodnotení činností financovaných v rámci uvedeného nariadenia po skončení jeho účinnosti.
(47)
Pridaná hodnota programu LIFE vyplýva z osobitosti jeho prístupu a zamerania, vďaka čomu sú jeho zásahy osobitne prispôsobené potrebám v oblasti životného prostredia a klímy. Program LIFE môže prispieť k účinnejšiemu vykonávaniu politík v oblasti životného prostredia v porovnaní s členskými štátmi konajúcimi individuálne, a to vďaka intenzívnejšiemu združovaniu zdrojov a odborných poznatkov. Poskytuje aj platformu na vývoj a výmenu osvedčených postupov a poznatkov, vďaka ktorej dochádza k zlepšovaniu, stimulovaniu a urýchľovaniu zmien pri vykonávaní acquis, budovaniu kapacít, podporovaniu súkromných subjektov, najmä malých a stredných podnikov (MSP), pri testovaní technológií a riešení menšieho rozsahu, a ktorá členským štátom a zainteresovaným stranám zároveň umožňuje učiť sa od seba navzájom. Okrem toho program LIFE vytvára synergie v rámci fondov Únie a vnútroštátnych fondov, pričom súčasne mobilizuje dodatočné prostriedky zo súkromných zdrojov, čím sa zvyšuje súdržnosť zásahu Únie a podporuje jednotnejšie vykonávanie acquis.
(48)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to prispievanie k vykonávaniu a vývoju politík a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a klímy vrátane začleňovania cieľov v oblasti životného prostredia a klímy do ďalších politík, ako aj presadzovanie lepšej správy, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a dôsledkov tohto nariadenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(49)
Nariadenie (ES) č. 614/2007 by sa preto malo zrušiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
PROGRAM PRE ŽIVOTNÉ PROSTREDIE A OCHRANU KLÍMY LIFE)
Článok 1
Zriadenie
Týmto sa zriaďuje program pre životné prostredie a ochranu klímy na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 (ďalej len „program LIFE“).
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„pilotné projekty“ sú projekty, ktoré využívajú technológie alebo metódy, ktoré sa ešte nikdy a nikde neuplatnili ani neotestovali, ktoré sú potenciálne výhodné pre životné prostredie alebo klímu v porovnaní so súčasnými najlepšími postupmi a ktoré bude následne možné vo väčšom rozsahu uplatniť v podobných situáciách;
b)
„demonštračné projekty“ sú projekty, ktoré zavádzajú do praxe, testujú, hodnotia a rozširujú opatrenia, metodiky alebo prístupy, ktoré sú nové alebo neznáme v osobitnom kontexte daného projektu, napríklad geografickom, ekologickom alebo sociálno-ekonomickom kontexte, a ktoré by sa za podobných okolností dali uplatniť aj inde;
c)
„projekty využívajúce najlepšie postupy“ sú projekty, ktoré uplatňujú vhodné, nákladovo efektívne a najmodernejšie techniky, metódy a prístupy zohľadňujúce osobitný kontext projektu;
d)
„integrované projekty“ sú projekty, ktoré vo veľkom územnom meradle, najmä na regionálnej, multiregionálnej, vnútroštátnej alebo nadnárodnej úrovni, vykonávajú plány alebo stratégie v oblasti životného prostredia alebo klímy vyžadované konkrétnymi právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia alebo klímy, vypracované v rámci ďalších aktov Únie alebo vypracované orgánmi členských štátov predovšetkým v oblasti prírody, okrem iného vrátane riadenia sústavy Natura 2000, vody, odpadu, ovzdušia a zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, pričom zároveň zaručujú zapojenie zainteresovaných strán a podporujú koordináciu s najmenej jedným ďalším príslušným unijným, vnútroštátnym alebo súkromným zdrojom financovania, ako aj mobilizáciu prostriedkov z tohto zdroja;
e)
„projekty technickej pomoci“ sú projekty, ktoré formou grantov na opatrenia poskytujú finančnú podporu s cieľom pomôcť žiadateľom v príprave integrovaných projektov a najmä zabezpečiť, aby tieto projekty boli v súlade s časovými, technickými a finančnými požiadavkami programu LIFE a koordinovane s fondmi uvedenými v článku 8 ods. 3;
f)
„projekty budovania kapacít“ sú projekty, ktoré formou grantov na opatrenia poskytujú finančnú podporu činnostiam potrebným na vybudovanie kapacity členských štátov vrátane národných alebo regionálnych kontaktných miest pre LIFE, a to s cieľom umožniť členským štátom účinnejšie sa zúčastňovať na programe LIFE;
g)
„prípravné projekty“ sú projekty, ktoré Komisia v spolupráci s členskými štátmi primárne určila ako projekty na podporu osobitných potrieb týkajúcich sa tvorby a vykonávania politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a klímy;
h)
„informačné projekty, projekty na zvyšovanie informovanosti a šírenie informácií“ sú projekty zamerané na podporu komunikácie, šírenia informácií a zvyšovania informovanosti v oblastiach podprogramov „Životné prostredie“ a „Ochrana klímy“.
Článok 3
Všeobecné ciele a ukazovatele výkonnosti
1. Program LIFE má predovšetkým tieto všeobecné ciele:
a)
prispievať k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo, v ktorom sa efektívne využívajú zdroje a ktoré je odolné voči zmene klímy, k ochrane a zlepšovaniu kvality životného prostredia a k zastaveniu a zvráteniu straty biodiverzity vrátane podpory sústavy Natura 2000 a boja proti degradácii ekosystémov;
b)
zlepšovať tvorbu, vykonávanie a presadzovanie politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a klímy, a urýchľovať a podporovať začleňovanie a uplatňovanie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy v ostatných politikách Únie, ako aj v praxi verejného a súkromného sektora, okrem iného aj zvyšovaním kapacity verejného a súkromného sektora;
c)
podporovať na všetkých úrovniach lepšiu správu v oblasti životného prostredia a klímy vrátane lepšieho zapojenia občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a miestnych aktérov;
d)
podporovať vykonávanie 7. environmentálneho akčného programu.
Sledovaním týchto cieľov program LIFE prispieva k udržateľnému rozvoju a dosahovaniu cieľov a zámerov stratégie Európa 2020, ako aj príslušných stratégií a plánov Únie v oblasti životného prostredia a klímy.
2. Všeobecné ciele stanovené v odseku 1 sa dosahujú prostredníctvom týchto podprogramov:
a)
podprogram „Životné prostredie“;
b)
podprogram „Ochrana klímy“.
3. Výsledky programu LIFE sa hodnotia najmä z hľadiska týchto ukazovateľov:
a)
pokiaľ ide o všeobecný cieľ uvedený v odseku 1 písm. a), pripísateľné zlepšenia v oblasti životného prostredia a klímy. V súvislosti s cieľom prispievať k zastaveniu a zvráteniu straty biodiverzity sa pripísateľné zlepšenia v oblasti životného prostredia merajú na základe percentuálneho podielu sústavy Natura 2000, v prípade ktorého došlo k obnove alebo zavedeniu adekvátneho riadenia, na základe plochy a typu obnovených ekosystémov, ako aj na základe počtu a typu cieľových biotopov a druhov vykazujúcich zlepšenie stavu ochrany;
b)
pokiaľ ide o všeobecné ciele spojené s tvorbou a vykonávaním uvedené v odseku 1 písm. b), počet vypracovaných alebo vykonaných zásahov, ktorými sa realizujú plány, programy alebo stratégie v súlade s politikou a právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia alebo klímy, a počet zásahov, ktoré sa môžu zopakovať alebo preniesť;
c)
pokiaľ ide o všeobecné ciele spojené so začleňovaním a uplatňovaním uvedené v odseku 1 písm. b), počet zásahov, ktorými sa vytvárajú synergie s inými programami financovania Únie alebo ktoré sú začlenené do takýchto programov, alebo zavedené do praxe verejného alebo súkromného sektora;
d)
pokiaľ ide o všeobecný cieľ uvedený v odseku 1 písm. c), počet zásahov zameraných na zlepšenie v oblasti správy, šírenia informácií a zvyšovania informovanosti o environmentálnych a klimatických aspektoch.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 29 prijímať delegované akty týkajúce sa ďalšieho vymedzenia ukazovateľov výkonnosti so zreteľom na ich uplatňovanie v rámci prioritných oblastí a tematických priorít uvedených v článku 9 a prílohe III, pokiaľ ide o podprogram „Životné prostredie“, a v článku 13, pokiaľ ide o podprogram „Ochrana klímy“.
Článok 4
Rozpočet
1. Finančné krytie pre vykonávanie programu LIFE v období rokov 2014 až 2020 je 3 456 655 000 EUR v bežných cenách, čo zodpovedá 0,318 % celkovej sumy viazaných rozpočtových prostriedkov, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) č. 1311/2013.
Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.
2. Rozdelenie rozpočtových prostriedkov na podprogramy je takéto:
a)
2 592 491 250 EUR celkového finančného krytia uvedeného v odseku 1 sa pridelí podprogramu „Životné prostredie“;
b)
864 163 750 EUR celkového finančného krytia uvedeného v odseku 1 sa pridelí podprogramu „Ochrana klímy“.
Článok 5
Účasť tretích krajín na programe LIFE
Na programe LIFE sa môžu zúčastňovať tieto krajiny:
a)
krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP);
b)
kandidátske krajiny, potenciálni kandidáti a krajiny pristupujúce k Únii;
c)
krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika;
d)
krajiny, ktoré sa stali členmi Európskej environmentálnej agentúry v súlade s nariadením Rady (ES) č. 933/1999 (24).
Takáto účasť sa uskutočňuje v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných dvojstranných alebo viacstranných dohodách, ktorými sa upravujú všeobecné zásady účasti týchto tretích krajín na programoch Únie.
Článok 6
Činnosti mimo Únie alebo v zámorských krajinách a územiach
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 5, sa z programu LIFE môžu financovať činnosti mimo Únie a v zámorských krajinách a územiach v súlade s rozhodnutím 2001/822/ES (rozhodnutie o pridružení zámoria) za predpokladu, že sú tieto činnosti nevyhnutné na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti životného prostredia a klímy a na zabezpečenie efektívnosti zásahov vykonávaných na území členského štátu, na ktorý sa vzťahujú zmluvy.
2. Právnická osoba so sídlom mimo Únie sa môže zúčastňovať na projektoch uvedených v článku 18 za predpokladu, že koordinujúci príjemca projektu má sídlo v Únii a činnosť, ktorá sa má vykonávať mimo Únie, spĺňa požiadavky stanovené v odseku 1 tohto článku.
Článok 7
Medzinárodná spolupráca
V priebehu vykonávania programu LIFE je možná spolupráca s príslušnými medzinárodnými organizáciami a s ich inštitúciami a orgánmi, ak je to potrebné na účely dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 3.
Článok 8
Doplnkovosť
1. Komisia a členské štáty zabezpečia, aby bola podpora z programu LIFE v súlade s politikami a prioritami Únie a aby dopĺňala ostatné finančné nástroje Únie, a súčasne zabezpečia zavedenie zjednodušujúcich opatrení.
2. Činnosti financované z programu LIFE musia byť v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom vrátane pravidiel Únie o štátnej pomoci. Konkrétne v prípade financovania v rámci programu LIFE, ktoré predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, platí, že ho členské štáty oznamujú Komisii a účinnosť smie nadobudnúť až po schválení Komisiou v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, s výnimkou prípadov, keď je v súlade s nariadením prijatým podľa článku 2 ods. 1 a článku 8 nariadenia (ES) č. 994/98.
3. Komisia a členské štáty v rámci svojich príslušných povinností zabezpečia koordináciu medzi programom LIFE a Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre námorníctvo a rybárstvo s cieľom vytvoriť synergie, najmä v kontexte integrovaných projektov, a podporiť využívanie riešení, metód a prístupov vyvinutých v rámci programu LIFE. Táto koordinácia sa uskutočňuje ako súčasť rámca zriadeného nariadením o spoločných ustanoveniach a prostredníctvom spoločného strategického rámca a mechanizmov stanovených v dohodách o partnerstve, ako to vyžaduje uvedené nariadenie.
4. Komisia tiež zabezpečí súlad a synergie a zabráni prekrývaniu programu LIFE s inými politikami a finančnými nástrojmi Únie, najmä s programom Horizont 2020 a programami v rámci vonkajšej činnosti Únie.
HLAVA II
PODPROGRAMY
KAPITOLA 1
Podprogram „Životné prostredie“
Článok 9
Prioritné oblasti podprogramu „Životné prostredie“
1. Podprogram „Životné prostredie“ má tri prioritné oblasti:
a)
„životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“;
b)
„príroda a biodiverzita“;
c)
„správa a informovanie v oblasti životného prostredia“.
2. Prioritné oblasti uvedené v odseku 1 zahŕňajú tematické priority stanovené v prílohe III.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 29 prijať v prípade potreby delegované akty s cieľom doplniť, vypustiť alebo zmeniť tematické priority stanovené v prílohe III na základe týchto kritérií:
a)
priority stanovené v 7. environmentálnom akčnom programe;
b)
konkrétne ciele stanovené pre každú prioritnú oblasť uvedenú v článkoch 10, 11 a 12;
c)
skúsenosti získané pri vykonávaní viacročného pracovného programu uvedeného v článku 24;
d)
skúsenosti získané pri vykonávaní integrovaných projektov;
e)
priority vychádzajúce z nových právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia prijatých po 23 decembra 2013; alebo
f)
skúsenosti získané pri vykonávaní existujúcich právnych predpisov a politiky Únie v oblasti životného prostredia.
Komisia preskúma a v prípade potreby zreviduje tematické priority stanovené v prílohe III, a to najneskôr do uskutočnenia hodnotenia programu LIFE v polovici jeho trvania uvedeného v článku 27 ods. 2 písm. a).
3. Minimálne 55 % rozpočtových zdrojov pridelených na projekty podporované prostredníctvom grantov na opatrenia v rámci podprogramu „Životné prostredie“ sa vyčlení na projekty na ochranu prírody a biodiverzity.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 29 prijať delegované akty s cieľom zvýšiť percentuálny podiel uvedený v odseku 2 tohto článku najviac o 10 %, a to za predpokladu, že celkové finančné prostriedky požadované počas dvoch po sebe idúcich rokov formou návrhov, ktoré patria do prioritnej oblasti „príroda a biodiverzita“ a spĺňajú minimálne požiadavky na kvalitu, presahujú o viac než 20 % zodpovedajúcu sumu vypočítanú na dva roky, ktoré uvedenému dvojročnému obdobiu predchádzali.
Článok 10
Konkrétne ciele prioritnej oblasti „životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“
V rámci podprogramu „Životné prostredie“ sa pre prioritnú oblasť „životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele:
a)
vyvíjať, testovať a demonštrovať prístupy v oblasti politiky alebo riadenia, najlepšie postupy a riešenia environmentálnych problémov vrátane vývoja a demonštrácie inovatívnych technológií, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo uplatňovanie, a to aj so zreteľom na prepojenie medzi životným prostredím a zdravím, a ktoré podporujú politiku a právne predpisy týkajúce sa efektívneho využívania zdrojov vrátane Plánu pre Európu efektívne využívajúcu zdroje;
b)
podporovať uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných prístupov k vykonávaniu plánov a programov v zmysle politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia, v prvom rade pokiaľ ide o vodu, odpady a ovzdušie;
c)
zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, vykonávanie, posudzovanie, monitorovanie a hodnotenie politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia, ako aj pre posudzovanie a monitorovanie faktorov, záťaží a reakcií, ktoré majú vplyv na životné prostredie v rámci Únie aj mimo nej.
Článok 11
Konkrétne ciele prioritnej oblasti „príroda a biodiverzita“
V rámci podprogramu „Životné prostredie“ sa pre prioritnú oblasť „príroda a biodiverzita“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele:
a)
prispievať k tvorbe a vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie v oblasti prírody a biodiverzity vrátane stratégie Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020, a smerníc 92/43/EHS a 2009/147/ES, najmä prostredníctvom uplatňovania, vývoja, testovania a demonštrácie prístupov, najlepších postupov a riešení;
b)
podporovať ďalší rozvoj, realizáciu a riadenie sústavy Natura 2000 zriadenej na základe článku 3 smernice 92/43/EHS, a to najmä uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných prístupov k vykonávaniu prioritných akčných rámcov vypracovaných na základe článku 8 uvedenej smernice;
c)
zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, vykonávanie, posudzovanie, monitorovanie a hodnotenie politiky a právnych predpisov Únie v oblasti prírody a biodiverzity, ako aj pre posudzovanie a monitorovanie faktorov, záťaží a reakcií, ktoré majú vplyv na prírodu a biodiverzitu v rámci Únie aj mimo nej.
Článok 12
Konkrétne ciele prioritnej oblasti „správa a informovanie v oblasti životného prostredia“
V rámci podprogramu „Životné prostredie“ sa pre prioritnú oblasť „správa a informovanie v oblasti životného prostredia“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele:
a)
podporovať zvyšovanie informovanosti o otázkach životného prostredia vrátane získavania podpory verejnosti a zainteresovaných strán pre tvorbu politiky Únie v oblasti životného prostredia a podporovať vedomosti o trvalo udržateľnom rozvoji a nové spôsoby udržateľnej spotreby;
b)
podporovať komunikáciu, riadenie a šírenie informácií v oblasti životného prostredia a uľahčovať spoločné využívanie poznatkov o úspešných riešeniach a postupoch v oblasti životného prostredia vrátane budovania platforiem spolupráce medzi zainteresovanými stranami, ako aj odbornú prípravu;
c)
podporovať účinnejšie dodržiavanie a presadzovanie právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a prispievať k nemu, najmä podporou vývoja a šírenia najlepších postupov a politických prístupov;
d)
podporovať lepšiu správu v oblasti životného prostredia prostredníctvom intenzívnejšieho zapojenia zainteresovaných strán vrátane mimovládnych organizácií do konzultácií o politike a vykonávania politiky.
KAPITOLA 2
Podprogram „Ochrana klímy“
Článok 13
Prioritné oblasti podprogramu „Ochrana klímy“
Podprogram „Ochrana klímy“ má tri prioritné oblasti:
a)
„zmierňovanie zmeny klímy“;
b)
„adaptácia na zmenu klímy“;
c)
„správa a informovanie v oblasti klímy“.
Článok 14
Konkrétne ciele prioritnej oblasti „zmierňovanie zmeny klímy“
S cieľom prispievať k znižovaniu emisií skleníkových plynov sa v rámci prioritnej oblasti „zmierňovanie zmeny klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele:
a)
prispievať k vykonávaniu a tvorbe politiky a právnych predpisov Únie v oblasti zmierňovania zmeny klímy vrátane uplatňovania vo všetkých oblastiach politiky, najmä prostredníctvom vývoja, testovania a demonštrácie prístupov týkajúcich sa politiky alebo riadenia, najlepších postupov a riešení zameraných na zmierňovanie zmeny klímy;
b)
zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných opatrení na zmiernenie zmeny klímy a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi;
c)
uľahčovať vývoj a vykonávanie integrovaných prístupov, napríklad pre stratégie a akčné plány na zmierňovanie zmeny klímy, na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni;
d)
prispievať k vývoju a demonštrácii inovatívnych technológií, systémov, metód a nástrojov na zmiernenie zmeny klímy, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo uplatňovanie.
Článok 15
Konkrétne ciele prioritnej oblasti „adaptácia na zmenu klímy“
S cieľom prispieť k snahe o zvýšenie odolnosti voči zmene klímy sa v rámci prioritnej oblasti „adaptácia na zmenu klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele:
a)
prispievať k tvorbe a vykonávaniu politiky Únie v oblasti adaptácie na zmenu klímy vrátane uplatňovania vo všetkých politických oblastiach, najmä prostredníctvom tvorby, testovania a demonštrácie politík alebo prístupov v oblasti riadenia, najlepších postupov a riešení zameraných na adaptáciu na zmenu klímy, prípadne vrátane ekosystémových prístupov;
b)
zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných opatrení na adaptáciu na zmenu klímy, pričom sa v náležitých prípadoch uprednostnia opatrenia uplatňujúce ekosystémový prístup, a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi;
c)
uľahčovať vývoj a vykonávanie integrovaných prístupov, napríklad pre stratégie a akčné plány na adaptáciu na zmenu klímy, na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni, pričom sa vo vhodných prípadoch uprednostnia ekosystémové prístupy;
d)
prispievať k vývoju a demonštrácii inovatívnych technológií, systémov, metód a nástrojov na adaptáciu na zmenu klímy, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo uplatňovanie.
Článok 16
Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Správa a informovanie v oblasti klímy“
V rámci prioritnej oblasti „správa a informovanie v oblasti klímy“ sa sledujú najmä tieto konkrétne ciele:
a)
podporovať zvyšovanie informovanosti o otázkach klímy vrátane získavania podpory verejnosti a zainteresovaných strán pre tvorbu politiky Únie v oblasti klímy a podporovať poznatky o trvalo udržateľnom rozvoji;
b)
podporovať komunikáciu, riadenie a šírenie informácií v oblasti klímy a uľahčovať spoločné využívanie poznatkov o úspešných riešeniach a postupoch v oblasti klímy vrátane budovania platforiem spolupráce medzi zainteresovanými stranami, ako aj odbornú prípravu;
c)
podporovať účinnejšie dodržiavanie a presadzovanie právnych predpisov Únie v oblasti klímy a prispievať k nemu, najmä podporou vývoja a šírenia najlepších postupov a politických prístupov;
d)
podporovať lepšiu správu v oblasti klímy prostredníctvom intenzívnejšieho zapojenia zainteresovaných strán vrátane mimovládnych organizácií do konzultácií o politike a vykonávania politiky.
HLAVA III
SPOLOČNÉ VYKONÁVACIE USTANOVENIA
KAPITOLA 1
Financovanie
Článok 17
Typy financovania
1. Financovanie zo strany Únie môže mať tieto právne formy:
a)
granty;
b)
verejné zákazky;
c)
príspevky k finančným nástrojom v súlade s ustanoveniami o finančných nástrojoch podľa nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, najmä jeho článkov 139 a 140, a s prevádzkovými požiadavkami stanovenými v osobitných aktoch Únie;
d)
akékoľvek ďalšie zásahy potrebné na účely dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 3.
2. Komisia vykonáva toto nariadenie v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
3. Financovanie podľa tohto nariadenia, ktoré predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, sa vykonáva spôsobom, ktorý je v súlade s príslušnými pravidlami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci.
4. Najmenej 81 % rozpočtových prostriedkov pre program LIFE sa pridelí na projekty podporované formou grantov na opatrenia alebo prípadne prostredníctvom finančných nástrojov, ako sa uvádza v odseku 1 písm. c).
Komisia môže do viacročného pracovného programu uvedeného v článku 24 začleniť tieto finančné nástroje za predpokladu vykonania hodnotenia ex-ante, ako sa uvádza v článku 140 ods. 2 písm. f) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
5. Na integrované projekty môže byť v súlade s odsekom 4 pridelených najviac 30 % rozpočtových prostriedkov pridelených na granty na opatrenia. Tento maximálny percentuálny podiel sa prehodnotí v rámci hodnotenia programu LIFE v polovici jeho trvania uvedeného v článku 27 ods. 2 písm. a), ku ktorému sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh.
Článok 18
Projekty
Granty na opatrenia môžu financovať tieto projekty:
a)
pilotné projekty;
b)
demonštračné projekty;
c)
projekty využívajúce najlepšie postupy;
d)
integrované projekty;
e)
projekty technickej pomoci;
f)
projekty budovania kapacít;
g)
prípravné projekty;
h)
informačné projekty, projekty na zvyšovanie informovanosti a na šírenie informácií;
i)
akékoľvek ďalšie projekty potrebné na účely dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 3.
Článok 19
Kritériá oprávnenosti a prideľovania a výber projektov
1. Projekty uvedené v článku 18 musia spĺňať kritériá oprávnenosti vychádzajúce z pojmov vymedzených v článku 2 a tieto kritériá prideľovania:
a)
sú v záujme Únie tým, že značne prispievajú k dosahovaniu jedného zo všeobecných cieľov programu LIFE stanovených v článku 3, ako aj konkrétnych cieľov pre prioritné oblasti uvedené v článku 9, tematické priority uvedené v prílohe III alebo osobitných cieľov pre prioritné oblasti uvedené v článku 13;
b)
zabezpečujú nákladovo efektívny prístup a sú technicky a finančne súdržné; a
c)
sú zárukou riadneho vykonávania.
2. Podmienkou pridelenia projektov je, aby projekty spĺňali minimálne požiadavky na kvalitu v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
3. Projekty financované z programu LIFE v rámci niektorej z prioritných oblastí nesmú narúšať ciele v oblasti životného prostredia alebo klímy v inej prioritnej oblasti, a pokiaľ je to možné, podporujú synergie medzi rozličnými cieľmi, ako aj využívanie zeleného verejného obstarávania.
4. Komisia zabezpečí zemepisnú rovnováhu medzi integrovanými projektmi indikatívnym pridelením aspoň troch integrovaných projektov každému členskému štátu, pričom zaistí, aby počas programového obdobia LIFE uvedeného v článku 1 aspoň jeden integrovaný projekt patril do podprogramu „Životné prostredie“ a aspoň jeden integrovaný projekt do podprogramu „Ochrana klímy“.
Integrované projekty sa rozdeľujú s ohľadom na splnenie cieľov stanovených v súlade s článkom 24 ods. 2 písm. c) pre každú oblasť uvedenú v článku 2 písm. d).
S cieľom zhodnotiť súlad s ustanovením o mobilizácii unijných, vnútroštátnych alebo súkromných finančných prostriedkov uvedených v článku 2 písm. d) sa k návrhom integrovaných projektov priloží:
a)
v prvej fáze postupu podávania žiadosti: finančný plán a
b)
v druhej fáze postupu podávania žiadosti: najmenej jedno vyhlásenie o zámere, v ktorom je uvedený rozsah, v akom budú mobilizované ďalšie príslušné unijné, vnútroštátne alebo súkromné zdroje financovania, a v ktorom sú tieto zdroje financovania podrobne opísané.
5. Komisia na obdobie trvania prvého viacročného pracovného programu zabezpečí geografickú rovnováhu medzi projektmi s výnimkou integrovaných projektov predložených v rámci podprogramu „Životné prostredie“, a to tak, že sa finančné prostriedky proporcionálne rozdelia medzi všetky členské štáty podľa indikatívnych národných alokácií stanovených v súlade s kritériami stanovenými v prílohe I. Ak sa indikatívne národné alokácie neuplatnia, projekty sa vyberú výlučne na základe prínosov.
6. Pokiaľ je suma spolufinancovania, ktorá je potrebná na financovanie iných než integrovaných projektov, ktoré predloží členský štát a ktoré sú uvedené na zozname, ktorý zostavila Komisia na konci výberového postupu, nižšia ako indikatívne alokácie tomuto členskému štátu, Komisia použije za predpokladu splnenia podmienok stanovených v odsekoch 1 a 2 zostatok týchto indikatívnych národných alokácií na spolufinancovanie tých projektov, ktoré predložili iné členské štáty, avšak okrem projektov v zámorských krajinách a územiach, a ktoré najviac prispievajú k plneniu všeobecných cieľov stanovených v článku 3.
Pri predkladaní zoznamu projektov, ktoré majú byť spolufinancované, Komisia informuje Výbor programu LIFE pre životné prostredie a ochranu klímy o tom, ako zohľadnila kritériá prideľovania finančných prostriedkov stanovené v súlade s odsekmi 4 a 5.
7. Komisia osobitne zohľadňuje nadnárodné projekty, v rámci ktorých je nadnárodná spolupráca nevyhnutná na zaručenie cieľov v oblasti ochrany životného prostredia a klímy, a snaží sa zabezpečiť, aby sa minimálne 15 % rozpočtových zdrojov vyhradených na projekty pridelilo nadnárodným projektom. Komisia zváži pridelenie finančných prostriedkov nadnárodným projektom aj v prípadoch, keď bol prekročený zostatok indikatívnych národných alokácií jedného alebo viacerých členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na týchto nadnárodných projektoch.
8. Počas prvého viacročného pracovného programu je členský štát oprávnený na financovanie jedného projektu budovania kapacít až do výšky 1 000 000 EUR, pokiaľ spĺňa jedno z týchto kritérií:
a)
priemerná miera čerpania indikatívnych národných alokácií na roky 2010, 2011 a 2012 zo strany členského štátu, ako sa uvádza v článku 6 nariadenia (ES) č. 614/2007, je nižšia ako 70 %;
b)
HDP členského štátu na obyvateľa v roku 2012 bol nižší ako 90 % priemeru Únie; alebo
c)
členský štát pristúpil k Únii po 1. januári 2013.
Počas druhého viacročného pracovného programu je členský štát oprávnený na financovanie jedného projektu budovania kapacít až do výšky 750 000 EUR, pokiaľ spĺňa tieto kritériá:
a)
priemerná miera čerpania indikatívnych národných alokácií na roky 2014, 2015 a 2016 zo strany členského štátu, ako sa uvádza v odseku 5, je nižšia ako 70 %; a
b)
priemerná miera čerpania indikatívnych národných alokácií na roky 2014, 2015 a 2016 zo strany členského štátu sa zvýšila v porovnaní s priemernou mierou čerpania na roky 2010, 2011 a 2012.
Na to, aby bol členský štát oprávnený na financovanie projektov budovania kapacít, sa musí zaviazať, že zachová zdroje určené na program LIFE vrátane počtu zamestnancov na úrovniach, ktoré nie sú nižšie, než boli úrovne v roku 2012, a to počas celého obdobia trvania príslušného viacročného pracovného programu. Tento záväzok sa uvedie v pláne budovania kapacít uvedenom v odseku 9.
Odchylne od ustanovení o oprávnenosti v prvom a druhom pododseku a na celé obdobie trvania programu LIFE členský štát nie je oprávnený na financovanie projektov budovania kapacít, pokiaľ jeho HDP na obyvateľa v roku 2012 bolo vyššie než 105 % priemeru Únie. Financovanie projektov budovania kapacít je obmedzené na jeden projekt na členský štát na viacročný pracovný program.
9. Komisia stanoví zrýchlený postup prideľovania finančných prostriedkov pre všetky projekty budovania kapacít. Žiadosti týkajúce sa takýchto projektov budovania kapacít možno predkladať od 23 decembra 2013. Žiadosti sú založené na pláne budovania kapacít, na ktorom sa dohodnú členský štát a Komisia a v ktorom sú uvedené zásahy, ktoré sa majú financovať z programu LIFE s cieľom rozvíjať schopnosť členského štátu predkladať úspešné žiadosti o financovanie pre projekty v rámci podprogramu „Životné prostredie“ a podprogramu „Ochrana klímy“. Takéto zásahy môžu zahŕňať okrem iného:
a)
prijímanie nových zamestnancov a školenia pre národné a regionálne kontaktné miesta pre LIFE;
b)
uľahčovanie výmeny skúseností a najlepších postupov, ako aj podporu šírenia a využívania výsledkov projektov v rámci programu LIFE;
c)
prístupy založené na princípe „školenia pre školiteľov“;
d)
programy výmeny a vysielania pracovníkov medzi orgánmi verejnej moci v členských štátoch, najmä činnosti zamerané na výmenu špičkových pracovníkov.
Medzi zásahmi stanovenými v pláne budovania kapacít môže byť získavanie odborníkov na riešenie ad hoc nedostatkov kapacít v technickej oblasti a oblasti spracovania, nesmú však zahŕňať získavanie odborníkov, ktorých prvoradou úlohou je vypracúvanie návrhov, ktoré sa majú predkladať v rámci každoročných výziev na predkladanie návrhov.
V pláne budovania kapacít sú takisto uvedené odhadované náklady na takéto zásahy.
Článok 20
Miera spolufinancovania a oprávnenosť nákladov na projekty
1. Maximálne miery spolufinancovania projektov uvedených v článku 18 predstavujú:
a)
počas trvania prvého viacročného pracovného programu až 60 % oprávnených nákladov v prípade všetkých projektov, ktoré nie sú projektmi uvedenými v písmene c), ktoré sú financované tak v rámci podprogramu „Životné prostredie“, ako aj v rámci podprogramu „Ochrana klímy“;
b)
počas trvania druhého viacročného pracovného programu až 55 % oprávnených nákladov v prípade všetkých projektov, ktoré nie sú projektmi uvedenými v písmene c), ktoré sú financované tak v rámci podprogramu „Životné prostredie“, ako aj v rámci podprogramu „Ochrana klímy“;
c)
počas celého trvania programu LIFE:
i)
až 60 % oprávnených nákladov v prípade projektov uvedených v článku 18 písm. d), e) a g);
ii)
pokiaľ sú splnené podmienky uvedené v bode iii), až 60 % oprávnených nákladov pre projekty financované v rámci prioritnej oblasti „príroda a biodiverzita“ v podprograme „Životné prostredie“;
iii)
až 75 % oprávnených nákladov v prípade projektov financovaných v rámci prioritnej oblasti „príroda a biodiverzita“ v podprograme „Životné prostredie“, ktoré sa týkajú prioritných biotopov alebo druhov, na účel vykonávania smernice 92/43/EHS alebo druhov vtákov, ktoré Výbor pre prispôsobenie sa technickému a vedeckému pokroku zriadený podľa článku 16 smernice 2009/147/ES považuje za prioritu financovania, pokiaľ to je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa ochrany;
iv)
až 100 % oprávnených nákladov v prípade projektov uvedených v článku 18 písm. f).
2. Podmienky oprávnenosti nákladov sú stanovené v článku 126 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Takéto náklady zahŕňajú DPH a náklady na zamestnancov.
Komisia v rámci hodnotení v polovici trvania a následných hodnotení programu LIFE poskytne prehľad úhrad DPH podľa jednotlivých členských štátov, o ktoré požiadali príjemcovia z projektov v rámci programu LIFE vo fáze konečnej platby.
3. Náklady týkajúce sa kúpy pozemku sa považujú v prípade projektov uvedených v článku 18 za oprávnené na financovanie Úniou za predpokladu, že:
a)
táto kúpa prispeje k zlepšeniu, zachovaniu a obnoveniu integrity sústavy Natura 2000 zriadenej článkom 3 smernice 92/43/EHS, a to aj tým, že sa zlepší prepojenie vytvorením koridorov, nášľapných kameňov alebo iných prvkov zelenej infraštruktúry;
b)
kúpa pozemku je jediným alebo nákladovo najefektívnejším spôsobom dosiahnutia želaného výsledku, ktorým je ochrana;
c)
kúpený pozemok je dlhodobo vyhradený na využitie, ktoré je v súlade s cieľmi stanovenými v článkoch 11, 14 alebo 15; a
d)
príslušný členský štát prostredníctvom prevodu alebo iným spôsobom zabezpečí, aby bol tento pozemok dlhodobo určený na účely ochrany prírody.
Článok 21
Granty na prevádzku
1. Granty na prevádzku slúžia na pokrytie niektorých prevádzkových a administratívnych nákladov neziskových subjektov, ktoré sledujú cieľ všeobecného záujmu Únie, pôsobia najmä v oblasti životného prostredia alebo ochrany klímy a sú zapojené do tvorby, vykonávania a presadzovania politiky a právnych predpisov Únie.
2. Maximálna miera spolufinancovania zo strany Únie zameraného na granty na prevádzku, ktoré sú uvedené v odseku 1, predstavuje 70 % oprávnených nákladov.
Článok 22
Iné druhy činností
Z programu LIFE sa môžu financovať činnosti vykonávané Komisiou na podporu iniciácie, vykonávania a uplatňovania politík a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a klímy na účely dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 3. Medzi tieto činnosti môžu patriť:
a)
informovanie a komunikácia vrátane kampaní na zvyšovanie informovanosti. Finančné zdroje pridelené na komunikačné činnosti podľa tohto nariadenia zahŕňajú aj inštitucionálnu komunikáciu o politických prioritách Únie, ako aj o stave vykonávania a transpozície všetkých zásadných právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia a klímy;
b)
štúdie, prieskumy, modelovanie a vytváranie scenárov;
c)
príprava, vykonávanie, monitorovanie, kontrola a hodnotenie projektov, politík, programov a právnych predpisov;
d)
workshopy, konferencie a stretnutia;
e)
vytváranie sietí a platforiem venovaných najlepším postupom;
f)
akékoľvek ďalšie činnosti potrebné na dosiahnutie všeobecných cieľov uvedených v článku 3.
Článok 23
Príjemcovia
Z programu LIFE môžu byť financované verejné a súkromné orgány.
S cieľom zabezpečiť viditeľnosť programu LIFE príjemcovia propagujú program LIFE a výsledky svojich projektov, pričom vždy uvedú podporu prijatú od Únie. Logo programu LIFE zobrazené v prílohe II sa používa pri každej komunikačnej činnosti a uvádza sa na informačných tabuliach na strategických miestach viditeľných pre verejnosť. Všetky predmety dlhodobej spotreby nadobudnuté v rámci programu LIFE sú označené logom programu LIFE, pokiaľ Komisia neurčila inak.
KAPITOLA 2
Vykonávacie opatrenia
Článok 24
Viacročné pracovné programy
1. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme pre program LIFE viacročné pracovné programy. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 2.
Prvý viacročný pracovný program trvá štyri roky a druhý viacročný pracovný program trvá tri roky.
2. V každom viacročnom pracovnom programe sa v súlade so všeobecnými cieľmi stanovenými v článku 3 uvádzajú tieto údaje:
a)
rozdelenie finančných prostriedkov medzi prioritné oblasti a medzi jednotlivé typy financovania v rámci každého podprogramu v súlade s článkom 9 ods. 3 a článkom 17 ods. 4 a 5. Na granty na opatrenia projektu medzi jednotlivé prioritné oblasti alebo v rámci týchto oblastí sa predbežne neprideľujú žiadne ďalšie prostriedky, s výnimkou projektov technickej pomoci a projektov budovania kapacít;
b)
témy projektov, prostredníctvom ktorých sa vykonávajú tematické priority uvedené v prílohe III v prípade projektov, ktoré sa majú financovať počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje viacročný pracovný program;
c)
kvalitatívne a kvantitatívne výsledky, ukazovatele a ciele pre každú prioritnú oblasť a typ projektu počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje viacročný pracovný program, v súlade s ukazovateľmi výkonnosti podľa článku 3 ods. 3 a s konkrétnymi cieľmi stanovenými pre každú prioritnú oblasť v článkoch 10, 11, 12, 14, 15 a 16;
d)
technická metodológia výberového konania v prípade projektov a kritérií výberu a prideľovania grantov v súlade s článkami 2 a 19 tohto nariadenia a príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012;
e)
orientačné harmonogramy výziev na predkladanie návrhov na obdobie, na ktoré sa vzťahuje viacročný pracovný program
3. V rámci viacročných pracovných programov Komisia každoročne zverejňuje výzvy na predkladanie návrhov pre prioritné oblasti uvedené v článku 9 ods. 1 a článku 13. Komisia zabezpečí, aby sa nevyužité finančné prostriedky v rámci danej výzvy na predkladanie návrhov prerozdelili medzi rôzne typy projektov uvedené v článku 18.
4. Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu preskúma viacročný pracovný program najneskôr do uskutočnenia hodnotenia programu LIFE v polovici jeho trvania. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 2.
Článok 25
Metódy vykonávania
Komisia vykonáva činnosti na plnenie všeobecných cieľov stanovených v článku 3 tohto nariadenia podľa metód plnenia rozpočtu stanovených v článku 58 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, ku ktorým patrí najmä priame alebo nepriame riadenie Komisiou, a to buď centralizovane alebo prostredníctvom spoločného hospodárenia s medzinárodnými organizáciami.
Článok 26
Administratívna a technická pomoc
Finančné prostriedky z programu LIFE môžu pokrývať aj nevyhnutné výdavky na prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské, komunikačné a hodnotiace činnosti, ktoré sú priamo potrebné na riadenie programu LIFE a dosahovanie jeho všeobecných cieľov stanovených v článku 3.
Komisia pravidelne a v spolupráci s národnými kontaktnými miestami pre LIFE organizuje semináre a workshopy, zverejňuje zoznamy projektov financovaných v rámci programu LIFE alebo vykonáva iné činnosti na uľahčenie výmeny skúseností, poznatkov a najlepších postupov v súvislosti so všetkými projektmi, ako aj na zopakovanie a prenos výsledkov projektov v celej Únii. Na tento účel Komisia vykonáva činnosti, ktorých cieľom je šírenie výsledkov projektov medzi príjemcami prostriedkov z programu LIFE a ostatnými stranami, v náležitých prípadoch s osobitným zameraním na členské štáty s nízkou mierou využívania finančných prostriedkov LIFE, a uľahčuje komunikáciu a spoluprácu medzi dokončenými alebo prebiehajúcimi projektmi a novými príjemcami, žiadateľmi alebo zainteresovanými stranami v rámci projektov v rovnakej oblasti.
Komisia takisto usporadúva minimálne každé dva roky špecifické semináre, workshopy alebo prípadne iné druhy činností s cieľom uľahčiť výmenu skúseností, poznatkov a najlepších postupov, pokiaľ ide o navrhovanie, prípravu a vykonávanie integrovaných projektov, ako aj účinnosť pomoci poskytovanej prostredníctvom projektov technickej pomoci. Do týchto činností sú zapojené národné alebo regionálne správne orgány, ktoré spravujú iné fondy Únie, a ďalšie príslušné zainteresované strany.
Článok 27
Monitorovanie a hodnotenie
1. Komisia pravidelne monitoruje vykonávanie programu LIFE (a jeho podprogramov) vrátane výšky výdavkov na klímu a výdavkov na biodiverzitu a podáva o tom správy. Komisia takisto posudzuje synergie medzi programom LIFE a ďalšími doplňujúcimi programami Únie, a najmä medzi jeho podprogramami. Komisia vypočítava výšku indikatívnych národných alokácií v súlade s kritériami stanovenými v prílohe I na obdobie trvania druhého viacročného pracovného programu, a to výhradne na účely porovnania výkonnosti členských štátov.
2. Komisia predkladá Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov tieto správy:
a)
najneskôr do 30. júna 2017 externú a nezávislú hodnotiacu správu o programe LIFE (a jeho podprogramoch) v polovici jeho trvania, ktorá na účely prijatia rozhodnutia o obnovení, úprave alebo zrušení opatrení okrem iného obsahuje kvalitatívne a kvantitatívne aspekty jeho vykonávania, výšku výdavkov na klímu a výdavkov na biodiverzitu, rozsah dosiahnutých synergií medzi jednotlivými cieľmi a jeho doplnkovosť s ostatnými relevantnými programami Únie, plnenie cieľov všetkých opatrení (pokiaľ možno na úrovni výsledkov a vplyvov), efektívnosť využívania zdrojov a pridanú hodnotu programu pre Úniu. Táto hodnotiaca správa v polovici trvania programu obsahuje aj kvantitatívnu a kvalitatívnu analýzu prínosu programu LIFE k stavu ochrany biotopov a druhov, ktoré sú uvedené v smerniciach 92/43/EHS a 2009/147/ES. Hodnotenie sa navyše zaoberá možnosťami zjednodušenia, vnútornou a vonkajšou celistvosťou programu, trvalým významom všetkých cieľov, ako aj prínosom opatrení v rámci programu LIFE k cieľom a zámerom stratégie Európa 2020 a trvalo udržateľného rozvoja. Zohľadnia sa v ňom výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu LIFE+. K hodnotiacej správe v polovici trvania programu sú pripojené pripomienky Komisie vrátane spôsobu, akým sa zohľadňujú výsledky hodnotenia v polovici trvania programu pri vykonávaní programu LIFE, a najmä rozsahu, v akom je potrebné zmeniť tematické priority stanovené v prílohe III.
Súčasťou hodnotiacej správy v polovici trvania programu je dôkladné posúdenie rozsahu a kvality dopytu po integrovaných projektoch, ich plánovania a vykonávania alebo je k nej takéto posúdenie priložené. Osobitný dôraz sa kladie na dosiahnutý alebo očakávaný úspech integrovaných projektov pri mobilizácii iných finančných prostriedkov Únie, najmä s ohľadom na výhody väčšej súdržnosti s inými nástrojmi financovania Únie, mieru účasti zainteresovaných strán a rozsah, v akom integrované projekty skutočne pokryli alebo majú pokryť predchádzajúce projekty v rámci LIFE+,
b)
najneskôr do 31. decembra 2023 externú a nezávislú hodnotiacu správu ex-post zahŕňajúcu vykonávanie a výsledky programu LIFE (a jeho podprogramov), ktorá okrem iného zahŕňa výšku výdavkov na klímu a výdavkov na biodiverzitu, rozsah, v ktorom program LIFE ako celok a jeho jednotlivé podprogramy dosiahli svoje ciele, rozsah realizovaných synergií medzi rôznymi cieľmi, ako aj prínos programu LIFE k plneniu cieľov a zámerov stratégie Európa 2020. Hodnotiaca správa ex-post takisto preskúma, do akej miery sa podarilo začleniť ciele v oblasti životného prostredia a klímy do iných politík Únie, a v najväčšej možnej miere preskúma hospodársky prínos dosiahnutý prostredníctvom programu LIFE, ako aj jeho dosah a pridanú hodnotu pre zúčastnené komunity.
3. Komisia verejne sprístupní výsledky hodnotení uskutočnených v súlade s týmto článkom.
Článok 28
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie pri vykonávaní činností financovaných v rámci tohto nariadenia, a to prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam, ako aj pomocou účinných kontrol, a v prípade zistenia nezrovnalostí, pomocou vymáhania neoprávnene vyplatených súm a prípadne pomocou účinných, primeraných a odrádzajúcich správnych a finančných sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc na základe dokumentov a kontrol na mieste vykonávať audit nad všetkými príjemcami, dodávateľmi a subdodávateľmi, ktorí získali finančné prostriedky Únie v rámci programu LIFE.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych prevádzkovateľov priamo alebo nepriamo dotknutých takýmto financovaním v súlade s postupmi stanovenými v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (25) s cieľom zistiť, či došlo k podvodu, korupcii alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti vplývajúcej na finančné záujmy Únie v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania zo strany Únie.
Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia výslovne oprávňujú Komisiu, Dvor audítorov a OLAF vykonávať takéto audity, kontroly a inšpekcie na mieste.
3. Príjemcovia finančných prostriedkov Únie uchovávajú pre potreby Komisie všetky sprievodné doklady týkajúce sa výdavkov na daný projekt, a to počas piatich rokov od poslednej platby súvisiacej s projektom.
HLAVA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 29
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3 ods. 3 a v článku 9 ods. 2 a 4 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od 23 decembra 2013.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 ods. 3 a v článku 9 ods. 2 a 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 3 a článku 9 ods. 2 a 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 30
Postup výboru
1. Komisii pomáha Výbor programu LIFE pre životné prostredie a ochranu klímy. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 31
Zrušenie
Nariadenie (ES) č. 614/2007 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.
Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie.
Článok 32
Prechodné opatrenia
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 31 prvý odsek, opatrenia, ktoré sa začali pred 1. januárom 2014 podľa nariadenia (ES) č. 614/2007, sa až do svojho skončenia naďalej riadia uvedeným nariadením a musia byť v súlade s technickými ustanoveniami, ktoré sú v ňom vymedzené. Výbor uvedený v článku 30 ods. 1 tohto nariadenia nahrádza výbor uvedený v článku 13 ods. 1 nariadenia (ES) č. 614/2007 od 23 decembra 2013.
2. Z finančných prostriedkov pridelených na program LIFE možno pokrývať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc vrátane všetkých povinných monitorovaní, komunikácie a hodnotení požadovaných podľa nariadenia (ES) č. 614/2007 po uplynutí jeho účinnosti, aby sa zabezpečil prechod medzi opatreniami prijatými podľa nariadenia (ES) č. 614/2007 a programom LIFE.
3. Sumy potrebné v rámci finančného krytia na zabezpečenie opatrení na monitorovanie, komunikáciu a vykonávanie auditu v období po 31. decembri 2020 sa považujú za potvrdené len v prípade, že sú v súlade s finančným rámcom platným od 1. januára 2021.
4. Rozpočtové prostriedky zodpovedajúce prideleným príjmom, ktoré vyplývajú zo splatenia neoprávnene vyplatených súm podľa nariadenia (ES) č. 614/2007, sa použijú na financovanie programu LIFE v súlade s článkom 21 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 33
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 11. decembra 2013