PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 412/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí, po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Komise nařízením (EU) č. 1072/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 16. února 2012 (3) na základě podnětu, který byl podán jménem výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2. Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Dva dovozci a jeden vyvážející výrobce požádali o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, byla provedena inspekce na místě u thajského výrobce, jejímž cílem bylo prošetřit, zda je Thajsko vhodná srovnatelná země.
(7)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky. Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz výrobků lehkého průmyslu a řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“) a jedna skupina dovozců požádaly o slyšení za účasti úředníka pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(8)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
1.3. Výběr vzorku
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zpochybnily vzorek vyvážejících výrobců z ČLR s tvrzením, že vzorek není reprezentativní, neboť vychází pouze z největších objemů vývozu, a tudíž nebere v úvahu další činitele, které charakterizují rozmanitost a roztříštěnost keramického průmyslu v ČLR.
(10)
Jak vyplývá z čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“), výběr společností, které budou zahrnuty do vzorku, může být omezen na největší reprezentativní objem vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k roztříštěnosti odvětví se vycházelo z toho, že výběr na základě objemu vývozu by umožnil sestavení reprezentativního vzorku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přezkoumán. V tomto ohledu je však třeba poznamenat, že vybrané společnosti se nacházejí ve třech různých regionech v ČLR a produkují významný objem dotčeného výrobku z různých typů keramických materiálů, např. z porcelánu a kameniny, jakož i širokou škálu typů výrobků. Tuto námitku tudíž nelze přijmout.
(11)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že použití různých metodik pro výběr vzorku výrobního odvětví Unie a dovozců v porovnání s výběrem vzorku vyvážejících výrobců se rovná diskriminaci a že měla být použita stejná kritéria. Použití různých metodik je diskriminační vůči vyvážejícím výrobcům a porušením zásady rovného zacházení.
(12)
Výběr vzorku vyvážejících výrobců slouží pouze k prošetření existence dumpingu dotčeného výrobku z ČLR. V tomto ohledu je nezbytné pokrýt maximální objem dovozu dotčeného výrobku v období šetření. Na druhé straně byl vzorek výrobců v Unii vybrán pro účely posouzení, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, a to na základě řady různých ukazatelů. Pokud jde o dovozce, shromážděné informace se používají převážně pro posouzení zájmu Unie. Z toho vyplývá, že pokud jde o dovozce a výrobce v Unii, je důležité sbírat informace od řady společností působících například v různých segmentech výrobků. Základní důvody pro výběr společností do vzorku výrobců a dovozců Unie na jedné straně a do vzorku vyvážejících výrobců na straně druhé jsou odlišné, a proto se nenacházejí v podobném postavení. Zásada nediskriminace ani zásada rovného zacházení proto nevyžadují použití stejné metodiky výběru příslušných vzorků. Z toho vyplývá, že tato námitka je naprosto neopodstatněná, a proto se zamítá.
(13)
Jeden vyvážející výrobce trval na své žádosti o zařazení do vzorku, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato společnost však nepředložila žádné nové argumenty, které by zdůvodnily její zařazení do vzorku. Z toho důvodů a s ohledem na zjištění v 10. bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují závěry v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Týž vyvážející výrobce nezařazený do vzorku tvrdil, že mu po poskytnutí konečných informací nebyl poskytnut dostatek času na předložení připomínek a že poskytnutí konečných informací bylo navíc nedostatečné, protože nebyly zveřejněny například údaje o náhradách, prodejních cenách, úpravách atd. Nebylo tudíž respektováno jeho právo na obhajobu.
(15)
Podle čl. 20 odst. 5 základního nařízení by na předložení připomínek k poskytnutí konečných informací měla zúčastněná strana dostat lhůtu činící nejméně deset dnů. Dotyčný vyvážející výrobce obdržel konečné informací elektronickou poštou dne 25. února 2013 a na předložení připomínek dostal čas do 8. března 2013, tj. jedenáct dnů. Dokument s konečnými informacemi mu byl navíc následující den zaslán doporučenou poštou. Z toho vyplývá, že dotčené straně, byl poskytnut dostatek času na předložení připomínek, a toto tvrzení se proto musí zamítnout. V této souvislosti se rovněž konstatuje, že dotčená strana předložila připomínky ve stanovené lhůtě a nepožádala o prodloužení lhůty. Komise kromě toho, s ohledem na povinnost chránit důvěrné informace, zveřejnila všechny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout uložení konečných opatření. Konkrétněji řečeno, respektování práva na obhajobu nevyžaduje, aby údaje o prodeji konkrétní společnosti nebo o úpravách pro společnosti zařazené do vzorku, které byly použity ke stanovení individuálních dumpingových rozpětí, byly sděleny straně, pro níž se nepočítá individuální rozpětí.
(16)
Z uvedeného vyplývá, že tvrzení o nerespektování práva na obhajobu je neopodstatněné, a proto se zamítá.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Úvod
(17)
Jak je uvedeno v 24. a v 56. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z ČLR, s výjimkou keramických nožů (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2. Tvrzení
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací žádná ze stran nezpochybnila, že keramické (kuchyňské) nože se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, výrobních procesech a konečném použití. Všechny připomínky zúčastněných stran byly zkoumány a žádost o vyloučení keramických nožů z definice výrobku v tomto šetření je s konečnou platností přijata.
(19)
Po zveřejnění prozatímních opatření několik stran uvedlo, že určité keramické mlýnky na přísady a koření a jejich keramické mlecí části a součástí by měly být vyloučeny z definice výrobku.
(20)
Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto mlýnky a jiné typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Na výrobu mlecích kotoučů v těchto mlýncích se používá hlavně keramický materiál z oxidu hlinitého, který se nepoužívá pro „standardní“ stolní nádobí, jako jsou hrnky a talíře, a který se vypaluje při vysoké teplotě. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je u nich velmi omezená. To by také platilo pro keramické mlecí mechanismy bez krytu, jež jsou běžně deklarované pod výše uvedenými kódy.
(21)
Šetření ukázalo, že keramická složka v těchto mlýncích představuje obvykle pouze jeho malou část. Šetření navíc ukázalo, že keramické mlýnky s keramickým mlecím kotoučem, včetně svých keramických částí a součástí, nemají stejné základní fyzikální vlastnosti a základní použití jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Keramické mlecí části a součásti se liší od keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvarem, pevností a konstrukcí.
(22)
Některé strany tvrdily, že dotyčné mlýnky by měly být vyloučeny z definice výrobku na základě toho, že mají tytéž fyzikální vlastnosti, průmyslový design a konečné použití jako mlýnky s mlecími mechanismy z kovu a že, jsou-li součástí sady mlýnků, jsou běžně zařazeny pod číslem tarifního sazebníku 8210. Tvrdily také, že keramické prvky v těchto případech obvykle nepřevyšují 2 % hodnoty výrobku. S ohledem na četné možnosti klasifikace mlýnků a sad mlýnků však šetření nemohlo tyto argumenty uznat pro určení toho, zda by keramické mlýnky měly být vyloučeny z definice výrobku, který je předmětem šetření.
(23)
Několik stran argumentovalo, že by tyto mlýnky měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku na základě toho, že v některých mlýncích je nutné používat keramické mlecí kotouče spíše než kovové, zejména v mlýncích na sůl, jelikož sůl způsobuje korozi kovových mlýnků. Z šetření však vyplynulo, že mlýnky na sůl nemusí nutně používat keramické mlecí mechanismy.
(24)
Na základě výše uvedeného dospělo šetření k závěru, že mlýnky na koření a přísady s keramickými mlecími prvky se podstatně liší od jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů v základních fyzikálních vlastnostech a v použití keramických materiálů používaných na pracovní součásti. Proto se přijímá tvrzení, aby byly vyloučeny z definice výrobku v tomto šetření, včetně samostatných keramických mlecích mechanismů a jejich součástí.
(25)
Po zveřejnění prozatímních opatření některé strany tvrdily, že brousky keramických nožů mají být vyloučeny z definice výrobku z důvodu rozdílů ve výrobních procesech, konečného použití a skutečnosti, že tyto předměty neslouží k uchovávání potravin vzhledem k jejich zvláštnímu designu a fyzikálním vlastnostem. Šetření tyto argumenty potvrdilo. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(26)
V témže duchu se také zkoumalo, zda by měly být z definice výrobku vyloučeny keramické škrabky Šetření totiž potvrdilo, že keramické škrabky se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní z důvodu rozdílného designu a fyzikálních vlastností (tvar a pevnost) keramického materiálu použitého pro pracovní části, výrobních procesů a konečného použití. Keramické škrabky by proto měly být rovněž vyloučeny z definice produktu v tomto šetření.
(27)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna strana také tvrdila, že pečící kameny na pizzu (tzv. pizza-stone) z kordieritové keramiky by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku kvůli jejich odlišným fyzikálním vlastnostem (tvar a tvrdost), průmyslovému designu a použití. Kordieritová keramika je z hlinito-křemičitanu hořečnatého, který se vyznačuje zvláštními vlastnostmi, zejména vynikající odolností proti tepelným šokům. Šetření potvrdilo, že pečící kámen na pizzu z kordieritové keramiky má stejné fyzikální vlastnosti (tvar a tvrdost), průmyslový design a použití jako cihly pro vysoké pece nebo trouby. V důsledku toho se liší od ostatního keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Po poskytnutí konečných informací upozornili žadatelé na podobnost mezi pečícími kameny na pizzu z kordieritové keramiky a jinými výrobky, jichž se řízení týká. Nedokázali však prokázat, že pečící kameny na pizzu z kordieritové keramiky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a konečné použití. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedno nizozemské sdružení tvrdilo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, které má být použito jako propagační produkty, by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku na základě toho, že se neprodává za účelem jeho používání jako stolního nebo kuchyňského nádobí a náčiní, že je důležitou ekonomickou hybnou silou v odvětví maloobchodu, že ho spotřebitelé velmi oceňují a že pouze výrobci v ČLR mohou nabízet množství potřebná v krátkém období. Žádosti o vyloučení keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které má být použito na propagační účely, z definice výrobku v tomto šetření však nemůže být vyhověno, neboť jeho fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití jsou stejné jako u jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(29)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací jeden německý dovozce a velkoobchodník a jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce tvrdili, že kameninové zboží se zvláštní povrchovou úpravou určenou pro sublimační potisk, u něhož lze sublimační povrchovou úpravu odstranit mechanickým škrábáním, by mělo být vyloučeno z definice produktu na základě toho, že se jedná o polotovary, u nichž se konečná úprava (tzv. fotofinišing) provádí v Unii prostřednictvím specifických kanálů, kvůli odlišnému vnímání ze strany spotřebitelů, z toho důvodu, že tato sublimační povrchová úprava převyšuje hodnotu nepotahovaných keramických předmětů, a kvůli tomu, že v Unii tento produkt nikdo nevyrábí. Šetřením bylo zjištěno, že tento produkt je na pohled totožný s ostatními sublimací nepotahovaným stolním nádobím, a proto je obtížné je rozlišit, je-li to vůbec možné. Šetření dále prokázalo, že tyto výrobky mají obvykle stejné konečné použití jako ostatní druhy kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Rovněž bylo zjištěno, že několik výrobců v Unii tyto produkty vyrábí a že produkty vyráběné v Unii a dovážené produkty si přímo konkurují. S ohledem na výše uvedené se žádost o vyloučení produktů ze speciálně potahované kameniny pro sublimační potisk zamítá.
(30)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací tvrdil dovozce, který požadoval vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice produktu, že předběžná analýza Komise v tomto ohledu byla chybná, protože nebrala v úvahu existenci tržních segmentů, rozdíly v kvalitě mezi různými typy stolního nádobí, luxusní a křehčí povahu stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou a jeho omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání ze strany spotřebitele. Rovněž tvrdil, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou lze požívat i jako ozdobu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se rozdílů v jakosti mezi různými typy stolního nádobí a náčiní a luxusní a křehčí povahy stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, tyto vlastnosti nejsou specifické pro ozdobné ručně malované stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou. Kromě toho, pokud jde o omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání spotřebitelů, nebyl podán žádný nový argument, který by změnil závěr uvedený v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy keramického stolního nádobí a náčiní. Komise analyzovala existenci segmentů trhu ve 157. až 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato argumentace proto nemůže zvrátit závěry uvedené v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(32)
Po uložení prozatímních opatření bylo dále rozpracováno tvrzení uvedené v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato tvrzení byla zopakována po poskytnutí konečných informací. Dovozce s výrobou v ČLR tvrdil, že výrobky stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které jsou zcela glazované a/nebo smaltované na 100 % povrchu, s výjimkou spodku nebo jeho části, a pokud je 100 % glazovaného a/nebo smaltovaného povrchu obarveno jinou než bílou barvou, by měly být vyloučeny z definice výrobku. Toto tvrzení bylo řádně analyzováno a šetření prokázalo, že fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití těchto výrobků jsou stejné jako u jiných glazovaných a/nebo smaltovaných výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(33)
CCCLA trvala na tom, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán na základě toho, že se jedná o křehký a luxusní produkt s nízkou mechanickou pevností, a napadla také tvrzení, že je odolný proti oštěpům. Je však třeba poznamenat, že CCCLA sama dříve uvedla, že (jemný) kostní porcelán má vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům. Tato protichůdná tvrzení jasně zpochybnila tvrzení CCCLA. V každém případě vznesené argumenty nemění závěry shrnuté v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Žádost o vynětí (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(34)
Táž strana zopakovala, že by odolný porcelán měl být vyřazen ze škály výrobků, jichž se šetření týká. Tvrdila, že není pravdou, že nemá nesporné znaky, a že je pevný díky více než 24 % obsahu hliníkového kaolínu, a poté zpochybnila schopnost Unie vyrobit tento produkt. Různé názory na odolný porcelán jsou však rozporuplné, pokud jde například o podíl surovin a obsah hliníkového prášku v něm. Kromě toho nebylo zpochybněno, že se odolný porcelán vyrábí také v Unii a že výrobci v ČLR vyrábějí odolný porcelán, který přímo konkuruje odolnému porcelánu vyrobenému v Unii, jakož i jiným výrobkům, které jsou předmětem tohoto šetření. Žádost o vynětí odolného porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(35)
Všechny druhy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní lze považovat za různé druhy téhož výrobku. Proto se tvrzení vznesené po poskytnutí předběžných a opětovně po poskytnutí konečných informací o tom, že šetření se týká široké škály podobných výrobků, a v důsledku toho je nutné provést samostatnou analýzu reprezentativnosti, dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie pro každý segment výrobků, pokládá za neopodstatněné. Jedna strana tvrdila, že definice výrobku je příliš široká, a předložila srovnání výrobků s různou úrovní výzdoby, ale její tvrzení o konečném použití (pro zahradu a dětí v jednom případě, pro ozdobu v jiném) je pochybné, jelikož není jednoznačné a lze na něj spíše pohlížet jako na potvrzení závěru uvedeného v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Je také třeba poznamenat, že jeden dovozce s výrobou v ČLR uvedl, že více než 99 % výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní prodávaných v Unii bylo převážně nebo výhradně bílé. Některé strany zpochybnily 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení na základě toho, že v rámci šetření orgány neprovedly žádné zkoušky, zda určité zboží nebylo vhodné pro volný obchod v Unii. Tato skutečnost však nevyvrací závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Závěr
(36)
S ohledem na výše uvedené je výrobek s konečnou platností vymezen jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí a součástí, keramických škrabek, brousků keramických nožů, a kamenů z kordieritové keramiky používaných pro pečení pizzy nebo chleba, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, všechna ostatní zjištění v 24. až 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. DUMPING
3.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce, jeden výrobce v Unii a jeden dovozce tvrdili, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření by proto mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření. Tato žádost týkající se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství byla vznesena již v prozatímní fázi, ale Komise ji zamítla v 72. a 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací podalo podobnou žádost pět dalších vyvážejících výrobců. Na podporu svého tvrzení se dovolávali rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann a Aokang Shoes (4).
(39)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang Shoes nejsou relevantní pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v tomto šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(40)
Právní věci Brosmann a Aokang Shoes dále nejsou relevantní pro posuzování legality tohoto šetření vzhledem k tomu, že základní nařízení bylo mezitím změněno (5). Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření, a tato ustanovení se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(41)
V každém případě je nutné potvrdit výklad judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí o statusu tržního hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta. Závěr uvedený v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(42)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a potřebě vykonat za účelem ověření těchto žádostí mnoho inspekcí na místě nebylo rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství učiněno ve lhůtě sedmi měsíců. Bylo však přijato ve lhůtě osmi měsíců po zahájení šetření, jak vyžaduje základní nařízení ve znění nařízení (EU) č. 1168/2012. Jak bylo vysvětleno výše, tvrzení, že v tomto ohledu došlo ke zbavení nějakého práva se zpětnou působností, není opodstatněné.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se žádost o ukončení šetření bez uložení antidumpingových opatření kvůli nepřijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve lhůtě tří měsíců zamítá.
(44)
Jeden do vzorku nezařazený vyvážející výrobce navíc neprokázal, že má jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla tudíž zamítnuta. Přesto trval na tom, že údajné chyby v účetnictví, pokud vůbec existovaly, kvůli nimž byla jeho žádost zamítnuta, nebyly podstatné, a proto bylo rozhodnutí o zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality. Po poskytnutí konečných informací tento vyvážející výrobce na svém tvrzení trval, ale nepředložil žádné nové argumenty.
(45)
Tvrzení o závažnosti účetních záznamů jsou v podstatě totožná s těmi, která byla použita během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství, a Komise je vyvrátila ještě před rozhodnutím o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud však jde o tvrzení, že odmítnutí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství je v rozporu se zásadou proporcionality, je třeba připomenout, že kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení jsou kumulativní, a pokud nejsou splněna všechna, zacházení jako v tržním hospodářství nelze přiznat. Kromě toho, jelikož důkazní břemeno leží na společnosti, která žádá o zacházení jako v tržním hospodářství a ta neprokázala, že vede jednoznačné a jasné účetnictví, Komise neměla jinou možnost než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Rozhodnutí o zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tudíž nelze považovat za porušení zásady proporcionality. V každém případě, pokud podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1168/2012 (6) Komise omezí své šetření na vzorek, omezuje se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství pouze na strany zařazené do vzorku.
3.2. Individuální zacházení
(46)
Je třeba připomenout, že ačkoli šestnáct vyvážejících výrobců požádalo o individuální zacházení, podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení byly posouzeny a následně přijaty pouze žádosti společností zařazených do vzorku. Ze zbývajících jedenácti vyvážejících výrobců sedm požádalo o individuální zjišťování.
(47)
V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Proto nebylo možné přiznat individuální clo čtyřem společnostem, které žádaly o individuální zacházení, nikoli však o individuální zjišťování.
(48)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že ve stanovených lhůtách předložil všechny požadované informace, a proto by měla být jeho žádost o individuální zacházení posouzena a stanoveno individuální dumpingové rozpětí v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Brosmann (7).
(49)
Této žádosti nelze vyhovět. Dotyčná společnost nebyla zařazena do vzorku a její žádost o přiznání individuálního zacházení bylo možno posoudit pouze v souvislosti s individuálním zjišťováním, pokud by se provádělo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(50)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení podalo sedm vyvážejících výrobců, kteří zastupovali deset právnických osob. Jak je vysvětleno v 82. a 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ve fázi prozatímních opatření Komise o těchto žádostech nerozhodla.
(52)
Dne 21. prosince 2012 byli vyvážející výrobci informováni o tom, že jejich žádosti o individuální zjišťování nelze přijmout, protože by to představovalo nepřiměřeně velkou zátěž a bránilo by to včasnému ukončení šetření.
(53)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení je individuální zjišťování zákonným právem a že odmítnutí individuálního zjišťování Komisí je nepodložené, neboť ani počet společností, ani potřebná zjišťování by s ohledem na zdroje Komise nepředstavovala nepřiměřenou zátěž či nebránila včasnému dokončení šetření. Po poskytnutí konečných informací bylo toto tvrzení zopakováno, ale nebyly předloženy žádné nové argumenty.
(54)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána případ od případu, přičemž je zohledněn počet podaných žádostí a doba, která je k dispozici pro účely jejich posouzení. V tomto případě je třeba připomenout, že Komise měla právní povinnost posoudit zacházení jako v tržním hospodářství u šestnácti právnických osob v ČLR, včetně společností, které nebyly zahrnuty do vzorku. Vzhledem k omezenému času danému procesněprávními lhůtami nebylo možné před poskytnutím prozatímních informací vykonat žádné individuální zjišťování. Vzhledem k omezenému času, který byl k dispozici poté, a vzhledem k počtu podaných žádostí a omezeným dostupným zdrojům útvarů, které v Komisi odpovídají za antidumpingová šetření, byl učiněn závěr, že v tomto případě by bylo nepřiměřeně zatěžující provést individuální zjišťování.
3.4. Běžná hodnota
3.4.1. Volba srovnatelné země
(55)
Po uložení prozatímních opatření byl prozkoumán výběr vhodné srovnatelné země. V této souvislosti se uskutečnila inspekce na místě v prostorách thajského vyvážejícího výrobce, který zaslal odpověď na dotazník, jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po prošetření a ověření informací obdržených od spolupracujícího výrobce v Thajsku byl nicméně učiněn závěr, že thajský výrobce nemůže poskytnout dostatečně podrobné údaje, pokud jde o typy výrobků prodávaných na domácím trhu. Proto bylo rozhodnuto, že nejvhodnější srovnatelnou zemí by měla zůstat Brazílie.
(56)
Informace získané z Thajska však posloužily pro podporu některých zjištění v Brazílii, zejména co se týče úrovně cenového rozdílu mezi značkovými a neznačkovými výrobky (viz 91. bod odůvodnění).
(57)
Po poskytnutí konečných informací jedno odvětvové sdružení napadlo výběr Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi. V podstatě tvrdilo, že podle všeho byla jediným důvodem pro výběr Brazílie skutečnost, že nebyla po ruce žádná jiná vhodná země. Toto tvrzení nelze přijmout. Z 84. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že Brazílie byla shledána za vhodnou srovnatelnou zemi na základě faktické situace na domácím trhu. To, že po poskytnutí konečných informací Komise pokračovala ve zkoumání dalších potenciálních srovnatelných zemí, nevede k závěru, že Brazílie není vhodnou volbou.
(58)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další věcné připomínky ohledně výběru Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi, 84. až 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že stanovení běžné hodnoty bylo chybné v tom, že údajně nebyla zjištěna pro prodej obdobných výrobků v Brazílii, a proto došlo ke zkresleným a neobjektivním výsledkům, zejména pokud jde o produkty z kameniny a jiné druhy výrobků, které nebyly vyrobeny a prodány ve srovnatelné zemi. Někteří vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že nebyla řádně zveřejněna metoda použitá k určení vypočítané běžné hodnoty, uvedené v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(60)
Z připomínek obdržených po poskytnutí prozatímních informací vyplývá, že metoda použitá ke stanovení běžné hodnoty nebyla některým zúčastněným stranám zcela jasná. V reakci na tyto připomínky je dále vysvětlena metodika pro určení běžné hodnoty.
(61)
Vzhledem k tomu, že byly zamítnuty všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro všechny vyvážející výrobce z ČLR zařazené do vzorku, byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(62)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. V této souvislosti je třeba připomenout, že podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení se „obdobným výrobkem“ rozumí výrobek, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech s posuzovaným výrobkem, nebo není-li takový výrobek k dispozici, jiný výrobek, který, ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem posuzovaného výrobku.
(63)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Za tím účelem byly zjištěny výrobní náklady spolupracujícího brazilského výrobce.
(64)
Toto zkoumání ukázalo, že u všech typů výrobku se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu převyšující náklady a že vážená průměrná prodejní cena všech typů se rovnala jednotkovým výrobním nákladů, nebo byla vyšší.
(65)
Proto byla vypočtena běžná hodnota podle typu výrobku jako vážený průměr skutečných domácích cen všech prodejů, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli. Z uvedeného vyplývá, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyla vypočítána běžná hodnota u neziskových prodejů.
3.4.3. Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně vývozních cen, 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4.4. Srovnání
(67)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že metodika použitá pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla obecně chybná, protože neporovnávala obdobné výrobky, a že nebylo dostatečně vysvětleno, na jakém základě byly prováděny úpravy. Konkrétně jeden vyvážející výrobce uvedl, že u produktů z kameniny, které srovnatelný výrobce nevyráběl a neprodával, měla Komise srovnávat vývozní ceny s náležitě upravenou domácí cenou za zboží z póroviny, místo aby vypočítávala běžnou hodnotu. Někteří vyvážející výrobci kromě toho argumentovali, že u několika jiných typů výrobku, které vyrobili a prodávali vyvážející výrobci, vedlo srovnání vývozní ceny a průměrné ceny za kilogram typu generického výrobku podávaného v Brazílii, pouze na základě typu použitého keramického materiálu, nevyhnutelně ke srovnávání výrobků, které nejsou obdobné a tudíž i k chybnému výsledku. Kromě toho jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že úprava kvůli značce podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení byla podhodnocena, zatímco jiný vyvážející výrobce tvrdil, že úroveň takové úpravy nevychází z žádných spolehlivých či doložených údajů, a proto není oprávněná. Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny o rozdíly v prodaném množství na různých obchodních úrovních. A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá pro úpravy o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech není opodstatněná a není jasné, na základě kterých údajů byly tyto úpravy provedeny.
(68)
Na základě obdržených připomínek byla metodika použitá pro srovnání cen a úpravy za účelem srovnatelnosti cen podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení revidována. Zejména byly výrobky, které byly v prozatímní fázi porovnány výhradně na základě průměrné ceny za 1 kg keramického materiálu použitého k výrobě generického neznačkového výrobku, nyní porovnány s nejpodobnějším výrobkem (viz 77. bod odůvodnění tohoto nařízení), což umožnilo přesnější a spravedlivější srovnání cen.
(69)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání jednotlivých cen ze závodu výrobců zařazených do vzorku s domácí prodejní cenou srovnatelného výrobce obdobného výrobku. Některé vývozní transakce se však týkaly netypických typů výrobků, např. kroužků na ubrousky, podstavců pod nůž nebo podložek pod čajník, u nichž nebylo možné zajistit objektivní srovnání. Proto, a také s ohledem na to, že byly zanedbatelné, jelikož jejich podíl na objemu vývozu nečinil ani 0,5 % objemu vývozu, byly tyto transakce vyloučeny.
(70)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, obchodní úrovni a jiných faktorech ovlivňujících srovnatelnost cen, zejména značkách.
(71)
Za prvé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(72)
V případech, kdy byla běžná hodnota stanovena na základě nejpodobnějšího výrobku (viz 68. bod odůvodnění), byla provedena úprava o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, aby byla zajištěna spravedlivá cenová srovnatelnost obdobných výrobků.
(73)
Pokud jde o výrobky z kameniny, vývozní cena byla porovnána s prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku na domácím trhu vyrobeného a prodávaného ve srovnatelné zemi, tj. prodejní cenou výrobků zhotovených z póroviny namísto kameniny, ovšem ve všech ostatních aspektech shodných, a upravenou směrem nahoru o 5 %, což odráží cenový rozdíl mezi kameninou a pórovinou.
(74)
Jeden vyvážející výrobce tvrdí, že jak výrobní náklady, tak maloobchodní cena výrobků z póroviny je vyšší, než u výrobků z kameniny. Vývozní cena jeho výrobků z kameniny měla být proto snížená, nikoli zvýšená. Ve své argumentaci se tento vyvážející výrobce opírá v podstatě o vlastní odhady výrobních nákladů výrobků z póroviny a kameniny a na výtah z ceníku maloobchodních cen výrobků z póroviny a kameniny.
(75)
Tyto informace, které byly předloženy ve velmi pozdní fázi řízení a až po poskytnutí konečných informací, jsou v příkrém protikladu s informacemi, které Komisi poskytly v průběhu šetření ostatní zúčastněné strany, tj. žadatel, výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi. Všechny tyto strany uváděly, že výrobky z kameniny jsou kvalitnější, tj. jsou odolnější než výrobky z póroviny, a jejich výroba je nákladnější, jelikož kamenina je v podstatě kaolín vypálený při vysoké teplotě a pórovina je kaolín vypálený při nízké teplotě. Kameninu lze tedy obecně prodávat za vyšší cenu. Tyto informace byly dále potvrzeny veřejně dostupnými tržními informacemi.
(76)
Dále je třeba uvést, že dotyčný vyvážející výrobce sám výrobky z póroviny nevyrábí, a proto poskytl pouze odhad nákladů na jejich výrobu. Předložený ceník kromě toho přesvědčivým způsobem neprokazuje, že výrobky z póroviny jsou obecně dražší než výrobky z kameniny. Předložené důkazy tudíž neprokazují, že úprava provedená za účelem spravedlivého cenového srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny kameninových výrobků je chybná, a toto tvrzení se proto zamítá.
(77)
V případě ostatních typů výrobku, u nichž srovnání v prozatímní fázi vycházelo z průměrné ceny za kilogram a které byly pouze z keramického materiálu, Komise dále analyzovala dotčené typy výrobku a srovnávala vývozní cenu s nejpodobnějším typem výrobku vyráběného a prodávaného ve srovnatelné zemi. Pokud se lišily pouze jednou malou fyzikální vlastností, např. typem glazování nebo zdobením, zatímco všechny ostatní základní vlastnosti daného typu výrobku byly totožné, byla prodejní cena nejpodobnějšího typu upravena o skutečný cenový rozdíl vzniklý kvůli rozdílu ve fyzikální vlastnosti. U jiných typů výrobku, kde se lišilo více fyzikálních vlastností, byla vývozní cena srovnána s průměrnou prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku. U těchto typů výrobků měl nejpodobnější výrobek všechny následující základní fyzikální vlastnosti nebo několik z nich: keramický materiál, druh zboží, základní tvar, zdobení a glazování.
(78)
Dva do vzorku zařazení vyvážející výrobci tvrdili, že podobně jako při úpravách v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, je třeba učinit úpravu také v případech, kdy se liší více fyzikálních vlastností nejpodobnějšího výrobku.
(79)
Je třeba připomenout, že v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, byla prodejní cena nejpodobnějšího výrobku upravena proto, aby byl zohledněn zjištěný rozdíl skutečných cen kvůli danému rozdílu ve fyzikální vlastnosti, zatímco na druhé straně v případě, kdy se lišila více fyzikálních vlastností, se srovnávalo na základě průměrné prodejní ceny výrobku s totožnými fyzikálními vlastnostmi. V tomto druhém případě proto nebyla zapotřebí úprava kvůli rozdílu ve fyzikálních vlastnostech mezi podobnými výrobky, protože jejich základní fyzikální vlastnosti byly stejné. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(80)
Jeden z uvedených vyvážejících výrobců požadoval též další úpravy za účelem zohlednění rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, pokud jde o hmotnost a bělost příslušného výrobku. Tvrdil, že používá méně hodnotnou surovinu, a proto jsou náklady a cena jeho výrobků nižší než náklady a cena podobného výrobku vyrobeného ve srovnatelné zemi. Jeho vývozní cenu je proto třeba upravit o přiměřenou částku. V této souvislosti je třeba především připomenout, že této společnosti nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a její výrobní náklady tedy nebyly ověřeny. Navíc tvrzení, že její výrobky jsou přibližně o 5 % těžší než standardní výrobky, nebylo podloženo žádnými ověřitelnými doklady nebo podklady, a proto se považuje za neopodstatněné. Co se týče bělosti, s ohledem na skutečnost, že tento vyvážející výrobce ve svém podání uvedl, že jeho výrobky mají normální bílou barvu, nevysvětlil, proč by se mu v tomto ohledu měla poskytovat úprava. Tato tvrzení se proto zamítají.
(81)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že Komise nesrovnala některé jeho vývozní ceny s běžnou hodnotou vhodného nejpodobnějšího výrobku. V tomto vývozu šlo o prodej zdobených výrobků prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení a který údajně zajistil výzdobu (obtisk) bezplatně. V důsledku toho vývozní cena nezahrnovala náklady na výzdobu, a proto by se měla porovnat s běžnou hodnotou stanovenou pro nezdobené výrobky, případně s průměrnou běžnou hodnotou zdobeného a nezdobeného zboží.
(82)
Je třeba připomenout, že výrobní náklady nejsou relevantním faktorem pro srovnatelnost cen, která vychází výhradně ze srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou podobných výrobků. Z poskytnutých informací taktéž jasně vyplývá, že dané vyvážené výrobky byly ve skutečnosti zdobené, ačkoli vyvážející výrobce údajně nenesl plné náklady spojené s přidanou hodnotou, kterou možno připsat zdobení. Tato skutečnost však nepředstavuje faktor, který by mohl odůvodnit cenovou úpravu za účelem zohlednění rozdílu ve fyzikálních vlastnostech oproti podobnému výrobku ve srovnatelné zemi. V každém případě vzhledem k pokročilé fázi řízení, během níž bylo toto tvrzení předloženo, nelze ověřit údaje poskytnuté na jeho podporu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(83)
Vzhledem k rozmanitosti možných kombinací souprav keramického stolního nádobí vyráběného a prodávaného v ČLR a v Brazílii bylo za účelem dosažení objektivní srovnatelnosti cen rozhodnuto rozdělit různé soupravy do skupin podle počtu a druhu předmětů v soupravě. Průměrná prodejní cena za různé kombinace souprav nádobí zařazených do jednotlivých skupin na domácím trhu ve srovnatelné zemi byla tedy porovnána s vývozní cenou za kombinace souprav, které patří do těchto skupin.
(84)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vzhledem k široké škále možných kombinací předmětů tvořících soupravu neumožňuje metodika sestavování skupin spravedlivé porovnání cen, protože nezohledňuje vlastnosti jednotlivých kusů, které tvoří soupravu. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že soupravy by se proto měly vyjmout z výpočtu dumpingového rozpětí.
(85)
Je třeba připomenout, že výpočet dumpingu je v případě souprav založen na srovnání průměrné prodejní ceny za kg, a nikoli za jednotlivé kusy. Za účelem spravedlivého srovnání cen souprav proto není nutné určit přesnou kombinaci různých kusů. Použitá metodika sestavování skupin zohledňuje základní vlastnosti různých kombinací souprav, pokud jde o soupravy vymezené například jako kávové nebo čajové, jídelní nebo jiné soupravy a také pokud je vymezen počet kombinovaných kusů. Za těchto okolností se má za to, že v případě souprav bylo provedeno spravedlivé srovnání ve smyslu čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Z toho vyplývá, že toto tvrzení nelze přijmout.
(86)
Kromě toho, jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že čínští vyvážející výrobci obecně zařazují své výrobky do pěti různých tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Oproti tomu výrobce ve srovnatelné zemi prodává na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena směrem nahoru na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu. V případě potřeby byla úroveň této úpravy stanovena individuálně pro každou ze společností zařazených do vzorku na základě skutečného a ověřeného cenového rozdílu mezi různými jakostními třídami.
(87)
Po poskytnutí konečných informací jeden do vzorku zařazený vyvážející výrobce tvrdil, že část jeho vývozu byla prodána prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení, a tato část se skládala z kombinace výrobků třídy A a třídy B, a proto by měl být tento vývoz také upraven a přizpůsoben cenové úrovni třídy A. Tvrdil, že cenový rozdíl představoval až 25 %, a doložil to kopiemi faktur a cenových nabídek.
(88)
Tyto informace však nebyly předloženy ani v průběhu šetření, včetně inspekce na místě, ani po poskytnutí prozatímních informací Komise. Naopak, tento výrobce v průběhu šetření uváděl, že vyvážel jenom výrobky třídy A. Nebyl předložen kompletní ceník, přestože o to byl v dotazníku požádán, aby bylo možné vyčíslit údajný cenový rozdíl mezi jednotlivými třídami, a předložil pouze omezený počet cenových nabídek. Za těchto okolností a vzhledem k velmi pozdní fázi řízení, v níž byly tyto informace poskytnuty, je jejich spolehlivost pochybná a nelze je nijak ověřit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(89)
Za druhé, jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda je odůvodněna úprava o rozdíly v obchodních úrovních podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. Bylo zjištěno, že se vývozní cena na jiné obchodní úrovni liší od běžné hodnoty, protože čínský vývoz se v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco prodej na domácím trhu ve srovnatelné zemi se uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Šetřením bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byla tudíž stanovena běžná cena podle typu výrobků upravená podle obchodní úrovně pomocí zjištěných cenových rozdílů mezi různými obchodními úrovněmi ve srovnatelné zemi. Je třeba připomenout, že v případě potřeby byla provedena další úprava s ohledem na obchodní úroveň v prozatímním nařízení na základě zjištěného cenového rozdílu s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni (98. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto další úprava byla považována za odůvodněnou, jelikož šetření v prozatímní fázi naznačilo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi se uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Další šetření a podrobnější analýza transakcí na domácím trhu ve srovnatelné zemi však, na rozdíl od předběžných zjištění, prokázaly, že poměr malých a velkých množství výrobků prodaných výrobcem ve srovnatelné zemi je podobný jako v případě čínských vyvážejících výrobců. Proto se tato úprava už nepovažuje za vhodnou ani odůvodněnou.
(90)
Za třetí, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky nebo výrobky soukromých značek mají sice stejné fyzikální a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obecně přesně vyčíslit, jelikož je u každé značky jiná a závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a na dalších nevyčíslitelných faktorech, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než jiné neznačkové výrobky. Navíc bylo ve zprávě o brazilském trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním potvrzeno, že brazilští zákazníci si na značku velice potrpí a že brazilský výrobce ze srovnatelné země je velmi známý výrobce s dlouhou tradicí. Vzhledem k těmto skutečnostem byla podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení upravena běžná hodnota směrem dolů o 40 % prodejní ceny na domácím trhu.
(91)
S ohledem na výše uvedenou úpravu je třeba připomenout, že dva vyvážející výrobci zpochybnili jak základ, z něhož úprava vycházela, tak úroveň úpravy (viz 67. bod odůvodnění). Je však nesporné, že značkový výrobek vyžaduje vyšší prodejní cenu než stejný neznačkový výrobek a že je tudíž ovlivněna srovnatelnost cen. Vhodnou úroveň úpravy navíc potvrdily nejen informace od výrobce ve srovnatelné zemi, ale i skutečné a ověřené cenové údaje od spolupracujícího výrobce v Thajsku a informace získané od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí prozatímních informací. Bylo zjištěno, že zejména situace na trhu v Thajsku je srovnatelná se situací v Brazílii, protože je jen několik málo velmi známých a dlouho zavedených značek. Proto tato tvrzení nelze přijmout.
(92)
Po poskytnutí konečných informací žádný vyvážející výrobce netrval na námitce proti této úpravě, zatímco sdružení žadatelů tvrdilo, že úprava kvůli značce je příliš vysoká, zejména u neporcelánových výrobků. Na podporu tohoto tvrzení poukázal žadatel na ceníky a informace, které poskytli někteří výrobci z Unie.
(93)
I když tyto předložené informace potvrzují nálezy Komise o tom, že přidaná hodnota značky na kterémkoli trhu závisí od konkrétní společnosti/značky, nezpochybňují úroveň úpravy, která byla stanovena pro značkové výrobky prodávané srovnatelným výrobcem na domácím brazilském trhu, neboť poskytnuté informace se týkaly jen trhu Unie. Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, rozmanitosti trhu Unie s jeho regionálními rozdíly, a to i pokud jde o orientaci na značku, a vzhledem k vysokému podílu čínského dovozu je situace na trhu Unie úplně jiná než situace na brazilském trhu. Z toho důvodu a s ohledem na úvahy uvedené v 90. a 91. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení akceptovat.
(94)
Jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly v případě potřeby provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5. Dumpingová rozpětí
(95)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, metodika použitá pro výpočet dumpingového rozpětí, jak je uvedena v 102. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.
(96)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které nevyrábějí dotčený výrobek, byly chybně uvedeny v příloze I prozatímního nařízení, a tudíž se na ně vztahuje dumpingové clo stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Komise informovala tyto společnosti, že má v úmyslu odstranit je z přílohy I a poskytla jim příležitost předložit připomínky. Po prošetření obdržených připomínek bylo několik obchodních společností odstraněno z přílohy I. Kde to bylo vhodné, byly nahrazeny spřízněným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(97)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty a vývozní ceny, jak je uvedeno v 67. až 94. bodě odůvodnění, a vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky, byla konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Společnost
Clo v %
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
4. ÚJMA
4.1. Posuzované období
(98)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany opakovaly, že posuzované období by mělo začínat v roce 2009, a nikoli v roce 2008, protože v roce 2008 začala hospodářská krize a trend mezi roky 2009 a 2011 by byl jednoznačný. Co se týče tohoto tvrzení, je třeba uvést, že rok 2009 není vhodnějším počátečním rokem posuzovaného období vzhledem k tomu, že účinky hospodářské krize se naplno projevily právě v tomto roce, což vedlo k výraznému poklesu spotřeby ve srovnání s rokem 2008. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo způsob výpočtu číselného údaje o výrobě v Unii, který je uveden v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Několik zúčastněných stran tyto připomínky zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Konkrétně měly za to, že daný požadavek by žadatelé nesplnili, jelikož z dostupné statistiky PRODCOM by vyplynula mnohem vyšší úroveň výroby podobného výrobku v Unii než je 240 200 tun, tj. údaj uvedený ve zmíněném odůvodnění, a v důsledku toho by žadatelé představovali méně než 25 % výroby podobného výrobku v Unii. Tyto strany vypočítaly, že výroba v Unii během období šetření činila 313 187 tun, a k tomuto číslu se dopracovaly s využitím kompletních údajů PRODCOM o porcelánovém keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní a následnou úpravou o 20 % dolů pro případ neporcelánového keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, což je analogie s metodikou, kterou použil žadatel a která byla použita v šetření pro určení objemu dovozu.
(100)
V tomto ohledu je třeba především poznamenat, že v rámci právní analýzy antidumpingového podnětu a v souladu s čl. 5 odst. 4 základního nařízení provedly útvary Komise před zahájením řízení důkladné šetření reprezentativnosti. Komise analyzovala údaje v podnětu, oslovila všechny známé výrobce v Unii a požádala je, aby rovněž poskytli údaje o výrobě i své stanovisko ke stížnosti a aby pomohli Komisi s nalezením případných potenciálních výrobců. Informace o výrobě poskytlo také sdružení výrobců.
(101)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba dále poznamenat, že zdroj údajů a metodika výpočtu o objemu výroby v Unii v každém roce posuzovaného období byly uvedeny také v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. v souladu s tím, co bylo učiněno ve fázi podání podnětu, vychází z údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s jinými statistickými zdroji (zejména PRODCOM).
(102)
Jak vysvětlili žadatelé v průběhu šetření, údaje poskytnuté evropským sdružením o porcelánových výrobcích vycházely z údajů PRODCOM týkajících se porcelánového stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, neboť kód PRODCOM pro tento výrobek se shodoval s porcelánovými výrobky, jichž se týká toto šetření. Pokud jde o neporcelánové výrobky, údaje PRODCOM nebylo možné použít, protože zahrnovaly mnohem více výrobků než jsou neporcelánové výrobky, kterých se týká toto šetření. V případě těchto výrobků proto vnitrostátní sdružení shromáždila relevantní údaje na základě svých hlubokých znalostí příslušných trhů a evropské sdružení tyto informace zkontrolovalo předtím, než byly Komisi předloženy celkové údaje. Tyto údaje byly během šetření aktualizovány. Ve spisu s informacemi nedůvěrné povahy se nacházel také seznam všech známých výrobců a Komise byla upozorněna jen na existenci dalších tří výrobců v Rumunsku. Rozdíl mezi statistikou PRODCOM a číslem 240 200 vyplývá z toho, že definice produktu se v tomto šetření zcela neshoduje s kódy statistických údajů PRODCOM pro neporcelánové výrobky, tj. je mnohem užší. V případě statistik úřadu EUROSTAT o dovozu lze tento rozdíl připsat úpravě o 20 % směrem dolů, což však nebylo vhodné v případě údajů o výrobě v Unii uvedených v databázi PRODCOM. Zejména údaje PRODCOM týkající se dvou členských států by se jevily jako velice nadhodnocené, kdyby se použila stejná metodika.
(103)
Metodika, kterou použily dotčené strany a která je uvedena v 99. bodě odůvodnění, je tedy chybná. Kromě toho nebyl předložen žádný důkaz o tom, že by výroba vykazovaná kterýmkoli členským státem včetně dvou výše uvedených členských států a zahrnutá do spisu s informacemi nedůvěrné povahy byla podhodnocena. Je třeba rovněž uvést, že v případě některých členských států byly údaje, které poskytlo evropské sdružení a které byly použity v tomto šetření, výrazně vyšší, než kdyby se použily upravené údaje PRODCOM. Vzhledem k výše uvedenému není důvod pochybovat o údajích o výrobě vykázaných v tomto šetření ani o výsledku šetření reprezentativnosti.
(104)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 107. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.3. Spotřeba v Unii
(105)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje o spotřebě v Unii uvedené v 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM o výrobě a prodeji v Unii, jak je vysvětleno v oddíle 4.2, a proto se zamítá.
(106)
Po opětovném přezkoumání statistických údajů Eurostatu o dovozu však bylo zjištěno, že od uložení prozatímních opatření byly tyto údaje aktualizovány a výsledkem bylo několik méně významných změn. V zájmu úplnosti a na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu a na základě podání týkajícího se prodejů výrobního odvětví Unie na trhu Unie se tedy spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 109., 111. a 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.4. Dovoz z dotčené země
4.4.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(108)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje uvedené v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM, a proto se zamítá.
(109)
Na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu (viz 106. bod odůvodnění) se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu (v %)
64,8
65,3
68,8
66,8
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Aktualizované objemy, hodnoty a trendy jsou téměř shodné s ukazateli, jež byly analyzovány v prozatímním nařízení. Podíl čínského dovozu na trhu se během období šetření zvýšil z 64,8 % v roce 2008 na 66,8 %. Dovozní cena vzrostla v posuzovaném období téměř o 18 % z 1 274 EUR/t na 1 498 EUR/t.
(111)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že neexistuje žádný vztah mezi cenami a objemy čínského dovozu. V tomto směru se v souladu s čl. 3 odst. 3 základního nařízení posuzuje, zda došlo k významnému zvýšení dumpingového dovozu v absolutních hodnotách nebo v poměru k výrobě nebo spotřebě v Unii. Pokud jde o účinek dumpingového dovozu na ceny, posoudí se, zda ve srovnání s cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie existuje značné cenové podbízení ze strany dumpingového dovozu nebo zda tento dovoz jinak významnou měrou způsobil pokles cen nebo zabránil významnou měrou jejich růstu, ke kterému by jinak došlo. Žádné z uvedených kritérií samo o sobě nemusí být rozhodující.
(112)
Ve výše uvedené souvislosti je třeba uvést následující. Za prvé, v době, kdy se spotřeba Unie oživila (2009-2010), došlo k významnému zvýšení cen čínského dovozu, což naznačuje, že určitý vztah tu je. Co je však důležitější, vývoj čínských cen během posuzovaného období by se měl posuzovat v souvislosti s velmi významným cenovým rozdílem, který existoval již v roce 2008 a který ilustrují průměrné ceny čínského dovozu (tabulka 2) a průměrné prodejní ceny Unie (tabulka 9) uvedené v prozatímním nařízení. Tyto velké cenové rozdíly potvrzuje vysoká úroveň cenového podbízení během období šetření. Zvýšení cen tedy nezabránilo tomu, aby čínský dovoz získal podíl na trhu v posuzovaném období. Ve skutečnosti tento dovoz nadále vyvíjel silný tlak na ceny výrobního odvětví Unie, které v posuzovaném období klesly o 12 %. Tato připomínka proto nemůže být přijata.
(113)
Pokud jde o vývoj dovozních cen (zvýšení) a objemu dovozu (pokles) od roku 2008 do roku 2011 a poté v roce 2012, na který upozornila jedna skupina čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, pozorovaný trend růstu průměrných cen dovozu nemůže zpochybnit nález dumpingu působícího újmu během období šetření. Co se týče vývoje objemu čínského dovozu, jak již bylo zvýrazněno ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a znovu v 109. bodě odůvodnění tohoto nařízení, ukazatel podílu na trhu indikuje růst tržního podílu čínského dovozu o 2 procentní body. Kromě toho, jak je podrobněji vysvětleno v 116. a 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 111. bodě odůvodnění tohoto nařízení, došlo k významnému cenovému podbízení čínského dovozu.
4.4.2. Cenové podbízení
(114)
Po poskytnutí prozatímních informací požádaly některé zúčastněné strany o další podrobnosti o výpočtu cenového podbízení navíc k těm, která jsou již uvedena ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Byly poskytnuty i další informace, pokud to umožňovala jejich citlivá povaha a skutečnost, že výrobcům v Unii byla zaručena anonymita.
(115)
Podobně jako u rozhodnutí učiněného po uložení prozatímních opatření o vyloučení ze seznamu vyvážených výrobků některých „atypických“ výrobků za účelem výpočtu dumpingu (viz 69. bod odůvodnění tohoto nařízení) byly tyto výrobky vyloučeny také ze seznamu vyvážených výrobků použitého pro výpočet újmy. Tato změna měla jen malý vliv na rozpětí cenového podbízení, které proto zůstalo ve stejném rozmezí, jaké je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 113. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5. Situace výrobního odvětví Unie
4.5.1. Obecně
(117)
Některé zúčastněné strany uvedly, že mezi rokem 2009 či 2010 a obdobím šetření se zlepšilo několik činitelů, které měly vliv na újmu, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví Unie vyvíjí příznivě. Je však třeba poznamenat, že tato analýza není úplná a opomíjí vývoj těchto činitelů v průběhu celého posuzovaného období. V tomto ohledu je nutno brát v úvahu také vysvětlení v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(118)
Na žádost jedné zúčastněné strany se potvrzuje, že makroekonomické ukazatele byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie a mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku, kam patřily také společnosti, které nepodaly žádost.
(119)
CCCLA tvrdila, že mikroekonomické a makroekonomické ukazatele uvedené v prozatímním nařízení nejsou reprezentativní, protože celková výroba v Unii je mnohem vyšší než údaje použité v rámci tohoto šetření. Vzhledem k analýze a závěrům, k nimž se dospělo v oddíle 4.2, se však tento argument zamítá.
(120)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 118. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2. Makroekonomické ukazatele
4.5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Jak je uvedeno v oddíle 4.1, několik dovozců napadlo údaje o výrobě uvedené v 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto údaje však byly zkontrolovány a potvrzeny.
(122)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 122. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(123)
Aktualizace v tabulce 2 nemá dopad na tabulky 4 a 5 prozatímního nařízení.
(124)
Jelikož nebyly předloženy významné připomínky týkající se objemu prodeje a podílu na trhu, 125. a 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(125)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo údaje o zaměstnanosti a produktivitě uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdilo, že neodpovídají obrázku v určitých statistikách Eurostatu (8).
(126)
Čísla u obou těchto ukazatelů byla však zkontrolována a shledána přesnými. Číselné údaje předložené stranami byly příliš široké a netýkaly výroby obdobného výrobku. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zaměstnanosti a produktivity, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(127)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně velikosti dumpingového rozpětí, 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3. Mikroekonomické ukazatele
4.5.3.1. Zásoby
(128)
Několik dovozců ve společném podání napadlo číselné údaje o zásobách uvedené ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jejich význam ve srovnání s veřejně dostupnými údaji o určitých výrobcích v Unii. Rovněž nesouhlasili s tvrzením, že výrobní odvětví Unie v podstatě vyrábí na zakázku.
(129)
Pokud jde o práci na zakázku, šetření potvrdilo, že tak tomu skutečně bylo v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku a že se v tomto odvětví jedná o obvyklou praxi. Čísla o zásobách uvedená v prozatímním nařízení se kromě toho týkala ověřených údajů od výrobců z Unie zařazených do vzorku, které jsou považovány za nejspolehlivější.
(130)
Po poskytnutí konečných informací byly uvedené připomínky zopakovány, nebyly však předloženy žádné nové argumenty. Jelikož nebyly vzneseny další připomínky ohledně stavu zásob, 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.2. Prodejní ceny
(131)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se prodejních cen uvedených v prozatímním nařízení, 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
Po poskytnutí informací byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu čistého zisku výrobního odvětví Unie a návratnosti investic. Tato chyba byla opravena a revidované údaje jsou tyto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Tato korekce podstatně neovlivňuje předběžná zjištění, pokud jde o tyto dva ukazatele. Vážená průměrná úroveň zisku výrobců zařazených do vzorku však byla během posuzovaného období mírně nižší, než jak bylo předběžně zjištěno, neboť se snížila z 3,8 % na 3,2 % (namísto z 4,2 % na 3,5 %). Návratnost investic do značné míry kopírovala trend pozorovaný v případě zisku, ale, jak po poskytnutí konečných informací poukázalo několik zúčastněných stran, v průběhu posuzovaného období se celkově vyvíjela spíše příznivě než nepříznivě.
(134)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila nejistý stav výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období, jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana uvedla, že do úvahy lze vzít pouze újmu způsobenou dumpingem a že dumping byl zjištěn pouze v roce 2011. Zmínka o stavu výrobního odvětví Unie v tomto bodě odůvodnění byla uvedena pouze za účelem analýzy, zda zisk dosažený na začátku posuzovaného období lze brát v úvahu jako zisk, který výrobní odvětví obvykle dosahuje. Ukázalo se, že to není možné.
(135)
Některé strany zpochybnily srovnávací měřítko zisku uvedené v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebo jiná (nižší) navržená srovnávací měřítka.
(136)
Skupina čínských vyvážejících výrobců uvedla, že úroveň zisku během období šetření byla dobrou mírou rentability. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Jiná strana také uvedla, že úroveň zisku uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za běžnou úroveň, přičemž vycházela z veřejně dostupných údajů o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999 až 2007. Jiná zúčastněná strana uvedla, že úroveň zisku v období šetření uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za „běžnou“ na základě závěrů studie Komise (9), která zahrnovala údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 2004 až 2007. Podobná tvrzení se ozývala po poskytnutí konečných informací.
(137)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že zisk dosažený na začátku posuzovaného období nelze považovat za běžný zisk, jelikož výrobní odvětví Unie bylo již v té době v nejisté situaci, jak je vysvětleno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Kromě toho bylo zjištěno, že výše zmíněné veřejně dostupné údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999-2007 se týkaly nejen výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, ale i jiných důležitých segmentů. Co se týká studie Komise uvedené v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, vzhledem k jejímu rozsahu, cíli a době bylo shledáno, že nemůže sloužit jako relevantní základ pro určení ziskovosti. V souvislosti s dotčeným výrobkem se například týkala zisku pouze jedné společnosti. Všechna tři podání, o nichž se mluví v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, která jsou v rozporu s podáním uvedeným ve 141. bodě odůvodnění tohoto nařízení, nejsou dostatečně podložena. Potvrzuje se proto, že míra zisku ve výši 3,2 % zaznamenaná během období šetření nemohla být považována pro tento výrobek za přijatelnou.
(138)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jako srovnávací měřítko by se měla vzít úroveň zisku interiérového designu, nábytku nebo potravin švédského maloobchodního odvětví. Tato námitka by však měla být zamítnuta mimo jiné vzhledem k rozdílům v úrovních investic do výroby a do maloobchodního prodeje.
(139)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že 6 % zisk, který byl považován za přiměřený v rámci šetření týkajícího se obuvi, není v daném případě vhodné považovat za běžnou úroveň zisku, protože byla stanovena v roce 2006, kdy byla hospodářská situace mnohem příznivější než v roce 2013. Tento argument nelze přijmout. Především tato strana odkazuje na hospodářskou situaci obecně, a nikoli na konkrétní situaci na trhu se stolním nádobím a náčiním. Je pravda, že v roce 2009 spotřeba výrazně klesla, ale od té doby došlo k jejímu značnému oživení. Ještě důležitější však je, že na vývoj spotřeby by se nemělo pohlížet izolovaně. Vzhledem k vysokému objemu dumpingového dovozu (66,8 % podíl na trhu), úrovni dumpingu (dumpingové rozpětí od 13,1 % do 36,1 %) a úrovni cenového podbízení (od 26,5 % do 47,6 %) by byla hospodářská soutěž na trhu Unie úplně jiná, kdyby dovoz probíhal za nedumpingové ceny. Tento argument se proto zamítá.
(140)
Některé jiné strany navrhly srovnávací měřítko použité v jiném antidumpingovém šetření, tj. šetření týkající se keramických obkládaček (10). Podobné připomínky došly po poskytnutí konečných informací. Je však třeba poznamenat, že keramické obkládačky, na rozdíl od kožené obuvi a stolního nádobí a náčiní, nelze stejným způsobem považovat za spotřební výrobek. Domácnosti například nakupují nebo nahrazují předměty keramického stolního nádobí a náčiní v míře, která je bližší kožené obuvi než keramickým dlaždicím. Totéž platí o způsobu uvádění na trh a nakonec i o prodeji zákazníkům. Proto se zamítá žádost o použití cílového zisku, který byl použit v šetření týkajícího se keramických obkládaček.
(141)
Žadatelé uvedli, že srovnávací měřítko úrovně zisku by mělo být spíše nad 10 %, protože výroba stolního a kuchyňského nádobí a náčiní je kapitálově náročná a navíc vyžaduje vysoký stupeň nových investic a inovace. Třebaže je potvrzeno, že dotyčné odvětví je kapitálově náročné a že vyžaduje neustálou potřebu investic, informace předložené na podporu tohoto tvrzení nedokázaly změnit prozatímně použité měřítko. Šetření nemohlo dojít k závěru, že toto srovnávací měřítko by bylo nejvhodnější pro všechny výrobce v Unii.
(142)
Jedna skupina dovozců zpochybnila údaje o ziskovosti v prozatímním nařízení a na základě údajů o výrobních nákladech, o prodejní ceně a objemu v Unii a o vývozní prodejní ceně v prozatímním nařízení vypočítala ziskovost a dospěla k závěru, že během období šetření výrobní odvětví Unie ve skutečnosti dosáhlo zisku ve výši 6 %. Tento výpočet však byl chybný, protože kombinoval údaje z různých zdrojů (údaje o výrobcích v Unii vybraných do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie jako celku a údaje od Eurostatu).
(143)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další relevantní připomínky, 132. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.3.4. Výrobní náklady
(144)
Několik dovozců se ve společném podání domnívalo, že údaje o výrobních nákladech ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídaly údajům o vývoji pracovních nákladů a nákladů na energie podle Eurostatu. Strany upozornily, že náklady práce v členských státech vzrostly. Stejně tak vývoj nákladů na energie v Unii nezdůvodňoval snížení výrobních nákladů.
(145)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že údaje o nákladech práce a nákladech na energie, které strany poskytly, byly příliš obecné. Kromě toho skutečnost, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit výrobní náklady v době, pro kterou byl charakteristický opačný obecný trend, svědčí o mimořádném úsilí, které výrobní odvětví Unie vyvinulo směrem ke snižování nákladů a udržení konkurenceschopnosti.
(146)
Údaje o výrobních nákladech uvedené v prozatímním nařízení představují ověřené výrobní náklady u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.5. Závěr o újmě
(147)
Některé strany zpochybnily závěr o újmě formulovaný v prozatímním nařízení na základě toho, že několik ukazatelů újmy se v úplně poslední části posuzovaného období zlepšilo. Tato věc však nemůže zpochybnit skutečnost, že většina ukazatelů újmy se v průběhu posuzovaného období zhoršila. Toto zhoršení ukazatelů újmy lze pozorovat u většiny makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zaměstnanost, jakož i u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a investice.
(148)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, 139. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1. Úvod
(149)
144. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
5.2. Účinek dumpingového dovozu
(150)
Některé strany zpochybnily závěr uvedený v 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv některé poměrné hodnoty uvedené v 145. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly, jak je vysvětleno výše, mírně upraveny, nic to nemění na faktech a závěrech obsažených v 145. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(151)
Vzhledem k vývoji podílu čínského dumpingového dovozu na trhu je jasné, že 147. bod odůvodnění prozatímního nařízení, zejména pokud jde o tvrzení, že pokles prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z ČLR, není v rozporu se vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jak tvrdila jedna strana.
(152)
Navíc to, že ceny dovozu z ČLR během posuzovaného období rostly, jak uvedlo několik stran, nevyvrací nález cenového podbízení ani škodlivého dumpingu během období šetření.
(153)
Jelikož ohledně účinků dumpingového dovozu nebyly předloženy žádné další připomínky, 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3. Účinky jiných činitelů
5.3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(154)
Jak již bylo zmíněno v 106. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření byly aktualizovány údaje Eurostatu týkající se dovozu. Při porovnání nových údajů s předchozím údaji obsaženými v prozatímním nařízení byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu údajů o dovozu z Thajska a Turecka. Tato chyba byla odstraněna, a konečné údaje týkající se dovozu obdobného výrobku z třetích zemí podle údajů Eurostatu tedy vypadají takto:
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu (v %)
12,2
11,8
10,9
12,3
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Podíl na trhu (v %)
3,3
3,7
3,4
4
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
Objem dovozu z Thajska (v tunách)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Podíl na trhu (v %)
3,1
3
2,7
3,5
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(156)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(157)
Před zveřejněním prozatímního nařízení CCCLA zjistila, že se dovoz z Turecka v letech 2010 a 2011 zvýšil o 8 % a dovozní ceny z Turecka byly údajně jen asi o 20 % vyšší než ceny dovozu z ČLR. Některé strany následně zpochybnily závěr o tureckém dovozu z prozatímního nařízení.
(158)
Majíce na paměti, že ve vykazování tureckého dovozu v prozatímním nařízení se vyskytla významná zjevná chyba, a s ohledem na výše uvedené aktualizované údaje, nic nesvědčí o tom, že turecký dovoz, vzhledem k jeho ceně a podílu na trhu, může narušit příčinnou souvislost mezi čínským vývozem dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba rovněž poznamenat, že nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu nelze označit za diskriminační, jelikož v počáteční fázi nebyly dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, pokud jde o dovoz z Turecka.
(159)
Podíl dovozu z Thajska na trhu během období šetření nikdy nepřesáhl 3,5 %.
(160)
Z výše uvedených důvodů byl učiněn závěr, že dovoz z jiných třetích zemí podstatně neovlivnil situaci výrobního odvětví Unie natolik, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2. Segmenty trhu
(161)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se segmentů trhu, 156. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.3. Spotřeba a poptávka
(162)
Jedna strana tvrdila, že újma by se mohla připsat na vrub dlouhodobého snižování poptávky po výrobcích vyráběných v Unii. Šetření však takovou tendenci nepotvrdilo, jak již bylo vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(163)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o spotřebu a poptávku, 159. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(164)
Jedna strana upozornila na to, že během posuzovaného období byly průměrné vývozní ceny Unie nižší než průměrné prodejní ceny na trhu Unie. To by mohlo mít vliv na schopnost výrobního odvětví Unie investovat nebo přijímat nové zaměstnance. Podobný argument se zopakoval po poskytnutí konečných informací. Jak však již bylo uvedeno v 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, většina ukazatelů újmy nemůže být ovlivněna vývozní výkonností. Kromě toho by bylo možno rovněž tvrdit, že tyto prodeje představovaly jistý způsob částečné kompenzace újmy způsobené na trhu Unie. Dále, jelikož průměrné ceny byly vypočteny vydělením celkové hodnoty prodeje obdobného výrobku celkovým objemem tohoto prodeje, může odlišná sortimentní skladba prodeje na trhu Unie ve srovnání s vývozním prodejem rovněž vést k velkým rozdílům v průměrné celkové hodnotě prodeje. A konečně, tento vývozní prodej představoval necelých 37 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie, tj. dominantním trhem pro výrobní odvětví Unie byl nepochybně domácí trh Unie. Tvrzení, že tento vývozní prodej způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že došlo k porušení příčinné souvislosti mezi dovozy z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se proto zamítá.
(165)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se vývozu výrobního odvětví Unie, 167. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.5. Zrušení dovozních kvót
(166)
Po uložení prozatímních opatření jiná strana tvrdila, že zrušení dovozních kvót v průběhu posuzovaného období mělo dopad na výrobce v Unii. Nebyly však předloženy žádné nové skutečnosti, které by mohly změnit závěr učiněný v 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(167)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové podložené připomínky ohledně zrušení dovozních kvót, 171 až 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(168)
Po uložení prozatímních opatření trvalo několik stran na tom, že nebylo řádně zohledněno šetření kartelu zahájené německými orgány, o němž se zmiňuje 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení, ani pokuta uložená kartelu zmíněná v tomtéž bodě odůvodnění. Co se týká těchto tvrzení, návdavkem k tomu, co již bylo uvedeno v 174. a 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, lze uvést následující.
(169)
Německé šetření kartelu, v němž se vyšetřuje údajné stanovování cen od července 2005 do února 2008, stále probíhá. Jelikož výrobcům z Unie je zaručena důvěrnost a vzhledem k tomu, že konečné výsledky probíhajícího německého šetření dosud nebyly zveřejněny, není možné se vyjádřit k podrobnostem provedené analýzy. Lze však potvrdit, že žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku není vyšetřován v tomto dosud neukončeném šetření. Šetření dospělo také k závěru, že mikroekonomické ukazatele nebyly ovlivněny šetřenými praktikami a makroekonomické ukazatele byly ovlivněny jen velmi omezeně, pokud vůbec.
(170)
Pokud jde o nález kartelu v případě koupelnové výbavy a příslušenství, je třeba připomenout, že tento cenový kartel bylo shledán aktivním v letech 1992 až 2004 a že pouze jediný z výrobců z těch, kterým byla udělena pokuta, je současně činný v odvětví stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Na údaje, které tento výrobce poskytl v rámci zjišťování reprezentativnosti a újmy, nemají vliv kartelové praktiky, jelikož byly použity pouze údaje o stolním a kuchyňském nádobí a náčiní, a nikoli jeho konsolidované údaje. Proto pokuta za tento kartel neměla vliv na údaje, které poskytl tento výrobce. Dále je třeba připomenout, že ke stanovení cen docházelo dlouho před posuzovaným obdobím. Vzhledem k tomu, že totožnost výrobců v Unii je důvěrná, nelze ji zveřejnit bez ohledu na to, zda daná společnost je nebo není zařazená do vzorku. Pokud by však výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal na svých účtech jakékoli položky (např. pokutu za kartel), které by za účelem tohoto šetření zkreslovaly obrázek o jeho újmě, orgán provádějící šetření by je izoloval s cílem zabránit zkreslení relevantních činitelů, které mají vliv na újmu.
(171)
Proto se tvrzení, která se týkala dopadu výše uvedeného vyšetřování kartelu na újmu a analýzu příčinných souvislostí, zamítají.
(172)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se jednalo o protiprávní cenová ujednání a rozdělení trhu mezi výrobci v Unii, avšak toto tvrzení nepodložil žádnými důkazy, a proto se zamítá.
(173)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové připomínky týkající se protisoutěžních praktik na trhu Unie, 174. až 176. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.7. Výrobní metody
(174)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky k výrobním metodám, 177. a 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(175)
Jeden dovozce po poskytnutí konečných informací zopakoval podobná tvrzení, přičemž argumentoval rozdílem ve výrobních metodách používaných výrobci v Unii oproti tradičnějším metodám v čínských továrnách. Nebyly však předloženy žádné věcné argumenty, které by mohly změnit závěr učiněný v 178. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto tvrzení se proto s konečnou platností zamítá.
5.3.8. Trhy s použitým zbožím
(176)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, pokud jde o trhy s použitým zbožím, 179. a 180. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.9. Hospodářská krize
(177)
Jedna strana uvedla, že 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení uvádí mylnou analýzu situace v období hospodářského oživení mezi roky 2010 a 2011 a že dopad hospodářské krize byl podhodnocen. Tyto připomínky se opakovaly po poskytnutí konečných informací. Tato tvrzení však byla nepodložená. Je třeba také zdůraznit, že v citovaném bodě odůvodnění je uvedeno, že dumpingový dovoz z ČLR zvýšil dopady hospodářského poklesu. Pokud jde o dopad hospodářské krize, v 184. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se jednoznačně uvádí, že hospodářská krize mohla přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, třebaže nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(178)
Vzhledem k tomu, že ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 181. až 184. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.10. Jiné činitele
(179)
Několik dovozců ve společném podání tvrdilo, že pokles zaměstnanosti byl běžným vývojem v odvětví spotřebního zboží. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Kromě toho, i kdyby byl tento trend v tomto odvětví běžný, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a významnými ztrátami pracovních míst v tomto odvětví. Toto tvrzení se proto zamítá.
(180)
Jedna strana tvrdila, že zbývající strukturální schodky výrobního odvětví Unie ve spojení s existující nadbytečnou kapacitou, jak ukazuje tabulka 3 prozatímního nařízení, mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobcům v Unii. Pokud jde o toto tvrzení, ačkoli se výrobní odvětví Unie nacházelo v nejisté situaci již na začátku posuzovaného období a prošlo restrukturalizací, šetření potvrdilo, že bylo konkurenceschopné a náležitě se vyrovnávalo s poptávkou ze všech trhů. Co se týče tabulky 3 prozatímního nařízení, na pokles výroby je třeba nahlížet ve spojení s tlakem vyplývajícím z velkého objemu levného dovozu z ČLR, jelikož vývoz výrobního odvětví Unie zůstal stabilní. Toto tvrzení proto nebylo možné přijmout.
(181)
Jedna strana měla za to, že Komise nezohlednila kumulativní účinek všech ostatních škodlivých činitelů. Toto tvrzení vzneslo též několik stran po poskytnutí konečných informací. Vzhledem k výsledkům šetření v souvislosti s různými jinými faktory, jichž se zúčastněné strany dovolávaly, však není možné si představit, že by jejich kumulativní účinek mohl narušit příčinnou souvislost. Ve skutečnosti byl dopad ostatních činitelů, na které zúčastněné strany upozornily, malý, pokud ne nulový.
(182)
Jedna strana měla za to, že orgán provádějící šetření nerozlišoval mezi souběžným výskytem a příčinnou souvislostí. Poskytnuté podpůrné informace nebyly v tomto ohledu zdaleka přesvědčivé, a toto tvrzení se proto zamítá.
(183)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se dalších činitelů, 185. až 190. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(184)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 191. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(185)
192. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(186)
Jeden polský výrobce, který nepodal žádost, uvítal opatření a jeden výrobce ze Spojeného království, který nepodal žádost, ale měl zájem na dovozu daného výrobku, vyslovil nesouhlas s opatřeními. Druhá uvedená strana má za to, že clo by mělo nepříznivý dopad na ty výrobce, kteří doplňují svůj sortiment výrobků dovozem z ČLR a přizpůsobili se globalizaci prostřednictvím modelu podnikání, v němž se práce s vysokou přidanou hodnotou vykonává v Unii. Zákazníci by navíc měli menší sklon nakupovat jejich výrobky, protože by již nenabízeli celý sortiment výrobků.
(187)
Pokud jde o tvrzení druhé strany, byla prozkoumána situace této společnosti. Bylo zjištěno, že čínský dovoz stolního nádobí a náčiní představoval malou část jejich celkového dovozu. Společnost ovšem tvrdila, aniž to blíže upřesnila, že tento dovoz byl pro ně důležitý. Společnost neposkytla žádné údaje o vlastní výrobě. Podle finančních výkazů dosáhla tato společnost v roce 2011 zisk před zdaněním přes 10 %, přičemž většinu z toho na trzích mimo Unii (o dotčeném výrobku nebyly poskytnuty žádné číselné údaje). Na tomto základě se neočekává, že by uložení opatření ohrozilo životaschopnost této společnosti. Pokud jde o tvrzení, že mnohé jiné podniky by v důsledku opatření také čelily potížím, nebylo podloženo konkrétními důkazy. Podle odpovědí obdržených v průběhu zjišťování reprezentativnosti před zahájením řízení a podle následně došlých podání nic nenasvědčuje tomu, že se v takové situaci nachází významný počet společností.
(188)
Cla by měla kladný vliv na výrobní činnost výrobního odvětví Unie. Od nedávného zavedení prozatímních antidumpingových cel byl zaznamenán pozitivní vývoj v několika případech.
(189)
Výše uvedený pozitivní vývoj potvrzuje tvrzení žadatelů, že výroba Unie by se mohla ve velmi krátkém čase podstatně zvýšit s pomocí zařízení, strojů a pracovních sil, které již jsou k dispozici, a větší zvýšení by bylo možné v dlouhodobém horizontu. Narovnání nekalých cenových praktik na trhu jim proto přinese výhodu, jelikož díky úrovni cen by bylo atraktivnější vyrábět více výrobků v Unii, ať už pro velké nebo malé zakázky, ve zvláštním provedení nebo jako běžné neznačkové výrobky. Výsledkem by byla tvorba nových pracovních míst vyžadujících různé dovednosti, a nezaměstnanost by proto klesla.
(190)
Pokud jde o nemožnost nabízet celý sortiment výrobků, toto tvrzení nelze přijmout, protože spotřebitelé vyžadují neustále se měnící sortiment výrobků od více dodavatelů.
(191)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné další připomínky, 193. až 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(192)
Dva největší dovozci ve vzorku zpochybnili úroveň své spolupráce, pokud jde o úplné údaje o ziskovosti a o rozpětí mezi nákupními a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich odepřel přístup ke svým účtům a tvrdil, že kdyby byl přístup poskytnut, nic by se nezměnilo. Strany uvedly, že jim jejich velikost a obchodní model nedovoluje poskytnout tak podrobné údaje, jak je požadováno. V konečné fázi se potvrzuje, že jeden z nich znovu odepřel přístup ke svému účetnictví dovozce a že oba, třebaže se o to snažili, nedokázali poskytnout úplné a použitelné údaje o ziskovosti a informace o rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, tak, aby je mohly instituce využít pro analýzu situace dovozců, kteří nejsou ve spojení. Omezené informace poskytnuté oběma společnostmi o svých kupních cenách a cenách při dalším prodeji byly sice celkově neprůkazné, ale byly plně v souladu s obecnými informacemi o přirážkách, které byly shrnuty v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(193)
V 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje pro další analýzu dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(194)
V návaznosti na prozatímní opatření zaslali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, nové odpovědi na dotazník. Došla také podání o zájmu Unie od dalších dovozců nezařazených do vzorku, Sdružení evropského a mezinárodního obchodu („Foreign Trade Association“), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), CCCLA a jednoho výrobce v Unii se zájmy v oblasti dovozu. Žádné z těchto podání neobsahovalo přesvědčivé údaje o dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(195)
Jedna strana tvrdila, že údaj o clem ovlivněné zaměstnanosti v navazujících odvětvích je podceněný, jelikož statistické údaje Eurostatu ukazují, že distribuční obchodní podniky zaměstnávají celkem více lidí (33 milionů) než výrobní podniky (31 milionů). Poskytnuté údaje se však týkaly dovozních a výrobních podniků obecně a pro účely tohoto šetření se použít nedaly.
(196)
Několik dovozců ve společném podání uvedlo, že pět dovozců zařazených do vzorku zaměstnávalo více než 10 000 pracovníků v souvislosti s dotčeným výrobkem, a nikoli 350, jak se uvádí v 200. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto číselné údaje byly znovu zkontrolovány. Je třeba zdůraznit, že v rámci analýzy zájmů dovozců se bere v úvahu počet pracovních míst souvisejících s dovozem a dalším prodejem příslušného výrobku včetně podpůrných funkcí. Zaměstnanost související s jinými výrobky nebo původem nebo s takovými činnostmi, jako je velkoobchod či maloobchod, by se samozřejmě do tohoto čísla neměla počítat. Je třeba poznamenat, že v dřívější fázi řízení skupina 14 dovozců odhadla celkový příslušný počet pracovních míst na úrovni dovozců na 7 000. Toto číslo se zdá být rozumným odhadem založeným na extrapolaci situace dovozců zařazených do vzorku, pokud jejich údaje bylo možné použít.
(197)
Některé strany si stěžovaly na vysoký údaj o hrubém rozpětí obsažený v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdily, že je určitě zavádějící. Šetření však ukázalo, že velká většina dovozců, kteří odpověděli na dotazy určené pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 % a do vzorku zařazení dovozci se nacházeli v podobné situaci. Po poskytnutí prozatímních informací předložili dále žadatelé několik příkladů na podporu informací z veřejně přístupného článku, o němž je zmínka v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. potvrzení poměru dovozní ceny a maloobchodní ceny dotčeného výrobku.
(198)
Jeden výrobce ze Spojeného království se zájmy v oblasti dovozu vysvětloval, že takové rozpětí je zapotřebí k pokrytí určitých nákladů vynaložených v Unii. Nebyly poskytnuty žádné údaje, které by umožnily výpočet těchto rozpětí na základě obratu.
(199)
Jelikož použitelné údaje o zisku z dovozu dotčeného výrobku bylo možné získat a ověřit pouze od tří dovozců zařazených do vzorku a tito tři dovozci představovali jen asi 3 % dovozu dotčeného výrobku, nebyl příslušný vážený průměrný zisk shledán průkazným, a proto nebyl uveden v prozatímním nařízení. Je však třeba poznamenat, že tento vážený průměrný zisk byl zdravý (v rozmezí 6 % až 10 % - toto rozpětí se uvádí z důvodu důvěrné povahy údajů).
(200)
Jeden dovozce tvrdil, že v Unii se nevyrábí dostatečný objem barveného kameninového zboží, a proto nemá jinou možnost, než ho dovážet z ČLR. Stejné tvrzení se objevilo po poskytnutí informací. Šetřením však bylo zjištěno, že barvené kameninové zboží lze odebírat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. Výrobci v Unii mají kromě toho výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie.
(201)
Informace shromážděné v průběhu šetření neumožnily řádnou kvantifikaci toho, do jaké míry by dovozci mohli přenášet zvýšení kupní ceny v důsledku navrhované sazby cla. Pokud by však byl dovoz z ČLR předmětem konečného antidumpingového cla, vzhledem k informacím o hrubém a čistém rozpětí nic nenaznačuje, že by byla ohrožena životaschopnost dovozců. Jeden dovozce rovněž uvedl, že velké hospodářské subjekty na trhu a dovozci, jejichž hlavním předmětem podnikáni není keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, by nebyli nepříznivě ovlivněni.
(202)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá jako celek významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(203)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky ohledně zájmu dovozců, kteří nejsou ve spojení, 199. až 211. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(204)
V návaznosti na výzvu obsaženou v 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise v den zveřejnění prozatímních opatření kontaktovala přímo příslušné maloobchodníky a sdružení maloobchodníků, dovozce s možnou maloobchodní činností a také návrháře průmyslových vzorů, kteří byli Komisi známí, a vyzvala je, aby vyplnili příslušné dotazníky. Někteří respondenti, kteří původně tvrdili, že jsou maloobchodníci, odpověděli, že se jich šetření netýká, jelikož v tomto oboru podnikání nepůsobí. Komise nakonec obdržela sedm nových odpovědi na dotazník pro maloobchodníky. Těchto sedm maloobchodníků představovalo 1 % dovozu z ČLR během období šetření. Tyto odpovědi byly většinou v mnoha ohledech nedostatečné, byly však v nejvyšší možné míře analyzovány. Nedošly žádné odpovědi na dotazník pro návrháře průmyslových vzorů.
(205)
Takto získané informace v podstatě neposkytly žádné nové důkazy o zájmu jiných hospodářských odvětví, které by mohly zpochybnit závěr učiněný v 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(206)
Po zveřejnění prozatímních opatření došla podání týkající se zájmu Unie v jiných hospodářských odvětvích od dovozců zařazených i nezařazených do vzorku (včetně jednoho polského dovozce působícího v sektoru propagačních předmětů), sdružení evropského a mezinárodního obchodu (Foreign Trade Association), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), několika maloobchodníků, CCCLA a osmi pražíren kávy (sedm z nich se sídlem v Itálii, jedna s ústředím v Rakousku).
(207)
Pražírny kávy tvrdily, že kvůli velmi nízkému počtu výrobců v Unii, kteří zajišťují potřeby jejich trhu (maximálně 5) a z nichž většina dováží z ČLR, a to buď přímo, nebo prostřednictvím sesterských podniků, a kvůli velmi vysokému počtu přístrojů na pražení kávy (1 500-3 000), by jim opatření v navrhovaném měřítku mohla v prozatímní fázi bránit v pořizování přesně stejných výrobků v budoucnosti. Toto tvrzení nelze přijmout. Za prvé, konečná opatření jsou nižší než prozatímní opatření. Za druhé, šetření ukázalo, že kdyby byla odstraněna újma způsobená dumpingovým dovozem z ČLR, výrobci v Unii dokáží lépe využít svého výrobního potenciálu a dále uspokojovat potřeby odvětví pražení kávy. Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii je velmi pravděpodobné, že by počet výrobců v Unii, kteří by mohli přijímat objednávky od výrobců pražené kávy, byl vyšší než pět.
(208)
Pražírny kávy argumentovaly, že by antidumpingová opatření poškodila jejich vývoz kvůli ztrátě konkurenceschopnosti a možné odvetě čínských orgánů. Neexistuje však žádný důkaz, který by naznačoval, že úroveň uložených opatření by měla za následek ztrátu konkurenceschopnosti, přičemž je třeba mít na paměti, že ostatní členové WTO mají antidumpingová opatření týkající se tohoto druhu výrobku. Tvrzení o odvetných opatřeních bylo shledáno neopodstatněným.
(209)
Pražírny kávy uvedly, že antidumpingová opatření by nevyhnutelně vedla k všeobecnému poklesu jejich podnikatelské činnosti, ke snížení jejich prodeje, k celkovému zvýšení ceny kávy v hotelích, restauracích a cateringových službách a k poklesu kvality výrobků a služeb. To vše by údajně ohrožovalo značný počet přímých a nepřímých pracovních míst. Pokud však budeme mít na paměti hlavní předmět podnikání pražíren kávy a závěry týkající se účinků opatření na dodavatelský řetězec, tato tvrzení nelze uznat. Rovněž je třeba poznamenat, že celkový počet pracovních míst spojených s celosvětovým provozem jedné společnosti na výrobu pražené kávy nelze považovat za vhodný základ pro výpočet počtu pracovních míst, jež by byly ohroženy v důsledku uložení antidumpingových opatření.
(210)
Dva maloobchodníci tvrdili, že v Unii se nevyrábí dostatek nového kostního porcelánu a kostního porcelánu a že nemají jinou možnost než dovážet z ČLR. Se stejným tvrzením přišlo sdružení dovozců po poskytnutí informací. Především je třeba obecně poznamenat, že cílem antidumpingových opatření je znovu nastolit spravedlivý obchod, a nikoli zamezit dovoz. V tomto případě nelze úroveň opatření považovat za prohibitivní. Za druhé, při šetření bylo zjištěno, že tyto výrobky lze získat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. A konečně, výrobci v Unii mají výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie a mohli by dále využít svého potenciálu, kdyby byla antidumpingová opatření s konečnou platností zavedena.
(211)
Jeden maloobchodník tvrdil, že opatření by mohla mít nepříznivý dopad na některé objekty, které slouží v odvětví cestovního ruchu. Toto tvrzení však nebylo podloženo věcnými informacemi. Rovněž váha dotyčných objektů v daném odvětví je jen omezená.
(212)
Jeden dovozce a jeden velkoobchodník tvrdili, že uložení opatření by vedlo k vertikální konsolidaci trhu ze strany některých velkých aktérů. Vzhledem k současnému počtu hráčů na trhu by to bylo v krátkodobém až střednědobém výhledu nepravděpodobné.
(213)
V návaznosti na otázky, které již byly řešeny v prozatímním nařízení, je třeba poznamenat, že některé strany shledaly, že nebyl dostatečně zohledněn zájem malých podniků, jako jsou maloobchodníci, distributoři a podniky, které se zabývají propagačními předměty. Toto tvrzení zopakovalo několik stran po poskytnutí konečných informací. Je třeba uznat, že celkově by mikropodniky a malé podniky mohly být citlivější na jakékoli zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel. Neexistuje však důkaz, že úroveň opatření bude mít významný nepříznivý vliv na ostatní zúčastněné hospodářské subjekty z řad malých a středních podniků. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(214)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu ostatních hospodářských odvětví, 212. až 217. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(215)
Přestože se na ně Komise obrátila, žádná ze stran přímo zastupujících zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(216)
Některé strany napadly závěr v 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o vyšší ceny. Podobná tvrzení se objevila po poskytnutí konečných informací.
(217)
V nepravděpodobném případě, že by se clo zcela přeneslo na spotřebitele, a za předpokladu, že úroveň dovozu a ceny zůstanou stejné, znamenala by antidumpingová cla dodatečné náklady na domácnost za rok ve výši necelého 1 EUR. Tento výpočet je založen na objemu a hodnotě dovozu v období šetření, na navrhované výši cla a na počtu domácností v Unii.
(218)
Tento účinek nelze považovat za dostatečný k vyvážení pozitivního dopadu na výrobní odvětví Unie plynoucího z omezení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR.
(219)
Jedna strana tvrdila, že v důsledku opatření by nastal nedostatek levnějšího stolního nádobí a náčiní. Toto tvrzení se zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Toto tvrzení nelze přijmout, protože, jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie zásobuje všechny trhy (včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní).
(220)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu spotřebitelů (domácností), 218. až 226. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.6. Závěr o zájmu Unie
(221)
S ohledem na výše uvedené se posouzení v prozatímním nařízení potvrzuje.
(222)
Potvrzují se proto 227. až 229. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(223)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Tato námitka byla zamítnuta, jak je vysvětleno v oddíle 4.5.3.3.
(224)
Některé strany zpochybnily cílový zisk, který byl použit pro výpočet rozpětí újmy. O těchto připomínkách pojednává 135. až 142. bod odůvodnění. Na základě analýzy těchto připomínek byl učiněn závěr, že by měl být zachován cílový zisk ve výši 6 %.
(225)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 230. až 234. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Konečná opatření
(226)
Vzhledem k závěrům o dumpingu, újmě, příčinné souvislosti a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni dumpingových rozpětí.
(227)
Menší úpravy uvedené v 115. a 132. bodě odůvodnění vedly k mírně revidovaným rozpětím cenového podbízení, jak je zohledněno v níže uvedených rozpětích újmy. Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Sazba konečného cla (v %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobci
17,9
79,0
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
110,1
36,1
(228)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(229)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(230)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(231)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba neprodleně podat Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(232)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(233)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I tohoto nařízení, mělo by se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem vztahovat i na všechny nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(234)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (poskytnutí konečných informací). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací předložit připomínky.
(235)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
7.3. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(236)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejících z ČLR.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Společnosti uvedené v příloze I
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR se uvolňují.
2. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 17,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením; a
c)
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 412/2013
z 13. mája 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 9,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia, po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Komisia nariadením (EÚ) č. 1072/2012 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“).
(2)
Konanie sa začalo 16. februára 2012 (3) na základe podnetu podaného v mene výrobcov Únie (ďalej len „navrhovatelia“), ktorí predstavujú viac ako 30 % celkovej výroby keramického stolového a kuchynského riadu v Únii.
(3)
Ako sa uvádza v odôvodnení 22 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa hodnotenia ujmy trvalo od 1. januára 2008 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
1.2. Následný postup
(4)
Po zverejnení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasného antidumpingového cla (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia. Dvaja dovozcovia a jeden vyvážajúci výrobca požiadali o vypočutie v prítomnosti úradníka pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva pre obchod a ich žiadosti sa vyhovelo.
(5)
Komisia pokračovala v hľadaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre konečné zistenia. Ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili, a ak to bolo vhodné, dočasné zistenia sa zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(6)
Okrem toho, ako sa ďalej uvádza v odôvodnení 55, bola vykonaná overovacia návšteva u thajského výrobcu, ktorej účelom bolo prešetriť vhodnosť Thajska ako vhodnej analogickej krajiny.
(7)
Všetky strany boli následne informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v ČĽR a konečný výber súm získaných prostredníctvom dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bolo poskytnuté obdobie, počas ktorého sa mohli vyjadriť ku konečnému zverejneniu. Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz výrobkov ľahkého priemyslu a umeleckých remesiel (ďalej len „CCCLA“) a skupina dovozcov požiadali o vypočutie v prítomnosti úradníka pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva pre obchod a ich žiadosti sa vyhovelo.
(8)
Pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade potreby aj zohľadnili.
1.3. Výber vzorky
(9)
Po dočasnom zverejnení niektoré zainteresované strany spochybnili vzorku vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, pričom argumentovali, že vzorka nie je reprezentatívna, keďže je založená iba na najväčších vyvážaných objemoch, a teda nezohľadňuje ostatné faktory, ktoré charakterizujú rôznorodosť a fragmentáciu keramického priemyslu v ČĽR.
(10)
Z článku 17 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1225/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) vyplýva, že výber spoločností, ktoré majú byť zaradené do vzorky, sa môže obmedzovať na najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý je možné náležite prešetriť v stanovenom čase. Pokiaľ ide o fragmentáciu odvetvia, usúdilo sa, že výber založený na objemoch vývozu by zabezpečil reprezentatívnu vzorku, ktorú by bolo možné prešetriť v stanovenom čase. V tejto súvislosti však treba poznamenať, že vybrané spoločnosti sa nachádzajú v troch rôznych regiónoch ČĽR a realizujú významnú výrobu príslušného výrobku z rôznych typov keramického materiálu, napr. z porcelánu a kameniny, ako aj výrobu širokej škály druhov výrobkov. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(11)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že použitie rôznych metodík pri výbere vzorky pre výrobné odvetvie a dovozcov z Únie v porovnaní s výberom vzorky vyvážajúcich výrobcov predstavuje diskrimináciu a že by sa mali použiť tie isté kritériá. Použitie rôznych metodík je diskriminujúce voči vyvážajúcim výrobcom a je porušením princípu rovnakého zaobchádzania.
(12)
Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov slúži iba na prešetrenie existencie dumpingu v prípade príslušného výrobku z ČĽR. V tomto ohľade je dôležité zahrnúť do obdobia prešetrovania čo najväčší objem dovozu príslušného výrobku. Na druhej strane vzorka výrobcov z Únie bola vybraná na účely zistenia, či výrobné odvetvie Únie utrpelo závažnú ujmu, na základe niekoľkých rôznych ukazovateľov. Pokiaľ ide o dovozcov, zhromaždené informácie sa vo veľkej miere použijú pri hodnotení záujmu Únie. Z toho vyplýva, že v prípade dovozcov a výrobcov z Únie je dôležité zhromaždiť informácie od celej škály spoločností, ktoré pôsobia napríklad v rôznych výrobných segmentoch. Hlavný princíp pri výbere spoločností, ktoré sa majú zaradiť do vzorky, je iný v prípade výrobcov z Únie a dovozcov na jednej strane a vyvážajúcich výrobcov na druhej strane, keďže nie sú v podobnej situácii. Preto si ani zásada nediskriminácie, ani princíp rovnakého zaobchádzania nevyžadujú použitie rovnakej metodiky pri výbere príslušných vzoriek. Z toho vyplýva, že toto tvrdenie je celkom nepodložené, a preto sa zamieta.
(13)
Ďalej jeden vyvážajúci výrobca trval na svojej žiadosti o zaradenie do vzorky, ako sa uvádza v odôvodnení 8 dočasného nariadenia. Spoločnosť však nepredložila žiadne nové argumenty, ktorými by jej zaradenie do vzorky odôvodnilo. Po zohľadnení uvedených zistení v odôvodnení 10 sa preto závery v odôvodnení 9 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú.
(14)
Ten istý vyvážajúci výrobca nezaradený do vzorky tvrdil, že mu nebol poskytnutý dostatočný čas na predloženie pripomienok po konečnom zverejnení a že zverejnenie bolo navyše nedostatočné, keďže neboli zverejnené napríklad údaje o náhradách, predajných cenách, úpravách atď. Jeho právo na obhajobu teda nebolo rešpektované.
(15)
Podľa článku 20 ods. 5 základného nariadenia by sa zainteresovanej strane po konečnom zverejnení mala poskytnúť lehota najmenej 10 dní na predloženie pripomienok. Príslušný vyvážajúci výrobca bol o dočasnom zverejnení informovaný prostredníctvom elektronickej pošty 25. februára 2013 a bol mu poskytnutý čas do 8. marca 2013, t. j. 11 dní, aby predložil pripomienky. Zverejnenie bolo navyše nasledujúci deň zaslané aj doporučenou poštou. Z toho vyplýva, že strane, ktorej sa prešetrovanie týka, bol poskytnutý dostatok času na predloženie pripomienok, a toto tvrdenie sa preto musí zamietnuť. V tejto súvislosti treba takisto poznamenať, že strana predložila pripomienky v stanovenej lehote a že nepožiadala o predĺženie lehoty. Okrem toho Komisia so zreteľom na svoju povinnosť chrániť dôverné informácie zverejnila všetky podstatné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých plánovala navrhnúť uloženie konečných opatrení. Konkrétne rešpektovanie práva na obhajobu si nevyžaduje, aby o údajoch o predaji konkrétnej spoločnosti alebo o náhradách vykonaných v súvislosti so spoločnosťami zaradenými do vzorky, použitými na stanovenie individuálnych dumpingových rozpätí bola informovaná strana, pre ktorú sa nepočíta individuálne rozpätie.
(16)
Z uvedeného vyplýva, že tvrdenie o nerešpektovaní práva na obhajobu je nepodložené, a preto sa zamieta.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Úvod
(17)
Ako sa stanovuje v odôvodneniach 24, 56 a 57 dočasného nariadenia, príslušný výrobok je predbežne vymedzený ako keramický stolový a kuchynský riad, okrem keramických nožov, s pôvodom v ČĽR (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý sa v súčasnosti zaraďuje pod kódy KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
2.2. Žiadosti
(18)
Po dočasnom zverejnení žiadna zo strán nespochybnila, že keramické (kuchynské) nože sa podstatne líšia od ostatných druhov keramického stolového a kuchynského riadu na základe rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach, výrobnom procese a v konečnom použití. Po analýze všetkých pripomienok strán bola žiadosť o vylúčenie keramických nožov z vymedzenia výrobku tohto prešetrovania s konečnou platnosťou prijatá.
(19)
Po uverejnení dočasných opatrení viaceré strany tvrdili, že niektoré keramické mlynčeky na ochucovacie prísady a korenie a ich keramické brúsne časti by mali byť z vymedzenia výrobku vyňaté.
(20)
Táto požiadavka je založená na tvrdení, že vzhľadom na ich špecifickosť nemožno takéto mlynčeky a iné druhy keramického stolového a kuchynského riadu považovať za riad tvoriaci jeden výrobok. Na výrobu brúsnych kotúčov takýchto mlynčekov sa väčšinou používa keramický materiál vyrobený z oxidu hlinitého, ktorý sa nepoužíva na „bežný“ stolový riad, ako sú šálky a taniere, a ktorý sa vypaľuje pri vyšších teplotách. Ich miera zameniteľnosti s hlavnými kategóriami prešetrovaného výrobku je obmedzená. To sa týka aj keramických brúsnych mechanizmov bez krytu, ktoré sa zvyčajne zaraďujú pod uvedené kódy.
(21)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že keramická zložka v týchto brúsičoch zvyčajne tvorí menšiu časť mlynčeka. Okrem toho sa pri prešetrovaní ukázalo, že mlynčeky s keramickým brúsnym kotúčom vrátane keramických brúsnych častí nemajú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a rovnaké základné použitia ako keramický stolový a kuchynský riad. Tvar, tvrdosť a dizajn keramických brúsnych častí sú iné ako v prípade keramického stolového a kuchynského riadu.
(22)
Niektoré strany tvrdili, že tieto mlynčeky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku na základe skutočnosti, že majú rovnaké fyzikálne vlastnosti, priemyselný dizajn a konečné použitie ako mlynčeky s brúsnymi mechanizmami vyrobenými z kovu a že ak sú súčasťou určitej súpravy mlynčekov, zvyčajne sa zaraďujú do colnej položky 8210. Takisto požadovali, aby keramické časti v týchto prípadoch vo všeobecnosti bežne predstavovali až 2 % hodnoty výrobku. Vzhľadom na veľký počet možností zatriedenia mlynčekov a súprav mlynčekov však pri prešetrovaní nebolo možné použiť tieto argumenty, aby sa určilo, či by keramické mlynčeky mali byť v rámci prešetrovania vyňaté z vymedzenia výrobku.
(23)
Niektoré strany podložili svoje tvrdenie, že tieto mlynčeky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku, skutočnosťou, že v prípade niektorých mlynčekov, konkrétne mlynčekov na soľ, by bolo potrebné použiť keramické a nie kovové brúsne kotúče, pretože soľ spôsobuje koróziu kovových brúsnych kotúčov. Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že v mlynčekoch na soľ sa nevyužívajú výlučne keramické brúsne mechanizmy.
(24)
Na základe úvah v uvedených odôvodneniach z prešetrovania vyplýva, že mlynčeky na ochucovacie prísady a korenie s keramickými brúsnymi časťami sa podstatne líšia od ostatných druhov keramického stolového a kuchynského riadu na základe rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach a použitiach keramického materiálu použitého na funkčné časti. Preto bola požiadavka na ich vyňatie z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania vrátane vyňatia samostatných keramických brúsnych mechanizmov a ich častí prijatá.
(25)
Po uverejnení dočasných opatrení niektoré strany tvrdili, že keramické brúsiče na nože by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku pre rozdiely vo výrobnom procese, v konečnom použití a na základe skutočnosti, že tieto predmety nie sú určené na uchovávanie potravín z dôvodu ich špecifického dizajnu a fyzikálnych vlastností. Pri prešetrovaní sa tieto body potvrdili. Žiadosti o ich vyňatie z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sa preto vyhovuje.
(26)
V rovnakom duchu sa prešetrovalo, či by aj keramické škrabky nemali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Pri prešetrovaní sa naozaj potvrdilo, že aj keramické škrabky sa podstatne líšia od ostatných druhov keramického stolového a kuchynského riadu na základe rozdielov v dizajne a fyzikálnych vlastnostiach (tvar a tvrdosť) keramického materiálu použitého vo funkčných častiach, vo výrobných procesoch a v konečnom použití. Keramické škrabky by preto takisto mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania.
(27)
Po uverejnení dočasných opatrení jedna strana tvrdila, že aj kamene na pizzu vyrobené z kordieritovej keramiky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku na základe ich odlišných fyzikálnych vlastností (tvar a tvrdosť), priemyselného dizajnu a použitia. Kordieritová keramika ja druh hlinitokremičitanu horečnatého so špecifickými vlastnosťami, konkrétne s výbornou odolnosťou voči tepelným šokom. Pri prešetrovaní sa potvrdilo, že kamene na pizzu vyrobené z kordieritovej keramiky majú rovnaké fyzikálne vlastnosti (tvar a tvrdosť), priemyselný dizajn a použitie ako tehly pre pece. Tým pádom sa líšia od ostatného keramického stolového a kuchynského riadu. Po konečnom zverejnení navrhovatelia poukázali na podobnosť kameňov na pizzu vyrobených z kordieritovej keramiky s inými výrobkami, ktorých sa konanie týka. Neboli však schopní preukázať, že kamene na pizzu vyrobené z kordieritovej keramiky majú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a konečné použitie. Žiadosti o ich vyňatie z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania sa preto vyhovuje.
(28)
Po uverejnení dočasných opatrení jedno holandské združenie tvrdilo, že keramický stolový a kuchynský riad, ktorý sa má použiť ako propagačné výrobky, by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku na základe skutočnosti, že sa nepredáva na použitie ako stolový alebo kuchynský riad, že predstavuje významnú ekonomickú hnaciu silu pre maloobchodný sektor, že ho zákazníci vysoko oceňujú a že iba výrobcovia z ČĽR môžu ponúknuť potrebné množstvá v krátkom čase. Žiadosti o vyňatie keramického stolového a kuchynského riadu, ktorý sa má použiť ako propagačné výrobky, z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania však nie je možné vyhovieť, pretože jeho fyzikálne vlastnosti, výrobné procesy a konečné použitie sú rovnaké ako u ostatných druhov keramického stolového a kuchynského riadu.
(29)
Po uverejnení dočasných opatrení a znova po konečnom zverejnení nemecký dovozca a veľkoobchodník a čínsky spolupracujúci vyvážajúci výrobca tvrdili, že špeciálne natreté kameninové výrobky určené na sublimačnú potlač, pri ktorých sa sublimačný náter dá odstrániť prostredníctvom mechanického škrabania, by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku na základe skutočnosti, že ide o polotovary, pri ktorých sa konečná úprava potlače (tzv. „photofinishing“) vykonáva v Únii prostredníctvom špecifických kanálov, z dôvodu odlišného vnímania spotrebiteľov, skutočnosti, že sublimačný náter prevyšuje hodnotu nenatretých keramických predmetov a z dôvodu neexistencie výrobcov tohto druhu výrobku v Únii. Pri prešetrovaní sa ukázalo, že výrobok je viditeľne rovnaký ako ostatný stolový riad neošetrený sublimáciou, a preto ich je veľmi ťažko, ak vôbec, možné navzájom odlíšiť. Pri prešetrovaní sa ďalej ukázalo, že tieto výrobky bežne používajú tí istí koneční používatelia ako ostatné druhy keramického stolového riadu. Takisto sa zistilo, že viacerí výrobcovia z Únie takéto výrobky vyrábajú a že dovážané výrobky priamo konkurujú výrobkom z Únie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa žiadosť o vyňatie špeciálne natretého kameninového riadu určeného na sublimačnú potlač zamieta.
(30)
Po uverejnení dočasných opatrení a znova po konečnom zverejnení dovozca, ktorý žiadal o vyňatie ručne maľovaného stolového riadu s figuratívnou maľbou pod glazúrou z vymedzenia výrobku, tvrdil, že pri predbežnej analýze Komisie v tejto súvislosti sa vyskytli chyby, pretože sa v nej nezohľadnila existencia trhových segmentov, rozdiel v kvalite medzi jednotlivými druhmi stolového riadu, luxusný charakter a väčšia krehkosť ručne maľovaného stolového riadu s figuratívnou maľbou pod glazúrou a obmedzená miera zameniteľnosti ako dôsledok súvisiaci s vnímaním spotrebiteľov. Takisto tvrdil, že ručne maľovaný stolový riad s figuratívnou maľbou pod glazúrou možno použiť aj ako dekoráciu.
(31)
Pokiaľ ide o tvrdenia týkajúce sa rozdielov medzi jednotlivými druhmi stolového riadu a luxusného charakteru a väčšej krehkosti ručne maľovaného stolového riadu s figuratívnou maľbou pod glazúrou, tieto vlastnosti nie sú špecifické len pre ručne maľovaný stolový riad s figuratívnou maľbou pod glazúrou. Okrem toho, pokiaľ ide o obmedzenú mieru zameniteľnosti ako dôsledok súvisiaci s vnímaním spotrebiteľov, nebol predložený nijaký nový argument, ktorý by viedol k zmene záveru v odôvodnení 45 dočasného nariadenia, že priemerný spotrebiteľ nerozlišuje medzi ručne maľovaným stolovým riadom s figuratívnou maľbou pod glazúrou a inými druhmi keramického stolového riadu. Komisia uskutočnila analýzu existencie trhových segmentov uvedených v odôvodneniach 157 a 158 dočasného nariadenia. Tieto argumenty preto nemohli zvrátiť závery v odôvodnení 45 dočasného nariadenia.
(32)
Tvrdenie uvedené v odôvodnení 50 dočasného nariadenia sa po zavedení dočasných opatrení ďalej prepracovalo. Tieto tvrdenia boli zopakované po konečnom zverejnení. Dovozca, ktorý uskutočňuje výrobu v ČĽR, tvrdil, že výrobky kuchynského/stolového riadu, ktoré sú úplne glazované a/alebo smaltované na 100 % svojho povrchu okrem podstavca alebo jeho časti a na ktorých je 100 % glazovaného/smaltovaného povrchu natretých inak ako nabielo, by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Tvrdenie bolo podrobené dôkladnej analýze a pri prešetrovaní sa ukázalo, že fyzikálne vlastnosti, výrobné procesy a konečné použitie týchto výrobkov sú rovnaké ako v prípade ostatných glazovaných a/alebo smaltovaných výrobkov keramického stolového a kuchynského riadu. Toto tvrdenie bolo preto s konečnou platnosťou zamietnuté.
(33)
CCCLA trvala na tom, že jemný kostný porcelán by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania na základe skutočnosti, že ide o krehký luxusný výrobok s nízkou mechanickou pevnosťou, a takisto spochybnila, či výrobok je odolný voči obitiu. Treba však poznamenať, že samotná CCCLA predtým tvrdila, že jemný kostný porcelán má vysokú mechanickú tvrdosť a je odolný voči obitiu. Na základe týchto protirečivých tvrdení sa jednoznačne spochybnili požiadavky komory CCCLA. V každom prípade vznesené argumenty nemenia závery zhrnuté v odôvodnení 28 dočasného nariadenia. Žiadosť o vyňatie jemného kostného porcelánu z vymedzenia výrobku sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
(34)
Tá istá strana opakovala, že odolný porcelán by mal byť vyňatý z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania. Vyjadrila sa, že tvrdenie, že výrobok nemá nepopierateľné črty, nie je pravdivé, že je veľmi odolný vďaka obsahu hliníkového kaolínu, ktorý presahuje 24 %, a následne spochybnila schopnosť Únie vyrábať tento výrobok. Jednotlivé vyjadrenia týkajúce sa odolného porcelánu sú však protirečivé, pokiaľ ide napríklad o podiel surovín a obsah prášku oxidu hlinitého. Okrem toho sa nespochybnilo, že odolný porcelán sa vyrába aj v Únii a že výrobcovia v ČĽR vyrábajú odolný porcelán, ktorý priamo konkuruje odolnému porcelánu vyrobenému v Únii, ako aj iným výrobkom, ktorých sa týka prešetrovanie. Žiadosť o vyňatie odolného porcelánu sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
(35)
Všetky druhy keramického stolového a kuchynského riadu možno považovať za rôzne druhy toho istého výrobku. Žiadosť vznesená po dočasnom zverejnení a znova po konečnom zverejnení, aby sa prešetrovanie týkalo širokej škály podobných výrobkov a aby v dôsledku toho bolo potrebné vykonať samostatné analýzy postavenia, dumpingu, ujmy, príčin a záujmu Únie pre každý segment výrobkov, sa pokladá za neopodstatnenú. Jedna strana, ktorá tvrdila, že vymedzenie výrobku je príliš všeobecné, predložila porovnanie výrobkov s rôznou mierou výzdoby, ale jej tvrdenia, pokiaľ ide o konečné použitie (pre záhradu a deti v jednom prípade, na dekoráciu v druhom prípade) sú sporné, pretože neexistuje jednoznačné vymedzenie, a tieto vyhlásenia možno považovať skôr za potvrdenie bodu uvedeného v odôvodnení 55 dočasného nariadenia. Treba takisto poznamenať, že dovozca, ktorý uskutočňuje výrobu v ČĽR, uviedol, že vyše 99 % výrobkov keramického stolového a kuchynského riadu predávaných v Únii sú z väčšej časti alebo úplne biele. Niektoré strany spochybnili odôvodnenie 58 dočasného nariadenia na základe skutočnosti, že v rámci prešetrovania inštitúcie nevykonali nijaké testy, ktoré by preukázali, že určitý tovar nie je vhodný pre voľné obchodovanie v Únii. Na základe tejto skutočnosti sa však nespochybňuje záver uvedený v odôvodnení 63 dočasného nariadenia.
2.3. Záver
(36)
Po zohľadnení uvedených skutočností je vymedzenie výrobku s konečnou platnosťou definované ako keramický stolový a kuchynský riad, okrem keramických nožov, keramických mlynčekov na ochucovacie prísady alebo korenie a ich keramických brúsnych častí, keramických škrabiek, keramických brúsičov na nože a kameňov na pizzu určených na pečenie pizze alebo chleba vyrobených z kordieritovej keramiky, s pôvodom vČĽR, ktorý sa v súčasnosti zaraďuje pod kódy KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(37)
Vzhľadom na to, že neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, všetky ostatné závery uvedené v odôvodneniach 24 až 63 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. DUMPING
3.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
(38)
Po dočasnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca, jeden výrobca z Únie a jeden dovozca tvrdili, že THZ bolo stanovené po termíne, t. j. po trojmesačnom období stanovenom v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a že prešetrovanie by preto malo byť ukončené bez uloženia akýchkoľvek antidumpingových opatrení. Táto požiadavka v súvislosti so stanovovaním THZ už bola vznesená v predbežnej fáze a Komisia ju v odôvodneniach 72 a 73 dočasného nariadenia zamietla. Po dočasnom zverejnení ďalší piati vyvážajúci výrobcovia predložili podobnú žiadosť. Na podporu svojho tvrdenia sa odvolali na rozsudky Súdneho dvora vo veciach Brosmann a Aokang Shoes (4).
(39)
Po prvé treba spomenúť, že prípady Brosmann a Aokang Shoes nie sú vhodné pre hodnotenie zákonnosti analýzy THZ v danom prešetrovaní, keďže dané prípady sa na rozdiel od tohto prešetrovania týkajú situácií, v ktorých sa hodnotenie THZ vôbec nevykonalo.
(40)
Okrem toho prípady Brosmann a Aokang Shoes nie sú relevantné pre hodnotenie zákonnosti daného prešetrovania vzhľadom na skutočnosť, že základné nariadenie bolo medzičasom zmenené a doplnené (5). Článok 2 ods. 7 zmeneného základného nariadenia, ktorým sa ustanovuje, že Komisia bude stanovovať THZ iba v súvislosti so spoločnosťami zaradenými do vzorky podľa článku 17 základného nariadenia a že takéto určenie uskutoční v rámci siedmich mesiacov, ale v žiadnom prípade nie neskôr ako osem mesiacov po začatí prešetrovania, sa vzťahuje na všetky nové a prebiehajúce prešetrovania od 15. decembra 2012, a teda vrátane tohto prešetrovania.
(41)
V každom prípade je nevyhnutné potvrdiť výklad judikatúry, a síce že samo osebe nedošlo k nijakému porušeniu práva na stanovenie THZ bez ohľadu na skutočnosť, že nebola dodržaná trojmesačná lehota. Záver uvedený v odôvodnení 73 dočasného nariadenia sa preto zachováva.
(42)
V dôsledku veľkého počtu prijatých žiadostí týkajúcich sa THZ a potreby vykonania mnohých overovacích návštev na účely preskúmania týchto žiadosti v stanovenom čase, nebolo THZ stanovené v rámci siedmich mesiacov. Bolo však stanovené v rámci ôsmich mesiacov od začatia prešetrovania, ako sa vyžaduje v základnom nariadení zmenenom a doplnenom nariadením č. 1168/2012. Tvrdenie, že v tomto ohľade došlo k odobratiu práv so spätnou účinnosťou, nie je opodstatnené, ako už bolo vysvetlené.
(43)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa žiadosť, aby bolo antidumpingové prešetrovanie v dôsledku neurčenia THZ v rámci troch mesiacov ukončené bez uloženia akýchkoľvek antidumpingových opatrení, zamieta.
(44)
Ďalej jeden vyvážajúci výrobca nezaradený do vzorky, ktorý nepreukázal, že by mal jeden prehľadný súbor účtovných záznamov, ktoré sú predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, na základe čoho bola jeho žiadosť týkajúca sa THZ zamietnutá, trval na tvrdení, že údajné chyby v účtovníctve, pokiaľ existujú, na základe ktorých bola žiadosť zamietnutá, nie sú podstatné a že z toho dôvodu je rozhodnutie o zamietnutí THZ neprimerané a v rozpore so zásadou proporcionality. Po konečnom zverejnení príslušný vyvážajúci výrobca naďalej trval na svojej žiadosti, nepredložil však nijaké nové argumenty.
(45)
Argumenty týkajúce sa závažnosti účtovných záznamov sú v podstate rovnaké ako argumenty predložené počas prešetrovania THZ a Komisia ich vyvrátila ešte pred stanovením THZ. Pokiaľ však ide o argument, že zamietnutie udelenia THZ je v rozpore so zásadou proporcionality, treba pripomenúť, že kritériá THZ stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia majú kumulatívnu povahu a, pokiaľ nie sú splnené, z právneho hľadiska nie je možné udeliť THZ. Navyše, keďže dôkazné bremeno nesie spoločnosť žiadajúca o THZ a táto spoločnosť nepreukázala, že by mala jeden prehľadný súbor účtovných záznamov, Komisia mala jedinú možnosť, a síce zamietnuť THZ. Rozhodnutie o zamietnutí THZ sa preto nemôže považovať za porušenie zásady proporcionality. V každom prípade podľa článku 2 ods. 7 písm. d) základného nariadenia zmeneného a doplneného nariadením č. 1168/2012 (6), ak Komisia obmedzila svoje preskúmanie použitím vzorky, rozhodnutie o THZ sa obmedzí na strany zahrnuté do vzorky.
3.2. Individuálne zaobchádzanie (IZ)
(46)
Treba pripomenúť, že hoci šestnásť vyvážajúcich výrobcov žiadalo o IZ, iba žiadosti prijaté od spoločností zaradených do vzorky sa preskúmali podľa článku 9 ods. 6 základného nariadenia a následne boli uznané. Zo zvyšných jedenástich vyvážajúcich výrobcov sedem výrobcov žiadalo o individuálne preskúmanie.
(47)
V súlade s článkom 9 ods. 5 a 6 základného nariadenia individuálne clá sa uplatnia na dovoz od ktoréhokoľvek vývozcu alebo výrobcu, ktorému bolo poskytnuté individuálne zaobchádzanie stanovené v článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Štyrom spoločnostiam, ktoré žiadali o IZ, ale nie o individuálne preskúmanie, preto nemohlo byť uložené individuálne clo.
(48)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že predložil všetky požadované informácie v stanovených lehotách, a preto by jeho žiadosť o IZ mala byť preskúmaná a malo by sa stanoviť individuálne rozpätie v súlade s rozsudkom Súdneho dvora vo veci Brosmann (7).
(49)
Túto žiadosť nie je možné akceptovať. Keďže daná spoločnosť nebola zaradená do vzorky, jej žiadosť o IZ by sa mohla posúdiť iba v súvislosti s individuálnym preskúmaním, ak by také preskúmanie bolo vykonané podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia.
(50)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa IZ, odôvodnenia 79 až 81 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.3. Individuálne preskúmanie (IP)
(51)
Žiadosti o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia predložilo sedem vyvážajúcich výrobcov, ktorí tvorili desať právnych subjektov. Ako je vysvetlené v odôvodneniach 82 a 83 dočasného nariadenia, v súvislosti s týmito žiadosťami neboli vo fáze dočasných opatrení prijaté nijaké rozhodnutia.
(52)
Dňa 21. decembra 2012 boli vyvážajúci výrobcovia informovaní, že ich žiadosti o individuálne preskúmanie nebolo možné uznať, pretože by predstavovali neprimeranú záťaž a boli pri prekážkou v dokončení prešetrovania v stanovenej lehote.
(53)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia individuálne preskúmanie je štatutárnym právom a že odmietnutie Komisie vykonať individuálne preskúmanie je neopodstatnené, keďže ani množstvo spoločností, ani požadované preskúmanie by vzhľadom na zdroje Komisie nepredstavovalo neprimeranú záťaž, ani by nebránilo dokončeniu prešetrovania v stanovenej lehote. Po konečnom zverejnení sa tvrdenie zopakovalo, neboli však predložené nijaké ďalšie argumenty.
(54)
Rozhodnutie o prijatí alebo neprijatí individuálnych preskúmaní sa prijíma na základe jednotlivých prípadov, pričom sa zohľadňuje počet predložených žiadostí a čas, ktorý je k dispozícii na posúdenie týchto žiadostí. V tomto prípade treba pripomenúť, že Komisia bola zo zákona povinná vykonať preskúmanie THZ u šestnástich právnych subjektov v ČĽR vrátane spoločností, ktoré neboli zaradené do vzorky. Vzhľadom na časové obmedzenia vyplývajúce zo zákonných procesných lehôt nebolo preto možné vykonať nijaké individuálne preskúmania pred predbežnými zisteniami. Z dôvodu obmedzeného času, ktorý bol následne k dispozícii, a pri zohľadnení počtu predložených žiadostí a obmedzených dostupných zdrojov zo strany útvarov Komisie zodpovedných za antidumpingové prešetrovania sa dospelo k záveru, že v tomto prípade by vykonanie individuálnych preskúmaní predstavovalo neprimeranú záťaž.
3.4. Normálna hodnota
3.4.1. Výber analogickej krajiny
(55)
Po zavedení dočasných opatrení sa ďalej skúmal výber vhodnej analogickej krajiny. V tejto súvislosti bola vykonaná overovacia návšteva v priestoroch thajského vyvážajúceho výrobcu, ktorý predložil vyplnený dotazník, ako sa uvádza v odôvodnení 87 dočasného nariadenia. Po preskúmaní a overení informácií prijatých od spolupracujúceho výrobcu z Thajska sa však dospelo k záveru, že thajský výrobca nemôže poskytnúť dostatočne podrobné údaje, pokiaľ ide o druhy výrobkov predávaných na domácom trhu. Preto sa usúdilo, že za najvhodnejšiu analogickú krajinu by sa mala považovať Brazília.
(56)
Informácie získané z Thajska však slúžili na podloženie niektorých zistení v Brazílii, najmä pokiaľ ide o úroveň cenového rozdielu medzi značkovými a neznačkovými výrobkami (pozri odôvodnenie 91 ďalej).
(57)
Po konečnom zverejnení sa ozvalo jedno odvetvové združenie, ktoré spochybnilo výber Brazílie ako vhodnej analogickej krajiny. V podstate tvrdilo, že jediným dôvodom pre výber Brazílie je zjavne skutočnosť, že žiadna iná krajina nebola vhodná. Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Z odôvodnení 84 až 88 dočasného nariadenia jasne vyplýva, že Brazília sa považuje za vhodnú analogickú krajinu na základe reálnej situácie na domácom trhu. Skutočnosť, že Komisia po dočasných opatreniach pokračovala v skúmaní aj iných potenciálnych analogických krajín, nevedie k záveru, že Brazília nie je vhodnou voľbou.
(58)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu Brazílie ako vhodnej analogickej krajiny, sa odôvodnenia 84 až 88 dočasného nariadenia potvrdzujú.
3.4.2. Stanovenie normálnej hodnoty
(59)
Po dočasnom zverejnení niektoré zainteresované strany tvrdili, že stanovenie normálnej hodnoty obsahuje chyby, keďže táto hodnota údajne nebola stanovená pre predaj podobných výrobkov v Brazílii, a preto má za následok skreslené a nespravodlivé výsledky, najmä pokiaľ ide o kameninové výrobky a ostatné druhy výrobkov, ktoré sa nevyrábajú a nepredávajú v analogickej krajine. Niektorí vyvážajúci výrobcovia takisto argumentovali, že metodika na stanovenie vytvorenej normálnej hodnoty, ktorá sa uvádza v odôvodnení 94 dočasného nariadenia, nebola riadne zverejnená.
(60)
Z pripomienok prijatých po dočasnom zverejnení vyplýva, že metodika použitá na stanovenie normálnej hodnoty nebola niektorým zainteresovaným stranám úplne jasná. S cieľom riešiť tieto pripomienky je ďalej vysvetlené, že metodika na stanovenie normálnej hodnoty bola nasledovná.
(61)
Vzhľadom na skutočnosť, že všetky žiadosti o THZ boli zamietnuté, normálna hodnota pre všetkých vyvážajúcich výrobcov z ČĽR zaradených do vzorky sa určila na základe informácií prijatých od výrobcu v analogickej krajine, v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
(62)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv preskúmala, či bol predaj podobného výrobku v Brazílii nezávislým zákazníkom reprezentatívny. Zistilo sa, že predaj podobného výrobku brazílskeho spolupracujúceho výrobcu je reprezentatívny, pokiaľ ide o objem jeho predaja na domácom brazílskom trhu, v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Únie vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa článku 1 ods. 4 základného nariadenia „podobný výrobok“ znamená výrobok, ktorý je identický, t. j. podobný vo všetkých znakoch s posudzovaným výrobkom, alebo ak nie je takýto výrobok k dispozícii, inému výrobku, ktorý hoci nie je podobný v každom ohľade, má vlastnosti, ktoré sú veľmi podobné vlastnostiam posudzovaného výrobku.
(63)
Komisia ďalej skúmala, či by bolo možné tento predaj považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Transakcie týkajúce sa predaja sa považovali za ziskové vtedy, ak bola jednotková cena rovnaká alebo vyššia ako úroveň výrobných nákladov. Boli preto stanovené výrobné náklady spolupracujúceho brazílskeho výrobcu.
(64)
Týmto preskúmaním sa preukázalo, že pri všetkých druhoch výrobkov sa viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a že vážená priemerná predajná cena všetkých druhov je rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady.
(65)
Normálna hodnota podľa druhu výrobku sa preto vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový. Z toho vyplýva, že v protiklade s tým, čo sa uvádza v odôvodnení 94 dočasného nariadenia, pre neziskový predaj nebola stanovená nijaká vytvorená normálna hodnota.
3.4.3. Vývozná cena
(66)
Keďže v súvislosti s vývoznými cenami neboli predložené nijaké pripomienky, odôvodnenie 95 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
3.4.4. Porovnanie
(67)
Po dočasnom zverejnení niektoré zainteresované strany tvrdili, že metodika použitá na porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny obsahuje chyby, keďže neporovnáva podobné výrobky, a že základ, podľa ktorého sa vykonali úpravy, nebol dostatočne objasnený. Konkrétnejšie jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v prípade kameninových výrobkov, ktoré analogický výrobca nevyrába ani nepredáva, mala Komisia porovnať upravenú vývoznú cenu s domácou cenou za hlinu, a nie stanovovať normálnu hodnotu. Okrem toho niektorí vyvážajúci výrobcovia argumentovali, že v prípade niekoľkých iných druhov výrobkov, ktoré vyvážajú a predávajú vyvážajúci výrobcovia, porovnanie vývoznej ceny a priemernej ceny za kg bežného druhu výrobku predávaného v Brazílii založené výlučne na druhu použitého keramického materiálu nevyhnutne viedlo k porovnaniu výrobkov, ktoré nie sú podobné, a teda ku chybnému výsledku. Navyše jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že sa podcenila úprava v prípade značkového tovaru podľa článku 2 ods. 10 písm. k), zatiaľ čo iný vyvážajúci výrobca tvrdil, že úroveň danej úpravy nebola založená na spoľahlivých ani podložených údajoch, a preto nie je opodstatnená. Ten istý vyvážajúci výrobca takisto argumentoval, že v prípade jeho vývozných cien by sa mali zohľadniť rozdiely v množstvách predaných na rôznych úrovniach obchodovania. Niektoré zainteresované strany tvrdili, že metodika použitá pri úpravách na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach nie je dostatočne podložená a nie je jasné, na základe akých údajov sa tieto úpravy vykonali.
(68)
Vzhľadom na prijaté pripomienky bola metodika použitá na porovnanie cien a na úpravy na účely porovnateľnosti cien podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia zrevidovaná. Najmä v prípade výrobkov, ktoré sa v predbežnej fáze porovnávali na základe priemernej ceny za kg bežného výrobku výlučne podľa použitého keramického materiálu, sa uskutočnilo porovnanie s najpodobnejším výrobkom (pozri odôvodnenie 77 ďalej), čo umožnilo presnejšie a spravodlivejšie porovnanie cien.
(69)
Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien zo závodu. Dumpingové rozpätia sa stanovili porovnaním individuálnych cien zo závodu týkajúcich sa vývozcov zaradených do vzorky s domácimi predajnými cenami analogického výrobcu podobného výrobku. Niektoré vývozné transakcie sa však týkali atypických druhov výrobkov, ako sú krúžky na obrúsky, držiaky na nože alebo podložky pod čajníky, v prípade ktorých nebolo možné zabezpečiť spravodlivé porovnanie. Z toho dôvodu a aj vzhľadom na skutočnosť, že tieto transakcie boli zanedbateľné, keďže spolu predstavovali menej ako 0,5 % objemu vývozu, boli tieto výrobky vyňaté.
(70)
Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy na zohľadnenie rozdielov, ktoré ovplyvňujú cenu a porovnateľnosť cien, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy, ak to bolo potrebné, na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach, úrovne obchodovania a ďalších faktorov, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien, najmä pri predaji značkového tovaru.
(71)
Najskôr sa skúmala odôvodnenosť úpravy na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach podľa článku 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia.
(72)
V prípadoch, keď normálna hodnota bola stanovená na základe najpodobnejšieho výrobku (pozri odôvodnenie 68 uvedené vyššie), úprava na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach sa vykonala s cieľom zabezpečiť objektívne porovnanie cien podobných výrobkov.
(73)
Pokiaľ ide o kameninové výrobky, vývozná cena sa porovnala s domácou predajnou cenou najpodobnejšieho výrobku vyrábaného a predávaného v analogickej krajine, t. j. predajná cena výrobkov vyrobených z hliny namiesto kameniny, ale rovnakého vo všetkých ostatných ohľadoch, zvýšená o 5 %, aby zohľadňovala cenový rozdiel medzi kameninou a hlinou.
(74)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobné náklady, ako aj maloobchodná cena hlinených výrobkov sú vyššie ako v prípade kameninových výrobkov. Vývozná cena jeho kameninových výrobkov mala byť preto skôr znížená, a nie zvýšená. Vyvážajúci výrobca sa pri obhajobe svojho tvrdenia v podstate opiera o vlastné odhady nákladov na výrobu hliny a kameniny a o výpis z cenníka maloobchodných cien hlinených a kameninových výrobkov.
(75)
Táto informácia, ktorá bola v rámci konania predložená veľmi neskoro a až po konečnom zverejnení, je v ostrom protiklade s informáciami, ktoré Komisii počas prešetrovania predložili ostatné zainteresované strany, t. j. navrhovateľ, odvetvie Únie a výrobca v analogickej krajine. Všetky tieto strany tvrdili, že kameninové výrobky majú vyššiu kvalitu, t. j. sú odolnejšie, ako hlinené výrobky a sú nákladnejšie na výrobu, keďže kamenina je v podstate kaolín vypálený pri vysokej teplote a hlina je kaolín vypálený pri nízkej teplote. Kameninu preto vo všeobecnosti možno predávať za vyššiu cenu. Táto informácia bola ďalej potvrdená na základe verejne dostupných trhových informácií.
(76)
Treba takisto poznamenať, že príslušný vyvážajúci výrobca sám nevyrába hlinené výrobky, a uviedol teda iba odhad nákladov na ich výrobu. Okrem toho predložený cenník jednoznačne nepreukazuje, že hlinené výrobky sú vo všeobecnosti drahšie ako kameninové výrobky. Predložené dôkazy teda nepreukazujú, že úprava na zabezpečenie spravodlivého cenového porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny kameninových výrobkov je chybná, a žiadosť sa preto zamieta.
(77)
V súvislosti s ostatnými druhmi výrobkov, v prípade ktorých porovnanie v predbežnej fáze vychádzalo iba z priemernej ceny za kg a z keramického materiálu, Komisia ďalej analyzovala príslušné druhy výrobkov a porovnávala vývoznú cenu s najpodobnejším druhom výrobku, ktorý sa vyrába a predáva v analogickej krajine. V prípade, že sa líšila iba menšia fyzikálna vlastnosť, napr. druh glazovania alebo výzdoba, pričom ostatné základné vlastnosti druhu výrobku boli rovnaké, sa predajná cena najpodobnejšieho druhu upravila s cieľom zohľadniť zistený rozdiel skutočných cien súvisiaci s rozdielom vo fyzikálnej vlastnosti. U ostatných druhov výrobkov, v prípade ktorých sa líšila viac ako jedna fyzikálna vlastnosť, sa vývozná cena porovnala s priemernou predajnou cenou najpodobnejšieho výrobku. V prípade týchto druhov výrobkov boli u najpodobnejšieho výrobku rovnaké niektoré alebo všetky uvedené základné fyzikálne vlastnosti: keramický materiál, druh riadu, základný tvar, výzdoba a glazovanie.
(78)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tvrdili, že podobne ako pri úpravách v prípadoch, keď sa líšila iba menšia fyzikálna vlastnosť, by sa úprava mala vykonať aj v prípadoch, keď sa líši viac ako jedna fyzikálna vlastnosť najpodobnejšieho výrobku.
(79)
Treba pripomenúť, že v prípadoch, keď sa líšila iba jedna menšia fyzikálna vlastnosť, bola predajná cena najpodobnejšieho výrobku upravená s cieľom zohľadniť zistený rozdiel skutočných cien súvisiaci s daným rozdielom vo fyzikálnej vlastnosti, zatiaľ čo na druhej strane v prípade, keď sa líšila viac ako jedna fyzikálna vlastnosť, sa porovnanie vykonalo na základe priemernej predajnej ceny výrobku s rovnakými fyzikálnymi vlastnosťami. V druhom prípade sa preto nevyžadovala žiadna úprava na zohľadnenie akéhokoľvek rozdielu vo fyzikálnej vlastnosti medzi podobnými výrobkami, keďže ich základné fyzikálne vlastnosti boli rovnaké. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(80)
Jeden z uvedených vyvážajúcich výrobcov požadoval aj ďalšie úpravy na zohľadnenie rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach, pokiaľ ide o hmotnosť a belosť príslušného výrobku. Tvrdil, že používa surový materiál nízkeho štandardu a že náklady a cena jeho výrobkov sú preto nižšie ako náklady a cena podobného výrobku vyrobeného v analogickej krajine. Jeho vývozná cena by sa preto mala upraviť o primeranú sumu. V tejto súvislosti treba uviesť najmä skutočnosť, že spoločnosti nebol udelený štatút trhového hospodárstva a že jej výrobné náklady preto neboli overené. Okrem toho tvrdenie, že jej výrobky sú približne o 5 % ťažšie ako štandardné výrobky, nebolo podložené žiadnymi overiteľnými podpornými dokumentmi, a preto sa považuje za neopodstatnené. Pokiaľ ide o belosť, keďže tento vyvážajúci výrobca vo svojom vyjadrení priznal, že jeho výrobky majú štandardnú bielu farbu, nevysvetlil, prečo by sa mu v tomto ohľade mala zaručiť úprava. Tieto žiadosti sa preto zamietajú.
(81)
Iný vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia neporovnala niektoré jeho vývozné ceny s normálnou hodnotou vhodného najpodobnejšieho výrobku. Tento vývoz sa týkal predaja dekorovaných výrobkov prostredníctvom neprepojeného obchodníka, ktorý údajne zabezpečil dekoráciu (dekalk) bezplatne. V dôsledku toho vývozná cena nezahŕňala náklady na dekoráciu, a preto by sa mala porovnať s normálnou hodnotou stanovenou pre nedekorované výrobky, prípadne s priemernou normálnou hodnotou dekorovaných a nedekorovaných tovarov.
(82)
Treba poznamenať, že výrobné náklady nie sú relevantný faktor pre porovnateľnosť cien, ktorá vychádza výhradne z porovnania medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou podobných výrobkov. Z predložených informácií takisto jasne vyplýva, že dané vyvážané výrobky boli v skutočnosti dekorované, hoci vyvážajúci výrobca údajne neniesol plné náklady súvisiace s pridanou hodnotou, ktorú možno pripísať dekorácii. Táto skutočnosť však nepredstavuje faktor, ktorý by mohol odôvodniť cenovú úpravu na zohľadnenie rozdielu vo fyzikálnych vlastnostiach v porovnaní s podobným výrobkom v analogickej krajine. V každom prípad vzhľadom na pokročilú fázu konania, v priebehu ktorej bolo toto tvrdenie predložené, nie je možné overiť údaje poskytnuté na podloženie tohto tvrdenia. Toto tvrdenie sa týmto zamieta.
(83)
Vzhľadom na širokú škálu možných kombinácií súprav keramického stolového riadu vyrábaných a predávaných v ČĽR a v Brazílii sa na účely zabezpečenia objektívneho porovnania cien považovalo za nevyhnutné rozdeliť jednotlivé súpravy do skupín podľa počtu a druhu predmetov kombinovaných v jednej súprave. Priemerná domáca predajná cena v analogickej krajine v prípade rôznych kombinácií súprav zaradených do jednotlivých skupín sa porovnala s vývoznou cenou kombinácií súprav, ktoré patria do týchto skupín.
(84)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že vzhľadom na širokú škálu možných kombinácií výrobkov tvoriacich súpravu, metodika zaraďovania do skupín nezabezpečí spravodlivé porovnanie cien, pretože nezohľadňuje vlastnosti jednotlivých kusov, ktoré tvoria súpravu. Tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že súpravy by sa preto mali z výpočtu dumpingového rozpätia vyňať.
(85)
Treba poznamenať, že výpočet dumpingu v prípade súprav je založený na porovnaní priemernej predajnej ceny za kg, a nie za jednotlivé kusy. V súvislosti so súpravami preto na účely spravodlivého porovnania cien nie je potrebné určiť presnú kombináciu rozličných kusov. Použitá metodika zaraďovania do skupín zohľadňuje základné vlastnosti rôznych kombinácií súprav, pokiaľ sú súpravy vymedzené napríklad ako kávové a/alebo čajové súpravy, jedálenské súpravy alebo iné súpravy a takisto pokiaľ je stanovený počet kombinovaných kusov. Vzhľadom na tieto okolnosti sa usudzuje, že v prípade súprav sa v zmysle článku 2 ods. 10 základného nariadenia vykonalo spravodlivé porovnanie. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(86)
Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 99 dočasného nariadenia, pri prešetrovaní sa zistilo, že čínski vyvážajúci výrobcovia vo všeobecnosti zatrieďujú svoje výrobky až do piatich rôznych tried, od A po E, s výraznými cenovými rozdielmi. Prevažnú väčšinu vývozu do Únie však tvorí trieda A, B alebo C, resp. ich kombinácia. Toto triedenie však nie je univerzálne, ani založené na všeobecných štandardoch daného odvetvia, ale skôr špecifické pre daný podnik a umožňuje diferenciáciu cien. Na druhej strane výrobca z analogickej krajiny predáva na domácom brazílskom trhu iba ekvivalent triedy A a vzhľadom na to bol zistený vplyv na porovnateľnosť cien. Vývozná cena bola preto upravená smerom nahor, na úroveň čínskej triedy A, aby bola porovnateľná s výrobkom, ktorý predáva analogický výrobca na brazílskom trhu. Úroveň tejto úpravy sa individuálne stanovila pre každú spoločnosť zaradenú do vzorky, ak to bolo vhodné, na základe skutočného a overeného cenového rozdielu medzi jednotlivými triedami.
(87)
Po konečnom zverejnení sa ozval jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky, ktorý tvrdil, že časti jeho vývozného predaja, ktoré sa predali prostredníctvom neprepojeného obchodníka, pozostávali z kombinácie výrobkov triedy A a triedy B, a preto by mali by prispôsobená cenovej úrovni triedy A. Tvrdil, že cenový rozdiel predstavoval až 25 %, a ako podporné dôkazy predložil kópie faktúr a cenové ponuky.
(88)
Tieto informácie však neboli predložené ani v priebehu prešetrovania, vrátane overovacej návštevy, ani po zverejnení predbežných záverov Komisie. Naopak, tento výrobca v priebehu prešetrovania tvrdil, že vyvážal iba výrobky triedy A. Nebol predložený nijaký kompletný cenník napriek tomu, že v dotazníku sa od výrobcu požadovalo, aby vyčíslil údajný cenový rozdiel medzi jednotlivými triedami, ale iba obmedzený počet cenových ponúk. Za týchto okolností a vzhľadom na veľmi neskorú fázu konania, v ktorej boli informácie poskytnuté, je ich spoľahlivosť otázna a nemožno ju nijakým spôsobom overiť. Tvrdenie sa preto zamieta.
(89)
Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 98 dočasného nariadenia, sa skúmala odôvodnenosť úpravy na zohľadnenie úrovne obchodovania podľa článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia. Zistilo sa, že vývozná cena je na inej úrovni obchodovania ako normálna hodnota, keďže čínsky vývoz prebieha v podstate na veľkoobchodnej úrovni, zatiaľ čo predaj v analogickej krajine sa realizuje aj na maloobchodnej úrovni. Pri prešetrovaní sa ďalej zistilo, že na oboch trhoch rôzne distribučné reťazce ovplyvňujú cenovú hladinu, a tým aj objektívne porovnanie medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou. Na objektívne porovnanie vývoznej ceny a normálnej hodnoty bola preto normálna hodnota stanovená podľa jednotlivých druhov výrobkov a upravená pre každú úroveň obchodovania s využitím cenových rozdielov zistených medzi rôznymi úrovňami obchodovania v analogickej krajine. Treba poznamenať, že, ak to bolo vhodné, ďalšia úprava úrovne obchodovania sa v dočasnom nariadení vykonala na základe cenového rozdielu zisteného v súvislosti s množstvami predávanými na jednotlivých úrovniach obchodovania (odôvodnenie 98 dočasného nariadenia). Táto ďalšia úprava sa považovala za opodstatnenú, keďže z prešetrovania v predbežnej fáze vyplynulo, že kým väčšina čínskeho vývozného predaja sa uskutočňovala vo veľkých množstvách, väčšina domáceho predaja sa uskutočňovala v menších množstvách, čo malo za následok cenové rozdiely na rovnakej úrovni obchodovania. Ďalším prešetrovaním a podrobnejšou analýzou transakcií týkajúcich sa domáceho predaja v analogickej krajine sa však na rozdiel od dočasných zistení preukázalo, že pomer malých a veľkých množstiev predávaných analogickým výrobcom je podobný ako pomer týchto množstiev u čínskych vyvážajúcich výrobcov. Táto úprava sa už preto nepovažuje za vhodnú ani opodstatnenú.
(90)
Po tretie, ako sa uvádza v odôvodnení 100 dočasného nariadenia, pri prešetrovaní sa zistilo, že brazílsky výrobca predáva na brazílskom trhu iba značkové výrobky, zatiaľ čo čínski vyvážajúci výrobcovia nevyvážajú značkové výrobky, ale skôr výrobky súkromných značiek alebo bežný keramický stolový a kuchynský riad. Značkové výrobky zákazníci zvyčajne vnímajú ako výrobky, ktoré signalizujú určitú prestíž, zaručenú kvalitu a dizajn, a tým si nárokujú vyššie trhové ceny, zatiaľ čo bežné výrobky a/alebo výrobky súkromných značiek, aj napriek tomu, že majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti, sa zvyčajne predávajú za výrazne nižšie ceny. Zatiaľ čo pridanú hodnotu značkového výrobku nemožno všeobecne a abstraktne presne vyčísliť, lebo sa mení od značky k značke a závisí od mnohých faktorov, ako je vnímanie zákazníkmi, rozpoznanie značky a iné faktory, ktoré nemožno vyčísliť, brazílsky výrobca v tomto konkrétnom prípade potvrdil, že jeho značkové výrobky sa môžu na brazílskom trhu predávať za výrazne vyššie ceny než iné neznačkové výrobky. Okrem toho v správe týkajúcej sa brazílskeho trhu so stolovým a kuchynským riadom sa potvrdilo, že brazílski zákazníci si mimoriadne potrpia na značku a že brazílsky výrobca z analogickej krajiny je veľmi známy výrobca, ktorý na trhu pôsobí dlho. Vzhľadom na uvedené skutočnosti bola normálna hodnota znížená o 40 % domácej predajnej ceny podľa článku 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia.
(91)
V súvislosti s uvedenou úpravou treba pripomenúť, že dvaja vyvážajúci výrobcovia spochybnili základ, podľa ktorého sa úprava vykonala, aj úroveň úpravy (pozri odôvodnenie 67). Nemožno však spochybniť, že značkový výrobok si vyžaduje vyššiu predajnú cenu ako rovnaký neznačkový výrobok a že sa tým ovplyvní porovnateľnosť cien. Navyše okrem informácií, ktoré poskytol výrobca v analogickej krajine, údaje o skutočných a overených cenách od spolupracujúceho výrobcu v Thajsku, ako aj informácie získané od výrobcu z Únie po dočasnom zverejnení potvrdili, že úroveň úpravy je primeraná. Zistilo sa, že najmä situácia na trhu v Thajsku je porovnateľná so situáciou na brazílskom trhu, pretože aj v Thajsku existuje iba niekoľko dobre známych a dlhodobo zavedených značiek. Tieto tvrdenia preto nie je možné akceptovať.
(92)
Po konečnom zverejnení žiadny vyvážajúci výrobca netrval na námietke voči tejto úprave, zatiaľ čo združenie navrhovateľov tvrdilo, že úprava týkajúca sa značky je príliš vysoká, najmä pokiaľ ide o neporcelánové výrobky. Na podporu tohto tvrdenia navrhovateľ poukázal na cenníky a informácie, ktoré predložili niektorí výrobcovia z Únie.
(93)
Hoci tieto predložené informácie potvrdzujú zistenia Komisie, a síce, že pridaná hodnota značky na akomkoľvek trhu závisí od konkrétnej spoločnosti/značky, poskytnuté informácie nespochybňujú úroveň úpravy, ktorá sa stanovila pre značkové výrobky, ktoré analogický výrobca predáva na domácom brazílskom trhu, keďže poskytnuté informácie sa týkali iba trhu Únie. Vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie, rôznorodosť trhu Únie a jeho regionálne rozdiely, a to aj pokiaľ ide o orientáciu na značku, a vysoký podiel čínskeho vývozu na trhu, je situácia na trhu Únie úplne iná ako situácia na brazílskom trhu. Z tohto dôvodu a vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 91 a 92 toto tvrdenie nie je možné akceptovať.
(94)
Ako sa uvádza v odôvodnení 101 dočasného nariadenia, ďalej sa vykonali úpravy, ak to bolo vhodné, týkajúce sa nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, dodatočných nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov, bankových poplatkov a provízií vo všetkých prípadoch, v ktorých sa preukázalo, že ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
3.5. Dumpingové rozpätia
(95)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky, metodika použitá na výpočet dumpingových rozpätí, ktorá je stanovená v odôvodneniach 102 až 105 dočasného nariadenia, sa potvrdzuje.
(96)
Po dočasnom zverejnení bola Komisia informovaná, že niektoré obchodné spoločnosti, ktoré nevyrábajú príslušný výrobok, boli omylom uvedené v prílohe I k dočasnému nariadeniu, a teda podliehali dumpingovému clu uloženému pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Komisia informovala tieto spoločnosti o svojom zámere odstrániť ich z prílohy I a poskytla im príležitosť, aby sa vyjadrili. Po preskúmaní prijatých pripomienok boli niektoré obchodné spoločnosti z prílohy I odstránené. Ak to bolo vhodné, nahradil ich súvisiaci spolupracujúci vyvážajúci výrobca.
(97)
Po zohľadnení úprav normálnej hodnoty a vývoznej ceny, ako je stanovené v odôvodneniach 67 až 94, a keďže neboli prijaté nijaké ďalšie pripomienky, sú konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením takéto:
Spoločnosť
Clo (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky
17,9
Všetky ostatné spoločnosti
36,1
4. UJMA
4.1. Posudzované obdobie
(98)
Po konečnom zverejnení niektoré zainteresované strany opakovali, že posudzované obdobie by sa malo začínať v roku 2009, a nie v roku 2008, pretože v roku 2008 sa začala hospodárska kríza a trend medzi rokmi 2009 a 2011 by bol jednoznačný. Pokiaľ ide o toto tvrdenie, treba poznamenať, že rok 2009 nie je vhodnejším začiatočným rokom posudzovaného obdobia vzhľadom na skutočnosť, že účinky hospodárskej krízy sa pocítili naplno práve v tomto roku, čo viedlo k výraznému poklesu spotreby v porovnaní s rokom 2008. Toto tvrdenie sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
4.2. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(99)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili metódu výpočtu výroby Únie uvedenú v odôvodnení 108 dočasného nariadenia. Niektoré zainteresované strany tieto pripomienky po konečnom zverejnení zopakovali. Predovšetkým sa domnievali, že daná požiadavka by nebola navrhovateľmi splnená, keďže z dostupnej štatistiky PRODCOM by vyplynula oveľa vyššia úroveň výroby podobného výrobku v Únii ako 240 200 ton, ktoré sa uvádzajú v spomínanom odôvodnení, v dôsledku čoho by navrhovatelia predstavovali menej ako 25 % výroby podobného výrobku v Únii. Tieto strany vypočítali, že výroba v Únii počas OP predstavovala 313 187 ton a k tomuto údaju sa dopracovali s využitím kompletných údajov PRODCOM týkajúcich sa porcelánového keramického stolového a kuchynského riadu a následnou úpravou o 20 % smerom nadol v prípade neporcelánového keramického stolového a kuchynského riadu analogicky s metodikou použitou navrhovateľom a pri prešetrovaní na účely stanovenia dovozných objemov.
(100)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že v prvom rade v rámci štatutárnej analýzy antidumpingového podnetu a v súlade s článkom 5 ods. 4 základného nariadenia útvary Komisie vykonali dôkladné preskúmanie pred začatím prešetrovania. Komisia zanalyzovala údaje v podnete a kontaktovala všetkých známych výrobcov v Únii, pričom ich požiadala, aby v súvislosti s podnetom aj oni poskytli údaje o výrobe, ako aj o svojom postavení a aby Komisii pomohli identifikovať ostatných potenciálnych výrobcov, pokiaľ existujú. Informácie o výrobe poskytli aj združenia výrobcov.
(101)
V súvislosti s týmto tvrdením treba ďalej poznamenať, že zdroje údajov a metodika týkajúce sa údajov o výrobe Únie použité pre jednotlivé roky posudzovaného obdobia boli vysvetlené aj v odôvodnení 107 dočasného nariadenia, t. j. v súlade s tým, čo sa vykonalo vo fáze navrhovania, vychádzajú z údajov poskytnutých európskymi a vnútroštátnymi združeniami, ktoré sa skontrolovali s údajmi poskytnutými jednotlivými výrobcami, ako aj so štatistikami (najmä so štatistikou PRODCOM).
(102)
Ako navrhovatelia vysvetlili v priebehu prešetrovania, údaje poskytnuté európskym združením, pokiaľ ide o porcelánové výrobky, vychádzali z údajov PRODCOM týkajúcich sa porcelánového stolového a kuchynského riadu, keďže kód PRODCOM pre tento výrobok sa zhodoval s porcelánovými výrobkami, ktorých sa týka toto prešetrovanie. Pokiaľ ide o neporcelánové výrobky, nebolo možné použiť údaje PRODCOM, pretože sa vzťahujú na oveľa väčšie množstvo vyrábaných výrobkov, nielen na neporcelánové výrobky, ktorých sa týka toto prešetrovanie. V prípade týchto výrobkov preto vnútroštátne združenia zozbierali relevantné údaje na základe svojej dôkladnej znalosti príslušných trhov a európske združenie tieto informácie skontrolovalo predtým, ako sa Komisii predložili celkové údaje. Tieto údaje boli v priebehu prešetrovania aktualizované. Okrem toho zoznam všetkých známych výrobcov bol uvedený v spise s informáciami nedôverného charakteru a pozornosť Komisie bola upriamená iba na existenciu ďalších troch výrobcov v Rumunsku. Nesúlad medzi štatistikami PRODCOM a údajom 240 200 súvisí so skutočnosťou, že vymedzenie výrobku v rámci tohto prešetrovania nezodpovedá kódom štatistických údajov PRODCOM, pokiaľ ide o neporcelánové výrobky, t. j. je oveľa užšie definované. V prípade štatistík úradu EUROSTAT o dovoze bolo tento rozdiel v skutočnosti možné pripísať úprave o 20 % smerom nadol, čo však nebolo vhodné v prípade údajov o výrobe EÚ uvedených v databáze PRODCOM. Predovšetkým údaje PRODCOM týkajúce sa dvoch členských štátov by sa javili ako výrazne nadhodnotené v prípade, že by sa použila rovnaká metodika.
(103)
Metodika, ktorú použili príslušné strany a ktoré je uvedená v odôvodnení 99, je teda chybná. Okrem toho nebol poskytnutý nijaký dôkaz o tom, že výroba oznámená ktorýmkoľvek členským štátom vrátane dvoch uvedených členských štátov a zahrnutá v spise s informáciami nedôverného charakteru by bola podhodnotená. Treba takisto poznamenať, že v prípade niektorých členských štátov boli údaje, ktoré poskytlo európske združenie a ktoré sa použili v tomto prešetrovaní, výrazne vyššie ako v prípade, keby sa použili upravené údaje PRODCOM. Vzhľadom na uvedené skutočnosti nie je dôvod pochybovať o údajoch o výrobe nahlásených v tomto prešetrovaní a o výsledku preskúmania postavenia.
(104)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 107 a 108 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.3. Spotreba v Únii
(105)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili údaje o spotrebe v Únii uvedené v odôvodnení 110 dočasného nariadenia. Toto tvrdenie bolo založené na chybnom použití štatistických údajov PRODCOM o výrobe a predaji v Únii, ako je vysvetlené v oddiele 4.2 uvedenom vyššie, a preto sa zamieta.
(106)
Pri opätovnej kontrole dovozných štatistík Eurostatu sa však zistilo, že po uložení dočasných opatrení boli tieto údaje aktualizované, čo viedlo k niekoľkým menším zmenám. Na účely úplnosti sa preto na základe týchto aktualizovaných dovozných štatistík Eurostatu a vyjadrení týkajúcich sa predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie spotreba Únie vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Objem (v tonách)
2008
2009
2010
OP
Spotreba v Únii
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 109, 111 a 112 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.4. Dovoz z príslušnej krajiny
4.4.1. Objem, cena a podiel na trhu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny
(108)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili údaje uvedené v odôvodnení 113 dočasného nariadenia. Toto tvrdenie bolo založené na chybnom použití štatistických údajov PRODCOM, a preto sa zamieta.
(109)
Na základe aktualizovaných dovozných štatistík Eurostatu (pozri odôvodnenie 106 uvedené vyššie) sa objem, podiel na trhu a priemerné ceny dovozu príslušného výrobku vyvíjali takto:
Tabuľka 2
Dovoz z ČĽR
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu (v tonách)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podiel na trhu (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Aktualizované objemy, hodnoty a trendy sú takmer totožné s objemami, hodnotami a trendmi analyzovanými v dočasnom nariadení. Podiel čínskeho dovozu na trhu sa zvýšil zo 64,8 % v roku 2008 na 66,8 % počas OP. Dovozná cena sa počas posudzovaného obdobia zvýšila takmer o 18 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 498 EUR/t.
(111)
Jedna strana tvrdila, že medzi cenami a objemami čínskeho dovozu neexistuje vôbec žiadna korelácia. V tejto súvislosti sa v súlade s článkom 3 ods. 3 základného nariadenia pozornosť venuje otázke, či došlo k významnému nárastu dumpingových dovozov v absolútnom alebo relatívnom vyjadrení vo vzťahu k výrobe alebo spotrebe v Únii. Pokiaľ ide o vplyv dumpingových dovozov na ceny, pozornosť sa venuje tomu, či došlo prostredníctvom dumpingových dovozov k významnému zníženiu cien v porovnaní s cenou podobného výrobku výrobného odvetvia Únie, alebo či vplyv takýchto dovozov inak spôsobí zníženie cien vo významnej miere, alebo zabráni vo významnej miere rastu cien, ku ktorému by inak došlo. Žiaden z týchto faktorov sám o sebe nemusí byť rozhodujúci.
(112)
V tejto súvislosti treba poznamenať nasledovné. Po prvé v čase, keď dochádzalo k opätovnému oživeniu spotreby v Únii (2009 - 2010), došlo k výraznému nárastu cien čínskeho dovozu, z čoho vyplýva, že medzi týmito veličinami existuje korelácia. Dôležitejšie však je, že vývoj čínskych cien počas posudzovaného obdobia by sa mal hodnotiť v kontexte veľmi výrazného cenového rozdielu, ktorý existoval už v roku 2008 a ktorý ilustrujú priemerné čínske dovozné ceny (tabuľka 2) a priemerné predajné ceny Únie (tabuľka 9) uvedené v dočasnom nariadení. Tieto výrazné cenové rozdiely sa potvrdili výrazným podhodnotením počas OP. Cenový nárast následne nezabránil tomu, aby čínsky dovoz v priebehu posudzovaného obdobia získal podiel na trhu. Tento dovoz v skutočnosti ďalej vyvíjal veľký tlak na ceny v odvetví Únie, ktoré v priebehu posudzovaného obdobia klesli o 12 %. Túto pripomienku preto nie je možné akceptovať.
(113)
Pokiaľ ide o vývoj dovoznej ceny (nárast) a objemu dovozu (pokles) od roku 2008 do roku 2011 a neskôr v roku 2012, na ktorý poukázala jedna skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, pozorovaný trend rastúcich priemerných dovozných cien nemôže spochybniť zistenie škodlivého dumpingu počas OP. Pokiaľ ide o objem čínskeho dovozu, ako už bolo zdôraznené v odôvodnení 114 dočasného nariadenia a ešte raz v odôvodnení 109 uvedenom vyššie, ukazovateľ podielu na trhu poukazuje na nárast podielu čínskeho dovozu na trhu o dva percentuálne body. Okrem toho, ako bolo podrobnejšie vysvetlené v odôvodneniach 116 a 117 dočasného nariadenia a v odôvodnení 111 uvedenom vyššie, ceny čínskeho dovozu boli výrazne podhodnotené.
4.4.2. Cenové podhodnotenie
(114)
Po dočasnom zverejnení niektoré zainteresované strany žiadali podrobnejšie informácie o výpočte cenového podhodnotenia, ako boli informácie, ktoré už boli poskytnuté v odôvodnení 116 dočasného nariadenia. V tej miere, v akej to umožňovala citlivá povaha týchto informácií a skutočnosť, že výrobcom v Únii bola zaručená anonymita, boli poskytnuté ďalšie informácie.
(115)
Obdobne ako v prípade rozhodnutia o vyňatí niektorých „atypických“ výrobkov z vývozných zoznamov na účely výpočtu dumpingu po uložení dočasných opatrení (pozri odôvodnenie 69 uvedené vyššie) boli tieto výrobky vyňaté aj z vývozných zoznamov použitých na výpočet ujmy. Táto zmena mala iba malý vplyv na rozpätie podhodnotenia, ktoré preto zostalo v tom istom rozsahu, ako sa uvádza v odôvodnení 117 dočasného nariadenia.
(116)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 113 až 117 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5. Situácia výrobného odvetvia Únie
4.5.1. Všeobecné
(117)
Niektoré strany uviedli, že skutočnosť, že niekoľko faktorov ujmy sa zlepšilo medzi rokom 2009 alebo 2010 a OP dokazuje, že vývoj výrobného odvetvia Únie bol pozitívny. Treba však poznamenať, že táto analýza je neúplná a že nezohľadňuje vývoj daných faktorov počas celého posudzovaného obdobia. V tejto súvislosti sa do úvahy zobrali aj vysvetlenia uvedené v odôvodnení 23 dočasného nariadenia.
(118)
Na žiadosť jednej zainteresovanej strany sa potvrdzuje, že makroekonomické ukazovatele sa hodnotili na úrovni celkového výrobného odvetvia Únie, zatiaľ čo mikroekonomické ukazovatele sa analyzovali na úrovni výrobcov Únie zaradených do vzorky, v ktorej boli zastúpené aj spoločnosti, ktoré sa k podnetu nepripojili.
(119)
CCCLA tvrdila, že mikroekonomické a makroekonomické ukazovatele uvedené v dočasnom nariadení nie sú reprezentatívne, pretože celková výroba v Únii bude oveľa vyššia ako údaje použité v rámci tohto prešetrovania. Vzhľadom na analýzu a závery, ku ktorým sa dospelo v oddiele 4.2, sa však tento argument zamieta.
(120)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 118 až 121 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.2. Makroekonomické ukazovatele
4.5.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít
(121)
Ako sa uvádza v oddiele 4.1 vyššie, niektorí dovozcovia spochybnili údaje o výrobe uvedené v odôvodnení 122 dočasného nariadenia. Tieto údaje sa však opätovne skontrolovali a potvrdzujú sa.
(122)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 122 až 124 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(123)
Aktualizácia tabuľky 2 nemá vplyv na tabuľky 4 a 5 dočasného nariadenia.
(124)
Keďže neboli predložené nijaké relevantné pripomienky týkajúce sa objemu predaja a podielu na trhu, odôvodnenia 125 a 126 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.2.3. Zamestnanosť a produktivita
(125)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili údaje o zamestnanosti a produktivite uvedené v odôvodneniach 127 a 128 dočasného nariadenia, pričom tvrdili, že nie sú v súlade s obrazom, ktorý vytvárajú určité štatistiky Eurostatu (8).
(126)
Údaje v prípade oboch ukazovateľov sa však opätovne skontrolovali a považujú sa za presné. Údaje, ktoré strany predložili, boli príliš všeobecné a nesúviseli s výrobou podobného výrobku. Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa zamestnanosti a produktivity, odôvodnenia 127 až 128 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.2.4. Rozsah dumpingového rozpätia
(127)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky týkajúce sa rozsahu dumpingového rozpätia, odôvodnenie 129 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4.5.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.5.3.1. Zásoby
(128)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení spochybnili údaje uvedené v odôvodnení 130 dočasného nariadenia a ich význam v porovnaní s verejne dostupnými údajmi týkajúcimi sa určitých výrobcov v Únii. Nesúhlasili ani s tvrdením, že výrobné odvetvie Únie v podstate funguje na objednávkach.
(129)
Pokiaľ ide o fungovanie na objednávku, pri prešetrovaní sa potvrdilo, že tomu tak naozaj bolo v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky a že v tomto odvetví ide o bežnú prax. Okrem toho údaje o zásobách uvedené v dočasnom nariadení vychádzali z overených údajov o zásobách od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré sa považujú za najspoľahlivejšie.
(130)
Po konečnom zverejnení sa uvedené pripomienky zopakovali, neboli však poskytnuté nijaké nové argumenty. Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa zásob, odôvodnenie 130 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4.5.3.2. Predajné ceny
(131)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky týkajúce sa údajov o predajných cenách uvedených v dočasnom nariadení, odôvodnenie 131 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4.5.3.3. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získať kapitál a mzdy
(132)
Po zverejnení sa zistila administratívna chyba vo výpočte čistého zisku a návratnosti investícií (NI) výrobného odvetvia Únie. Táto chyba sa opravila a údaje sa zrevidovali takto:
Tabuľka 3
2008
2009
2010
OP
Čistý zisk z predaja Únie neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z čistého predaja)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
NI (čistý zisk v % z čistej účtovnej hodnoty investícií)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Uvedená oprava nemá podstatný vplyv na dočasné zistenia týkajúce sa týchto dvoch ukazovateľov. Vážený priemer úrovne zisku výrobcov zaradených do vzorky bol počas posudzovaného obdobia mierne nižší, ako bolo dočasne stanovené, keďže klesol z 3,8 % na 3,2 % (a nie zo 4,2 % na 3,5 %). Návratnosť investícií vo veľkej miere kopírovala trend pozorovaný v prípade zisku, ale, ako po konečnom zverejnení indikovali aj viaceré zainteresované strany, v priebehu posudzovaného obdobia sa vo veľkej miere vyvíjala skôr pozitívne než negatívne.
(134)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila nestabilnosť výrobného odvetvia Únie na začiatku posudzovaného obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení 134 dočasného nariadenia. Táto strana tvrdila, že do úvahy sa môže brať iba ujma spôsobená dumpingom a že v žiadnom období okrem roku 2011 nebol zistený nijaký dumping. Zmienka o stave výrobného odvetvia Únie sa však v danom odôvodnení uviedla iba s cieľom analyzovať, či je možné zohľadniť dosiahnutý zisk na začiatku posudzovaného obdobia na zastúpenie zisku, ktorý by výrobné odvetvie normálne dosiahlo. Zistilo sa, že to možné nie je.
(135)
Niektoré strany spochybnili referenčnú úroveň zisku uvedenú v odôvodnení 135 dočasného nariadenia a/alebo ostatné navrhované (nižšie) referenčné úrovne.
(136)
Skupina čínskych vyvážajúcich výrobcov tvrdila, že úroveň zisku počas OP predstavovala dobrú mieru ziskovosti. Toto tvrdenie však nebolo podložené. Ďalšia strana takisto tvrdila, že úrovne zisku uvedené v dočasnom nariadení možno považovať za normálne úrovne, pričom táto strana vychádzala z verejne dostupných údajov o zisku od nemeckého výrobcu medzi rokmi 1999 a 2007. Iná zainteresovaná strana tvrdila, že úroveň zisku počas OP uvedenú v dočasnom nariadení je možné považovať za „normálnu“ na základe záverov štúdie Komisie (9), ktorá zahŕňala údaje o zisku od nemeckého výrobcu medzi rokmi 2004 a 2007. Podobné tvrdenia boli prijaté po konečnom zverejnení.
(137)
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že v dočasnom nariadení sa dospelo k záveru, že dosiahnutý zisk na začiatku posudzovaného obdobia nemožno považovať za normálny zisk, keďže výrobné odvetvie Únie bolo už vtedy nestabilné, ako sa uvádza v odôvodnení 134 dočasného nariadenia. Okrem toho sa zistilo, že uvedené verejne dostupné údaje o zisku od nemeckého výrobcu z rokov 1999 - 2007 sa týkali nielen činností súvisiacich s výrobou keramického stolového a kuchynského riadu, ale aj iných významných segmentov. Pokiaľ ide o štúdiu Komisie uvedenú v predošlom odôvodnení 136, vzhľadom na rozsah, cieľ a obdobie štúdie sa zistilo, že nepredstavuje vhodný základ pre určenie ziskovosti. Napríklad v súvislosti s príslušným výrobkom sa v nej uvádzala iba ziskovosť jednej spoločnosti. Ani jedno z troch vyjadrení uvedených v odôvodnení 136, ktoré sú v rozpore s vyjadrením uvedeným v odôvodnení 141, nie je dostatočne podložené. Preto sa potvrdzuje, že ziskovosť 3,2 % zistenú počas OP nebolo možné pre tento výrobok považovať za prijateľnú.
(138)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ako referenčná úroveň by sa mala použiť úroveň zisku švédskych maloobchodných odvetví dizajnu domácich interiérov, nábytku a/alebo potravín. Aj vzhľadom na rozdiely medzi úrovňami investícií v príslušnom výrobnom a maloobchodnom odvetví by sa toto tvrdenie malo zamietnuť.
(139)
Po konečnom zverejnení jedna strana tvrdila, že ak sa zistený zisk vo výške 6 % považuje za primeraný v rámci prešetrovania týkajúceho sa obuvi, ani normálna úroveň zisku v danom prípade nie je vhodná, pretože bola stanovená v roku 2006, keď bola hospodárska situácia oveľa priaznivejšia ako v roku 2013. Tento argument nie je možné akceptovať. Predovšetkým, strana odkazuje na hospodársku situáciu vo všeobecnosti, a nie na konkrétnu situáciu na trhu so stolovým riadom. Je pravda, že v roku 2009 spotreba výrazne poklesla, ale odvtedy došlo k jej značnému oživeniu. Čo je však dôležitejšie, na vývoj spotreby by sa nemalo hľadieť izolovane. Vzhľadom na vysoký objem dumpingového dovozu (podiel na trhu 66,8 %), úroveň dumpingu (dumpingové rozpätia v rozsahu od 13,1 % do 36,1 %) a úroveň podhodnotenia (v rozsahu od 26,5 % do 47,6 %) by konkurenčná situácia na trhu Únie bola veľmi odlišná v prípade, ak by sa dovoz uskutočnil za nedumpingové ceny. Tento argument by sa preto nemal brať do úvahy.
(140)
Niektoré ďalšie strany navrhli referenčnú úroveň, ktorá sa použila pri inom antidumpingovom prešetrovaní, t. j. prešetrovaní týkajúcom sa keramických obkladačiek (10). Po konečnom zverejnení boli prijaté podobné pripomienky. Treba však poznamenať, že keramické obkladačky na rozdiel od koženej obuvi a stolového riadu nie je možné považovať za spotrebiteľský výrobok rovnakého druhu. Napríklad pomer, v akom domácnosti kupujú alebo nahrádzajú keramický stolový riad, a spôsob, akým sa uvádza na trh a nakoniec predáva spotrebiteľom, má bližšie ku koženej obuvi než ku keramickým obkladačkám. Žiadosť o použitie cieľového zisku, ktorý sa použil aj pri prešetrovaní keramických obkladačiek, sa preto zamieta.
(141)
Navrhovatelia tvrdili, že referenčná úroveň zisku by mala byť o niečo vyššia ako 10 %, pretože výroba stolového a kuchynského riadu je kapitálovo intenzívna činnosť, ktorá si navyše vyžaduje vysokú mieru nových investícií a inovácií. Hoci sa potvrdilo, že príslušné výrobné odvetvie je naozaj kapitálovo intenzívne a že si nepretržite vyžaduje investície, poskytnuté informácie na podloženie tejto žiadosti nemôžu viesť k zmene dočasne používanej referenčnej úrovne. Pri prešetrovaní nebolo možné dospieť k záveru, že referenčná úroveň by bola najvhodnejšia pre všetkých výrobcov z Únie.
(142)
Skupina dovozcov spochybnila údaje o ziskovosti uvedené v dočasnom nariadení a na základe údajov o výrobných nákladoch, údajov o predajných cenách a objemoch predaja v Únii a údajov o vývozných predajných cenách uvedených v dočasnom nariadení vypočítala ziskovosť a dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie počas OP v skutočnosti vytvorilo zisk 6 %. Tento výpočet bol však chybný, pretože kombinoval údaje z rôznych zdrojov (výrobcovia v Únii zaradení do vzorky, výrobné odvetvie Únie ako celok a Eurostat).
(143)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie relevantné pripomienky, odôvodnenia 132 až 137 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.5.3.4. Výrobné náklady
(144)
Niektorí výrobcovia v spoločnom vyjadrení tvrdili, že údaje o výrobných nákladoch v odôvodnení 138 dočasného nariadenia nezohľadňovali vývoj nákladov práce a nákladov na energie podľa Eurostatu. Strany zdôraznili, že náklady práce sa v členských štátoch zvýšili. Rovnako vývoj nákladov na energie v Únii by neviedol k poklesu výrobných nákladov.
(145)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že náklady práce a náklady na energie, ktoré strany uviedli, sú príliš všeobecné. Okrem toho skutočnosť, že výrobnému odvetviu Únie sa podarilo znížiť výrobné náklady v priebehu obdobia, počas ktorého bol všeobecný trend opačný, preukazuje výnimočné úsilie výrobného odvetvia Únie o zníženie nákladov a udržanie si konkurencieschopnosti.
(146)
Údaje o výrobných nákladoch uvedené v dočasnom nariadení predstavujú overené výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenie 138 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4.5.3.5. Záver o ujme
(147)
Niektoré strany spochybnili záver o ujme predložený v dočasnom nariadení na základe skutočnosti, že viaceré ukazovatele ujmy sa v poslednej časti posudzovaného obdobia zlepšili. V tejto súvislosti sa však nemôže spochybniť skutočnosť, že väčšina ukazovateľov ujmy sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. Toto zhoršenie ukazovateľov ujmy je možné pozorovať u väčšiny makroekonomických ukazovateľov, ako je objem výroby, kapacita, predaj neprepojeným zákazníkom, zamestnanosť, ako aj u ukazovateľov ujmy súvisiacich s finančnou výkonnosťou výrobcov z Únie, ako sú ziskovosť a investície.
(148)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky, odôvodnenia 139 až 143 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
5.1. Úvod
(149)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky k odôvodneniu 144 dočasného nariadenia, toto odôvodnenie sa týmto potvrdzuje.
5.2. Vplyv dumpingového dovozu
(150)
Niektoré strany spochybnili záver uvedený v odôvodnení 148 dočasného nariadenia. Hoci sa však niektoré percentá, ktoré boli zdôraznené v odôvodneniach 145 a 147 dočasného nariadenia, mierne zrevidovali, ako je vysvetlené vyššie, táto revízia nemá vplyv na fakty a závery uvedené v odôvodneniach 145 až 148 dočasného nariadenia.
(151)
Vzhľadom na vývoj podielu čínskych dumpingových dovozov na trhu je v skutočnosti jasné, že odôvodnenie 147 dočasného nariadenia, najmä pokiaľ ide o tvrdenie, že pokles predajných cien vo výrobnom odvetví Únie na trhu Únie a jeho ziskovosť možno pripísať zníženiu cien, ktoré na trhu Únie spôsobil dumpingový dovoz z ČĽR, nie je v rozpore s vývojom podielu výrobného odvetvia Únie na trhu, ako tvrdila jedna strana.
(152)
Okrem toho fakt, že ceny dovozu z ČĽR sa počas posudzovaného obdobia zvýšili, ako zdôraznili niektoré strany, nespochybňuje zistenie podhodnotenia a poškodzujúceho dumpingu počas OP.
(153)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa vplyvu dumpingového dovozu, odôvodnenia 145 až 148 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3. Vplyv ďalších faktorov
5.3.1. Dovoz z tretích krajín iných ako príslušná krajina
(154)
Ako sa uvádza v odôvodnení 106, po uložení dočasných opatrení boli údaje Eurostatu týkajúce sa dovozu aktualizované. Pri kontrole týchto nových údajov porovnaním s predchádzajúcimi údajmi uvedenými v dočasnom nariadení bola zistená administratívna chyba vo výpočte údajov o dovoze z Thajska a Turecka. Táto chyba bola opravená a toto sú konečné údaje týkajúce sa dovozu podobného výrobku z tretích krajín založené na údajoch z Eurostatu:
Tabuľka 4
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu zo všetkých ostatných tretích krajín (v tonách)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podiel na trhu (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tonách)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Podiel na trhu (%)
3,3
3,7
3,4
4
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
Objem dovozu z Thajska (v tonách)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Podiel na trhu (%)
3,1
3
2,7
3,5
Priemerná dovozná cena (EUR/t)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z tretích krajín znížil o 12 %, zatiaľ čo podiel na trhu tohto dovozu ostal pomerne stabilný.
(156)
Treba poznamenať, že priemerné ceny dovozu z iných tretích krajín sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 6 %, čím zostali na konzistentne vyššej úrovni než priemerná predajná cena čínskeho predaja na vývoz (o 68 % počas OP).
(157)
Pred uverejnením dočasného nariadenia CCCLA zistila, že dovoz z Turecka sa medzi rokmi 2010 a 2011 zvýšil o 8 %, pričom dovozné ceny z Turecka sú údajne len asi o 20 % vyššie ako ceny dovozu z ČĽR. Niektoré strany následne spochybnili záver dočasného nariadenia, pokiaľ ide o turecký dovoz.
(158)
Pri zohľadnení zjavnej podstatnej chyby v záznamoch o tureckom dovoze v dočasnom nariadení a aktualizovaných údajov uvedených vyššie, nič nenaznačuje tomu, že turecký dovoz by vzhľadom na jeho ceny a podiel na trhu mohol rušiť príčinnú súvislosť medzi čínskym dovozom príslušného výrobku a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Treba takisto poznamenať, že nezaradenie dovozu s pôvodom v Turecku do podnetu nemožno opísať ako diskriminujúce, pretože v počiatočnej fáze neexistovali dostatočné dôkazy o dumpingu, ujme a príčinnej súvislosti, pokiaľ ide o dovoz z Turecka.
(159)
Počas obdobia prešetrovania trhový podiel dovozu z Thajska nikdy nebol vyšší ako 3,5 %.
(160)
Pre uvedené dôvody sa dospelo k záveru, že dovoz z iných tretích krajín nemal podstatný vplyv na stav výrobného odvetvia Únie v takom rozsahu, aby rušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.3.2. Trhové segmenty
(161)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa trhových segmentov, odôvodnenia 156 až 158 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.3. Spotreba a dopyt
(162)
Jedna strana naznačila, že ujmu možno pripísať dlhodobému poklesu dopytu po výrobkoch vyrobených v Únii. Pri prešetrovaní sa však takýto trend nepotvrdil, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 112 dočasného nariadenia.
(163)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa spotreby a dopytu, odôvodnenia 159 až 166 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.3.4. Vývoz realizovaný výrobným odvetvím Únie
(164)
Jedna strana poukázala na skutočnosť, že priemerné vývozné ceny Únie boli počas posudzovaného obdobia nižšie ako priemerné predajné ceny na trhu Únie. To mohlo ovplyvniť schopnosť výrobného odvetvia Únie uskutočňovať nové investície a najímať nových pracovníkov. Po konečnom zverejnení sa podobný argument zopakoval. Ako sa však už uvádza v odôvodnení 169 dočasného nariadenia, na väčšinu ukazovateľov ujmy nemôže mať vplyv výkonnosť v oblasti predaja na vývoz. Okrem toho by sa dalo takisto argumentovať, že tento predaj predstavoval spôsob čiastočnej kompenzácie ujmy, ktorú utrpel trh Únie. Navyše priemerné ceny sa vypočítali tak, že celková hodnota predaja podobného výrobku sa vydelila celkovým objemom tohto predaja, pričom iný sortiment výrobkov na predaj na trhu Únie v porovnaní s predajom na vývoz môže celkovo viesť k výrazným rozdielom v priemerných hodnotách predaja. Tento predaj na vývoz predstavoval menej ako 37 % celkového objemu predaja výrobného odvetvia Únie, t. j. dominantným trhom pre výrobné odvetvie Únie je stále jednoznačne domáci trh Únie. Argument, že tento predaj na vývoz poškodil výrobné odvetvie Únie v takom rozsahu, že by to rušilo príčinnú súvislosť medzi dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa preto zamieta.
(165)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa vývozu realizovaného výrobným odvetvím Únie, odôvodnenia 167 až 170 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.5. Odstránenie dovozných kvót
(166)
Po uložení dočasných opatrení jedna strana tvrdila, že odstránenie dovozných kvót by počas posudzovaného obdobia malo vplyv na výrobcov z Únie. Neboli však predložené nijaké nové skutočnosti, ktoré by mohli zmeniť záver v odôvodnení 173 dočasného nariadenia.
(167)
Keďže neboli predložené nijaké nové opodstatnené pripomienky týkajúce sa odstránenia dovozných kvót, odôvodnenia 171 až 173 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.6. Postupy, ktoré sú v rozpore s hospodárskou súťažou na trhu Únie
(168)
Po uložení dočasných opatrení niektoré strany trvali na tom, že prešetrovanie kartelových dohôd, ktoré začali nemecké úrady, ako sa uvádza v odôvodnení 175 dočasného nariadenia, alebo pokuta za kartelovú dohodu uvedená v tom istom odôvodnení neboli náležite zohľadnené. V súvislosti s týmito tvrdeniami možno okrem toho, čo už bolo uvedené v odôvodneniach 174 a 175 dočasného nariadenia, povedať nasledovné.
(169)
Nemecké prešetrovanie kartelových dohôd, v rámci ktorého sa prešetruje údajné určovanie cien od júla 2005 do februára 2008, stále prebieha. Keďže výrobcom z Únie sa zaručila dôvernosť a vzhľadom na skutočnosť, že konečné výsledky nemeckého prebiehajúceho prešetrovania ešte neboli uverejnené, nie je možné sa vyjadriť k podrobnostiam vykonanej analýzy. Možno však potvrdiť, že žiadny z výrobcov z Únie zaradených do vzorky nie je predmetom tohto prebiehajúceho prešetrovania. Pri prešetrovaní sa takisto dospelo k záveru, že mikroekonomické ukazovatele neboli ovplyvnené prešetrovanými postupmi a makroekonomické ukazovatele nimi boli ovplyvnené iba vo veľmi malej miere alebo vôbec.
(170)
Pokiaľ ide o zistenie kartelu, ktorý sa týkal kúpeľňových doplnkov a príslušenstva, treba pripomenúť, že sa zistilo, že tento kartel na určovanie cien fungoval medzi rokmi 1992 a 2004 a že jediný pokutovaný výrobca pôsobí aj v odvetví stolového a kuchynského riadu. Údaje, ktoré tento výrobca poskytol v rámci konania a ujmy, nie sú ovplyvnené postupmi kartelu, keďže sa použili iba tie údaje tohto výrobcu, ktoré sa týkajú sekcie stolového a kuchynského riadu, a nie jeho konsolidované údaje. Preto pokuta súvisiaca s týmto kartelom nemala vplyv na údaje, ktoré výrobca poskytol. Ďalej treba pripomenúť, že obdobie určovania ceny bolo dávno pred posudzovaným obdobím. Keďže totožnosť výrobcov z Únie je utajená, nie je možné zverejniť, či táto spoločnosť je zaradená do vzorky alebo nie. Ak by však výrobca z Únie zaradený do vzorky mal vo svojich účtoch zaznamenané akékoľvek údaje (napr. pokutu za kartel), ktoré by skresľovali obraz o ujme na účely tohto prešetrovania, prešetrujúci úrad by ho izoloval s cieľom zabrániť skresleniu relevantných faktorov ujmy.
(171)
Tvrdenia týkajúce sa vplyvu uvedených prešetrovaní kartelových dohôd na analýzu ujmy a príčinnej súvislosti sa týmto preto zamietajú.
(172)
Jedna zainteresovaná strana uviedla, že medzi výrobcami z Únie existujú nelegálne dohody o cenách a rozdelení trhu, nepredložila však nijaký dôkaz, ktorým by toto tvrdenie podložila, preto sa zamieta.
(173)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa postupov, ktoré sú v rozpore s hospodárskou súťažou na trhu Únie, odôvodnenia 174 až 176 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.7. Spôsoby výroby
(174)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa spôsobov výroby, odôvodnenia 177 až 178 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(175)
Jeden dovozca po konečnom zverejnení zopakoval podobné tvrdenia, pričom argumentoval rozdielom vo výrobných metódach používaných výrobcami z Únie v porovnaní s tradičnejšími metódami čínskych tovární. Nebol však predložený nijaký podstatný argument, ktorý by mohol zmeniť záver, ku ktorému sa dospelo v odôvodnení 178 dočasného nariadenia, a tvrdenie sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
5.3.8. Trh s použitými výrobkami
(176)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa trhu s použitými výrobkami, odôvodnenia 179 až 180 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.9. Hospodárska kríza
(177)
Jedna strana uviedla, že v odôvodnení 183 dočasného nariadenia sa uvádza nesprávna analýza situácie v období hospodárskeho oživenia medzi rokmi 2010 a 2011 a že sa podcenil vplyv hospodárskej krízy. Tieto pripomienky sa po konečnom zverejnení zopakovali. Tieto tvrdenia však neboli podložené. Treba takisto zdôrazniť, že v spomenutom odôvodnení sa uvádzalo, že dumpingový dovoz z ČĽR zvýšil účinok hospodárskeho poklesu. Pokiaľ ide o vplyv hospodárskej krízy, v odôvodnení 184 dočasného nariadenia sa jasne uvádza, že hospodárska kríza mohla prispieť k slabej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, hoci nemohla rušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú výrobné odvetvie Únie utrpelo počas OP.
(178)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa hospodárskej krízy, odôvodnenia 181 až 184 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3.10. Iné faktory
(179)
Niektorí dovozcovia v rámci spoločného vyjadrenia tvrdili, že pokles zamestnanosti predstavoval normálny vývoj v odvetví spotrebného výrobkov. Toto tvrdenie však nebolo podložené. Okrem toho aj v prípade, že by takýto trend bol v tomto odvetví normálny, nemohol by rušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a podstatným úbytkom pracovných miest v odvetví. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(180)
Jedna strana tvrdila, že zvyšné štrukturálne deficity výrobného odvetvia Únie v spojení s existujúcim prebytkom kapacít uvedeným v tabuľke 3 dočasného nariadenia by mohli rušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Pokiaľ ide o toto tvrdenie, hoci bolo výrobné odvetvie Únie nestabilné už na začiatku posudzovaného obdobia a prešlo reštrukturalizáciou, pri prešetrovaní sa potvrdilo, že bolo konkurencieschopné a správne sa vyrovnávalo s dopytom zo všetkých trhov. Pokiaľ ide o tabuľku 3 dočasného nariadenia, pokles výroby treba posudzovať v súvislosti s tlakom vyplývajúcim z veľkého objemu lacného dovozu z ČĽR, keďže vývoz výrobného odvetvia Únie zostal stabilný. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(181)
Jedna strana sa domnievala, že Komisia nezohľadnila kumulatívny účinok všetkých ostatných škodlivých faktorov. To isté tvrdili aj viaceré zainteresované strany po konečnom zverejnení. Vzhľadom na výsledky prešetrovania v súvislosti s rôznymi ďalšími spomenutými faktormi však nie je možné, že ich kumulatívny účinok mohol rušiť príčinnú súvislosť. V skutočnosti bol vplyv väčšiny ostatných uvedených faktorov malý alebo žiadny.
(182)
Jedna strana sa domnievala, že prešetrujúci úrad nerozlišoval medzi spoločným výskytom a príčinnou súvislosťou. Poskytnuté sprievodné informácie však neboli v tomto ohľade presvedčivé a tvrdenie sa preto zamieta.
(183)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky týkajúce sa iných faktorov, odôvodnenia 185 až 190 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.4. Záver o príčinnej súvislosti
(184)
Keďže neboli predložené nijaké nové pripomienky, odôvodnenie 191 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
6. ZÁUJEM ÚNIE
6.1. Úvodné poznámky
(185)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky k odôvodneniu 192 dočasného nariadenia, toto odôvodnenie sa týmto potvrdzuje.
6.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(186)
Poľský výrobca, ktorý nepodal podnet, opatrenia privítal, zatiaľ čo britský výrobca so záujmom o dovoz príslušného výrobku, ktorý nepodal podnet, mal voči nim námietky. Druhá strana sa domnieva, že clá by mali negatívny účinok na výrobcov, ktorí dopĺňajú svoj sortiment dovozom z ČĽR a prispôsobili sa globalizácii prostredníctvom obchodného modelu v oblastiach, v ktorých sa v Únii vykonáva práca s vysokou pridanou hodnotou. Zákazníci by navyše boli menej ochotní kupovať ich výrobky, pretože výrobcovia by už neponúkali plný sortiment výrobkov.
(187)
Pokiaľ ide o tvrdenie druhej strany, situácia v tejto spoločnosti sa preskúmala. Zistilo sa, že čínsky dovoz stolového riadu predstavoval malú časť jej celkového dovozu. Spoločnosť však bez toho, aby to bližšie vysvetlila, tvrdila, že tento dovoz je pre ňu dôležitý. Spoločnosť neposkytla žiadne údaje o svojej vlastnej výrobe. Podľa účtovnej závierky v roku 2011 predstavoval zisk spoločnosti z celkového obratu pred zdanením viac ako 10 %, pričom väčšina zisku sa dosiahla na trhoch mimo EÚ (pre príslušný výrobok neboli poskytnuté žiadne údaje). Na základe tejto skutočnosti sa nepredpokladá, že by uloženie opatrení ohrozilo životaschopnosť danej spoločnosti. Pokiaľ ide o tvrdenie, že aj mnohé ďalšie spoločnosti by v dôsledku opatrení mali ťažkosti, neboli predložené žiadne konkrétne dôkazy. Okrem toho odpovede prijaté vo fáze pred začatím prešetrovania ani následne doručené vyjadrenia nenaznačujú, že v takejto situácii sa nachádza významný počet spoločností.
(188)
Vplyv ciel na výrobné činnosti výrobného odvetvia Únie by bol pozitívny. Od nedávneho uloženia dočasných antidumpingových ciel bolo v skutočnosti hlásených niekoľko prípadov pozitívneho vývoja v tomto smere.
(189)
Uvedené prípady pozitívneho vývoja potvrdzujú tvrdenie navrhovateľov, že výroba Únie by sa mohla vo veľmi krátkom čase podstatne zvýšiť využitím tovární, strojov a pracovnej sily, ktoré sú už k dispozícii, zatiaľ čo výraznejšie zvýšenie by bolo možné dosiahnuť v dlhodobejšom horizonte. Náprava nekalých cenových postupov na trhu je im preto na úžitok, pretože vďaka novej cenovej úrovni by bolo atraktívnejšie vyrábať viac výrobkov v Únii, či už by išlo o veľké alebo malé zákazky, špeciálne dizajny alebo bežné neznačkové výrobky. Dôsledkom toho by bolo vytvorenie nových pracovných miest, ktoré si vyžadujú rôzne zručnosti a z toho dôvodu by sa znížila nezamestnanosť.
(190)
Čo sa týka nemožnosti ponúkať úplný sortiment výrobkov, s týmto tvrdením nemožno súhlasiť, pretože spotrebitelia vyžadujú meniace sa sortimenty výrobkov a existenciu viacerých dodávateľských zdrojov.
(191)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 193 až 198 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.3. Záujem neprepojených dovozcov
(192)
Dvaja najväčší dovozcovia vo vzorke spochybnili svoju úroveň spolupráce, pokiaľ ide o úplné údaje o ziskovosti a rozpätie medzi nákupnými cenami a cenami pri ďalšom predaji neprepojeným zákazníkom, pričom jeden z nich odmietol poskytnúť prístup k svojim účtom, a tvrdil, že by sa nič nezmenilo, ak by bol prístup udelený. Strany tvrdili, že ich veľkosť a obchodný model im neumožňuje poskytnúť také podrobné údaje, aké sa požadujú. V konečnej fáze sa potvrdilo, že jeden z nich opätovne odmietol udeliť prístup k účtom svojho dovozcu a že ani jeden z nich napriek snahe neposkytol úplné a použiteľné údaje o ziskovosti a informácie o rozpätí medzi nákupnými cenami a cenami pri ďalšom predaji neprepojeným zákazníkom tak, aby ich inštitúcie mohli použiť pri analýze situácie neprepojených dovozcov. Obmedzené informácie, ktoré poskytli obe spoločnosti, týkajúce sa ich nákupných cien a cien pri ďalšom predaji, hoci neboli presvedčivé, boli viacmenej plne v súlade so všeobecnými informáciami o prirážkach získanými a zhrnutými v odôvodnení 202 dočasného nariadenia.
(193)
V odôvodnení 203 dočasného nariadenia boli zainteresované strany vyzvané, aby predložili dodatočné, celistvé a overiteľné údaje na ďalšiu analýzu vplyvu opatrení na dodávateľský reťazec.
(194)
Po uložení dočasných opatrení poslali dvaja neprepojení dovozcovia novo vyplnené dotazníky pre dovozcov. Prijaté boli aj vyjadrenia týkajúce sa záujmu Únie od ďalších dovozcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, od združenia Európskeho a medzinárodného obchodu (Foreign Trade Association), švédskeho združenia dovozcov, veľkoobchodníkov a maloobchodníkov (Svensk Handel), CCCLA a jedného výrobcu z Únie so záujmom o dovoz. Žiadne z vyjadrení neobsahovalo presvedčivé údaje o vplyve opatrení na dodávateľský reťazec.
(195)
Jedna strana tvrdila, že údaj o následnej zamestnanosti ovplyvnenej clom je podhodnotený vzhľadom na skutočnosť, že štatistiky Eurostatu ukazujú, že distribučné obchodné podniky celkovo zamestnávajú viac ľudí (33 miliónov) ako výrobné spoločnosti (31 miliónov). Uvedené údaje sa však týkali dovozného a výrobného obchodu všeobecne a na účely tohto prešetrovania ich nebolo možné použiť.
(196)
Niektorí dovozcovia v spoločnom vyjadrení tvrdili, že päť dovozcov zaradených do vzorky zamestnáva v súvislosti s príslušným výrobkom viac ako 10 000 ľudí a nie 350, ako sa uvádza v odôvodnení 200 dočasného nariadenia. Údaje sa opätovne skontrolovali. Treba zdôrazniť, že v rámci analýzy záujmov dovozcov sa do úvahy berie počet pracovných miest súvisiacich s dovozom a ďalším predajom príslušného výrobku vrátane podporných funkcií. Zamestnanosť súvisiaca s inými výrobkami alebo pôvodom alebo s činnosťami, ako je veľkoobchod alebo maloobchod, by sa, samozrejme, do tohto počtu nemala zahrnúť. Treba poznamenať, že v skoršej fáze konania skupina 14 dovozcov odhadla celkový príslušný počet pracovných miest na úrovni dovozcov na 7 000. Toto číslo sa zdá byť primeraný odhad na základe extrapolácie situácie dovozcov zaradených do vzorky v rozsahu, v ktorom bolo možné použiť ich údaje.
(197)
Niektoré strany sa sťažovali na vysoký údaj o hrubom rozpätí uvedený v odôvodnení 202 dočasného nariadenia, pričom tvrdili, že bude zavádzajúci. Pri prešetrovaní sa však ukázalo, že prevažná väčšina dovozcov, ktorí odpovedali na otázky týkajúce sa výberu vzorky dovozcov, hlásila hrubé rozpätie medzi nákupnou a predajnou cenou v rozmedzí od 50 % do 200 %, pričom dovozcovia zaradení do vzorky boli v podobnej situácii. Okrem toho po dočasnom zverejnení navrhovatelia predložili niekoľko príkladov podporujúcich informácie uvedené v publikácii, na ktorú odkazuje odôvodnenie 202 dočasného nariadenia, t. j. príklady potvrdzujúce pomer dovoznej a maloobchodnej ceny príslušného výrobku.
(198)
Britský výrobca so záujmom o dovoz vysvetlil, že tieto rozpätia sú potrebné na pokrytie určitých nákladov, ktoré vznikajú v Únii. Neboli poskytnuté žiadne údaje, ktoré by umožnili výpočet týchto rozpätí na základe obratu.
(199)
Keďže bolo možné získať a overiť použiteľné údaje o zisku z dovozných činností týkajúce sa príslušného výrobku iba od troch dovozcov zaradených do vzorky a títo traja dovozcovia predstavovali iba približne 3 % dovozu príslušného výrobku, príslušný údaj o váženom priemere zisku sa nepovažoval za presvedčivý, a preto sa v dočasnom nariadení neuviedol. Treba však poznamenať, že tento vážený priemerný zisk bol primeraný (medzi 6 % a 10 %, z dôvodu dôvernosti informácií sa uvádza rozsah).
(200)
Jeden dovozca tvrdil, že v Únii nie je dostatočná výroba farbenej kameniny a že nemá inú alternatívu ako dovážať z ČĽR. Po konečnom zverejnení sa to isté tvrdenie zopakovalo. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že farebnú kameninu možno zaobstarať z viacerých zdrojov vrátane výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie navyše majú výrobnú kapacitu na to, aby na trhu Únie predávali viac.
(201)
Informácie zhromaždené počas prešetrovania neumožnili riadne vyčísliť rozsah, v ktorom by dovozcovia mohli prejsť na zvýšenie nákupnej ceny v dôsledku navrhovaných úrovní ciel. Pokiaľ by sa však na dovoz z ČĽR malo vzťahovať konečné antidumpingové clo, vzhľadom na informácie o hrubých a čistých rozpätiach nič nenasvedčuje tomu, že by životaschopnosť podnikania dovozcov bola ohrozená. Dovozca takisto poznamenal, že veľkí prevádzkovatelia na trhu a dovozcovia, ktorých hlavná obchodná činnosť nesúvisí s keramickým stolovým a kuchynským riadom, by neboli negatívne ovplyvnení.
(202)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie opatrení na navrhovanej úrovni vo všeobecnosti nemá výrazný nepriaznivý vplyv na situáciu neprepojených dovozcov príslušného výrobku.
(203)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov, odôvodnenia 199 až 211 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.4. Záujem ostatných hospodárskych odvetví
(204)
Po výzve uvedenej v odôvodnení 203 dočasného nariadenia Komisia v deň uverejnenia dočasných opatrení kontaktovala priamo príslušných maloobchodníkov a maloobchodné združenia, dovozcov s možnou maloobchodnou činnosťou, ako aj dizajnérov, ktorí boli Komisii známi, a vyzvala ich, aby vyplnili príslušné dotazníky. Niektorí príjemcovia, ktorí sa pôvodne označovali za maloobchodníkov, odpovedali, že prešetrovanie sa ich netýka, pretože sa do tohto podnikania nezapojili. Komisia nakoniec prijala sedem nových vyplnených dotazníkov pre maloobchodníkov. Týchto sedem maloobchodníkov počas obdobia prešetrovania predstavovalo 1 % dovozu z ČĽR. Uvedené odpovede boli väčšinou v mnohých ohľadoch nedostatočné, ale napriek tomu sa analyzovali v najväčšej možnej miere. Neboli prijaté nijaké vyplnené dotazníky pre dizajnérov.
(205)
Takto získané informácie v podstate neposkytli žiadny nový dôkaz o záujme ostatných hospodárskych odvetví, na základe ktorého by sa mohol spochybniť záver, ku ktorému sa dospelo v odôvodnení 217 dočasného nariadenia.
(206)
Po uverejnení predbežných opatrení boli prijaté vyjadrenia týkajúce sa záujmu Únie v súvislosti s ostatnými hospodárskymi odvetviami od dovozcov zaradených do vzorky a dovozcov, ktorí neboli zaradení do vzorky (vrátane poľského dovozcu pôsobiaceho v odvetví propagačných predmetov), od združenia európskeho a medzinárodného obchodu (Foreign Trade Association), švédskeho združenia dovozcov, veľkoobchodníkov a maloobchodníkov (Svensk Handel), niekoľkých maloobchodníkov, CCCLA a ôsmich spoločností zaoberajúcich sa pražením kávy (sedem z nich so sídlom v Taliansku, jedna s hlavným sídlom v Rakúsku).
(207)
Spoločnosti zaoberajúce sa pražením kávy tvrdili, že vzhľadom na veľmi malý počet výrobcov z Únie, ktorí zásobujú ich trh (maximálne piati), z ktorých väčšina by dovážala z ČĽR buď priamo alebo prostredníctvom sesterských spoločnosti, a vzhľadom na veľmi veľký počet pražiarní kávy (1 500 - 3 000) by im opatrenia na úrovni navrhovanej v predbežnej fáze mohli v budúcnosti zabrániť v zaistení presne rovnakých položiek. Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Po prvé konečné opatrenia sú menej prísne ako dočasné opatrenia. Po druhé pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobcovia z Únie by boli schopní ďalej rozvíjať svoj výrobný potenciál a ďalej zásobovať odvetvie praženia kávy, pokiaľ by sa odstránila ujma spôsobená dumpingovým dovozom z ČĽR. Vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie je veľmi pravdepodobné, že počet výrobcov z Únie, ktorí by mohli prijímať objednávky od spoločností zaoberajúcich sa pražením kávy, by bol vyšší ako päť.
(208)
Spoločnosti zaoberajúce sa pražením kávy tvrdili, že antidumpingové opatrenia by poškodili ich vývoz v dôsledku straty konkurencieschopnosti a možnej odvety zo strany čínskych úradov. Neexistuje však žiadny dôkaz, ktorý by naznačoval, že úroveň uložených opatrení by spôsobila takúto stratu konkurencieschopnosti, pričom netreba zabúdať, že ostatní členovia WTO majú antidumpingové opatrenia, ktoré majú vplyv tento druh výrobku. Tvrdenie o odvetných opatreniach sa takisto ukázalo ako neopodstatnené.
(209)
Spoločnosti zaoberajúce sa pražením kávy uviedli, že antidumpingové opatrenia by nevyhnutne viedli k celkovému poklesu v ich podnikaní, k zníženiu ich predaja, k celkovému nárastu cien kávy v sektore HORECA (hotely, reštaurácie a stravovacie služby) a k poklesu kvality výrobkov a služieb. Vplyvom všetkých uvedených následkov by sa údajne vystavilo riziku značné množstvo priamych aj nepriamych pracovných miest. So zreteľom na to, čo je hlavnou činnosťou spoločností zaoberajúcich sa pražením kávy, a so zreteľom na závery týkajúce sa účinkov opatrení na dodávateľský reťazec však tieto tvrdenia nie je možné prijať. Takisto treba poznamenať, že uvedenie celkového počtu pracovných miest spojených s celosvetovými činnosťami spoločnosti zaoberajúcej sa pražením kávy nemožno považovať za vhodný základ pre vyčíslenie počtu pracovných miest, ktoré by boli ohrozené z dôvodu uloženia antidumpingových opatrení.
(210)
Dvaja maloobchodníci tvrdili, že v Únii nie je dostatočná výroba nového kostného porcelánu a kostného porcelánu a že nemajú inú alternatívu ako dovoz z ČĽR. S tým istým tvrdením sa po zverejnení ozvalo jedno združenie dovozcov. Po prvé vo všeobecnosti treba poznamenať, že cieľom antidumpingových opatrení je obnovenie spravodlivého obchodu a nie blokovanie dovozu. V tomto prípade nemožno úroveň opatrení považovať za neúmerne vysokú. Po druhé pri prešetrovaní sa zistilo, že tieto výrobky možno zaobstarať z viacerých zdrojov vrátane výrobcov z Únie. Po tretie výrobcovia z Únie majú výrobnú kapacitu na to, aby na trhu Únie predávali viac a mohli ďalej využívať svoj potenciál, ak by sa antidumpingové opatrenia uložili s konečnou platnosťou.
(211)
Jeden maloobchodník tvrdil, že opatrenia by mali negatívny vplyv na určité objekty, ktoré slúžia trhu cestovného ruchu. Toto tvrdenie však nebolo možné podložiť nijakou podstatnou informáciou. Okrem toho váha príslušných objektov v odvetví je obmedzená.
(212)
Jeden dovozca a veľkoobchodník tvrdili, že uloženie opatrení by viedlo k vertikálnej konsolidácii trhu zo strany niektorých veľkých aktérov. Vzhľadom na súčasný počet aktérov by to však z krátkodobého a strednodobého hľadiska bolo nepravdepodobné.
(213)
V nadväznosti na problémy, ktoré sa už rozoberali v dočasnom nariadení, treba poznamenať, že niektoré strany sa domnievajú, že záujem menších spoločností, ako sú maloobchodníci, distribútori a firmy zaoberajúce sa propagačnými predmetmi, sa nezohľadnil dostatočne. Toto tvrdenie po konečnom zverejnení viaceré strany zopakovali. Treba uznať, že vo všeobecnosti by mikropodniky a malé podniky mohli byť citlivejšie na každé zvýšenie cien v dôsledku antidumpingových ciel. Neexistuje však nijaký dôkaz, že úroveň uložených opatrení bude mať významný negatívny účinok na ostatné ekonomické subjekty, ktoré sa považujú za MSP. Tvrdenie sa preto s konečnou platnosťou zamieta.
(214)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu ostatných hospodárskych odvetví, odôvodnenia 212 až 217 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.5. Záujem spotrebiteľov (domácností)
(215)
Nijaké strany priamo zastupujúce záujmy konečných spotrebiteľov, ako sú združenia spotrebiteľov, napriek tomu, že ich Komisia kontaktovala, neposkytli vyhlásenia.
(216)
Niektoré strany spochybnili záver odôvodnenia 222 dočasného nariadenia, ktorý sa týka vyšších cien. Podobné tvrdenia sa zopakovali po konečnom zverejnení.
(217)
V málo pravdepodobnom prípade, že sa clo úplne prenesie na spotrebiteľov, a za predpokladu, že úroveň dovozu a ceny zostanú rovnaké, by antidumpingové clá predstavovali ročné zvýšenie nákladov na domácnosť vo výške menej ako 1 EUR. Tento výpočet je založený na dovozných objemoch a hodnotách počas obdobia prešetrovania, navrhovanej úrovni ciel a počte domácností v Únii.
(218)
Takýto účinok nemožno považovať za dostatočný na to, aby prevážil pozitívny vplyv na výrobné odvetvie Únie v súvislosti s obmedzením ujmy spôsobenej dumpingovým dovozom z ČĽR.
(219)
Jedna strana tvrdila, že opatrenia budú mať za následok nedostatok lacnejšieho stolového riadu. Toto tvrdenie sa zopakovalo po konečnom zverejnení, nie je však možné ho prijať, pretože, ako sa uvádza v odôvodnení 157 dočasného nariadenia, výrobné odvetvie Únie zásobuje všetky trhy (aj lacnejším stolovým riadom).
(220)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu spotrebiteľov (domácností), odôvodnenia 218 až 226 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.6. Záver o záujme Únie
(221)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa hodnotenie dočasného nariadenia týmto potvrdzuje.
(222)
Odôvodnenia 227 až 229 dočasného nariadenia sa preto týmto potvrdzujú.
7. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(223)
Tvrdilo sa, že rozpätie zisku použité pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu bolo príliš vysoké. Toto tvrdenie sa zamietlo, ako je vysvetlené v oddiele 4.5.3.3.
(224)
Niektoré strany spochybnili cieľový zisk použitý na výpočet rozpätia ujmy. Tieto pripomienky sa riešia v odôvodneniach 135 až 142. Na základe analýzy týchto pripomienok sa dospelo k záveru, že cieľový zisk vo výške 6 % treba zachovať.
(225)
Keďže neboli predložené nijaké ďalšie pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, odôvodnenia 230 až 234 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.2. Konečné opatrenia
(226)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. Všetky colné sadzby by sa preto mali stanoviť na úrovni dumpingových rozpätí.
(227)
Malé úpravy uvedené v odôvodneniach 115 a 132 majú za následok mierne revidované rozpätia predaja pod cenu, čo sa premietlo do rozpätí ujmy uvedených ďalej. Navrhujú sa tieto konečné antidumpingové clá:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie (%)
Rozpätie ujmy (%)
Konečná colná sadzba (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd a Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Všetci ostatní spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia
17,9
79,0
17,9
Všetky ostatné spoločnosti
36,1
110,1
36,1
(228)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú teda situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda výlučne vzťahujú na dovoz výrobkov s pôvodom v ČĽR, vyrobených danými spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu použiť a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(229)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania v dôsledku veľkých rozdielov v colných sadzbách sa usudzuje, že v tomto prípade sú na zabezpečenie riadneho uplatňovania antidumpingových ciel potrebné osobitné opatrenia. Tieto osobitné opatrenia zahŕňajú predloženie platnej obchodnej faktúry, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu, colným orgánom členských štátov. Dovoz nedoložený takouto faktúrou bude podliehať zostatkovému antidumpingovému clu uplatniteľnému na všetkých ostatných vývozcov.
(230)
Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu niektorej zo spoločností využívajúcich nižšie individuálne colné sadzby, mohlo by sa to považovať za také zvýšenie objemu, ktoré predstavuje samo o sebe zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods.1 základného nariadenia. Za takýchto okolností a za predpokladu splnenia podmienok sa môže začať prešetrovanie zamerané na obchádzanie opatrení. V rámci tohto prešetrovania možno okrem iného preskúmať potrebu odstránenia individuálnych colných sadzieb a následného uloženia celoštátneho cla.
(231)
Každú žiadosť o uplatnenie individuálnej antidumpingovej colnej sadzby (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (11) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych antidumpingových colných sadzieb.
(232)
V záujme správneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň celoštátneho cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.
(233)
S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými novými vývozcami a spolupracujúcimi spoločnosťami nezaradenými do vzorky, ktorí sú uvedení v prílohe I k tomuto nariadeniu, by sa malo prijať ustanovenie, podľa ktorého by sa vážené priemerné clo uložené spolupracujúcim spoločnostiam nezaradeným do vzorky uplatňovalo na všetkých nových vývozcov, ktorí by inak mali právo na preskúmanie podľa článku 11 ods. 4 základného nariadenia.
(234)
Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu s pôvodom v ČĽR a konečný výber súm získaných prostredníctvom dočasného cla (konečné zverejnenie). Všetkým stranám bolo poskytnuté obdobie, počas ktorého sa mohli vyjadriť ku konečnému zverejneniu.
(235)
Ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade vhodnosti aj zohľadnili.
7.3. Konečný výber dočasných antidumpingových ciel
(236)
Vzhľadom na výšku zisteného dumpingového rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené dočasným nariadením, s konečnou platnosťou vyberali v rozsahu uloženého konečného cla,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolového a kuchynského riadu, okrem keramických nožov, keramických mlynčekov na ochucovacie prísady a korenie a ich keramických brúsnych častí, keramických škrabiek, keramických brusičov na nože a kameňov na pizzu určených na pečenie pizze alebo chleba vyrobených z kordieritovej keramiky, s pôvodom v ČĽR, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú pod kódy KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010).
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili nižšie uvedené spoločnosti, takáto:
Spoločnosť
Clo (%)
Doplnkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Spoločnosti uvedené v prílohe I
17,9
Všetky ostatné spoločnosti
36,1
B999
3. Uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 1072/2012 o dovoze keramických mlynčekov na ochucovacie prísady a korenia a ich keramických brúsnych častí, keramických škrabiek, keramických brúsičov na nože a kameňov na pizzu určených na pečenie pizze alebo chleba vyrobených z kordieritovej keramiky s pôvodom v ČĽR sa uvoľňujú.
2. Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 1072/2012 o dovoze keramického stolového a kuchynského riadu, okrem keramických nožov, keramických mlynčekov na ochucovacie prísady a korenie a ich keramických brúsnych častí, keramických škrabiek, keramických brúsičov na nože a kameňov na pizzu určených na pečenie pizze alebo chleba vyrobených z kordieritovej keramiky, s pôvodom v ČĽR sa vyberajú s konečnou platnosťou. Sumy zabezpečené nad rámec konečnej sadzby antidumpingového cla sa uvoľňujú.
Článok 3
Článok 1 ods. 2 môže byť zmenený pridaním nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré nie sú zaradené do vzorky a na ktoré sa preto vzťahuje vážená priemerná colná sadzba 17,9 %, ak akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v ČĽR poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
a)
do Únie nevyvážal výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011);
b)
nie je prepojený so žiadnymi vývozcami ani výrobcami v ČĽR, ktorí podliehajú opatreniam uloženým týmto nariadením; a
c)
v skutočnosti vyvážal do Únie príslušný výrobok po období prešetrovania, na základe ktorého boli uložené opatrenia, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku vyvážať značné množstvo do Únie.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. mája 2013