NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 516/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond, mění rozhodnutí Rady 2008/381/ES a zrušují rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES a č. 575/2007/ES a rozhodnutí Rady 2007/435/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 a čl. 79 odst. 2 a 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cíl Unie, který spočívá ve vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, by mělo být mimo jiné dosaženo prostřednictvím společných rámcových opatření azylové a přistěhovalecké politiky založené na solidaritě mezi členskými státy a spravedlivé vůči třetím zemím a jejich státním příslušníkům. Evropská rada dne 2. prosince 2009 uznala, že je v zájmu podpory vývoje politiky v oblasti azylu a migrace zapotřebí v rámci Unie zvýšit pružnost a soudržnost finančních zdrojů, a to jak z hlediska rozsahu, tak z hlediska použitelnosti.
(2)
S cílem přispět k rozvoji společné azylové a přistěhovalecké politiky Unie a k posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva s ohledem na uplatňování zásad solidarity a sdílené odpovědnosti mezi členskými státy, jakož i zásady spolupráce se třetími zeměmi by se měl tímto nařízením zřídit Azylový, migrační a integrační fond (dále jen „fond“).
(3)
Fond by měl odrážet potřebu zvýšené flexibility a zjednodušení při respektování požadavků ohledně předvídatelnosti a při zajištění spravedlivého a transparentního rozdělování zdrojů za účelem splnění obecných a specifických cílů stanovených v tomto nařízení.
(4)
Účinnost opatření a kvalita výdajů jsou hlavními zásadami při provádění fondu. Fond by měl být rovněž prováděn co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem.
(5)
Nová struktura o dvou pilířích by měla přispět ke zjednodušení, racionalizaci, konsolidaci a transparentnosti financování v oblasti vnitřních věcí. Mělo by se usilovat o součinnost, soudržnost a doplňkovost mezi různými fondy a programy, a to i s ohledem na přidělování finančních prostředků na společné cíle. Mělo by se však vyloučit jakékoli překrývání mezi různými nástroji financování.
(6)
Fond by měl vytvořit pružný rámec, který by členským státům umožňoval přijímat finanční prostředky v rámci jejich národních programů na podporu oblastí politik spadajících do působnosti tohoto fondu, a to podle konkrétní situace a potřeb a s ohledem na obecné i specifické cíle fondu, u nichž by byla finanční podpora vyhodnocena jako nejúčinnější a nejvhodnější.
(7)
Fond by měl být vyjádřením solidarity formou finanční pomoci členským státům. Měl by posílit účinné řízení migračních toků do Unie v oblastech s maximální přidanou hodnotou Unie, zejména sdílením odpovědnosti mezi členskými státy, sdílením odpovědnosti se třetími zeměmi a posílením spolupráce s nimi.
(8)
Za účelem přispění k dosažení obecného cíle fondu členské státy zajistí, aby jejich národní programy zahrnovaly akce zaměřené na specifické cíle tohoto nařízení a aby přidělování zdrojů cílům zajišťovalo, že tyto mohou být splněny. V mimořádném případě, kdy si určitý členský stát přeje odchýlit se od minimálních procentních podílů stanovených v tomto nařízení by měl dotyčný členský stát předložit podrobné odůvodnění v rámci svého národního programu.
(9)
V zájmu zajištění jednotné a vysoce kvalitní azylové politiky, jakož i v zájmu uplatňování vyšších standardů mezinárodní ochrany by měl fond přispívat k účinnému fungování společného evropského azylového systému, který zahrnuje opatření týkající se politiky, právních předpisů a budování kapacit ve spolupráci s jinými členskými státy, agenturami Unie a se třetími zeměmi.
(10)
Je vhodné podporovat a zvyšovat úsilí členských států o plné a řádné provádění acquis Unie v oblasti azylu, a to zejména s cílem poskytnout odpovídající podmínky přijímání vysídleným osobám, žadatelům o mezinárodní ochranu a osobám požívajícím mezinárodní ochrany a s cílem zajistit správné určení jejich postavení v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU (4), uplatňovat spravedlivé a účinné azylové řízení a prosazovat osvědčené postupy v oblasti azylu, tak aby byla chráněna práva osob, jež žádají o mezinárodní ochranu, a aby azylové systémy členských států mohly účinně fungovat.
(11)
Fond by měl poskytnout přiměřenou podporu společnému úsilí členských států při určování, sdílení a prosazování osvědčených postupů a při vytváření účinných struktur spolupráce s cílem zvýšit kvalitu rozhodování v rámci společného evropského azylového systému.
(12)
Fond by měl doplnit a podpořit činnost Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, jenž byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 439/2010 (5) s cílem koordinovat praktickou spolupráci mezi členskými státy v oblasti azylu, poskytovat podporu členským státům, jejichž azylové systémy jsou vystaveny mimořádnému tlaku, a přispět k provádění společného evropského azylového systému. Komise může využít možnost poskytnutou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) svěřit Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu provádění specifických úkolů a ad hoc úkolů, jako je koordinace akcí členských států souvisejících se znovuusídlením v souladu s nařízením (EU) č. 439/2010.
(13)
Fond by měl podporovat úsilí Unie a členských států spojené se zvyšováním kapacity členských států rozvíjet, monitorovat a hodnotit jejich azylové politiky s ohledem na jejich závazky vyplývající ze stávajících právních předpisů Unie.
(14)
Fond by měl podporovat členské státy v jejich úsilí poskytnout uprchlíkům a vysídleným osobám, které jsou Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) označeny za způsobilé ke znovuusídlení, mezinárodní ochranu a trvalé řešení na vlastním území, jako je například posouzení potřeb souvisejících se znovuusídlením a přesun příslušných osob na vlastní území s tím, že jim zaručí bezpečné právní postavení a podpoří jejich účinnou integraci.
(15)
Fond by měl poskytovat podporu novým postojům týkajícím se přístupu k azylovým řízením bezpečnějším způsobem, zejména zaměřením se na hlavní země tranzitu, jako jsou programy ochrany zacílené na specifické skupiny či určité postupy pro posuzování žádostí o azyl.
(16)
Fond se vyznačuje tím, že by měl mít možnost podporovat dobrovolné operace s rozdělením zátěže dohodnuté mezi členskými státy a spočívající v přesunu žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého.
(17)
Partnerství a spolupráce se třetími zeměmi na zajištění odpovídajícího řízení přílivu žadatelů o azyl či jiný druh mezinárodní ochrany představují základní prvky azylové politiky Unie. V zájmu zajištění co nejrychlejšího přístupu k mezinárodní ochraně a trvalých řešení, mimo jiné v rámci regionálních programů ochrany, by měl fond zahrnovat silnou unijní složku věnovanou znovuusídlení.
(18)
V zájmu zlepšení a posílení procesu integrace do evropských společností by měl fond usnadňovat legální migraci do Unie v souladu s hospodářskými a sociálními potřebami členských států a zajišťovat přípravu procesu integrace již v zemi původu státních příslušníků třetích zemí, kteří přicházejí do Unie.
(19)
Při podpoře ucelených strategií konkrétně zaměřených na podporu integrace státních příslušníků třetích zemí na celostátní, případně místní nebo regionální úrovni by měl fond v zájmu účinnosti a dosažení co největší přidané hodnoty postupovat cílenějším způsobem. Tyto strategie by měly být prováděny především místními či regionálními orgány a nestátními subjekty, přičemž by neměly být vyloučeny orgány s celostátní působností, zejména pokud by tak vyžadovala konkrétní správní organizace daného členského státu nebo pokud by byly v daném státě akce v oblasti integrace prováděny ve sdílené pravomoci ústředních a decentralizovaných správních orgánů. Provádějící organizace by z řady dostupných opatření měly vybrat ta, která jsou nejvhodnější s ohledem na jejich konkrétní situaci.
(20)
Provádění fondu by mělo být v souladu se společnými základními principy Unie v oblasti integrace, které jsou uvedeny ve Společném programu pro integraci.
(21)
Oblast působnosti integračních opatření by v zájmu zajištění komplexního přístupu k integraci měla rovněž zahrnovat osoby požívající mezinárodní ochrany, přičemž je třeba zohlednit specifické rysy těchto cílových skupin. Pokud jsou integrační opatření kombinována s opatřeními při přijetí, měly by akce případně zahrnovat i žadatele o mezinárodní ochranu.
(22)
Pro zajištění soudržné reakce Unie na integraci státních příslušníků třetích zemí by akce financované z fondu měly být specifické ve vztahu k akcím financovaným v rámci Evropského sociálního fondu, s kterými by se měly vzájemně doplňovat. V této souvislosti by se mělo od orgánů členských států odpovědných za provádění tohoto fondu vyžadovat, aby zřídily mechanismy spolupráce a koordinace s orgány, které členské státy pověřily řízením intervencí Evropského sociálního fondu.
(23)
Z praktických důvodů se mohou některé akce týkat skupiny lidí, na niž se lze účinněji obrátit jako na celek bez rozlišování mezi jejími členy. Bylo by proto vhodné stanovit, aby měly členské státy, které si to přejí, možnost stanovit v jejich národních programech, že opatření pro integraci mohou zahrnovat nejbližší příbuzné státních příslušníků třetích zemí, je-li to nezbytné pro účinné provádění takových akcí. Za „nejbližší příbuzné“ by měli být považováni manželé(manželky)/partneři(partnerky), jakož i jakákoli osoba s přímými rodinnými vazbami v sestupné či vzestupné linii na státního příslušníka třetí země, na nějž jsou dané integrační akce zaměřeny, která by jinak nebyla do oblasti působnosti fondu zahrnuta.
(24)
Fond by měl podporovat členské státy při zavádění strategií zaměřených na organizování legální migrace, posílit jejich celkovou schopnost rozvíjet, zavádět, monitorovat a hodnotit veškeré strategie a politiky týkající se přistěhovalectví a integrace, jakož i politiky a opatření zaměřená na státní příslušníky třetích zemí, a to včetně právních nástrojů Unie. Měl by také podporovat výměnu informací a osvědčených postupů a spolupráci mezi různými správními útvary i s dalšími členskými státy.
(25)
Unie by měla pokračovat v provádění partnerství v oblasti mobility a rozšiřovat jejich využití coby hlavního strategického, komplexního a dlouhodobého rámce spolupráce se třetími zeměmi v oblasti řízení migrace. Z fondu by se měly podporovat činnosti v rámci partnerství v oblasti mobility, jež jsou prováděny buď na území Unie, nebo ve třetích zemích a jejichž cílem je sledovat potřeby a priority Unie, zvláště akce, které zajišťují kontinuitu financování zahrnujícího jak Unii, tak třetí země.
(26)
Je vhodné i nadále podporovat a podněcovat členské státy v jejich úsilí o zlepšování řízení v oblasti navracení státních příslušníků třetích zemí ve všech jeho aspektech, a to s ohledem na trvalé, spravedlivé a účinné provádění společných norem pro navracení osob, stanovených zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES (7). Fond by měl podporovat jak rozvoj strategií pro navracení osob na vnitrostátní úrovni v rámci koncepce integrovaného řízení navracení, tak i opatření podporující jejich účinné provádění ve třetích zemích.
(27)
Pokud jde o dobrovolné návraty osob, včetně osob, které si návrat přejí, i když nejsou povinny území opustit, je třeba pro tyto osoby navrhnout pobídky, jako je například přednostní zacházení ve formě rozšířené pomoci při návratu. Tento druh dobrovolného návratu je z hlediska nákladové efektivnosti v zájmu vracejících se osob i v zájmu orgánů. Členské státy by měly být podněcovány k tomu, aby dávaly přednost dobrovolným návratům.
(28)
Z politického hlediska jsou ovšem dobrovolné a nucené návraty navzájem propojené a jejich účinky se navzájem posilují, a proto by členské státy měly být vybízeny k tomu, aby v rámci svého systému řízení navracení osob posílily doplňkovost obou těchto forem. Vyhoštění je nezbytné provádět v zájmu zachování integrity přistěhovalecké a azylové politiky Unie a přistěhovaleckých a azylových systémů členských států. Proto je možnost vyhoštění předpokladem, jenž zaručí, že nedojde k narušení této politiky a že budou prosazovány zásady právního státu, což je samo o sobě nezbytné pro vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Z fondu by tedy měly být podporovány akce členských států zaměřené na usnadnění vyhoštění, případně v souladu s normami stanovenými v právu Unie a při plném respektování základních práv a důstojnosti navracených osob.
(29)
Je zásadní, aby v zemi návratu fond podporoval specifická opatření určená vracejícím se osobám, jež jim zajistí opravdový návrat do jejich města či regionu původu za dobrých podmínek a jež podpoří jejich trvalé opětovné začlenění do jejich společenství.
(30)
Dohody Unie o zpětném přebírání osob jsou nedílnou součástí návratové politiky Unie a ústředním nástrojem účinného řízení migračních toků, neboť usnadňují rychlé navracení nelegálních migrantů. Tyto dohody představují důležitý prvek v rámci dialogu a spolupráce se třetími zeměmi původu a tranzitu nelegálních migrantů a v zájmu účinnosti strategií pro navracení osob na úrovni členských států i Unie by mělo být podporováno jejich provádění ve třetích zemích.
(31)
Fond by měl doplňovat a posilovat aktivity prováděné Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, která byla zřízena nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (8) a jejímž jedním z úkolů je poskytovat členským státům nezbytnou pomoc při organizaci společných návratových operací a určit osvědčené postupy v oblasti získávání cestovních dokladů a vyhošťování neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí na území členských států, jakož i napomáhat členským státům za okolností, které vyžadují zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích s přihlédnutím k případům, které mohou představovat humanitární nouzi a vyžadovat záchranné operace na moři.
(32)
Vedle podporování návratu osob, jak je stanoveno v tomto nařízení, by měl fond podporovat rovněž jiná opatření pro boj proti nedovolenému přistěhovalectví nebo obcházení stávajících právních předpisů v oblasti migrace, čímž by zajišťoval integritu imigračních systémů členských států.
(33)
Při čerpání z fondu by měly být plně dodržovány práva a zásady, jež jsou zakotveny v Listině základních práv Evropské unie a základní práva zakotvená v příslušných mezinárodních nástrojích, včetně příslušné judikatury Evropského soudu pro lidská práva. Způsobilé akce by měly zohledňovat přístup k ochraně migrantů, uprchlíků a žadatelů o azyl založený na lidských právech a zejména by měly zajistit, že bude věnována zvláštní pozornost specifické situaci zranitelných osob, zejména žen, nezletilých osob bez doprovodu a jiných ohrožených nezletilých osob, na něž je třeba zaměřit cílená opatření.
(34)
Pojmy „zranitelné osoby“ a „rodinní příslušníci“ jsou v různých aktech příslušných pro toto nařízení vymezeny různě. Měly by proto být chápány ve smyslu příslušného aktu s ohledem na kontext, v němž jsou použity. V souvislosti se znovuusídlením by měly členské státy, které znovuusídlení provádějí, podrobně konzultovat UNHCR ohledně pojmu „rodinní příslušníci“ v souvislosti se svou praxí v oblasti znovuusídlení a faktickými postupy znovuusídlování.
(35)
Opatření, která se provádějí ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím a která dostávají podporu z fondu, by měla být přijímána v součinnosti a soudržnosti s ostatními akcemi, probíhajícími mimo Unii za podpory zeměpisně a tematicky zaměřených nástrojů v oblasti vnější pomoci Unie. Při provádění těchto akcí by se mělo usilovat především o plnou soudržnost se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, které jsou vůči dotyčné zemi či oblasti uplatňovány. Tato opatření by se neměla zaměřovat na podporu činností, jež jsou přímo zaměřeny na rozvoj a měla by případně doplňovat finanční pomoc poskytovanou prostřednictvím nástrojů vnější pomoci. Zásada soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, jak je stanovena v bodu 35 Evropského konsensu o rozvoji, by měla být respektována. Je rovněž důležité zajistit, aby provádění mimořádné pomoci bylo v souladu s humanitární politikou Unie a případně ji doplňovalo, při dodržování humanitárních zásad, které jsou stanoveny v Evropském konsensu o humanitární pomoci.
(36)
Velká část dostupných prostředků v rámci fondu by se měla přidělovat úměrně odpovědnosti, kterou každý členský stát při svém úsilí o řízení migračních toků nese, a to podle objektivních kritérií. Za tímto účelem by se měly používat nejnovější dostupné statistické údaje shromážděné Eurostatem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 (9) související s migračními toky, jako jsou počet prvních žádostí o azyl, počet kladných rozhodnutí přiznávajících postavení uprchlíka nebo status podpůrné ochrany, počet znovuusídlených uprchlíků, počet oprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, počet státních příslušníků třetích zemí, kteří obdrželi povolení k pobytu vydané členským státem, počet rozhodnutí o navrácení vydaných vnitrostátními orgány a počet uskutečněných návratů.
(37)
V tomto nařízení se stanoví přidělení základních částek jednotlivým členským státům. Základní částka je složena z minimální částky a částky vypočtené na základě průměrné hodnoty částek, které byly jednotlivým členským státům přiděleny v letech 2011, 2012 a 2013 z Evropského uprchlického fondu zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES (10), Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí zřízeného rozhodnutím Rady 2007/435/ES (11) a Evropského návratového fondu zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 575/2007/ES (12). Výpočty přidělených částek byly provedeny v souladu s kritérii pro rozdělení stanovenými v rozhodnutí č. 573/2007/ES, rozhodnutí 2007/435/ES a rozhodnutí č. 575/2007/ES. S ohledem na závěry Evropské rady ze dnů 7. a 8. února 2013, které zdůraznily, že zvláštní důraz by měl být kladen na ostrovní společnosti, které čelí neúměrným migračním výzvám, je vhodné zvýšit minimální částky pro Kypr a Maltu.
(38)
Ačkoli je vhodné, aby se každému členskému státu přidělily prostředky ve výši vycházející z nejnovějších dostupných statistických údajů, část prostředků dostupných v rámci fondu by se měla přidělit také na provádění specifických akcí, jež od členských států vyžadují vzájemnou spolupráci a pro Unii vytvářejí významnou přidanou hodnotu, jakož i na provádění programů Unie pro znovuusídlení a na provádění přesunu osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého.
(39)
Za tímto účelem by mělo toto nařízení obsahovat seznam specifických akcí způsobilých k financování z fondu. Členským státům, jež se zavážou k provádění těchto akcí, by měly být přiděleny dodatečné finanční prostředky.
(40)
S ohledem na postupné zavádění programu Unie pro znovuusídlení by měl fond poskytovat cílenou pomoc ve formě finančních pobídek (jednorázové částky) pro každou znovuusídlenou osobu. Komise a Evropský podpůrný úřadu pro otázky azylu by měly ve vzájemné spolupráci a v souladu se svými příslušnými pravomocemi sledovat účinnost provádění operací spojených se znovuusídlením, které jsou z prostředků fondu podporovány.
(41)
S cílem zvýšit dopad úsilí Unie v oblasti znovuusídlení při poskytování ochrany osobám, které potřebují mezinárodní ochranu, a zajistit co největší strategický dopad znovuusídlení prostřednictvím cílenějšího zaměření na ty osoby, které znovuusídlení potřebují nejvíce, je zapotřebí na úrovni Unie stanovit společné priority pro oblast znovuusídlení. Tyto společné priority by se měly měnit pouze v řádně odůvodněných případech nebo v návaznosti na doporučení UNHCR, a to na základě obecných kategorií stanovených v tomto nařízení.
(42)
Některé kategorie osob, které potřebují mezinárodní ochranu, by vzhledem ke zvláštní zranitelnosti měly být do společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení zahrnuty stále.
(43)
S ohledem na potřeby v oblasti znovuusídlení stanovené ve společných prioritách Unie v této oblasti je rovněž nutné poskytovat dodatečné finanční pobídky na znovuusídlení osob v souvislosti s konkrétními zeměpisnými regiony a státními příslušníky určitých zemí i v souvislosti s konkrétními kategoriemi osob, které mají být znovuusídleny, je-li znovuusídlení označeno za nejvhodnější řešení jejich zvláštních potřeb.
(44)
V zájmu posílení solidarity a lepšího sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, zejména vůči těm státům, které jsou azylovými toky zasaženy nejvíce, by měl být podobný mechanismus založený na finančních pobídkách zřízen i pro přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého. Tento mechanismus by měl snížit tlak na členské státy přijímající vysoké počty žadatelů o azyl a osob požívajících mezinárodní ochrany buď v absolutních, nebo v poměrných hodnotách.
(45)
Podpora poskytovaná z fondu bude efektivnější a bude mít vyšší přidanou hodnotu, pokud se v tomto nařízení stanoví omezený počet povinných cílů, jež mají být plněny v rámci programů, které jednotlivé členské státy s přihlédnutím ke svým specifickým podmínkám a potřebám vypracují.
(46)
Pro posilování solidarity je důležité, aby ve vhodných případech a v koordinaci a v součinnosti s humanitární pomocí, již řídí Komise, přicházela z fondu dodatečná podpora na mimořádnou pomoc při řešení mimořádných situací, k nimž v členských státech či třetích zemích dochází v důsledku velkých migračních tlaků či masového přílivu vysídlených osob, a to v souladu se směrnicí Rady 2001/55/ES (13). Mimořádná pomoc by měla rovněž zahrnovat podporu ad hoc humanitárním programům přijetí zaměřeným na poskytování dočasného pobytu na území určitého členského státu v případě naléhavé humanitární krize ve třetích zemích. Nicméně takovými jinými humanitárními programy přijetí není dotčen unijní program znovuusídlení, jenž je od začátku výslovně zaměřen na poskytování trvalého řešení pro osoby potřebující mezinárodní ochranu přesunuté do Unie ze třetích zemí. Za tímto účelem by členské státy neměly být oprávněny obdržet dodatečné jednorázové částky ohledně osob, jimž byl udělen dočasný pobyt na území určitého členského státu v rámci takových jiných humanitárních programů přijetí.
(47)
Toto nařízení by mělo stanovit finanční pomoc pro činnosti Evropské migrační sítě zřízené rozhodnutím Rady 2008/381/ES (14), a to v souladu s cíli a úkoly této sítě.
(48)
Rozhodnutí 2008/381/ES by proto mělo být změněno, aby byly sladěny postupy a usnadněno poskytování vhodné a včasné finanční podpory národním kontaktním místům podle uvedeného rozhodnutí.
(49)
S ohledem na účel finančních pobídek, jež jsou členským státům na znovuusídlení nebo přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého přidělovány ve formě jednorázových částek, a vzhledem k tomu, že tyto částky představují malou část skutečných nákladů, by toto nařízení mělo stanovit určité odchylky od pravidel pro způsobilost výdajů.
(50)
Za účelem doplnění či změny ustanovení tohoto nařízení, která se týkají jednorázových částek určených na znovuusídlení a přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého, a definic specifických akcí a společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla náležité konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány souběžné, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(51)
Při uplatňování tohoto nařízení, včetně vypracovávání aktů v přenesené pravomoci, by Komise měla konzultovat odborníky ze všech členských států.
(52)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (15).
(53)
Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřovat na akce, u nichž může intervence Unie ve srovnání s akcemi prováděnými jednotlivými členskými státy samostatně přinést přidanou hodnotu. Vzhledem k tomu, že Unie může lépe než členské státy poskytnout rámec pro vyjádření solidarity Unie při řízení migračních toků, by finanční podpora poskytovaná podle tohoto nařízení měla především přispět k posílení kapacit v této oblasti na úrovni členských států i Unie.
(54)
Je nutné zajistit co největší dopad financování Unie tím, že budou uvolněny a shromážděny veřejné a soukromé finanční zdroje a bude docíleno jejich pákového účinku.
(55)
Komise by měla sledovat provádění fondu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (16) za pomoci společných ukazatelů pro vyhodnocení výsledků a dopadů. Uvedené ukazatele, včetně příslušných základních hodnot, by měly vytvořit minimální základ pro vyhodnocení toho, v jakém rozsahu bylo dosaženo cílů fondu.
(56)
Aby bylo možné výsledky dosažené fondem měřit, je třeba stanovit společné ukazatele pro každý společný cíl fondu. Společnými ukazateli by neměla být dotčena dobrovolná či závazná povaha provádění souvisejících akcí stanovených v tomto nařízení.
(57)
Pokud jde o řízení a provádění fondu, měl by být fond součástí celkového rámce, který tvoří toto nařízení a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014 (17). Pro účely fondu by partnerství uvedené v nařízení (EU) č. 514/2014 mělo zahrnovat příslušné mezinárodní organizace, nevládní organizace a sociální partnery. Každý členský stát by měl odpovídat za složení partnerství a měl by stanovit způsoby jeho provádění.
(58)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž přispívat k účinnému řízení migračních toků a provádět, posilovat a rozvíjet společnou azylovou politiku, politiku týkající se doplňkové a dočasné ochrany a společnou přistěhovaleckou politiku, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(59)
Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU by tento fond měl zohledňovat prosazování zásady rovnosti žen a mužů a zásady nediskriminace.
(60)
Rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES by měla být zrušena za podmínek stanovených v přechodných ustanoveních tohoto nařízení.
(61)
V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, oznámil tyto členské státy své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(62)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(63)
Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (18). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond (dále jen „fond“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Toto nařízení stanoví:
a)
cíle finanční podpory a způsobilé akce;
b)
obecný rámec k provádění způsobilých akcí;
c)
dostupné finanční zdroje a jejich přidělování;
d)
zásady a mechanismus pro stanovení společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení a
e)
finanční pomoc poskytovanou na akce prováděné Evropskou migrační sítí.
3. Tímto nařízením se stanoví, že se použijí pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 514/2014, aniž je dotčen článek 4 tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„znovuusídlením“ proces, kdy jsou státní příslušníci třetích zemí na žádost Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) vycházející z individuální potřeby mezinárodní ochrany, přesunuti ze třetí země do členského státu, v němž se usadí a mohou zde pobývat jakožto osoby v některém z uvedených postavení:
i)
„postavení uprchlíka“ ve smyslu čl. 2 písm. e) směrnice 2011/95/EU,
ii)
status doplňkové ochrany ve smyslu čl. 2 písm. g) směrnice 2011/95/EU nebo
iii)
další statusy, s nimiž jsou spojena obdobná práva a výhody podle práva členských států a práva Unie jako se statusy uvedenými v bodech i) a ii);
b)
„jinými humanitárními programy přijímání“ určitý ad hoc postup, kterým členský stát přijímá určitý počet státních příslušníků třetí země k dočasnému pobytu na svém území, aby je chránil před naléhavými humanitárními krizemi způsobenými událostmi, jako jsou politický vývoj nebo konflikty;
c)
„mezinárodní ochranou“ postavení uprchlíka a status doplňkové ochrany ve smyslu směrnice 2011/95/EU;
d)
„navrácením“ proces navrácení státního příslušníka třetí země jako dobrovolné splnění povinnosti návratu nebo jako nucený návrat, jak je stanoveno v článku 3 směrnice 2008/115/ES;
e)
„státním příslušníkem třetí země“ osoba, která není občanem Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Odkaz na státní příslušníky třetích zemí musí být vykládán tak, že zahrnuje osoby bez státní příslušnosti a osoby s nevymezenou státní příslušností;
f)
„vyhoštěním“ výkon povinnosti návratu, totiž fyzické dopravení osoby mimo území dotyčného členského státu, jak je stanoveno v článku 3 směrnice 2008/115/ES;
g)
„dobrovolným opuštěním území“ splnění povinnosti návratu ve lhůtě stanovené za tímto účelem v rozhodnutí o navrácení, jak je vymezeno v článku 3 směrnice 2008/115/ES;
h)
„nezletilou osobou bez doprovodu“ státní příslušník třetí země mladší 18 let, jenž vstupuje či vstoupil na území členského státu bez doprovodu dospělé osoby, která za něj podle práva nebo vnitrostátních zvyklostí daného členského státu odpovídá, a to po dobu, po kterou se skutečně nenachází v péči takové osoby; tato definice zahrnuje i nezletilou osobu, jež je ponechána bez doprovodu po vstupu na území členského státu;
i)
„zranitelnou osobou“ státní příslušník třetí země, který odpovídá definici této kategorie osob podle práva Unie použitelného na akce v oblasti politiky podporované z fondu;
j)
„rodinným příslušníkem“ státní příslušník třetí země, který odpovídá definici této kategorie osob podle práva Unie použitelného na akce v oblasti politiky podporované z fondu;
k)
„mimořádnou situací“ situace, jež nastala v důsledku:
i)
velkých migračních tlaků v jednom či více členských státech, které se vyznačují nadměrným přílivem velkého počtu státních příslušníků třetích zemí a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací zařízení, zařízení sloužící k zadržení osob, azylové systémy a azylová řízení,
ii)
provádění mechanismů dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES nebo
iii)
silných migračních tlaků ve třetích zemích, v nichž uprchlíci uvázli z důvodu např. politického vývoje nebo konfliktů.
Článek 3
Cíle
1. Obecným cílem fondu je přispívat k účinnému řízení migračních toků a provádění, posilování a rozvoji společné azylové politiky, politiky týkající se doplňkové a dočasné ochrany a společné přistěhovalecké politiky při plném dodržování práv a zásad zakotvených v Listině základních práv Evropské unie.
2. V rámci svého obecného cíle fond přispěje k plnění těchto společných specifických cílů:
a)
posílení a rozvoji všech aspektů společného evropského azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru;
b)
podpoře legální migrace do členských států v souladu s jejich hospodářskými a sociálními potřebami, jako jsou potřeby trhu práce, při zajištění integrity imigračních systémů členských států a podpora účinné integrace státních příslušníků třetích zemí;
c)
podpoře spravedlivých a účinných strategií navracení osob prováděných v členských státech, jež podporují boj proti nedovolenému přistěhovalectví, s důrazem na udržitelnost návratů a efektivnost zpětného přebírání osob v zemích původu a tranzitu;
d)
posilování solidarity a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, zejména s těmi členskými státy, které jsou migračním a azylovým tokům vystaveny nejvíce, a to i prostřednictvím praktické spolupráce.
Plnění specifických cílů fondu se vyhodnocuje v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení (EU) č. 514/2014 prostřednictvím společných ukazatelů stanovených v příloze IV tohoto nařízení a ukazatelů pro specifické programy zahrnutých v národních programech.
3. Opatření přijatá v zájmu splnění cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 jsou v plném souladu s opatřeními podporovanými nástroji vnější finanční pomoci Unie a se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti Unie.
4. Cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku jsou plněny v řádném souladu s cíli a zásadami humanitární politiky Unie. Soudržnost ve vztahu k opatřením financovaným z vnějších finančních nástrojů Unie je zajištěna v souladu s článkem 24.
Článek 4
Partnerství
Pro účely fondu zahrnuje partnerství uvedené v článku 12 nařízení (EU) č. 514/2014 příslušné mezinárodní organizace, nevládní organizace a sociální partnery.
KAPITOLA II
SPOLEČNÝ EVROPSKÝ AZYLOVÝ SYSTÉM
Článek 5
Přijímací a azylové systémy
1. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů uvedenými v článku 19 tohoto nařízení fond podpoří akce zaměřené na jednu nebo více z uvedených kategorií státních příslušníků třetích zemí:
a)
osoby v postavení uprchlíka nebo se statusem doplňkové ochrany ve smyslu směrnice 2011/95/EU;
b)
osoby, které podaly žádost o jednu z forem mezinárodní ochrany uvedených v písmeni a) a dosud neobdržely konečné rozhodnutí;
c)
osoby, které požívají dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES;
d)
osoby, které jsou znovuusídlovány či byly znovuusídleny v rámci členského státu nebo jsou z tohoto členského státu přesunovány či z něj byly přesunuty.
Pokud jde o podmínky přijetí a azylová řízení, fond podpoří zejména tyto akce zaměřené na kategorie osob uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce:
a)
poskytování materiální pomoci, včetně pomoci na hranicích, vzdělávání, odborné přípravy, podpůrných služeb, lékařské a psychologické péče;
b)
poskytování podpůrných služeb, jako je překlad a tlumočení, vzdělávání a odborná příprava, včetně výuky jazyků, a další iniciativy, které jsou v souladu se statusem dotčené osoby;
c)
zřízení a zlepšení správních struktur, systémů a odborné přípravy pracovníků a příslušných orgánů s cílem zajistit účinný a snadný přístup k azylovým řízením pro žadatele o azyl, jakož i účinná a vysoce kvalitní azylová řízení, zejména za účelem podpory při případných změnách unijního acquis;
d)
poskytování sociální pomoci, informací nebo pomoci s administrativními nebo soudními postupy a poskytování informací nebo poradenství ohledně možného výsledku azylového řízení, včetně otázek, jako je řízení o navracení;
e)
poskytování právní pomoci a zastoupení;
f)
určení zranitelných skupin a stanovení specifické pomoci pro zranitelné osoby, zejména v souladu s písmeny a) až e);
g)
zavádění, rozvoj a zlepšování alternativních opatření k zajištění osob.
Pokud je to považováno za vhodné a stanoví tak národní programy členských států, může fond rovněž podpořit opatření související s integrací, jako jsou opatření uvedená v čl. 9 odst. 1 týkající se přijímání osob uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce.
2. Pokud jde o ubytovací infrastrukturu a přijímající systémy, fond v souladu se zvláštním cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 podpoří zejména tyto akce:
a)
zlepšování a udržování stávající ubytovací infrastruktury a ubytovacích služeb;
b)
posilování a zlepšování administrativních struktur a systémů;
c)
informování místních společenství;
d)
odbornou přípravu pracovníků orgánů, včetně místních orgán, jež budou jednat s osobami uvedenými v odstavci 1 v souvislosti s jejich přijímáním;
e)
vybudování, provoz a rozvoj nové ubytovací infrastruktury a služeb, jakož i administrativních struktur a systémů, zejména za účelem řešení případných strukturálních potřeb členských států;
3. V souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a d) a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 fond rovněž podpoří obdobné akce, jako jsou akce uvedené v odstavci 1 tohoto článku, jestliže tyto akce souvisejí s osobami, které se dočasně nacházejí:
-
v centrech pro tranzit a evidenci uprchlíků, zejména s cílem podpořit operace spojené se znovuusídlením ve spolupráci s UNHCR, nebo
-
na území určitého členského státu v rámci jiných humanitárních programů přijímání.
Článek 6
Schopnost členských států rozvíjet, monitorovat a hodnotit své azylové politiky a azylová řízení
V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu, podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení, pokud jde o akce týkající se posílení schopnosti členských států rozvíjet, monitorovat a hodnotit jejich azylové politiky a azylová řízení, fond podpoří zejména tyto akce:
a)
akce posilující schopnost členských států - i pokud jde o mechanismus včasného varování, připravenosti a řešení krizí zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 (19) -shromažďovat, analyzovat a šířit kvalitativní a kvantitativní údaje a statistiky o azylových řízeních, přijímací kapacitě a opatřeních týkajících se znovuusídlení a přesunu žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého;
b)
akce posilující schopnost členských států shromažďovat, analyzovat a šířit informace o zemi původu;
c)
akce přímo přispívající k hodnocení azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni, průzkumy mezi různými cílovými skupinami a dalšími relevantními zúčastněnými stranami, rozvoj ukazatelů a srovnávací analýzy.
Článek 7
Znovuusídlení, přesun žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany a jiná humanitární přijímání ad hoc
1. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a d) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond podpoří zejména následující akce spojené se znovuusídlením státního příslušníka třetí země, který je znovuusídlován nebo byl znovuusídlen v určitém členském státě, a jiné humanitární programy přijímání:
a)
vytvoření a rozvoj národních programů a strategií zaměřených na znovuusídlení a jiných humanitárních programů přijímání, včetně analýz potřeb, zlepšení ukazatelů a hodnocení;
b)
vytvoření infrastruktury a služeb vhodných k zajištění hladkého a účinného provádění akcí v oblasti znovuusídlení a akcí týkajících se jiných humanitárních programů přijímání, včetně jazykové pomoci;
c)
vytvoření struktur, systémů a organizování odborné přípravy pracovníků zaměřené na vysílání na služební cesty do třetích zemí nebo jiných členských států, provádění pohovorů, lékařských prohlídek a bezpečnostních prověrek;
d)
posuzování možných případů znovuusídlení a případů jiných humanitárních přijímání příslušnými orgány členských států, jako je vysílání na služební cesty do třetích zemí, provádění pohovorů, lékařských prohlídek a bezpečnostních prověrek;
e)
lékařské vyšetření a lékařská péče před odjezdem, zabezpečení materiálních potřeb před odjezdem, poskytnutí informací před odjezdem, integrační opatření a opatření týkající se cesty prováděná před odjezdem, včetně zajištění služeb lékařského doprovodu;
f)
poskytování informací a pomoci při příjezdu nebo krátce po něm, včetně tlumočnických služeb;
g)
akce zaměřené na sloučení rodiny v případě osob znovuusídlených v členském státě;
h)
posilování infrastruktury a služeb příslušných pro migraci a azyl v zemích určených k provádění regionálních programů ochrany;
i)
vytváření podmínek pro dlouhodobou integraci, autonomii a posilování sebedůvěry znovuusídlených uprchlíků.
2. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. d) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond rovněž podpoří obdobné akce, jako jsou akce uvedené v odstavci 1 tohoto článku, jestliže jsou považovány za vhodné s ohledem na změny příslušné politiky, ke kterým dojde v průběhu prováděcího období fondu, nebo jestliže národní program členského státu stanoví takové akce, v souvislosti s přesunem žadatelů o mezinárodních ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany. Takové operace se provádějí za jejich souhlasu z členského státu, který jim poskytl mezinárodní ochranu, nebo odpovídá za posouzení jejich žádosti, do jiného zainteresovaného členského státu, kde jim bude poskytnuta rovnocenná ochrana nebo kde bude jejich žádost o mezinárodní ochranu posouzena.
KAPITOLA III
INTEGRACE STÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÍKŮ TŘETÍCH ZEMÍ A LEGÁLNÍ MIGRACE
Článek 8
Přistěhovalectví a opatření před odjezdem
V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond rovněž podpoří akce prováděné ve třetí zemi a zaměřené na státní příslušníky této třetí země, kteří splňují požadavky specifických akcí prováděných před odjezdem nebo podmínky stanovené ve vnitrostátním právu a případně v souladu s právem Unie, včetně podmínek týkajících se schopnosti integrace do společnosti daného členského státu. V této souvislosti fond podpoří zejména tyto akce:
a)
přípravu informačních balíčků a kampaní zaměřených na zvyšování povědomí a podporu mezikulturního dialogu, mimo jiné prostřednictvím uživatelsky přístupných informačních a komunikačních technologií a internetových stránek;
b)
posuzování dovedností a kvalifikací, jakož i posilování transparentnosti a slučitelnosti dovedností a kvalifikací ve třetí zemi s dovednostmi a kvalifikacemi členského státu;
c)
odbornou přípravu zaměřenou na posílení možnosti pracovního uplatnění v členském státě;
d)
komplexní kurzy zaměřené na občanskou orientaci a výuku jazyků;
e)
pomoc v souvislosti se žádostmi o sloučení rodiny ve smyslu směrnice Rady 2003/86/ES (20).
Článek 9
Integrační opatření
1. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond podpoří akce, jež se uskutečňují v rámci soudržných strategií, při zohlednění integračních potřeb státních příslušníků třetích zemí na místní a regionální úrovni. V této souvislosti fond podpoří zejména následující akce zaměřené na státní příslušníky třetích zemí, kteří oprávněně pobývají v členském státě nebo s nimiž bylo případně zahájeno řízení za účelem získání povolení k pobytu v členském státě:
a)
vytváření a rozvoj těchto integračních strategií za účasti místních nebo regionálních subjektů, je-li to vhodné včetně analýzy potřeb, vylepšování ukazatelů integrace a hodnocení, včetně participativních hodnocení, s cílem nalézt osvědčené postupy;
b)
poskytování poradenství a pomoci v oblastech, jako je ubytování, prostředky na živobytí, administrativní a právní poradenství, zdravotní, psychologická a sociální péče a péče o dítě a sloučení rodiny;
c)
akce týkající se uvádění státních příslušníků třetích zemí do přijímající společnosti a akce, které jim umožní se přizpůsobit, akce zaměřené na informování těchto osob o jejich právech a povinnostech, na jejich začlenění do občanského a kulturního života a sdílení hodnot zakotvených v Listině základních práv Evropské unie;
d)
akce zaměřené na vzdělávání a odbornou přípravu, včetně výuky jazyků, a přípravné akce na usnadnění přístupu na trh práce;
e)
akce na podporu soběstačnosti a schopnosti státních příslušníků třetích zemí samostatně zabezpečit své potřeby;
f)
akce na podporu účelných kontaktů a konstruktivního dialogu mezi státními příslušníky třetích zemí a přijímající společností a akce na podporu přijetí ze strany přijímající společnosti, mimo jiné s využitím sdělovacích prostředků;
g)
akce na podporu rovného přístupu a rovnocenných výsledků, pokud jde o jednání státních příslušníků třetích zemí s veřejnými a soukromými službami, včetně úpravy těchto služeb pro jednání se státními příslušníky třetích zemí;
h)
budování kapacit příjemců vymezených v čl. 2 písm. g) nařízení (EU) č. 514/2014 a to i prostřednictvím výměny zkušeností a osvědčených postupů a navazování vzájemných kontaktů.
2. Akce uvedené v odstavci 1 zohlední vždy, kdy je to nutné, specifické potřeby jednotlivých kategorií státních příslušníků třetích zemí, včetně osob požívajících mezinárodní ochrany, znovuusídlených nebo přesunutých osob a zejména zranitelných osob.
3. Národní programy mohou umožnit začlenění přímých příbuzných osob, jež náležejí do cílové skupiny uvedené ve výše uvedeném odstavci, do akcí podle odstavce 1 v té míře, v níž je to nezbytné pro účinné provádění takových akcí.
4. Za účelem programování a provádění akcí uvedených v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje partnerství uvedené v článku 12 nařízení (EU) č. 514/2014 orgány určené členskými státy pro účely řízení intervencí Evropského sociálního fondu.
Článek 10
Praktická spolupráce a opatření na budování kapacit
V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení fond podpoří akce zaměřené na jednu nebo více z těchto oblastí:
a)
vytváření strategií na podporu legální migrace s cílem usnadnit rozvoj a provádění pružných postupů pro přijímání;
b)
spolupráci mezi pracovními agenturami třetích zemí, úřady práce a imigračními úřady členských států, jakož i podporu členských států při provádění právních předpisů Unie týkajících se migrace, konzultace se zúčastněnými subjekty a odborné poradenství či výměnu informací o přístupech, které se s ohledem na potřeby trhu práce zaměřují na osoby konkrétní státní příslušnosti či kategorie státních příslušníků třetích zemí;
c)
posílení schopnosti členských států rozvíjet, provádět, monitorovat a vyhodnocovat své strategie, politiky a opatření týkající se přistěhovalectví napříč různými úrovněmi a útvary úřadů, především pak posilování jejich kapacit shromažďovat, analyzovat a šířit podrobné a systematické údaje a statistiky o migračních řízeních a migračních tocích, povoleních k pobytu a rozvíjení monitorovacích nástrojů, programů hodnocení, ukazatelů a stanovování referenčních hodnot pro účely měření úspěšnosti těchto strategií;
d)
odbornou přípravu příjemců vymezených v čl. 2 písm. g) nařízení (EU) č. 514/2014 a pracovníků poskytujících veřejné a soukromé služby, včetně vzdělávacích institucí, podpora výměny zkušeností a osvědčených postupů, spolupráce a navazování vzájemných kontaktů a mezikulturních schopností, jakož i zvyšování kvality poskytovaných služeb;
e)
budování udržitelných organizačních struktur pro integraci a řízení rozmanitosti, především prostřednictvím spolupráce mezi různými zúčastněnými subjekty, což úředníkům na různých úrovních státní správy umožní rychle získat informace o zkušenostech a osvědčených postupech uplatňovaných jinde a případně sdílet zdroje s jinými příslušnými orgány, jakož i mezi vládními a nevládními subjekty v zájmu efektivnějšího poskytování služeb státním příslušníkům třetích zemí, mimo jiné prostřednictvím jednoho kontaktního místa (například koordinovaná střediska poskytující podporu při integraci);
f)
obousměrný dynamický proces vzájemné interakce, který je základem integračních strategií na místní a regionální úrovni, rozvíjením platforem pro konzultaci státních příslušníků třetích zemí, výměnu informací mezi zúčastněnými subjekty a platforem pro mezikulturní a náboženský dialog mezi společenstvími státních příslušníků třetích zemí navzájem nebo mezi nimi a orgány, které se podílejí na vytváření politiky a přijímají rozhodnutí;
g)
akce na podporu a posílení praktické spolupráce mezi příslušnými orgány členských států, zaměřené mimo jiné na výměnu informací, osvědčených postupů a strategií a na vytváření a provádění společných akcí, a to i s ohledem na zajištění integrity imigračních systémů členských států.
KAPITOLA IV
NAVRACENÍ OSOB
Článek 11
Doprovodná opatření při řízeních o navracení osob
V souladu se zvláštním cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. c) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení, pokud jde o opatření doprovázející řízení o navracení osob, zaměří se fond na jednu nebo více z těchto kategorií státních příslušníků třetích zemí:
a)
státní příslušníky třetích zemí, jejichž žádost o povolení k pobytu, jejich oprávněný pobyt nebo mezinárodní ochranu v členském státě dosud nebyla pravomocně zamítnuta a které se mohou rozhodnout využít možnosti dobrovolného návratu;
b)
státní příslušníky třetích zemí, kteří mají v členském státě právo k pobytu, oprávněný pobyt nebo požívají mezinárodní ochrany ve smyslu směrnice 2011/95/EU nebo dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES a kteří se rozhodnou využít možnosti dobrovolného návratu;
c)
státní příslušníky třetích zemí, kteří se nacházejí v členském státě a nesplňují nebo již nesplňují podmínky pro vstup nebo pobyt na území členského státu, včetně těch státních příslušníků třetích zemí, jejichž vyhoštění bylo odloženo v souladu s článkem 9 a čl. 14 odst. 1 směrnice 2008/115/ES.
V této souvislosti fond podpoří zejména následující akce zaměřené na kategorie osob uvedené v prvním pododstavci:
a)
zavádění, rozvoj a zlepšování alternativních opatření k zajištění osob;
b)
poskytování sociální pomoci, informací nebo pomoci se správními nebo soudními postupy a poskytování informací nebo poradenství;
c)
poskytování právní a jazykové pomoci;
d)
specifická pomoc zranitelným osobám;
e)
zavádění a zlepšování nezávislých a účinných systémů pro sledování nuceného navracení stanovených v čl. 8 odst. 6 směrnice 2008/115/ES;
f)
zřizování, provoz a zlepšování ubytování, infrastruktury v oblasti přijímání a zadržování, služeb a podmínek;
g)
vytváření administrativních struktur a systémů, včetně nástrojů informačních technologií,
h)
odborná příprava pracovníků v zájmu zajištění bezproblémových a účinných řízení o navracení osob, včetně jejich řízení a provádění.
Článek 12
Opatření při navracení
V souladu se zvláštním cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. c) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení, pokud jde o akce při navracení, podpoří fond akce zaměřené na osoby uvedené v článku 11 tohoto nařízení. V této souvislosti fond podpoří zejména tyto akce:
a)
opatření nezbytná k přípravě operací souvisejících s návratem, jako jsou opatření vedoucí ke zjištění totožnosti státních příslušníků třetích zemí, vydání cestovních dokladů a vyhledání rodinných příslušníků;
b)
spolupráce s konzulárními a imigračními úřady třetích zemí za účelem získání cestovních dokladů, usnadnění repatriace a zajištění zpětného převzetí;
c)
opatření asistovaného dobrovolného návratu, včetně lékařských prohlídek a lékařské pomoci, cestovních opatření, finančních příspěvků, pomoci a poradenství před návratem a po něm;
d)
operace vyhoštění, včetně souvisejících opatření, v souladu se standardy stanovenými v právu Unie, s výjimkou donucovacího vybavení;
e)
opatření k zahájení opětovného začlenění vracející se osoby do společnosti vzhledem k jejímu osobnímu rozvoji, jako jsou peněžní pobídky, odborná příprava, pomoc při hledání zaměstnání a ucházení se o ně a podpora zahájení výdělečné činnosti;
f)
zařízení a služby ve třetích zemích sloužící k zajištění vhodného dočasného ubytování a přijetí po příjezdu;
g)
specifická pomoc zranitelným osobám.
Článek 13
Praktická spolupráce a opatření na budování kapacit
V souladu se zvláštním cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. c) tohoto nařízení a s ohledem na výsledky politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014, a v souladu s cíli národních programů vymezenými v článku 19 tohoto nařízení, pokud jde o praktickou spolupráci a opatření na budování kapacit, podpoří fond zejména tyto akce:
a)
akce na podporu, rozvoj a posílení operativní spolupráce a výměny informací mezi útvary členských států zodpovědnými za navracení osob a dalšími orgány členských států zapojenými do procesu navracení, včetně spolupráce s konzulárními úřady a imigračními úřady třetích zemí a společných návratových operací;
b)
akce na podporu spolupráce mezi třetími zeměmi a útvary členských států zodpovědnými za navracení osob, včetně opatření zaměřených na posilování kapacit třetích zemí při zpětném přebírání osob a jejich opětovném začleňování do společnosti, zejména v rámci dohod o zpětném přebírání osob;
c)
akce na posílení schopnosti rozvíjet účinné a udržitelné návratové politiky především prostřednictvím výměny informací o situaci v zemích návratu a osvědčených postupů, sdílení zkušeností a sdružování zdrojů mezi členskými státy;
d)
akce na posílení schopnosti shromažďovat, analyzovat a šířit podrobné a systematické údaje a statistiky o řízeních a opatřeních týkajících se navracení osob, kapacitách v oblasti přijímání a zadržování, o nucených a dobrovolných návratech, jakož i o monitorování a opětovném začleňování;
e)
akce, které přímo přispívají k hodnocení politik v oblasti navracení, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni, průzkumy mezi cílovými skupinami, vypracovávání ukazatelů a stanovování referenčních hodnot;
f)
opatření zaměřená na informování a informační kampaně ve třetích zemích, jejichž cílem je zvyšování povědomí o vhodných dovolených způsobech přistěhovalectví a rizicích nedovoleného přistěhovalectví.
KAPITOLA V
FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC
Článek 14
Celkové zdroje a provádění
1. Celkové zdroje přidělené na provádění tohoto nařízení činí 3 137 milionů EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky fondu schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Celkové zdroje jsou vynakládány prostřednictvím těchto nástrojů:
a)
národních programů podle článku 19;
b)
akcí Unie podle článku 20;
c)
mimořádné pomoci podle článku 21;
d)
Evropské migrační sítě podle článku 22;
e)
technické pomoci podle článku 23.
4. Rozpočet přidělený podle tohoto nařízení na akce Unie, uvedené v článku 20 tohoto nařízení, na mimořádnou pomoc uvedenou v článku 21 tohoto nařízení, Evropskou migrační síť uvedenou v článku 22 tohoto nařízení, a na technickou pomoc uvedenou v článku 23 tohoto nařízení, se plní v rámci přímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a případně v rámci nepřímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Rozpočet přidělený národním programům uvedeným v článku 19 tohoto nařízení se provádí v rámci sdíleného řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. V souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU za plnění rozpočtu Unie odpovídá i nadále Komise, která informuje Evropský parlament a Radu o operacích prováděných jinými subjekty než členskými státy.
6. Finanční krytí, jež představuje hlavní referenční hodnotu, se, aniž jsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady, orientačně použije takto:
a)
2 752 milionů EUR na národní programy členských států;
b)
385 milionů EUR na akce Unie, mimořádnou pomoc, Evropskou migrační síť a technickou pomoc Komise, z nichž alespoň 30 % se použije na akce Unie a Evropskou migrační síť.
Článek 15
Zdroje na způsobilé akce v členských státech
1. Částka ve výši 2 752 milionů EUR se mezi členské státy rozdělí orientačně takto:
a)
2 392 milionů EUR se rozdělí v souladu s přílohou I. Členské státy přidělí nejméně 20 % těchto zdrojů na specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a alespoň 20 % na zvláštní cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b). Členské státy se mohou od těchto minimálních podílů odchýlit pouze tehdy, pokud bude národní program obsahovat podrobné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč přidělení zdrojů pod touto úrovní neohrožuje dosažení daného cíle. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), ty členské státy, které čelí strukturálním nedostatkům v oblasti ubytování, infrastruktury a služeb, by se neměly dostat pod minimální podíl stanovený v tomto nařízení;
b)
360 milionů EUR se rozdělí na základě přerozdělovacího mechanismu určeného pro specifické akce uvedené v článku 16, pro program Unie pro znovuusídlení uvedený v článku 17 a pro přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého podle článku 18.
2. Částka uvedená v odst. 1 písm. b) podpoří:
a)
specifické akce uvedené v příloze II;
b)
program Unie pro znovuusídlení podle článku 17 nebo přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého podle článku 18.
3. V případě, že určitá částka zůstává k dispozici v rámci odst. 1 písm. b) tohoto článku, nebo je k dispozici jiná částka, bude přidělena v rámci přezkumu v polovině období stanoveného v článku 15 nařízení (EU) č. 514/2014 poměrně k základním částkám pro národní programy stanoveným v příloze I tohoto nařízení.
Článek 16
Zdroje určené na specifické akce
1. Členským státům mohou být přiděleny dodatečné prostředky uvedené v čl. 15 odst. 2 písm. a), pokud jsou takové prostředky v programu vyčleněny, a použijí se na provádění specifických akcí. Tyto specifické akce jsou uvedeny v příloze II.
2. Za účelem zohlednění nového vývoje dané politiky je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 tohoto nařízení s cílem revidovat přílohu II v rámci přezkumu v polovině období uvedeného v článku 15 nařízení (EU) č. 514/2014. Na základě revidovaného seznamu specifických akcí a v závislosti na dostupných zdrojích mohou členské státy obdržet dodatečné finanční prostředky, jak je stanoveno v odstavci 1 tohoto článku.
3. Dodatečné finanční prostředky uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se členským státům přidělí na základě zvláštního rozhodnutí o financování, kterým se v rámci přezkumu v polovině období schvaluje či reviduje jejich národní program v souladu s postupem stanoveným v článcích 14 a 15 nařízení (EU) č. 514/2014. Tyto finanční prostředky se použijí výhradně na provádění specifických akcí uvedených v příloze II tohoto nařízení.
Článek 17
Zdroje na program Unie pro znovuusídlení
1. Členské státy kromě přídělu vypočteného podle čl. 15 odst. 1 písm. a) obdrží každé dva roky dodatečné finanční prostředky v souladu s čl. 15 odst. 2 písm. b) stanovené na základě jednorázové částky ve výši 6 000 EUR připadající na každou znovuusídlenou osobu.
2. Jednorázová částka uvedená v odstavci 1 bude navýšena na 10 000 EUR na každou osobu znovuusídlenou podle společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení stanovených podle odstavce 3 a uvedených v příloze III a pro každou zranitelnou osobu podle odstavce 5.
3. Společné priority Unie v oblasti znovuusídlení jsou stanoveny na základě těchto obecných kategorií osob:
a)
osob ze země či regionu určených k provádění regionálního programu ochrany;
b)
osob ze země či regionu označených v prognóze týkající se znovuusídlení vypracované podle UNHCR, v nichž by společná akce Unie měla významný dopad na řešení potřeb v oblasti ochrany;
c)
osob, jež patří do zvláštní kategorie, na něž se vztahují kritéria znovuusídlení podle UNHCR.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 za účelem změny přílohy III na základě obecných kategorií osob uvedených v odstavci 3 tohoto článku, existuje-li pro to řádné odůvodnění nebo s ohledem na doporučení UNHCR.
5. Tyto zranitelné skupiny osob mají rovněž nárok na jednorázovou částku stanovenou v odstavci 2:
a)
ohrožené ženy a děti;
b)
nezletilé osoby bez doprovodu;
c)
osoby, jejichž potřeby související se zdravotním stavem mohou být vyřešeny pouze prostřednictvím znovuusídlení;
d)
osoby, které musí být znovuusídleny z mimořádných nebo naléhavých důvodů za účelem právní či fyzické ochrany, mimo jiné oběti násilí nebo mučení.
6. V případě, že členský stát znovuusídlí osobu, která patří do více než jedné z kategorií osob uvedených v odstavcích 1 a 2, obdrží výše stanovenou částku na tuto osobu pouze jednou.
7. Na jednorázovou částku mohou mít případně nárok i členské státy pro rodinné příslušníky osob uvedených v odstavcích 1, 3 a 5 za podmínky, že tito rodinní příslušníci byli znovuusídleni v souladu s tímto nařízením.
8. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví časový harmonogram a další prováděcí podmínky spojené s mechanismem přidělování finančních zdrojů na program Unie pro znovuusídlení. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 27 odst. 2.
9. Dodatečné finanční prostředky uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se členským státům přidělí každé dva roky, poprvé na základě samostatných rozhodnutí o financování, kterými se schvaluje jejich národní program v souladu s postupem stanoveným v článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014, a následně na základě rozhodnutí o financování připojených k rozhodnutím, kterými se schvaluje jejich národní program. Tyto finanční prostředky se v rámci národního programu nepřevádějí na jiné akce.
10. Za účelem účinného plnění cílů programu Unie pro znovuusídlení a v rámci dostupných zdrojů je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými se upravují jednorázové částky uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, pokud je to považováno za vhodné, zejména s ohledem na aktuální míru inflace, relevantní vývoj v oblasti znovuusídlení, jakož i s ohledem faktory, které mohou optimalizovat využití finančních pobídek obdržených ve formě jednorázových částek.
Článek 18
Zdroje určené na přesun osob požívajících mezinárodní ochrany
1. S ohledem na provádění zásady solidarity a spravedlivé sdílení odpovědnosti a s ohledem na vývoj politiky Unie v průběhu prováděcího období fondu členské státy kromě přídělu vypočteného podle čl. 15 odst. 1 písm. a) obdrží dodatečné finanční prostředky podle čl. 15 odst. 2 písm. b) na základě jednorázové částky ve výši 6 000 EUR připadající na každou osobu požívající mezinárodní ochrany přesunutou z jiného členského státu.
2. Na jednorázovou částku mohou mít případně nárok i členské státy pro rodinné příslušníky osob uvedených v odstavci 1 za podmínky, že tito rodinní příslušníci byli přesunuti v souladu s tímto nařízením.
3. Dodatečné finanční prostředky uvedené v odstavci 1 tohoto článku se členským státům poprvé přidělí na základě samostatných rozhodnutí o financování, kterými se schvaluje jejich národní program v souladu s postupem stanoveným v článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014, a následně na základě rozhodnutí o financování připojených k rozhodnutí, kterým se schvaluje jejich národní program. Tyto finanční prostředky se v rámci národního programu nepřevádějí na jiné akce.
4. Za účelem účinného plnění cílů solidarity a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy uvedených v článku 80 Smlouvy o fungování EU a v rámci dostupných zdrojů je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 tohoto nařízení pro účely úpravy jednorázové částky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, zejména s ohledem na aktuální míru inflace, relevantní vývoj v oblasti přesunu osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého, jakož i s ohledem faktory, které mohou optimalizovat využití finančních pobídek obdržených ve formě jednorázových částek
Článek 19
Národní programy
1. V rámci národních programů, které mají být přezkoumány a schváleny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 514/2014, členské státy v rámci cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení a se zohledněním výsledku politického dialogu uvedeného v článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014 sledují především tyto cíle:
a)
zesílenou podporu při zřizování společného evropského azylového systému zajištěním účinného a jednotného uplatňování acquis Unie v oblasti azylu a podpora řádného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013. Tyto akce mohou zahrnovat rovněž vytvoření a rozvoj programu Unie pro znovuusídlení;
b)
vytvoření a rozvoj integračních strategií zahrnujících různé aspekty obousměrného dynamického procesu, které budou podle potřeby prováděny na celostátní, místní nebo regionální úrovni, budou zohledňovat potřeby státních příslušníků třetích zemí v oblasti integrace na místní a regionální úrovni, řešit specifické potřeby různých kategorií migrantů a rozvíjet účinná partnerství mezi klíčovými zúčastněnými stranami;
c)
rozvoj návratového programu, který zahrnuje složku týkající se asistovaného dobrovolného návratu a případně složku věnovanou opětovnému začleňování.
2. Členské státy zajistí, aby veškeré akce podporované v rámci fondu byly prováděny v plném souladu se základními právy a s ohledem na lidskou důstojnost. Zejména by měly takové akce plně dodržovat práva a zásady, jež jsou zakotveny v Listině základních práv Evropské unie.
3. V souladu s požadavkem sledovat výše uvedené cíle a při zohlednění konkrétních okolností se členské státy zaměří na spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů mezi specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2.
Článek 20
Akce Unie
1. Z podnětu Komise lze fond využít k financování nadnárodních akcí nebo akcí, na nichž má Unie zvláštní zájem (dále jen „akce Unie“) v souvislosti s obecnými a specifickými cíli uvedenými v článku 3.
2. Způsobilé akce Unie jsou akce, které podporují zejména:
a)
rozšiřování spolupráce Unie při provádění práva Unie a při sdílení osvědčených postupů v oblasti azylu, zejména ohledně znovuusídlování a přesunu žadatelů o mezinárodní ochranu nebo osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého i prostřednictvím navazování kontaktů a výměny informací, legální migrace, integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně pomoci při příjezdu a koordinačních činností na podporu znovuusídlení s místními společenstvími, jež mají přijmout znovuusídlené uprchlíky, a navracení osob;
b)
zřizování nadnárodních sítí spolupráce a pilotních projektů, včetně inovačních projektů, založených na nadnárodních partnerstvích mezi subjekty sídlícími ve dvou či více členských státech za účelem stimulování inovací a usnadnění výměny zkušeností a osvědčených postupů;
c)
studie a výzkum zaměřené na možné nové formy spolupráce Unie v oblasti azylu, přistěhovalectví, začleňování, navracení osob a příslušného práva Unie, šíření a výměnu informací týkající se osvědčených postupů a všech dalších aspektů azylu, přistěhovalectví, integrace a návratové politiky, včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie;
d)
vývoj společných statistických nástrojů, metod a ukazatelů hodnocení vývoje politik v oblasti azylu, legální migrace, začleňování a navracení osob a jejich používání členskými státy;
e)
přípravu, monitorování, administrativní a technickou podporu a rozvoj mechanismu hodnocení, jež jsou nezbytné k provádění politiky v oblasti azylu a přistěhovalectví;
f)
spolupráci s třetími zeměmi na základě globálního přístupu Unie k migraci a mobilitě, především v rámci provádění dohod o zpětném přebírání osob, partnerství v oblasti mobility a regionálních programů ochrany;
g)
opatření zaměřená na informování a informační kampaně ve třetích zemích určené na zvyšování povědomí o vhodných dovolených způsobech přistěhovalectví a rizicích nedovoleného přistěhovalectví.
3. Akce Unie se provedou v souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. 514/2014.
4. Komise zajistí spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů mezi cíle uvedené v čl. 3 odst. 2.
Článek 21
Mimořádná pomoc
1. Nástroj poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb v případě mimořádné situace, jak ji vymezuje čl. 2 písm. k). Opatření prováděná ve třetích zemích v souladu s tímto článkem musí být v souladu s humanitární politikou Unie a případně ji doplňují a zároveň musí dodržovat humanitární zásady stanovené v konsensu o humanitární pomoci.
2. Mimořádná pomoc se provádí v souladu s články 6 a 7 nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 22
Evropská migrační síť
1. Z fondu se podporuje Evropská migrační síť a poskytuje se finanční pomoc nezbytná pro její činnost a budoucí rozvoj.
2. Částku vyhrazenou na Evropskou migrační síť v rámci ročních rozpočtových prostředků fondu i pracovní program stanovující priority jejích činností přijímá Komise po schválení řídícím výborem v souladu s postupem uvedeným v čl. 4 odst. 5 písm. a) rozhodnutí 2008/381/ES. Rozhodnutí Komise o této částce je finančním rozhodnutím ve smyslu článku 84 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Finanční pomoc určená na činnost Evropské migrační sítě má formu grantů udělovaných národním kontaktním místům podle článku 3 rozhodnutí 2008/381/ES a případně veřejných smluv v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Tato pomoc zajistí národním kontaktním místům odpovídající a včasnou finanční podporu. Náklady vzniklé v souvislosti s prováděním akcí národních kontaktních míst podpořených prostřednictvím grantů přidělených v roce 2014 mohou být způsobilé ode dne 1. ledna 2014.
4. Rozhodnutí 2008/381/ES se mění takto:
a)
v čl. 4 odst. 5 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
připravuje a schvaluje návrh pracovního programu činností, zejména pokud jde o cíle a tematické priority a stanovení orientační výše rozpočtu jednotlivých národních kontaktních míst, která je nezbytná k zajištění řádného fungování Evropské migrační sítě, a to na základě návrhu předloženého předsedou.“;
b)
článek 6 se mění takto:
i)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Komise sleduje provádění programu činností a podává řídícímu výboru pravidelně zprávy o provádění programu a o rozvoji Evropské migrační sítě.“,
ii)
odstavce 5 až 8 se zrušují;
c)
článek 11 se zrušuje;
d)
článek 12 se zrušuje.
Článek 23
Technická pomoc
1. Z podnětu nebo jménem Komise se na technickou pomoc ročně z fondu vynaloží až 2,5 milionu EUR v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. Z podnětu členského státu je možné z fondu financovat činnosti v oblasti technické pomoci v souladu s článkem 20 nařízení (EU) č. 514/2014. Částka vyčleněná na technickou pomoc v období 2014-2020 nepřesáhne 5,5 % celkové částky přidělené členskému státu navýšenou o 1 000 000 EUR.
Článek 24
Koordinace
Komise a členské státy, případně spolu s Evropskou službou pro vnější činnost, zajistí, aby akce ve třetích zemích a ve vztahu k nim byla přijímána v součinnosti a soudržnosti s jinými opatřeními mimo Unii podporovanými prostřednictvím nástrojů Unie. Zejména zajistí, aby uvedené akce:
a)
byly soudržné s vnější politikou Unie, dodržovaly zásadu soudržnosti politik v oblasti rozvoje a aby byly soudržné se strategickými programovými dokumenty pro danou oblast či zemi;
b)
byly zaměřeny na opatření, která nejsou orientována na rozvoj;
c)
sloužily zájmům vnitřních politik Unie a byly v souladu s činnostmi vyvíjenými uvnitř Unie.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Zvláštní ustanovení týkající se jednorázových částek určených na znovuusídlení a přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého
Odchylně od pravidel způsobilosti výdajů stanovených v článku 18 nařízení (EU) č. 514/2014, zvláště pokud jde o jednorázové částky a paušální sazby, jsou jednorázové částky přidělované podle tohoto nařízení členským státům na znovuusídlení nebo přesun osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého:
a)
osvobozeny od povinnosti, podle níž musí být podloženy statistickými údaji či údaji z minulosti a
b)
vyplaceny za podmínky, že osoba, na kterou je jednorázová částka přidělena, byla skutečně znovuusídlena nebo přesunuta v souladu s tímto nařízením.
Článek 26
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 16 odst. 2, čl. 17 odst. 4 a 10 a čl. 18 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu sedmi let ode dne 21. května 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období tří let, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem tohoto sedmiletého období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 16 odst. 2, čl. 17 odst. 4 a 10 a čl. 18 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 16 odst. 2, čl. 17 odst. 4 a 10 a čl. 18 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 27
Postup projednávání ve výborech
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Azylový, migrační a integrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost, zřízený čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 28
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají toto nařízení na základě návrhu Komise do 30. června 2020.
Článek 29
Použitelnost nařízení (EU) č. 514/2014
Na tento fond se použijí ustanovení nařízení (EU) č. 514/2014, aniž je dotčen článek 4 tohoto nařízení.
Článek 30
Zrušení
Rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014
Článek 31
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování nebo změna, včetně celkového nebo částečného zrušení, dotyčných projektů a ročních programů až do jejich uzavření nebo finanční pomoci schválené Komisí na základě rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES ani žádného jiného právního předpisu, který se na tuto pomoc vztahuje k 31. prosinci 2013. Tímto nařízením není dotčeno pokračování nebo změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, finanční podpory schválené Komisí na základě rozhodnutí 2008/381/ES ani žádného jiného právního předpisu, který se na tuto pomoc vztahuje k 31. prosinci 2013.
2. Při rozhodování o spolufinancování v rámci tohoto nařízení Komise přihlíží k opatřením, která mají finanční dopady v období tohoto spolufinancování a která byla přijata na základě rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES, 2007/435/ES a 2008/381/ES před 20. květnem 2014.
3. Částky přidělené na závazky pro spolufinancování schválené Komisí mezi 1. lednem 2011 a 31. prosincem 2014, k nimž nejsou doklady požadované pro uzavření akce zaslány Komisi ve lhůtě pro předložení závěrečné zprávy, Komise automaticky uvolní ze závazku do 31. prosince 2017, přičemž vzniká povinnost neoprávněně vyplacené částky vrátit.
4. K částkám na akce, které byly pozastaveny z důvodů soudních řízení nebo správních řízení o opravném prostředku s odkladným účinkem, se při výpočtu výše částky, která se automaticky uvolňuje ze závazku, nepřihlíží.
5. Členské státy předloží Komisi do 30. června 2015 hodnotící zprávy týkající se výsledků a dopadů akcí spolufinancovaných v rámci rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES v období 2011 až 2013.
6. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů do 31. prosince 2015 následné hodnotící zprávy podle rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES za období 2011 až 2013.
Článek 32
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Štrasburku dne 16. dubna 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 516/2014
zo 16. apríla 2014,
ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl, migráciu a integráciu, a ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2008/381/ES a rušia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES a č. 575/2007/ES a rozhodnutie Rady 2007/435/ES
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 78 ods. 2 a článok 79 ods. 2 a 4,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Cieľ Únie, ktorým je vytvoriť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, by sa mal dosiahnuť aj prostredníctvom spoločných opatrení vytvárajúcich rámec pre politiku v oblasti azylu a prisťahovalectva založenej na solidarite medzi členskými štátmi, ktorá je spravodlivá voči tretím krajinám a ich štátnym príslušníkom. Na zasadnutí Európskej rady 2. decembra 2009 sa uznalo, že finančné zdroje v rámci Únie by mali byť čoraz pružnejšie a jednotnejšie z hľadiska rozsahu i použiteľnosti, aby sa podporil rozvoj politiky v oblasti azylu a migrácie.
(2)
S cieľom prispieť k rozvoju spoločnej azylovej a prisťahovaleckej politiky Únie a posilniť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, zohľadňujúc uplatňovanie zásad solidarity a rozdelenia zodpovednosti medzi členskými štátmi a spoluprácu s tretími krajinami, by sa týmto nariadením mal zriadiť Fond pre azyl, migráciu a integráciu (ďalej len „fond“).
(3)
Fondom by sa mala zohľadniť potreba zvýšiť pružnosť, zjednodušiť a zároveň dodržať požiadavky z hľadiska predvídateľnosti a zabezpečiť spravodlivé a transparentné rozdelenie zdrojov, aby sa splnili všeobecné a osobitné ciele stanovené v tomto nariadení.
(4)
Účinnosť opatrení a kvalita výdavkov sú usmerňujúcimi zásadami čerpania z fondu. Okrem toho by sa malo z fondu čerpať čo najefektívnejším a najjednoduchším spôsobom.
(5)
Nová dvojpilierová štruktúra financovania v oblasti vnútorných vecí by mala prispieť k zjednodušeniu, racionalizácii, konsolidácii a transparentnosti financovania. Malo by sa vyvíjať úsilie o dosiahnutie synergií, konzistentnosti a komplementárnosti medzi rôznymi fondmi a programami, a to aj s cieľom prideľovať finančné prostriedky na spoločné ciele. Malo by sa však zabrániť prekrývaniu jednotlivých finančných nástrojov.
(6)
Fondom by sa mal vytvoriť flexibilný rámec, ktorý členským štátom podľa ich špecifickej situácie a potrieb umožní prijímať finančné zdroje z ich národných programov na podporu politických okruhov v rámci fondu a vzhľadom na tie všeobecné a osobitné ciele fondu, pre ktoré by finančná podpora bola najefektívnejšia a najvhodnejšia.
(7)
Fond by mal byť prejavom solidarity prostredníctvom finančnej pomoci členským štátom. Mal by posilniť účinné riadenie migračných tokov do Únie v oblastiach, v ktorých Únia prináša maximálnu pridanú hodnotu, a to najmä prostredníctvom rozdelenia zodpovednosti medzi členské štáty a prostredníctvom rozdelenia zodpovednosti a posilnenia spolupráce vo vzťahu s tretími krajinami.
(8)
S cieľom prispieť k dosiahnutiu všeobecného cieľa tohto fondu by mali členské štáty zabezpečiť, aby sa do ich národných programov zahrnuli akcie zamerané na dosiahnutie osobitných cieľov tohto nariadenia a aby sa pridelením zdrojov na jednotlivé ciele zabezpečilo ich dosiahnutie. V ojedinelom prípade, keď sa členský štát chce odchýliť od minimálnych percentuálnych podielov stanovených v tomto nariadení, poskytne dotknutý členský štát podrobné odôvodnenie vo svojom národnom programe.
(9)
Fond by mal prispievať k účinnému fungovaniu spoločného európskeho azylového systému, ktorého súčasťou sú opatrenia týkajúce sa politiky, právnych predpisov a budovania kapacít, v spolupráci s ostatnými členskými štátmi, agentúrami Únie a tretími krajinami, s cieľom zabezpečiť jednotnosť a vysokú kvalitu azylovej politiky, ako i uplatňovanie prísnejších noriem medzinárodnej ochrany.
(10)
Je vhodné podporovať a prehlbovať úsilie členských štátov zamerané na plné a riadne vykonávanie acquis Únie v oblasti azylu, a to najmä stanoviť vhodné podmienky prijímania pre vysídlené osoby a žiadateľov o azyl, a osoby s postavením medzinárodnej ochrany, zabezpečiť správne určenie postavenia v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ (4), uplatňovať spravodlivé a účinné konania o azyle a podporovať osvedčené postupy v oblasti azylu s cieľom chrániť práva osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a umožniť efektívne fungovanie azylových systémov členských štátov.
(11)
Fond by mal primerane podporovať spoločné úsilie členských štátov identifikovať, vymieňať si a podporovať najlepšie postupy a vytvárať účinné štruktúry spolupráce s cieľom posilniť kvalitu rozhodovania v rámci spoločného európskeho azylového systému.
(12)
Fond by mal dopĺňať a posilňovať činnosti, ktoré vykonáva Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 439/2010 (5), s cieľom koordinovať praktickú spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti azylu, podporovať tie členské štáty, ktorých azylové systémy čelia osobitnému tlaku, a prispievať k realizácii spoločného európskeho azylového systému. Komisia môže využiť možnosť, ktorá sa poskytuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (6), a to poveriť EASO vykonávaním osobitných úloh a úloh ad hoc, ako je napr. koordinácia akcií členských štátov v oblasti presídľovania v súlade s nariadením (EÚ) č. 439/2010.
(13)
Fond by mal podporovať úsilie Únie a členských štátov zamerané na posilnenie schopnosti členských štátov rozvíjať, monitorovať a hodnotiť ich politiky v oblasti azylu vzhľadom na ich povinnosti vyplývajúce z platného práva Únie.
(14)
Fond by mal podporovať snahu členských štátov poskytovať na svojom území medzinárodnú ochranu a trvalé riešenie situácie utečencov a vysídlených osôb, ktoré majú podľa Úradu vysokého komisára pre utečencov (UNHCR) nárok na presídlenie, napríklad posúdenie potrieb presídlenia a presun dotknutých osôb na ich územie, s cieľom zaručiť im bezpečné právne postavenie a podporovať ich účinnú integráciu.
(15)
Z fondu by sa mala poskytovať podpora novým prístupom, pokiaľ ide o bezpečnejší prístup ku konaniam o azyle, a to najmä zameraním sa na hlavné krajiny tranzitu, ako sú programy ochrany pre konkrétne skupiny alebo určité postupy preskúmania žiadostí o azyl.
(16)
Z povahy fondu vyplýva, že by malo byť možné poskytovať z neho podporu dobrovoľným operáciám dohodnutým medzi členskými štátmi, ktorých cieľom je rozdelenie záťaže a ktoré pozostávajú z presunu osôb s postavením medzinárodnej ochrany a žiadateľov o medzinárodnú ochranu z jedného členského štátu do druhého.
(17)
Partnerstvá a spolupráca s tretími krajinami na zabezpečenie primeraného riadenia tokov žiadateľov o azyl alebo iné formy medzinárodnej ochrany sú základným prvkom azylovej politiky Únie. S cieľom v čo najskoršej fáze poskytnúť prístup k medzinárodnej ochrane a trvalým riešeniam, a to aj v rámci regionálnych programov ochrany, by jednou zo silných zložiek fondu malo byť aj presídľovanie v rámci Únie.
(18)
S cieľom zlepšiť a posilniť integračný proces do európskych spoločností by fond mal uľahčovať legálnu migráciu do Únie v súlade s hospodárskymi a sociálnymi potrebami členských štátov, pričom na prípravu integračného procesu sa zameriava už v krajine pôvodu štátnych príslušníkov tretích krajín prichádzajúcich do Únie.
(19)
Na to, aby bol fond efektívny a vytvoril čo najväčšiu pridanú hodnotu, mal by sa usilovať o cielenejší prístup a podporovať jednotné stratégie osobitne navrhnuté na podporu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín, a to podľa potreby na vnútroštátnej, miestnej a/alebo regionálnej úrovni. Tieto stratégie by mali vykonávať najmä miestne a regionálne orgány a neštátne subjekty, pričom sa nevylučujú vnútroštátne orgány, najmä ak si to bude vyžadovať konkrétna administratívna štruktúra členského štátu alebo ak sú integračné akcie v členskom štáte pod spoločnou právomocou medzi štátom a decentralizovanou správou. Vykonávajúce organizácie by si mali vybrať zo spektra dostupných opatrení tie, ktoré sú najvhodnejšie pre ich konkrétnu situáciu.
(20)
Čerpanie z fondu by malo byť v súlade so spoločnými základnými zásadami, ktoré Únia uplatňuje na integráciu, ako sa uvádzajú v spoločnom programe pre integráciu.
(21)
Do rozsahu pôsobnosti opatrení v oblasti integrácie by mali patriť aj osoby s postavením medzinárodnej ochrany, aby sa tak zabezpečil komplexný prístup k integrácii a zohľadnili osobitné charakteristiky týchto cieľových skupín. Ak sú integračné opatrenia skombinované s prijímaním opatrení, akcie by mali v prípade potreby umožniť zahrnúť aj žiadateľov o medzinárodnú ochranu.
(22)
S cieľom zabezpečiť jednotnosť prístupu Únie k integrácii štátnych príslušníkov tretích krajín by akcie financované z fondu mali byť špecifické a mali by dopĺňať akcie financované z Európskeho sociálneho fondu. V tomto kontexte by sa od orgánov členských štátov zodpovedných za čerpanie z fondu malo požadovať, aby vytvorili mechanizmy spolupráce a koordinácie s orgánmi, ktoré členské štáty poverili, aby riadili intervencie Európskeho sociálneho fondu.
(23)
Z praktických dôvodov sa niektoré akcie môžu týkať skupiny osôb, ktorú je možné účinnejšie osloviť ako celok bez rozlišovania medzi jej členmi. Z tohto dôvodu by preto bolo vhodné ustanoviť možnosť, aby sa integračné akcie v rozsahu, ktorý je nevyhnutný na ich efektívne vykonávanie, vzťahovali aj na blízkych príbuzných štátnych príslušníkov tretích krajín, a to pre tie členské štáty, ktoré majú záujem zahrnúť túto záležitosť do svojich národných programov. Pod pojmom „blízki príbuzní“ by sa mali rozumieť manželia/manželky/partneri/partnerky a akákoľvek osoba, ktorá má priame rodinné väzby po zostupnej alebo vzostupnej línii so štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorého sa týkajú integračné akcie, a na ktorú by sa inak rozsah pôsobnosti fondu nevzťahoval.
(24)
Fond by mal podporovať členské štáty pri vytváraní stratégií zameraných na organizáciu legálnej migrácie, posilňovať ich všeobecnú schopnosť vypracovávať, vykonávať, monitorovať a hodnotiť všetky stratégie v oblasti prisťahovalectva a integrácie, ako aj politiky a opatrenia zamerané na štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane právnych nástrojov Únie. Fond by mal tiež podporovať výmenu informácií, najlepších postupov a spoluprácu medzi rôznymi administratívnymi útvarmi a s ďalšími členskými štátmi.
(25)
Únia by mala naďalej a intenzívnejšie využívať partnerstvá v oblasti mobility, ktoré predstavujú hlavný strategický, komplexný a dlhodobý rámec spolupráce pri riadení migrácie s tretími krajinami. Fond by mal podporovať činnosti v rámci partnerstiev v oblasti mobility, ktoré sa konajú v Únii alebo v tretích krajinách, a ktoré sú zamerané na potreby a priority Únie, najmä akcie, ktoré zabezpečujú kontinuitu financovania zahŕňajúceho Úniu aj tretie krajiny.
(26)
Je vhodné pokračovať v podpore a stimulácii úsilia členských štátov zlepšiť riadenie návratu štátnych príslušníkov tretích krajín vo všetkých jeho aspektoch s cieľom dosiahnuť kontinuálne, spravodlivé a účinné vykonávanie spoločných noriem pre návrat, ktoré sa ustanovujú najmä v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (7). Z fondu by sa mal podporovať rozvoj stratégií pre návrat na vnútroštátnej úrovni v rámci koncepcie integrovaného riadenia návratu, ako aj opatrení, ktoré podporujú ich účinné vykonávanie v tretích krajinách.
(27)
Pokiaľ ide o dobrovoľný návrat osôb vrátane tých osôb, ktoré si návrat želajú aj napriek tomu, že nemajú povinnosť opustiť dané územie, pre týchto navrátilcov by sa malo uvažovať o stimuloch, ako napríklad prednostné zaobchádzanie formou posilnenej pomoci pri návrate. Z hľadiska jeho nákladovej efektívnosti je takýto typ dobrovoľného návratu v záujme navrátilcov aj v záujme orgánov. Členské štáty by sa mali podporovať v tom, aby dobrovoľnému návratu dávali prednosť.
(28)
Z politického hľadiska sú však dobrovoľný a nútený návrat vzájomne prepojené a vzájomne sa posilňujú a členské štáty preto treba podporovať, aby v rámci riadenia návratu posilnili komplementárnosť týchto dvoch foriem. Je potrebné vykonávať odsuny, aby sa zabezpečila integrita prisťahovaleckej a azylovej politiky Únie a prisťahovaleckých a azylových systémov členských štátov. Možnosť odsunu je teda predpokladom na zabezpečenie toho, aby sa táto politika neoslabovala a aby sa presadzovali zásady právneho štátu, čo je samo osebe nevyhnutné na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Fond by mal preto podporovať akcie členských štátov zamerané na zjednodušenie odsunov v súlade s normami ustanovenými v práve Únie, a to pri plnom dodržiavaní základných práv a rešpektovaní dôstojnosti navrátilcov.
(29)
Je mimoriadne dôležité, aby fond podporoval osobitné opatrenia pre navrátilcov v krajine návratu s cieľom zabezpečiť ich skutočný návrat do miest alebo regiónov pôvodu za dobrých podmienok a posilniť trvalú opätovnú integráciu navrátilcov do svojej spoločnosti.
(30)
Dohody Únie o readmisii sú neoddeliteľnou zložkou politiky Únie zameranej na návrat a hlavným nástrojom na efektívne riadenie migračných tokov, keďže uľahčujú rýchly návrat nelegálnych migrantov. Tieto dohody sú dôležitým prvkom v rámci dialógu a spolupráce s tretími krajinami pôvodu a tranzitu nelegálnych migrantov a ich vykonávanie v tretích krajinách by sa malo podporovať v záujme účinnosti stratégií návratu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie.
(31)
Fond by mal dopĺňať a posilňovať činnosti, ktoré vykonáva Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie, ktorá bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (8), súčasťou jej úloh je poskytovať členským štátom potrebnú podporu pre organizáciu spoločných operácií v oblasti návratu a identifikovať najlepšie postupy pre získavanie cestovných dokladov a odsun štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, ako aj pomáhať členským štátom v situáciách, ktoré si vyžadujú intenzívnejšiu technickú a operačnú pomoc na vonkajších hraniciach, a to zohľadňujúc skutočnosť, že niektoré situácie môžu zahŕňať humanitárne krízy a pomoc na mori.
(32)
Okrem podpory návratu osôb, ako sa ustanovuje v tomto nariadení, by sa z fondu mali podporovať aj ďalšie opatrenia na boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu alebo obchádzaniu existujúcich pravidiel legálnej migrácie, čím sa zabezpečí integrita prisťahovaleckých systémov členských štátov.
(33)
Pri čerpaní z fondu by sa mali plne dodržiavať práva a zásady zakotvené v Charte základných práv Európskej únie a základné práva zakotvené v príslušných medzinárodných nástrojoch vrátane príslušnej judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva. Oprávnené akcie by mali zohľadňovať také prístupy k ochrane migrantov, utečencov a uchádzačov o azyl, ktoré sa zakladajú na ľudských právach, a mali by najmä zabezpečiť, aby sa osobitná pozornosť venovala konkrétnej situácii zraniteľných osôb, najmä žien, maloletým bez sprievodu a ďalším maloletým vystaveným riziku a aby sa na túto konkrétnu situáciu cielene reagovalo.
(34)
Pojmy „zraniteľné osoby“ a „rodinní príslušníci“ sa v rozličných aktoch relevantných z hľadiska tohto nariadenia vymedzujú rôznym spôsobom. Mali by sa preto chápať v zmysle relevantného aktu s prihliadnutím na kontext, v ktorom sa používajú. V kontexte presídlenia členský štát, ktorý presídlenie uskutočňuje, by pri svojich postupoch presídlenia a v rámci samotného procesu presídlenia mal v súvislosti s pojmom „rodinní príslušníci“ úzko konzultovať s UNHCR.
(35)
Opatrenia v tretích krajinách a týkajúce sa tretích krajín podporované z fondu by sa mali prijímať v súčinnosti a v súlade s ďalšími akciami mimo Únie podporovanými prostredníctvom geografických i tematických nástrojov vonkajšej pomoci Únie. Pri vykonávaní týchto akcií by cieľom malo byť dosiahnutie plného súladu so zásadami a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti Únie, ako aj zahraničnej politiky v súvislosti s dotknutou krajinou alebo regiónom. Opatrenia by nemali byť určené na podporu akcií, ktoré sú priamo zamerané na rozvoj, a podľa potreby by mali dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci. Mala by sa dodržiavať zásada súdržnosti politík v záujme rozvoja, ako sa uvádza v odseku 35 Európskeho konsenzu o rozvoji. Je tiež dôležité zabezpečiť, aby bolo vykonávanie núdzovej pomoci v súlade s humanitárnou politikou Únie, aby túto politiku podľa potreby dopĺňalo a aby sa pri ňom dodržiavali humanitárne zásady, ako sa stanovujú v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci.
(36)
Veľká časť zdrojov, ktoré budú k dispozícii v rámci tohto fondu, by sa mala prideľovať na základe objektívnych kritérií úmerne podľa zodpovednosti, ktorú každý členský štát nesie pri svojom úsilí riadiť migračné toky. Na tento účel by sa mali použiť najnovšie dostupné štatistické údaje zozbierané Eurostatom podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 (9) o migračných tokoch, ako napríklad počet prvých žiadostí o azyl, počet kladných rozhodnutí, na základe ktorých sa udeľuje postavenie utečenca alebo doplnková ochrana, počet presídlených utečencov, počet štátnych príslušníkov tretích krajín s oprávneným pobytom, počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým členský štát udelil povolenie na pobyt, počet rozhodnutí o návrate vydaných vnútroštátnymi orgánmi a počet uskutočnených návratov.
(37)
V tomto nariadení sa stanovuje pridelenie základných súm členským štátom. Základná suma sa skladá z minimálnej sumy a sumy vypočítanej na základe priemerných súm pridelených jednotlivým členským štátom v rokoch 2011, 2012 a 2013 v rámci Európskeho fondu pre utečencov rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES (10), Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín rozhodnutím Rady 2007/435/ES (11) a Európskeho fondu pre návrat rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 575/2007/ES (12). Tento výpočet sa robil v súlade s kritériami rozdeľovania stanovenými v rozhodnutí č. 573/2007/ES, rozhodnutí 2007/435/ES a rozhodnutí č. 575/2007/ES. Vzhľadom na závery Európskej rady zo 7. a 8. februára 2013, v ktorých sa zdôrazňuje, že „zvláštna pozornosť sa bude venovať ostrovným spoločenstvám, ktoré čelia neprimeraným migračným tlakom“, je vhodné zvýšiť minimálnu výšku súm pre Cyprus a Maltu.
(38)
Hoci je vhodné každému členskému štátu prideliť sumu podľa najnovších dostupných štatistických údajov, časť dostupných zdrojov fondu by mala byť určená aj na vykonávanie osobitných akcií, ktoré si budú vyžadovať spoločné úsilie členských štátov a vytvoria značnú pridanú hodnotu pre Úniu, ako aj na vykonávanie programu Únie pre presídľovanie a presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého.
(39)
Na tento účel by sa v tomto nariadení mal stanoviť zoznam osobitných akcií, ktoré sú oprávnené na financovanie z fondu. Členským štátom, ktoré sa zaviažu na vykonávanie takýchto akcií, by sa mali prideliť dodatočné sumy.
(40)
Vzhľadom na postupné zavádzanie programu Únie pre presídľovanie by fond mal poskytovať cielenú pomoc vo forme finančných stimulov (jednorazových platieb) za každú presídlenú osobu. Komisia by v spolupráci s EASO a v súlade s ich príslušnými právomocami mala monitorovať účinné vykonávanie operácií presídlenia, ktoré sú podporované z fondu.
(41)
S cieľom zvýšiť účinok úsilia Únie v oblasti presídľovania, pokiaľ ide o poskytovanie ochrany osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a maximalizovať strategický vplyv presídľovania prostredníctvom lepšieho zamerania sa na tie osoby, ktoré najviac potrebujú presídlenie, treba na úrovni Únie určiť spoločné priority v oblasti presídľovania. Tieto spoločné priority by sa mali meniť, len ak je to jasne odôvodnené alebo vzhľadom na odporúčania UNHCR na základe všeobecných kategórií stanovených v tomto nariadení.
(42)
Niektoré kategórie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, by vzhľadom na svoju mimoriadnu zraniteľnosť, mali byť trvalou súčasťou spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania.
(43)
Vzhľadom na potreby týkajúce sa presídľovania stanovené v spoločných prioritách Únie v oblasti presídľovania je tiež potrebné poskytnúť doplnkové finančné stimuly pre presídlenie osôb, zamerané na konkrétne geografické regióny a národnosti, ako aj na konkrétne kategórie osôb, ktoré majú byť presídlené, ak sa presídlenie považuje za najlepšie riešenie ich osobitných potrieb.
(44)
S cieľom posilniť solidaritu a zlepšiť rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi, najmä so zreteľom na členské štáty najviac postihnuté azylovými tokmi, by sa podobný mechanizmus založený na finančných stimuloch mal zaviesť aj pre presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého. Takýmto mechanizmom by sa mal znížiť tlak na členské štáty, ktoré prijímajú vyššie počty uchádzačov o azyl a osôb s postavením medzinárodnej ochrany v absolútnom alebo pomernom vyjadrení.
(45)
Podpora, ktorú fond poskytuje, bude efektívnejšia a prinesie väčšiu pridanú hodnotu, ak sa v tomto nariadení určí obmedzený počet povinných cieľov, ktoré sa majú sledovať v rámci programov vypracovaných každým členským štátom a zohľadňujúc ich konkrétnu situáciu a potreby.
(46)
Pre posilnenie solidarity je dôležité, aby fond podľa potreby aj v koordinácii a synergii s humanitárnou pomocou, ktorú riadi Komisia, poskytoval dodatočnú podporu pri riešení núdzových situácií v prípade intenzívneho migračného tlaku v členských štátoch alebo tretích krajinách alebo v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb podľa smernice Rady 2001/55/ES (13). Núdzová pomoc by mala zahŕňať aj podporu programom humanitárneho prijímania ad hoc, ktorých cieľom je umožniť prechodne sa zdržiavať na území členského štátu v prípade naliehavej humanitárnej krízy v tretích krajinách. Takýmito inými programami humanitárneho prijímania by však nemal byť dotknutý ani ohrozený program Únie pre presídlenie, ktorý sa od samého počiatku jednoznačne zameriava na poskytnutie trvalého riešenia osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu a ktoré boli presunuté do Únie z tretích krajín. Členské štáty by nemali byť na tento účel oprávnené prijímať dodatočné jednorazové platby v súvislosti s osobami, ktorým bolo udelené povolenie prechodne sa zdržiavať na území členského štátu na základe takýchto iných programov humanitárneho prijímania.
(47)
Týmto nariadením by sa mala poskytnúť finančná pomoc pre činnosti Európskej migračnej siete, zriadenej rozhodnutím Rady 2008/381/ES (14), v súlade s jej cieľmi a úlohami.
(48)
Rozhodnutie 2008/381/ES by sa preto malo zmeniť tak, aby sa zosúladili postupy a uľahčilo sa poskytovanie primeranej a včasnej finančnej podpory národným kontaktným bodom, ktoré sú uvedené v tomto rozhodnutí.
(49)
Vzhľadom na účel finančných stimulov prideľovaných členským štátom na presídľovanie a/alebo presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého vo forme jednorazových platieb a keďže ide o malú časť skutočných výdavkov, mali by sa v tomto nariadení ustanoviť určité výnimky z pravidiel o oprávnenosti výdavkov.
(50)
S cieľom doplniť alebo zmeniť ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa jednorazových platieb za presídlenie a presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého a vymedzenia osobitných akcií, ako i spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania, by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(51)
Pri uplatňovaní tohto nariadenia vrátane prípravy delegovaných aktov by Komisia mala uskutočňovať konzultácie s expertmi zo všetkých členských štátov.
(52)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania ustanovení tohto nariadenia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (15).
(53)
Financovanie z rozpočtu Únie by sa malo sústrediť na tie činnosti, pri ktorých zásahy zo strany Únie môžu priniesť pridanú hodnotu v porovnaní s tým, ak by akcie členské štáty vykonávali samy. Keďže Únia má v porovnaní s členskými štátmi lepšiu pozíciu na to, aby poskytla rámec na vyjadrenie solidarity Únie v oblasti riadenia migračných tokov, finančná podpora poskytovaná podľa tohto nariadenia by mala prispieť najmä k posilneniu vnútroštátnych schopností a schopností Únie v tejto oblasti.
(54)
Je potrebné prostredníctvom mobilizácie, spoločného využívania a pritiahnutia verejných a súkromných zdrojov financovania dosiahnuť maximálny vplyv financovania z prostriedkov Únie.
(55)
Komisia by mala monitorovať čerpanie z fondu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014 (16) pomocou spoločných ukazovateľov pre hodnotenie výsledkov a vplyvov. Tieto ukazovatele vrátane východiskových hodnôt by mali poskytnúť minimálny základ pre hodnotenie rozsahu, v akom sa ciele fondu dosiahli.
(56)
Vo vzťahu ku každému z osobitných cieľov by sa mali stanoviť spoločné ukazovatele na účely zhodnotenia jeho výsledkov. Spoločné ukazovatele by sa nemali týkať voliteľného alebo povinného charakteru vykonávania súvisiacich akcií, tak ako sa to stanovuje v tomto nariadení.
(57)
Pokiaľ ide o riadenie a čerpanie, fond by mal byť súčasťou súdržného rámca pozostávajúceho z tohto nariadenia a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 513/2014 (17). Na účely fondu by partnerstvo uvedené v článku 12 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 malo zahŕňať relevantné medzinárodné organizácie, mimovládne organizácie a sociálnych partnerov. Každý členský štát by mal zodpovedať za zloženie partnerstva a za praktické spôsoby jeho fungovania.
(58)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to prispieť k účinnému riadeniu migračných tokov a k vykonávaniu, posilňovaniu a rozvoju spoločnej politiky v oblasti azylu, doplnkovou ochranou a dočasnou ochranou a spoločnou prisťahovaleckou politikou, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie nepresahuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(59)
Podľa článkov 8 a 10 ZFEÚ by mal fond zohľadniť uplatňovanie zásady rovnosti medzi ženami a mužmi, ako i zásady nediskriminácie.
(60)
Rozhodnutia č. 573/2007/ES, 575/2007/ES a 2007/435/ES by sa mali zrušiť s výhradou prechodných ustanovení uvedených v tomto nariadení..
(61)
V súlade s článkom 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, tieto členské štáty oznámili želanie podieľať sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia.
(62)
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(63)
Je vhodné zosúladiť dobu uplatňovania tohto nariadenia s dobou uplatňovania nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (18). Z tohto dôvodu by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2014,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Účel a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 zriaďuje Fond pre azyl, migráciu a integráciu (ďalej len „fond“).
2. V tomto nariadení sa stanovujú:
a)
ciele finančnej podpory a oprávnené akcie;
b)
všeobecný rámec pre vykonávanie oprávnených akcií;
c)
dostupné finančné zdroje a ich rozdelenie;
d)
zásady a mechanizmus určovania spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania a
e)
finančná pomoc poskytovaná pre činnosti Európskej migračnej siete.
3. Týmto nariadením sa zabezpečuje uplatňovanie pravidiel uvedených v nariadení (EÚ) č. 514/2014 bez toho, aby bol dotknutý článok 4 tohto nariadenia.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„presídľovanie“ je proces, ktorým sa na žiadosť Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), založenej na individuálnej potrebe medzinárodnej ochrany, štátni príslušníci tretích krajín presunú z tretej krajiny do niektorého členského štátu, v ktorom sa im povolí pobyt na základe jedného z týchto postavení:
i)
„postavenie utečenca“ v zmysle článku 2 písm. e) smernice 2011/95/EÚ alebo
ii)
postavenie doplnkovej ochrany v zmysle článku 2 písm. g) smernice 2011/95/EÚ alebo
iii)
iné postavenia, ktoré podľa vnútroštátneho práva a práva Únie zaručujú podobné práva a výhody, ako sú uvedené v bodoch i) a ii);
b)
„iné programy humanitárneho prijímania“ je proces ad hoc, pri ktorom členský štát prijíma určitý počet štátnych príslušníkov tretích krajín na svoje územie na prechodný pobyt s cieľom poskytnúť im ochranu pred naliehavými humanitárnymi krízami v súvislosti s udalosťami, ako sú politický vývoj alebo konflikty;
c)
„medzinárodná ochrana“ je postavenie utečenca a doplnková ochrana v zmysle smernice 2011/95/EÚ;
d)
„návrat“ je proces vrátenia sa štátneho príslušníka tretej krajiny - bez ohľadu na to, či ide o dobrovoľné splnenie povinnosti návratu alebo nútený návrat, podľa článku 3 smernice 2008/115/ES;
e)
„štátny príslušník tretej krajiny“ je akákoľvek osoba, ktorá nie je občanom Únie v zmysle článku 20 ods. 1 ZFEÚ. Odkaz na štátnych príslušníkov tretích krajín sa vykladá tak, že zahŕňa aj osoby bez štátnej príslušnosti a osoby, ktorých štátna príslušnosť nie je určená;
f)
„odsun“ je vykonanie povinnosti návratu, teda fyzický transport z členského štátu podľa článku 3 smernice 2008/115/ES;
g)
„dobrovoľný odchod“ je splnenie povinnosti návratu v rámci lehoty stanovenej na tento účel v rozhodnutí o návrate podľa článku 3 smernice 2008/115/ES;
h)
„maloletý bez sprievodu“ je štátny príslušník tretej krajiny mladší ako 18 rokov, ktorý prichádza alebo prišiel na územie členského štátu bez sprievodu dospelého zodpovedného za neho zo zákona alebo podľa vnútroštátnych postupov dotknutého členského štátu a pokým nie je skutočne prevzatý do starostlivosti takejto osoby; pojem zahŕňa aj maloletého, ktorý zostal bez sprievodu potom, ako vstúpil na územie členského štátu;
i)
„zraniteľná osoba“ je každý štátny príslušník tretej krajiny, ktorý vyhovuje vymedzeniu pojmov podľa práva Únie relevantného pre politický okruh akcie podporovanej v rámci fondu;
j)
„rodinný príslušník“ je každý štátny príslušník tretej krajiny, ktorý vyhovuje vymedzeniu pojmov podľa práva Únie relevantného pre politický okruh akcie podporovanej v rámci fondu;
k)
„núdzová situácia“ je situácia, ktorá je výsledkom:
i)
intenzívneho migračného tlaku v jednom alebo viacerých členských štátoch, ktorý možno charakterizovať príchodom veľkého a neúmerného počtu štátnych príslušníkov tretích krajín, čo vytvára značné a naliehavé požiadavky na zariadenia na ich prijímanie, na útvary zaistenia a na azylové systémy a postupy;
ii)
vykonávania mechanizmov dočasnej ochrany v zmysle smernice 2001/55/ES alebo
iii)
veľkého migračného tlaku v tretích krajinách, v ktorých utečenci uviaznu v dôsledku takých udalostí, akými sú napríklad politické zmeny alebo konflikty.
Článok 3
Ciele
1. Všeobecným cieľom fondu je prispievať k účinnému riadeniu migračných tokov a k vykonávaniu, posilňovaniu a rozvoju spoločnej politiky v oblasti azylu, doplnkovej ochrany a dočasnej ochrany a spoločnej prisťahovaleckej politiky pri plnom rešpektovaní práv a zásad zakotvených v Charte základných práv Európskej únie.
2. V rámci svojho všeobecného cieľa fond prispieva k týmto spoločným osobitným cieľom:
a)
posilniť a rozvíjať všetky aspekty spoločného európskeho azylového systému vrátane jeho vonkajšieho rozmeru;
b)
podporovať legálnu migráciu do členských štátov v súlade s ich hospodárskymi a sociálnymi potrebami, napríklad potrebami trhu práce, a zároveň zabezpečovať integritu prisťahovaleckých systémov členských štátov a podporovať skutočnú integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín;
c)
posilňovať spravodlivé a účinné stratégie návratu v členských štátoch, ktoré prispejú k boju proti nelegálnemu prisťahovalectvu s dôrazom na udržateľnosť návratu a účinnú readmisiu v krajinách pôvodu a tranzitu;
d)
posilňovať solidaritu a rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi, najmä so zreteľom na tie členské štáty, ktoré sú najviac postihnuté migračnými a azylovými tokmi, a to aj prostredníctvom praktickej spolupráce.
Výsledky pri dosahovaní osobitných cieľov fondu sa hodnotia v súlade s článkom 55 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 s použitím spoločných ukazovateľov stanovených v prílohe IV tohto nariadenia a osobitných programových ukazovateľov, ktoré sú súčasťou národných programov.
3. Opatrenia prijaté v záujme dosiahnutia cieľov uvedených v odsekoch 1 a 2 sú v plnom súlade s opatreniami podporovanými prostredníctvom vonkajších finančných nástrojov Únie a so zásadami a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti Únie.
4. Ciele uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa dosahujú tak, aby sa náležite zohľadnili zásady a ciele humanitárnej politiky Únie. Konzistentnosť s opatreniami financovanými z vonkajších finančných nástrojov Únie sa zabezpečí v súlade s článkom 24.
Článok 4
Partnerstvo
Na účely fondu partnerstvo uvedené v článku 12 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 zahŕňa relevantné medzinárodné organizácie, mimovládne organizácie a sociálnych partnerov.
KAPITOLA II
SPOLOČNÝ EURÓPSKY AZYLOVÝ SYSTÉM
Článok 5
Systémy prijímania a azylové systémy
1. V rámci osobitného cieľa ustanoveného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. a) tohto nariadenia, vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 tohto nariadenia sa z fondu podporujú akcie zamerané na jednu alebo viacero týchto kategórií štátnych príslušníkov tretej krajiny:
a)
osoby v postavení utečenca a osoby pod doplnkovou ochranou v zmysle smernice 2011/95/EÚ;
b)
osoby, ktoré požiadali o jednu z foriem medzinárodnej ochrany uvedených v písmene a) a zatiaľ nedostali konečné rozhodnutie;
c)
osoby, na ktoré sa vzťahuje dočasná ochrana v zmysle smernice 2001/55/ES;
d)
osoby, ktoré sú presídľované alebo boli presídlené v členskom štáte, alebo presunuté z členského štátu.
Pokiaľ ide o podmienky prijímania a konania o azyle, podporujú sa z fondu najmä nasledovné akcie zamerané na kategórie osôb uvedené v prvom pododseku tohto odseku:
a)
poskytovanie materiálnej pomoci vrátane pomoci na hraniciach, vzdelávania, odbornej prípravy, podporných služieb, zdravotnej a psychologickej starostlivosti;
b)
poskytovanie podporných služieb, napríklad preklad a tlmočenie, vzdelávanie, odborná príprava vrátane jazykovej prípravy a iné iniciatívy, ktoré zodpovedajú postaveniu dotknutej osoby;
c)
vytvorenie a zlepšovanie administratívnych štruktúr, systémov a odbornej prípravy zamestnancov a relevantné orgány na zabezpečenie účinného a ľahkého prístupu uchádzačov o azyl ku konaniam o azyle a účinných a vysoko kvalitných konaní o azyle, najmä podľa potreby na účely podpory rozvoja acquis Únie;
d)
poskytovanie sociálnej pomoci, informácií alebo pomoci s administratívnymi a/alebo právnymi formalitami a informácií alebo poradenstva zameraných na možné výsledky konania o azyle vrátane takých aspektov, ako je napríklad konanie o návrate;
e)
poskytovanie právnej pomoci a zastúpenia;
f)
identifikácia zraniteľných skupín a osobitná pomoc pre zraniteľné skupiny, a to najmä v súlade s písmenami a) až e);
g)
zavedenie, rozvoj a skvalitnenie alternatívnych opatrení k zaisteniu.
Vo vhodných prípadoch a ak sa to stanovuje v národnom programe členského štátu, sa z fondu môžu podporiť aj opatrenia týkajúce sa integrácie, napríklad opatrenia uvedené v článku 9 ods. 1 vo vzťahu k prijímaniu osôb uvedených v prvom pododseku tohto odseku.
2. V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. a) a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19, pokiaľ ide o ubytovaciu infraštruktúru a systémy prijímania, sa z fondu podporujú najmä tieto akcie:
a)
zlepšovanie a udržiavanie existujúcej ubytovacej infraštruktúry a služieb;
b)
posilnenie a zlepšovanie administratívnych štruktúr a systémov;
c)
poskytovanie informácií miestnym komunitám;
d)
odborná príprava zamestnancov orgánov vrátane miestnych orgánov, ktoré budú v kontexte prijímania osôb uvedených v odseku 1 vstupovať do kontaktu s týmito osobami;
e)
zriaďovanie, prevádzka a rozvoj novej ubytovacej infraštruktúry a služieb, ako aj administratívnych štruktúr a systémov, a to v prípade potreby najmä s cieľom riešiť štrukturálne potreby členských štátov.
3. V rámci osobitných cieľov ustanovených v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. a) a d) a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19, sa z fondu podporujú aj akcie podobné akciám uvedeným v odseku 1 tohto článku, pokiaľ sa takéto akcie týkajú osôb, ktoré sa prechodne zdržiavajú:
-
v tranzitných a spracovateľských centrách pre utečencov, najmä s cieľom podporiť v spolupráci s UNHCR operácie zamerané na presídľovanie alebo
-
na území členského štátu v kontexte iných programov humanitárneho prijímania.
Článok 6
Schopnosť členských štátov vypracovať, monitorovať a hodnotiť svoje azylové politiky a postupy
V rámci spoločného osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. a), tohto nariadenia vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 tohto nariadenia, pokiaľ ide o akcie zamerané na posilnenie schopnosti členských štátov vypracovať, monitorovať a hodnotiť svoje azylové politiky a postupy, sa z fondu podporujú najmä tieto akcie:
a)
akcie posilňujúce schopnosť členských štátov - a to aj vo vzťahu k mechanizmu včasného varovania, pripravenosti a krízového riadenia, ako sa ustanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 (19) zbierať, analyzovať a šíriť kvalitatívne a kvantitatívne údaje a štatistiky o konaniach o azyle, kapacitách na prijímanie a presídľovaní a presune žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého;
b)
akcie, ktoré posilňujú schopnosť členských štátov zbierať, analyzovať a šíriť údaje o krajine pôvodu;
c)
akcie, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu azylových politík, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu, prieskumy medzi cieľovými skupinami a inými relevantnými zainteresovanými stranami a vypracovanie ukazovateľov a referenčné porovnávanie.
Článok 7
Presídlenie, presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany a iné humanitárne prijímanie ad hoc
1. V rámci osobitného cieľa ustanoveného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. a) a d) tohto nariadenia, vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 tohto nariadenia sa z fondu podporujú najmä tieto akcie týkajúce sa presídlenia ktoréhokoľvek štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorého presídľujú alebo ktorý bol presídlený v členskom štáte, a iných programov humanitárneho prijímania:
a)
vypracovanie a rozvoj národných programov pre presídľovanie a stratégií a iných programov humanitárneho prijímania vrátane analýzy potrieb, zlepšovania ukazovateľov a hodnotenia;
b)
vytváranie vhodných infraštruktúr a služieb s cieľom zabezpečiť plynulé a účinné vykonávanie akcií v oblasti presídľovania a akcií týkajúcich sa iných programov humanitárneho prijímania vrátanej jazykovej pomoci;
c)
vytváranie štruktúr, systémov a zavedenie odbornej prípravy pre zamestnancov s cieľom uskutočňovať misie do tretích krajín a/alebo ostatných členských štátov na účely vykonávania pohovorov a zavedenie zdravotných prehliadok a bezpečnostných previerok;
d)
posúdenie potenciálnych prípadov presídlenia a/alebo prípadov iného humanitárneho prijímania zodpovednými orgánmi členských štátov, ako napríklad uskutočňovanie misií do tretej krajiny, vykonávanie pohovorov a zavedenie zdravotných prehliadok a bezpečnostných previerok;
e)
preskúmanie zdravotného stavu a zdravotná starostlivosť pred odchodom, materiálne zabezpečenie pred odchodom, opatrenia na poskytovanie informácií pred odchodom a integráciou a zabezpečenie cesty vrátane zabezpečenia sprievodu zdravotnej služby;
f)
poskytnutie informácií a pomoci ihneď alebo krátko po príchode vrátane tlmočníckych služieb;
g)
akcie na účely zlúčenia rodiny v prípade osôb, ktoré boli presídlené v členskom štáte;
h)
posilnenie infraštruktúry a služieb súvisiacich s migráciou a azylom v krajinách určených na vykonávanie regionálnych programov ochrany;
i)
vytvorenie podmienok priaznivých pre integráciu, autonómnosť a samostatnosť presídlených utečencov na dlhodobom základe.
2. V rámci osobitného cieľa ustanoveného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. d) tohto nariadenia, vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 tohto nariadenia sa z fondu podporujú aj akcie podobné akciám uvedeným v odseku 1 tohto článku, ak sa to považuje za vhodné vzhľadom na politický vývoj v rámci obdobia čerpania z fondu alebo ak sa v národnom programe členského štátu nachádzajú takéto ustanovenia vo vzťahu k presunu žiadateľov o medzinárodnú ochranu a/alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany. Takéto operácie vykonáva so súhlasom týchto osôb členský štát, ktorý im udelil medzinárodnú ochranu alebo ktorý nesie zodpovednosť za preskúmanie ich žiadosti do iného zainteresovaného členského štátu, v ktorom im bude udelená rovnaká ochrana alebo v ktorom sa preskúma ich žiadosť o medzinárodnú ochranu.
KAPITOLA III
INTEGRÁCIA ŠTÁTNYCH PRÍSLUŠNÍKOV TRETÍCH KRAJÍN A LEGÁLNA MIGRÁCIA
Článok 8
Prisťahovalectvo a opatrenia pred odchodom
V rámci osobitného cieľa ustanoveného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. b) tohto nariadenia, vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 tohto nariadenia sa z fondu podporujú akcie v tretích krajinách zamerané na štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí spĺňajú požiadavky osobitných opatrení zameraných na fázu pred odchodom a/alebo podmienky stanovené vo vnútroštátnom práve a v prípade potreby v práve Únie vrátane podmienok týkajúcich sa schopnosti integrovať sa do spoločnosti členského štátu. V tomto kontexte sa z fondu podporujú najmä tieto akcie:
a)
informačné balíky a kampane s cieľom zvýšiť informovanosť a podporiť medzikultúrny dialóg, a to aj prostredníctvom užívateľsky ústretových komunikačných a informačných technológií a internetových stránok;
b)
hodnotenie zručností a kvalifikácií, ako aj posilnenie transparentnosti a kompatibility zručností a kvalifikácií v tretej krajine a členských štátoch;
c)
odborná príprava, ktorá zvyšuje zamestnateľnosť v členskom štáte;
d)
všeobecné kurzy občianskej prípravy a výučba jazyka;
e)
pomoc v súvislosti so zlúčením rodiny v zmysle smernice Rady 2003/86/ES (20).
Článok 9
Integračné opatrenia
1. V rámci osobitného cieľa ustanoveného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. b) tohto nariadenia, vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 tohto nariadenia sa z fondu podporujú akcie v rámci jednotných stratégií, v ktorých sa zohľadňujú integračné potreby štátnych príslušníkov tretích krajín na miestnej a/alebo regionálnej úrovni. V tejto súvislosti sa z fondu podporia najmä tieto akcie zamerané na štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v členskom štáte alebo, ak je to vhodné, ktorí začali konanie s cieľom získať oprávnený pobyt v členskom štáte:
a)
vypracovanie a rozvoj integračných stratégií podľa potreby s účasťou miestnych alebo regionálnych aktérov vrátane analýzy potrieb, zlepšenia ukazovateľov integrácie a hodnotenia a vrátane posúdenia účasti, s cieľom určiť najlepšie postupy;
b)
poskytovanie poradenstva a pomoci v oblastiach, ako sú ubytovanie, prostriedky živobytia, administratívne a právne poradenstvo, zdravotná, psychologická a sociálna starostlivosť, starostlivosť o deti a zlúčenie rodiny;
c)
akcie, ktoré štátnym príslušníkom tretích krajín pomáhajú zoznámiť sa s prijímajúcou spoločnosťou a akcie, ktoré im umožňujú prispôsobiť sa jej, informujú ich o právach a povinnostiach, umožňujú im podieľať sa na občianskom a kultúrnom živote a stotožniť sa s hodnotami zakotvenými v Charte základných práv Európskej únie;
d)
opatrenia, ktoré sú zamerané na vzdelávanie a odbornú prípravu vrátane výučby jazyka, a prípravné akcie zamerané na uľahčenie prístupu na trh práce;
e)
akcie, ktoré majú podporovať sebestačnosť a umožniť štátnym príslušníkom tretích krajín postarať sa o seba;
f)
akcie, ktoré podporujú zmysluplný kontakt a konštruktívny dialóg medzi štátnymi príslušníkmi tretích krajín a prijímajúcou spoločnosťou, a akcie s cieľom zvýšiť ich akceptáciu zo strany prijímajúcej spoločnosti, a to aj prostredníctvom médií;
g)
akcie, ktoré podporujú rovnosť prístupu a rovnosť výsledkov v súvislosti so stykom medzi štátnymi príslušníkmi tretích krajín a verejnými a súkromnými službami vrátane prispôsobenia týchto služieb na účely styku so štátnymi príslušníkmi tretích krajín;
h)
budovanie kapacít príjemcov, ako sa vymedzujú v článku 2 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 514/2014, aj prostredníctvom výmeny skúseností a osvedčených postupov a vytvárania sietí.
2. V akciách uvedených v odseku 1 sa vždy, keď je to potrebné, zohľadnia špecifické potreby rôznych kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane osôb s postavením medzinárodnej ochrany, presídlených alebo presunutých osôb, a najmä zraniteľných osôb.
3. V národných programoch sa môže umožniť začleniť do akcií uvedených v odseku 1 aj blízkych príbuzných osôb, ktoré patria do cieľovej skupiny uvedenej v danom odseku, v rozsahu, v akom je to nutné na účinné vykonávanie takýchto akcií.
4. Na účely programovania a vykonávania akcií uvedených v odseku 1 zahŕňa partnerstvo uvedené v článku 12 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 orgány určené členskými štátmi na účely riadenia intervencií z Európskeho sociálneho fondu.
Článok 10
Praktická spolupráca a opatrenia v oblasti budovania kapacít
V rámci osobitného cieľa ustanoveného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. b), vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 sa z fondu podporujú akcie zamerané na jednu alebo viacero týchto kategórií:
a)
tvorba stratégií, ktoré podporujú legálnu migráciu s cieľom uľahčiť vypracovanie a vykonávanie flexibilných postupov prijímania;
b)
podpora spolupráce medzi tretími krajinami a náborovými agentúrami, službami zamestnanosti a prisťahovaleckými úradmi v členských štátoch, ako aj podpora členských štátov pri vykonávaní práva Únie v oblasti migrácie, podpora konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami a odborného poradenstva alebo výmeny informácií o postupoch zameraných na občanov s konkrétnou štátnou príslušnosťou, či na isté kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín so zreteľom na potreby trhov práce;
c)
posilnenie schopnosti členských štátov vypracovávať, vykonávať, monitorovať a hodnotiť svoje stratégie, politiky a opatrenia v oblasti prisťahovalectva na rôznych úrovniach v rámci rôznych oddelení správy, najmä posilnenie ich schopnosti zbierať, analyzovať a šíriť podrobné a systematické údaje a štatistiky o postupoch v oblasti migrácie, o migračných tokoch a povoleniach na pobyt a rozvoj nástrojov na monitorovanie, mechanizmov hodnotenia, ukazovateľov a referenčných hodnôt na meranie prínosov týchto stratégií;
d)
odborná príprava príjemcov, ako sa vymedzujú v článku 2 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a pracovníkov poskytujúcich verejné a súkromné služby vrátane vzdelávacích inštitúcií, podpora výmeny skúseností a osvedčených postupov, spolupráce, vytvárania sietí a medzikultúrnych kapacít, ako aj zvyšovanie kvality poskytovaných služieb;
e)
budovanie udržateľných organizačných štruktúr v oblasti integrácie a riadenia rozmanitosti, najmä prostredníctvom spolupráce medzi rôznymi zainteresovanými stranami, ktorá úradníkom na rôznych úrovniach vnútroštátnych správ umožní rýchlo získať informácie o skúsenostiach a osvedčených postupoch v inom prostredí a prípadne umožní aj spoločné využívanie zdrojov zo strany relevantných orgánov a zo strany vládnych a mimovládnych subjektov, aby mohli efektívnejšie poskytovať služby štátnym príslušníkom tretích krajín, napríklad aj prostredníctvom jednotných kontaktných miest (t. j. koordinovaných centier pre podporu integrácie);
f)
prispievanie k dynamickému dvojsmernému procesu vzájomnej interakcie, súvisiacim stratégiám integrácie na miestnej a regionálnej úrovni vytváraním platforiem pre konzultácie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a výmeny informácií medzi zainteresovanými stranami a medzikultúrnych a náboženských platforiem pre dialóg medzi komunitami štátnych príslušníkov tretích krajín, medzi týmito komunitami a prijímajúcou spoločnosťou a/alebo medzi týmito komunitami a politickými a rozhodovacími orgánmi;
g)
akcie na podporu a posilnenie praktickej spolupráce medzi príslušnými orgánmi členských štátov so zameraním okrem iného aj na výmenu informácií, najlepších postupov a stratégií a na prípravu a vykonávanie spoločných akcií, a to aj s cieľom zabezpečiť integritu prisťahovaleckých systémov členských štátov.
KAPITOLA IV
NÁVRAT
Článok 11
Opatrenia týkajúce sa konaní o návrate
V rámci osobitného cieľa ustanoveného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. c), tohto nariadenia, vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 tohto nariadenia, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa konaní o návrate, sa fond zameria na jednu alebo viacero z týchto kategórií štátnych príslušníkov tretej krajiny:
a)
štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí ešte nedostali konečné zamietavé rozhodnutie týkajúce sa ich žiadostí o pobyt a/alebo medzinárodnú ochranu v členskom štáte, a ktorí sa môžu rozhodnúť využiť možnosť dobrovoľného návratu;
b)
štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí majú právo na pobyt, a/alebo ktorí majú postavenie medzinárodnej ochrany v zmysle smernice 2011/95/EÚ alebo dočasnú ochranu v zmysle smernice 2001/55/ES v členskom štáte, a ktorí sa rozhodli využiť možnosť dobrovoľného návratu;
c)
štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí sa nachádzajú v členskom štáte a ktorí nespĺňajú alebo už nespĺňajú podmienky na vstup a/alebo pobyt v členskom štáte, vrátane tých štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorých odsun sa odložil v súlade s článkom 9 a článkom 14 ods. 1 smernice 2008/115/ES.
V tejto súvislosti sa z fondu podporia najmä nasledovné akcie zamerané na kategórie osôb uvedené v prvom pododseku:
a)
zavedenie, rozvoj a skvalitnenie alternatívnych opatrení k zaisteniu;
b)
poskytovanie sociálnej pomoci, informácií alebo pomoci s administratívnymi a/alebo právnymi formalitami, alebo poradenstva;
c)
poskytovanie právnej pomoci a jazykovej pomoci;
d)
osobitná pomoc zraniteľným osobám;
e)
zavedenie a skvalitňovanie nezávislých a účinných systémov monitorovania núteného návratu, ako sa ustanovuje v článku 8 ods. 6 smernice 2008/115/ES;
f)
vytvorenie, udržiavanie a zlepšovanie infraštruktúry, ako aj služieb a podmienok spojených s ubytovaním, prijímaním alebo zaistením;
g)
zriaďovanie administratívnych štruktúr a systémov vrátane nástrojov IT;
h)
odborná príprava zamestnancov s cieľom zabezpečiť plynulý a efektívny priebeh konaní o návrate vrátane ich riadenia a vykonávania.
Článok 12
Opatrenia v oblasti návratu
V rámci osobitného cieľa ustanoveného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. c), tohto nariadenia, vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 tohto nariadenia, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti návratu, sa z fondu podporujú akcie zamerané na osoby uvedené v článku 11 tohto nariadenia. V tomto kontexte sa z fondu podporujú najmä tieto akcie:
a)
opatrenia potrebné na prípravu návratu, výsledkom ktorých je napríklad identifikácia štátnych príslušníkov tretej krajiny, vydanie cestovných dokladov a hľadanie príbuzných;
b)
spolupráca s konzulárnymi úradmi a imigračnými úradmi tretích krajín s cieľom získať cestovné doklady, zjednodušiť repatriáciu a zabezpečiť readmisiu;
c)
opatrenia súvisiace s asistovaným dobrovoľným návratom vrátane zdravotných prehliadok a zdravotnej pomoci, zabezpečenia cesty, finančných príspevkov, poradenstva a pomoci pred návratom a po ňom;
d)
operácie odsunu a s ním súvisiace opatrenia v súlade s normami ustanovenými v práve Únie s výnimkou donucovacích prostriedkov;
e)
opatrenia na začatie procesu opätovnej integrácie v záujme osobného rozvoja navrátilca, ako napríklad peňažné stimuly, odborná príprava, pomoc pri umiestňovaní a zamestnávaní a počiatočná podpora pri hospodárskych činnostiach;
f)
akcie zamerané na zariadenia a služby v tretích krajinách zabezpečujúce primerané dočasné ubytovanie a prijatie po príchode;
g)
osobitná pomoc zraniteľným osobám.
Článok 13
Praktická spolupráca a opatrenia v oblasti budovania kapacít
V rámci osobitného cieľa ustanoveného v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. c), tohto nariadenia, vzhľadom na výsledky politického dialógu, ako sa ustanovuje v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a v súlade s cieľmi národných programov vymedzenými v článku 19 tohto nariadenia, pokiaľ ide o praktickú spoluprácu a opatrenia zamerané na budovanie kapacít, sa z fondu podporujú najmä tieto akcie:
a)
akcie na podporu, rozvoj a posilnenie operačnej spolupráce a výmeny informácií medzi útvarmi členských štátov pre návrat a inými orgánmi členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na procese návratu, vrátane spolupráce s konzulárnymi orgánmi a imigračnými úradmi tretích krajín, ako aj spoločných operácií návratu;
b)
akcie na podporu spolupráce medzi tretími krajinami a útvarmi členských štátov pre návrat vrátane opatrení zameraných na posilnenie schopnosti tretích krajín vykonávať činnosti týkajúce sa readmisie a činnosti opätovnej integrácie, najmä v rámci dohôd o readmisii;
c)
akcie posilňujúce schopnosť rozvíjať účinné a udržateľné politiky návratu, najmä prostredníctvom výmeny informácií o situácii v krajinách návratu, osvedčených postupov a skúseností a spoločného využívania zdrojov členskými štátmi;
d)
akcie posilňujúce kapacitu zbierať, analyzovať a šíriť podrobné a systematické údaje a štatistiky zamerané na konania o návrate a opatrenia v oblasti návratu, kapacity na prijímanie a zaistenie, nútené a dobrovoľné návraty, monitorovanie a opätovnú integráciu;
e)
akcie, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu politík návratu, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu, prieskumy medzi cieľovými skupinami, vypracovanie ukazovateľov a referenčné porovnávanie;
f)
informačné opatrenia a kampane s cieľom zvyšovať povedomie o vhodných legálnych prisťahovaleckých kanáloch a o rizikách nelegálneho prisťahovalectva.
KAPITOLA V
FINANČNÝ RÁMEC A RÁMEC VYKONÁVANIA
Článok 14
Celkové zdroje a vykonávanie
1. Celkové zdroje na vykonávanie tohto nariadenia predstavujú 3 137 miliónov EUR v bežných cenách.
2. Ročné rozpočtové prostriedky fondu schvaľuje Európsky parlament a Rada v súlade s obmedzeniami viacročného finančného rámca.
3. S celkovými zdrojmi sa nakladá týmto spôsobom:
a)
v prípade národných programov v súlade s článkom 19;
b)
v prípade akcií Únie v súlade s článkom 20;
c)
v prípade núdzovej pomoci v súlade s článkom 21;
d)
v prípade Európskej migračnej siete v súlade s článkom 22;
e)
v prípade technickej pomoci v súlade s článkom 23.
4. Rozpočet pridelený podľa tohto nariadenia na akcie Únie uvedené v článku 20 tohto nariadenia, na núdzovú pomoc uvedenú v článku 21 tohto nariadenia, na Európsku migračnú sieť uvedenú v článku 22 tohto nariadenia a na technickú pomoc uvedenú v článku 23 tohto nariadenia sa plní priamym hospodárením v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a prípade nepriamym hospodárením v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Rozpočet pridelený na národné programy uvedené v článku 19 tohto nariadenia sa plní zdieľaným hospodárením v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
5. Komisia je naďalej zodpovedná za plnenie rozpočtu Únie v súlade s článkom 317 ZFEÚ a Európsky parlament a Radu informuje o operáciách vykonávaných inými subjektmi, ako sú členské štáty.
6. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Európskeho parlamentu a Rady, sa hlavné referenčné finančné krytie orientačne využíva takto:
a)
2 752 miliónov EUR na národné programy členských štátov;
b)
385 miliónov EUR na akcie Únie, núdzovú pomoc, Európsku migračnú sieť a technickú pomoc Komisie, z čoho sa najmenej 30 % použije na akcie Únie a Európsku migračnú sieť.
Článok 15
Zdroje na oprávnené akcie v členských štátoch
1. Suma 2 752 miliónov EUR sa členským štátom prideľuje takto:
a)
2 392 miliónov EUR sa pridelí tak, ako sa uvádza v prílohe I. Členské štáty pridelia najmenej 20 % týchto zdrojov na osobitný cieľ uvedený v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. a) a najmenej 20 % na osobitný cieľ uvedený v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. b). Členské štáty sa môžu odchýliť od týchto minimálnych percentuálnych hodnôt len v tom prípade, ak sa do národného programu zahrnie podrobné vysvetlenie dôvodov, prečo sa pridelením prostriedkov pod stanovenú úroveň neohrozuje dosiahnutie cieľa. Pokiaľ ide o osobitný cieľ uvedený v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. a), tie členské štáty, ktoré čelia štrukturálnym problémom v oblasti ubytovania, infraštruktúry a služieb, nesmú klesnúť pod minimálnu percentuálnu hodnotu stanovenú v tomto nariadení;
b)
360 miliónov EUR sa pridelí na základe mechanizmu rozdeľovania pridelí na osobitné akcie, ako sa uvádza v článku 16, a to na program Únie pre presídľovanie, ako sa uvádza v článku 17, a na presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého, ako sa uvádza v článku 18.
2. Sumou uvedenou v odseku 1 písm. b) sa podporia:
a)
o akcie uvedené v prílohe II;
b)
program Únie pre presídľovanie v súlade s článkom 17, a/alebo presuny osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého v súlade s článkom 18.
3. V prípade, že zostane k dispozícii suma podľa odseku 1 písm. b) tohto článku alebo že je k dispozícii iná suma, pridelia sa tieto prostriedky v rámci preskúmania v polovici trvania, ktoré sa ustanovuje v článku 15 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 úmerne k základným sumám pre národné programy, ktoré sa ustanovujú v prílohe I k tomuto nariadeniu.
Článok 16
Zdroje na osobitné akcie
1. Členským štátom môže byť pridelená aj dodatočná suma, ako sa uvádza v článku 15 ods. 2 písm. a) za predpokladu, že je v programe takto vyhradená a použije sa na vykonávanie osobitných akcií uvedených v prílohe II.
2. Komisia má v kontexte preskúmania v polovici trvania, ako sa uvádza v článku 15 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, právomoc prijať delegované akty v súlade s článkom 26 tohto nariadenia na účely revízie prílohy II, aby sa tak zohľadnil nový vývoj v oblasti politík. Na základe revidovaného zoznamu osobitných akcií môžu členské štáty dostať v závislosti od dostupných zdrojov aj dodatočnú sumu, ako sa ustanovuje v odseku 1 tohto článku.
3. Dodatočné sumy uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa pridelia členským štátom na základe individuálnych rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľujú alebo revidujú ich národné programy v kontexte preskúmania v polovici trvania podľa postupu stanoveného v článkoch 14 a 15 nariadenia (EÚ) č. 514/2014. Tieto sumy sa použijú výlučne na vykonávanie osobitných akcií uvedených v prílohe II k tomuto nariadeniu.
Článok 17
Zdroje na program Únie pre presídľovanie
1. Okrem pridelenej sumy vypočítanej v súlade s článkom 15 ods. 1 písm. a) členské štáty každé dva roky dostanú dodatočnú sumu v súlade s článkom 15 ods. 2 písm. b), a to ako jednorazovú platbu 6 000 EUR za každú presídlenú osobu.
2. Jednorazová platba uvedená v odseku 1 sa zvýši na 10 000 EUR za každú osobu presídlenú v súlade so spoločnými prioritami Únie v oblasti presídľovania stanovených v súlade s odsekom 3 a uvedených v prílohe III a za každú zraniteľnú osobu, ako sa stanovuje v odseku 5.
3. Spoločné priority Únie v oblasti presídľovania vychádzajú z týchto všeobecných kategórií osôb:
a)
osoby z krajín alebo regiónov, na ktoré sa vzťahuje vykonávanie regionálneho programu ochrany;
b)
osoby z krajín alebo regiónov, ktoré boli identifikované v prognóze presídľovania UNHCR a v ktorých by spoločné akcie Únie významne prispeli k riešeniu potrieb ochrany;
c)
osoby, ktoré patria do osobitnej kategórie, na ktorú sa vzťahujú kritériá UNHCR pre presídľovanie.
4. Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 26 na účely zmeny prílohy III, na základe všeobecných kategórií stanovených v odseku 3 tohto článku, ak na to existuje jasné odôvodnenie, alebo na základe akéhokoľvek odporúčania UNHCR.
5. Tieto zraniteľné skupiny osôb sú tiež oprávnené na jednorazovú platbu, uvedenú v odseku 2:
a)
ohrozené ženy a deti;
b)
maloletí bez sprievodu;
c)
osoby so zdravotnými ťažkosťami, ktoré možno riešiť len prostredníctvom presídlenia;
d)
osoby, ktoré potrebujú núdzové presídlenie alebo naliehavé presídlenie z právnych dôvodov alebo z dôvodov fyzickej ochrany, vrátane obetí násilia alebo mučenia.
6. Ak členský štát presídli určitú osobu na základe viacerých ako len jednej kategórie podľa odsekov 1 a 2, dostane jednorazovú platbu za takúto osobu iba raz.
7. Členské štáty môžu mať v príslušných prípadoch takisto nárok na jednorazovú platbu pre rodinných príslušníkov osôb uvedených v odsekoch 1, 3 a 5, ak boli títo rodinní príslušníci presídlení v súlade s týmto nariadením.
8. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví časový harmonogram a ďalšie podmienky vykonávania mechanizmu na prideľovanie zdrojov pre program Únie pre presídľovanie. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 27 ods. 2.
9. Dodatočné sumy uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa členským štátom pridelia každé dva roky, po prvýkrát na základe individuálnych rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľuje ich národný program v súlade s postupom stanoveným v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a neskôr na základe rozhodnutia o financovaní, ktoré tvorí prílohu rozhodnutí, ktorými sa schvaľuje ich národný program. Tieto sumy sa nepresunú na iné akcie v rámci národného programu.
10. Aby Komisia mohla účinne vykonávať ciele programu Únie pre presídľovanie, má právomoc prijať v závislosti od dostupných zdrojov delegované akty v súlade s článkom 26 s cieľom upraviť jednorazové platby uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku, ak sa to bude považovať za vhodné, a to najmä pri zohľadnení aktuálnej miery inflácie, relevantného vývoja v oblasti presídľovania, ako aj faktorov, ktoré môžu optimalizovať používanie finančného stimulu, ktorým sú jednorazové platby.
Článok 18
Zdroje na presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany
1. Na účely vykonávania zásady solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovednosti a so zreteľom na vývoj politík Únie počas obdobia čerpania z fondu členské štáty okrem pridelenej sumy vypočítanej v súlade s článkom 15 ods. 1 písm. a) dostanú dodatočnú sumu, ako sa uvádza v článku 15 ods. 2 písm. b), a to ako jednorazovú platbu 6 000 EUR za každú osobu s postavením medzinárodnej ochrany presunutú z iného členského štátu.
2. Členské štáty môžu mať v príslušných prípadoch takisto nárok na jednorazovú sumu pre rodinných príslušníkov osôb uvedených v odseku 1, ak boli títo rodinní príslušníci presunutí v súlade s týmto nariadením.
3. Dodatočné sumy uvedené v odseku 1 tohto článku sa členským štátom prvýkrát pridelia na základe individuálnych rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľuje ich národný program v súlade s postupom stanoveným v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, a neskôr na základe rozhodnutia o financovaní, ktoré tvorí prílohu rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje ich národný program. Tieto sumy sa nepresunú na iné akcie v rámci národného programu.
4. Aby Komisia mohla účinne sledovať ciele, ktorými sú solidarita a rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty, ako sa uvádza v článku 80 ZFEÚ, má právomoc prijať v závislosti od dostupných zdrojov delegované akty v súlade s článkom 26 tohto nariadenia s cieľom upraviť jednorazové platby uvedené v odseku 1 tohto článku, a to najmä pri zohľadnení aktuálnej miery inflácie, relevantného vývoja v oblasti presunu osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého, ako aj faktorov, ktoré môžu optimalizovať používanie finančného stimulu, ktorým sú jednorazové platby.
Článok 19
Národné programy
1. V rámci národných programov, ktoré sa majú preskúmať a schváliť v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, sa členské štáty v súlade s cieľmi ustanovenými v článku 3 tohto nariadenia a zohľadňujúc výsledok politického dialógu uvedeného v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, budú usilovať o dosiahnutie najmä týchto cieľov:
a)
posilnenie zavedenia spoločného európskeho azylového systému prostredníctvom zabezpečenia účinného a jednotného uplatňovania acquis Únie v oblasti azylu a riadneho vykonávania nariadenia (EÚ) č 604/2013. Medzi takéto akcie môže patriť aj zriadenie a rozvoj programu Únie pre presídľovanie;
b)
vypracovanie a rozvoj stratégií integrácie zahŕňajúcich rozličné aspekty dvojsmerného dynamického procesu, ktoré sa podľa potreby majú realizovať na vnútroštátnej/miestnej/regionálnej úrovni a v ktorých sa zohľadnia potreby štátnych príslušníkov tretích krajín v oblasti integrácie na miestnej/regionálnej úrovni, ktoré budú reagovať na špecifické potreby rôznych kategórií migrantov a pomocou ktorých sa vytvoria účinné partnerstvá medzi relevantnými zainteresovanými stranami;
c)
vytvorenie programu pre návrat, ktorého súčasťou je aj asistovaný dobrovoľný návrat a v prípade potreby reintegrácia.
2. Členské štáty zabezpečujú, aby sa všetky akcie podporované z fondu vykonávali v plnom súlade so základnými právami a pri rešpektovaní ľudskej dôstojnosti. Pri takýchto akciách sa predovšetkým plne dodržiavajú práva a zásady zakotvené v Charte základných práv Európskej únie.
3. S výhradou požiadavky sledovať uvedené ciele a zohľadňovať ich individuálne okolnosti sa členské štáty snažia o spravodlivé a transparentné rozdelenie zdrojov medzi osobitné ciele uvedené v článku 3 ods. 2.
Článok 20
Akcie Únie
1. Na podnet Komisie môže byť fond použitý na financovanie nadnárodných akcií alebo akcií v osobitnom záujme Únie (ďalej len „akcie Únie“), ktoré sa týkajú všeobecných a osobitných cieľov uvedených v článku 3.
2. Aby akcie Únie boli oprávnené na financovanie, musia podporovať najmä:
a)
posilnenie spolupráce Únie v oblasti vykonávania práva Únie a pri výmene osvedčených postupov v oblasti azylu, konkrétne pokiaľ ide o presídľovanie a presun žiadateľov o medzinárodnú ochranu a/alebo osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého, a to aj prostredníctvom vytvárania sietí a výmeny informácií, legálnej migrácie, integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane podpory pri príchode a koordinácie činností na podporu presídlenia s miestnymi spoločenstvami, ktoré majú prijímať presídlených utečencov, a návratu;
b)
zriadenie nadnárodných sietí spolupráce a pilotných projektov vrátane inovačných projektov založených na nadnárodných partnerstvách medzi subjektmi pôsobiacimi v dvoch alebo viacerých členských štátoch, ktorých cieľom je stimulovať inováciu a uľahčovať výmenu skúseností a osvedčených postupov;
c)
štúdie a výskum zameraný na možnosť nových foriem spolupráce v rámci Únie v oblasti azylu, prisťahovalectva, integrácie a návratu a príslušného práva Únie, šírenie a výmenu informácií o najlepších postupoch a o všetkých ostatných aspektoch politík v oblasti azylu, prisťahovalectva, integrácie a návratu vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie;
d)
vývoj a uplatňovanie spoločných štatistických nástrojov, metód a ukazovateľov na meranie vývoja politík v oblasti azylu, legálnej migrácie, integrácie a návratu zo strany členských štátov;
e)
prípravu, monitorovanie, administratívnu a technickú podporu a rozvoj hodnotiaceho mechanizmu, ktoré sú potrebné na vykonávanie politík v oblasti azylu a prisťahovalectva;
f)
spoluprácu s tretími krajinami na základe globálneho prístupu Únie k migrácii a mobilite, najmä v rámci vykonávania dohôd o readmisii, partnerstiev v oblasti mobility a regionálnych programov ochrany;
g)
informačné opatrenia a kampane v tretích krajinách s cieľom zvyšovať povedomie o vhodných legálnych prisťahovaleckých kanáloch a o rizikách nelegálneho prisťahovalectva.
3. Akcie Únie sa vykonávajú v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
4. Komisia zabezpečuje spravodlivé a transparentné rozdelenie zdrojov medzi ciele uvedené v článku 3 ods. 2.
Článok 21
Núdzová pomoc
1. Fond poskytuje finančnú pomoc na riešenie naliehavých a osobitných potrieb v prípade núdzovej situácie, ako sa vymedzuje v článku 2 písm. k). Opatrenia vykonávané v tretích krajinách v súlade s týmto článkom sú v súlade a podľa potreby komplementárne s humanitárnou politikou Únie a dodržiavajú sa pri nich humanitárne zásady, ako sa uvádzajú v konsenze o humanitárnej pomoci.
2. Núdzová pomoc sa poskytuje v súlade s článkami 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
Článok 22
Európska migračná sieť
1. Fond podporuje Európsku migračnú sieť a zabezpečuje finančnú pomoc potrebnú na jej činnosti a budúci rozvoj.
2. Sumu, ktorá je k dispozícii na Európsku migračnú sieť z ročných rozpočtových prostriedkov tohto fondu, ako aj pracovný program, ktorým sa stanovujú priority pre činnosti siete, a prijme Komisia po schválení riadiacim výborom v súlade s postupom uvedeným v článku 4 ods. 5 písm. a) rozhodnutia 2008/381/ES. Rozhodnutie Komisie predstavuje rozhodnutie o financovaní podľa článku 84 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
3. Finančná pomoc poskytovaná na činnosti Európskej migračnej siete má formu grantov určených národným kontaktným bodom uvedeným v článku 3 rozhodnutia 2008/381/ES, prípadne formu verejných zákaziek, a to v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Touto pomocou sa zabezpečí primeraná a včasná finančná podpora týmto národným kontaktným bodom. Náklady, ktoré vzniknú pri vykonávaní akcií týchto národných kontaktných bodov s podporou grantov udelených v roku 2014 môžu byť oprávnené od 1. januára 2014.
4. Rozhodnutie 2008/381/ES sa týmto mení takto:
a)
v článku 4 ods. 5 sa písmeno a) nahrádza takto:
„a)
na základe návrhu predsedu pripravuje a schvaľuje návrh programu činnosti, najmä pokiaľ ide o ciele, tematické priority a orientačné sumy rozpočtu pre každý národný kontaktný bod s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie EMS;“
b)
článok 6 sa mení takto:
i)
odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Komisia monitoruje uskutočňovanie programu činností a pravidelne podáva riadiacemu výboru správy o vykonávaní programu činností, ako i o vývoji EMS.“;
ii)
odseky 5 až 8 sa vypúšťajú;
c)
článok 11 sa vypúšťa;
d)
článok 12 sa vypúšťa.
Článok 23
Technická pomoc
1. Na podnet a/alebo v mene Komisie sa z fondu ročne použije až 2,5 milióna EUR na technickú pomoc v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
2. Na podnet členského štátu sa z fondu môžu financovať činnosti technickej pomoci v súlade s článkom 20 nariadenia (EÚ) č. 514/2014. Suma vyčlenená na technickú pomoc nepresiahne v období rokov 2014 až 2020 5,5 % celkovej sumy pridelenej členskému štátu plus 1 000 000 EUR.
Článok 24
Koordinácia
Komisia a členské štáty, v prípade potreby spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť, zabezpečia, aby sa akcie v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami vykonávali v synergii a súlade s ďalšími akciami, ktoré Únie podporila prostredníctvom svojich nástrojov a ktoré sa vykonávajú mimo Únie. Zabezpečia najmä, aby tieto akcie:
a)
boli v súlade s vonkajšou politikou Únie, aby sa pri nich dodržiavala zásada súdržnosti politík v záujme rozvoja a aby boli v súlade so strategickými programovými dokumentmi pre daný región alebo krajinu;
b)
boli zamerané na iné ako rozvojové opatrenia;
c)
boli v záujme vnútorných politík Únie a v súlade s činnosťami vykonávanými v rámci Únie.
KAPITOLA VI
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 25
Osobitné ustanovenia týkajúce sa jednorazových platieb za presídlenie a presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého
Odchylne od pravidiel oprávnenosti výdavkov stanovených v článku 18 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, najmä pokiaľ ide o jednorazové platby a paušálne sadzby, sú jednorazové platby prideľované členským štátom za presídlenie a/alebo presun osôb s postavením medzinárodnej ochrany z jedného členského štátu do druhého podľa tohto nariadenia:
a)
oslobodené od povinnosti zakladať sa na štatistických alebo historických údajoch, ako aj
b)
poskytnuté za predpokladu, že osoba, v súvislosti s ktorou bola jednorazová platba pridelená, bola reálne presídlená a/alebo presunutá v súlade s týmto nariadením.
Článok 26
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 16 ods. 2, článku 17 ods. 4 a 10 a článku 18 ods. 4 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od 21. mája 2014. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto sedemročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na obdobie troch rokov, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 16 ods. 2, článku 17 ods. 4 a 10 a článku 18 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 16 ods. 2, článku 17 ods. 4 a 10 a článku 18 ods. 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 27
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor fondov pre azyl, migráciu a integráciu a vnútornú bezpečnosť“ zriadený na základe článku 59 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
2. Ak sa odkazuje sa na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 28
Preskúmanie
Európsky parlament a Rada preskúmajú toto nariadenie na základe návrhu Komisie do 30. júna 2020.
Článok 29
Uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 514/2014
Na fond sa vzťahujú ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 514/2014 bez toho, aby bol dotknutý článok 4 tohto nariadenia.
Článok 30
Zrušenie
Rozhodnutia č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES sa s účinnosťou od 1. januára 2014 zrušujú.
Článok 31
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani úpravu vrátane celkového alebo čiastočného zrušenia dotknutých projektov a ročných programov až do ich ukončenia alebo finančnej pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na túto pomoc 31. decembra 2013. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani úpravu vrátane celkového alebo čiastočného zrušenia finančnej pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutia 2008/381/ES alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na túto pomoc 31. decembra 2013.
2. Komisia pri prijímaní rozhodnutí o spolufinancovaní podľa tohto nariadenia zohľadní opatrenia prijaté na základe rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES, 2007/435/ES a 2008/381/ES pred 20. májom 2014, ktoré majú finančné dôsledky počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje takéto spolufinancovanie.
3. Komisia do 31. decembra 2017 automaticky zruší viazanosť tých prostriedkov, ktoré vyhradila na spolufinancovanie v období od 1. januára 2011 do 31. decembra 2014, pre ktoré jej do termínu predloženia záverečnej správy neboli poslané dokumenty potrebné na ukončenie akcií, pričom neoprávnene vyplatené sumy sa musia vrátiť.
4. Sumy súvisiace s akciami, ktoré boli pozastavené z dôvodu súdneho konania alebo správneho konania o opravnom prostriedku s odkladným účinkom, sa pri výpočtoch sumy, ktorej viazanosť sa automaticky zruší, neberú do úvahy.
5. Členské štáty predložia Komisii do 30. júna 2015 hodnotiace správy o výsledkoch a vplyve akcií spolufinancovaných na základe rozhodnutí Rady č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES za obdobie rokov 2011 až 2013.
6. Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov do 31. decembra 2015 správy o hodnotení ex post za obdobie rokov 2011 - 2013 v súlade s rozhodnutiami č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a 2007/435/ES.
Článok 32
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Strasburgu 16. apríla 2014