PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 721/2013
z 22. júla 2013,
ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 405/2011, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 19,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Predchádzajúce prešetrovanie a existujúce vyrovnávacie opatrenia
(1)
V apríli 2011 vykonávacím nariadením (EÚ) č. 405/2011 (2) (ďalej len „konečné nariadenie“) Rada uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89. Prešetrovanie, ktoré viedlo k prijatiu konečného nariadenia sa ďalej označuje ako „pôvodné prešetrovanie“.
(2)
Konečné opatrenia pozostávali z vyrovnávacieho cla ad valorem v rozsahu od 3,3 % do 4,3 % uloženého na dovoz od jednotlivo vymenovaných vývozcov, colnej sadzby 4,0 % pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, a zostatkovej colnej sadzby 4,3 % na všetky ostatné spoločnosti v Indii.
1.2. Začatie čiastočného predbežného preskúmania
(3)
Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie predložila spoločnosť Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážajúci výrobca v Indii (ďalej len „žiadateľ“). Žiadosť bola rozsahom obmedzená na preskúmanie subvencovania v súvislosti s príslušným žiadateľom. Žiadateľ predložil dôkazy prima facie o tom, že sa značne zmenili okolnosti v súvislosti so subvencovaním, na základe ktorých boli uložené opatrenia, a že tieto zmeny majú trvalý charakter.
(4)
Keďže Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy odôvodňujúce začať čiastočné predbežné preskúmanie, informovala 9. augusta 2012 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (3) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 19 základného nariadenia, ktoré je rozsahom obmedzené na preskúmanie subvencovania v súvislosti so žiadateľom.
1.3. Obdobie revízneho prešetrovania
(5)
Revízne prešetrovanie subvencovania sa týkalo obdobia od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).
1.4. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(6)
Komisia oficiálne informovala žiadateľa, indickú vládu a Eurofer, ako zástupcu odvetvia Únie v rámci pôvodného prešetrovania (ďalej len „výrobné odvetvie Únie“), o začatí čiastočného predbežného revízneho prešetrovania. Zainteresované strany dostali možnosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(7)
Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili zúčastnené strany, sa posúdili, a v náležitých prípadoch aj zohľadnili.
(8)
Komisia poslala žiadateľovi dotazník s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie. Dotazník bol okrem toho poslaný aj indickej vláde.
(9)
Žiadateľ a indická vláda predložili vyplnené dotazníky.
(10)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencovania. V priestoroch žiadateľa sa vykonali overovacie návštevy.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK
(11)
Výrobok, ktorý je predmetom preskúmania, je ten istý výrobok, ktorý sa definuje v pôvodnom prešetrovaní, a to tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele, po tvarovaní za studena alebo dokončení za studena už ďalej neupravené, iné ako tyče a prúty s kruhovým prierezom s priemerom 80 mm alebo väčším, s pôvodom v Indii, v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(12)
Na základe informácií, ktoré predložila indická vláda a zainteresované strany, a vyplnených dotazníkov Komisie sa prešetrili tieto systémy, ktoré žiadateľ údajne využíval:
a)
systém podpory vývozu kapitálového tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme, ďalej len „EPCGS“);
b)
systém jednotiek orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme, ďalej len „EOU“);
c)
systém vývozných úverov (Export Credit Scheme, ďalej len „ECS“).
(13)
Systémy uvedené pod písmenami a) a b) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (Foreign Trade Act) (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumente „Politika zahraničného obchodu“, ktorý vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktorý sa pravidelne aktualizuje. Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre ORP je „Politika zahraničného obchodu na obdobie rokov 2009 - 2014“ (ďalej len „FTP 09 - 14“). Okrem toho indická vláda stanovuje tiež postupy upravujúce politiku zahraničného obchodu na obdobie rokov 2009 - 2014 v „Príručke postupov, zväzok I“, ktorá sa pravidelne aktualizuje.
(14)
Systém ECS uvedený pod písmenom c) sa zakladá na paragrafoch 21 a 35A zákona o regulácii bankovníctva z roku 1949, ktorý umožňuje banke Reserve Bank of India riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov.
(15)
Navyše po tvrdení zo strany výrobného odvetvia Únie Komisia preskúmala, či žiadateľ:
a)
využíval systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (EDES);
b)
využíval miestne programy subvencií štátu Maharaštra;
c)
využíval vstupy za nižšiu než primeranú odplatu;
d)
využíval stimuly týkajúce sa výroby a distribúcie energie;
e)
využíval nákupy lacných surovín od prepojených spoločností off-shore.
(16)
Nakoniec Komisia overila, že tieto systémy preskúmané v pôvodnom prešetrovaní:
a)
systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme, ďalej len „DEPBS“);
b)
systém predbežných povolení (Advanced Authorization Scheme, ďalej len „AAS“),
žiadateľ stále nevyužíva.
3.2. Zistenia
3.2.1. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme)
(17)
Počas prešetrovania sa zistilo, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP. Takisto sa však zistilo, že prijaté výhody boli zanedbateľné (0,02 %). Preto nebolo potrebné ďalej posudzovať, či tento systém podlieha vyrovnávacím opatreniam.
3.2.2. Systém jednotiek orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme)
(18)
Zistilo sa, že žiadateľ mal štatút EOU a v rámci tohto systému dostal subvencie počas ORP.
(19)
V súvislosti s týmto systémom spoločnosť tvrdila, že Komisia by sa mala odchýliť od metódy výpočtu výhody získanej v rámci EOU použitej v pôvodnom prešetrovaní. Spoločnosť tvrdila, že k niektorým výhodám v rámci systému EOU by sa malo pristupovať ako k prípustným systémom vrátenia cla v zmysle prílohy II a III základného nariadenia, a preto by sa na ne nemali uplatňovať vyrovnávacie opatrenia.
(20)
Keďže sa však zistilo, že bez ohľadu na to, ktorá metóda výpočtu sa použije, sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom nepresiahne 0,22 %, z čoho vyplýva celkové subvenčné rozpätie nižšie ako úroveň de minimis, bolo rozhodnuté, že sa uvedené tvrdenie nebude v rámci tohto revízneho prešetrovania ďalej analyzovať.
3.2.3. Systém vývozných úverov (Export Credit Scheme)
(21)
Zistilo sa, že žiadateľ počas ORP tento systém nevyužíval.
3.2.4. Systém oslobodenia od dane z elektrickej energie
(22)
Prešetrovaním sa zistilo, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP. Takisto sa však zistilo, že prijaté výhody boli zanedbateľné. Preto nebolo potrebné ďalej posudzovať, či tento systém podlieha vyrovnávacím opatreniam.
3.2.5. Miestne programy subvencií štátu Maharaštra
(23)
Zistilo sa, že žiadateľ počas ORP tento systém nevyužíval.
3.2.6. Iné
(24)
Prešetrovanie neodhalilo žiadne iné výhody pre žiadateľa počas ORP týkajúce sa podmienok nákupu surovín a energie, ktoré by mohli zahŕňať finančný príspevok indickej vlády, a preto by mohli byť považované za subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Preto sa tvrdenia výrobného odvetvia Únie uvedené v odôvodnení 15 pod písmenami c) až e) považujú v kontexte tohto preskúmania za nepodstatné.
4. VÝŠKA SUBVENCIÍ PODLIEHAJÚCICH VYROVNÁVACÍM OPATRENIAM
(25)
Je potrebné pripomenúť, že v rámci pôvodného prešetrovania sa výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam pre žiadateľa, vyjadrená ad valorem, stanovila na 4,3 %.
(26)
Zistilo sa, že počas ORP výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam pre žiadateľa, ktoré vyplývali len z jedného systému subvencií, bola 0,22 % vyjadrená ad valorem.
(27)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že úroveň subvencovania v súvislosti s príslušným vyvážajúcim výrobcom sa znížila.
(28)
Preskúmalo sa takisto, či by sa zmenené okolnosti, pokiaľ ide o skúmané systémy, mohli považovať za zmeny trvalého charakteru.
(29)
Ako už bolo uvedené, zistenia v súvislosti so systémom EPCGS počas tohto predbežného preskúmania potvrdili zistenia pôvodného prešetrovania, v rámci ktorého sa stanovilo, že poskytnuté subvencie v rámci tejto schémy boli zanedbateľné.
(30)
Okrem toho, hoci v pôvodnom prešetrovaní sa stanovilo, že hlavná výhoda pre žiadateľa bola v rámci systému EOU, výhoda v rámci tohto systému sa počas ORP znížila. Získali sa dôkazy, že táto zmena je trvalej povahy vo vzťahu k zníženiu úrovne colných sadzieb na šrot z nehrdzavejúcej ocele a feronikel, dvoch hlavných surovín používaných žiadateľom na výrobu príslušného výrobku.
5. VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(31)
Na základe uvedenej skutočnosti existujú náznaky, že žiadateľ bude v budúcnosti ďalej dostávať subvencie vo výške, ktorá je nižšia ako úroveň de minimis. Z toho dôvodu sa považuje za vhodné zmeniť sadzbu vyrovnávacieho cla uplatniteľnú na žiadateľa s cieľom zohľadniť súčasnú úroveň subvencovania. Táto colná sadzba by sa mala stanoviť na 0 % pre žiadateľa.
(32)
Pokiaľ ide o sadzbu cla, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje na dovoz príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov uvedených v prílohe ku konečnému nariadeniu, je potrebné poznamenať, že súčasné podrobné podmienky uplatňovania prešetrovaných systémov a s nimi súvisiace vyrovnávacie opatrenia sa v porovnaní s predchádzajúcim prešetrovaním nezmenili. Neexistuje preto dôvod na opätovný výpočet subvencovania a colných sadzieb týchto spoločností. Z tohto dôvodu zostávajú colné sadzby uplatniteľné na spoločnosti uvedené v prílohe ku konečnému nariadeniu nezmenené.
(33)
Pokiaľ ide o colnú sadzbu pre všetky ostatné spoločnosti, je potrebné poznamenať, že v pôvodnom prešetrovaní bola jej úroveň stanovená na úrovni najvyššieho individuálneho subvenčného rozpätia zisteného v prípade spoločností vo vzorke. To zodpovedalo výške subvenčného rozpätia žiadateľa. Vzhľadom na to, že rozpätie žiadateľa sa zmenilo po tomto predbežnom preskúmaní, colná sadzba pre všetky ostatné spoločnosti by mala byť zrevidovaná a stanovená podľa ďalšieho najvyššieho subvenčného rozpätia v poradí. Keďže ďalšia najvyššia sadzba je tá, ktorá sa uplatňuje na spoločnosti uvedené v prílohe, colná sadzba pre všetky ostatné spoločnosti by mala byť stanovená na tejto úrovni, t. j. 4 %.
6. ZVEREJNENIE INFORMÁCIÍ
(34)
Indická vláda a ostatné zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa uvažovalo o návrhu úpravy colnej sadzby, ktorá sa vzťahuje na žiadateľa.
(35)
Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili zúčastnené strany, sa zvážili, a v náležitých prípadoch aj zohľadnili.
(36)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Článok 1 ods. 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 405/2011 sa nahrádza takto:
„2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Bombaj
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj;
Precision Metals, Bombaj;
Hindustan Inox Ltd., Bombaj;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
Spoločnosti uvedené v prílohe
4,0
B005
Všetky ostatné spoločnosti
4,0
B999“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 22. júla 2013