SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/23/EU
ze dne 26. února 2014
o udělování koncesí
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1, článek 62 a článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Neexistence jednoznačných pravidel na úrovni Unie, která upravují udělování koncesí, vyvolává právní nejistotu, vytváří překážky pro volný pohyb služeb a narušuje fungování vnitřního trhu. Hospodářské subjekty, zejména malé a střední podniky, jsou proto připraveny o svá práva na vnitřním trhu a přicházejí o důležité obchodní příležitosti a orgány veřejné správy nemusí nalézt nejlepší možnost použití veřejných finančních prostředků, aby občané Unie mohli využívat kvalitní služby za nejlepší ceny. Náležitý vyvážený a pružný právní rámec pro udělování koncesí by pro všechny hospodářské subjekty v Unii zajistil účinný a nediskriminační přístup na trh a právní jistotu podporující veřejné investice do infrastruktur a strategických služeb pro občany. Tento právní rámec by přinesl i větší právní jistotu pro hospodářské subjekty a mohl by představovat základ a nástroj umožňující další otevření mezinárodních trhů s veřejnými zakázkami a posílení mezinárodního obchodu. Zvláštní význam by měl být přikládán tomu, aby se zlepšily možnosti malých a středních podniků, pokud jde o přístup na trhy s koncesemi v celé Unii.
(2)
Pravidla legislativního rámce pro udělování koncesí by měla být jasná a jednoduchá. Měla by náležitě odrážet zvláštní charakter koncesí ve srovnání s veřejnými zakázkami a neměla by vytvářet nadměrnou byrokracii.
(3)
Veřejné zakázky hrají klíčovou roli ve strategii Evropa 2020 obsaženou ve sdělení ze dne 3. března 2010 Komise nazvaném „Evropa 2020, strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) jako jeden z tržně založených nástrojů, jenž se dá využít k dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a zároveň k zajištění nejefektivnějšího využití veřejných prostředků. V této souvislosti jsou koncese důležitými nástroji v dlouhodobém strukturálním rozvoji infrastruktury a strategických služeb, přispívají k posilování hospodářské soutěže na vnitřním trhu, umožňují využít odborných znalostí soukromého sektoru a napomáhají efektivnosti a inovacím.
(4)
Udělování veřejných koncesí na stavební práce v současnosti podléhá základním pravidlům stanoveným ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (4), zatímco na udělování koncesí na služby s přeshraničním významem se vztahují zásady Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména zásada volného pohybu zboží, svobody usazování a volného pohybu služeb, jakož i zásady z nich vyplývající, jako je rovné zacházení, zákaz diskriminace, vzájemné uznávání, proporcionalita a transparentnost. Existuje riziko právní nejistoty spojené s odlišným výkladem zásad Smlouvy vnitrostátními zákonodárci a velkými rozdíly mezi právními předpisy jednotlivých členských států. Toto riziko potvrzuje rozsáhlá judikatura Soudního dvora Evropské unie, která se však pouze částečně zabývá určitými aspekty udělování koncesí.
V zájmu odstranění přetrvávajícího narušení vnitřního trhu je na úrovni celé Unie nezbytné jednotné uplatňování zásad Smlouvy o fungování EU ve všech členských státech a eliminace rozdílů v jejich chápání. Napomohlo by to též efektivitě veřejných výdajů, usnadnilo rovný přístup a spravedlivou účast malých a středních podniků na udělování koncesí na místní úrovni i na úrovni Unie a podpořilo dosažení udržitelných cílů veřejné politiky.
(5)
Tato směrnice uznává a potvrzuje právo členských států a orgánů veřejné správy rozhodovat o způsobu správy, který pro provedení stavebních prací a poskytnutí služeb považují za nejvhodnější. Touto směrnicí by zejména neměla být nijak dotčena svoboda členských států a orgánů veřejné správy přímo provádět stavební práce nebo přímo poskytovat služby pro veřejnost či pověřit jejich zajištěním třetí osoby. Při sledování cílů veřejné politiky by členské státy nebo orgány veřejné správy měly mít možnost libovolně stanovit a upřesnit charakteristiky služeb, jež mají být poskytovány, včetně případných podmínek týkajících se kvality nebo ceny služeb, v souladu s právními předpisy Unie.
(6)
Je třeba připomenout, že členské státy mají možnost svobodně rozhodnout, v souladu se zásadami Smlouvy o fungování EU, které se týkají rovného zacházení, zákazu diskriminace, transparentnosti a volného pohybu osob, o způsobu organizace poskytování služeb buď jako služeb obecného hospodářského zájmu, nebo jako nehospodářských služeb obecného zájmu či jako kombinace obojího. Dále je třeba připomenout, že touto směrnicí není dotčena svoboda celostátních, regionálních a místních orgánů vymezit v souladu s právem Unie, v rámci plnění svých cílů veřejné politiky, služby obecného hospodářského zájmu, jejich oblast působnosti a charakteristiky služby, jež má být poskytnuta, včetně jakýchkoli podmínek týkajících se kvality dané služby. Rovněž by touto směrnicí neměla být dotčena jejich pravomoc poskytovat, zadávat a financovat služby obecného hospodářského zájmu v souladu s článkem 14 Smlouvy o fungování EU a protokolem č. 26 připojeným ke Smlouvě o fungování EU a Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Tato směrnice se navíc nezabývá financováním služeb obecného hospodářského zájmu ani režimy podpor poskytovaných členskými státy, zejména v sociální oblasti, v souladu s pravidly Unie týkajícími se hospodářské soutěže. Je vhodné ujasnit, že na nehospodářské služby obecného zájmu by se tato směrnice vztahovat neměla.
(7)
Je rovněž vhodné připomenout, že touto směrnicí by neměly být dotčeny právní předpisy členských států v oblasti sociálního zabezpečení. Z této směrnice by rovněž neměl vyplývat požadavek na liberalizaci služeb obecného hospodářského zájmu vyhrazených veřejným či soukromým subjektům, ani na privatizaci veřejných subjektů poskytujících služby.
(8)
V případě koncesí, které dosahují určité hodnoty nebo ji překračují, je vhodné zajistit při jejich udělování minimální koordinaci vnitrostátních postupů na základě zásad Smlouvy o fungování EU, aby bylo zaručeno otevření koncesí hospodářské soutěži a přiměřená právní jistota. Tato ustanovení o koordinaci by neměla přesahovat rámec toho, co je nezbytné k dosažení výše uvedených cílů a k zajištění určité míry flexibility. Členské státy by však měly mít možnost tato ustanovení doplnit a dále rozvíjet, považují-li to za vhodné, zejména k lepšímu zajištění dodržování výše uvedených zásad.
(9)
Je třeba vyjasnit, že skupiny hospodářských subjektů včetně takových, u nichž se jedná o dočasné sdružení, se mohou koncesních řízení účastnit, aniž by musely mít konkrétní právní formu. Pokud je to nezbytné, například je-li vyžadována společná a nerozdílná odpovědnost, mělo by být možné požadovat konkrétní formu v okamžiku udělení koncese. Rovněž je třeba vyjasnit, že by veřejní zadavatelé nebo zadavatelé měli mít možnost výslovně stanovit, jakým způsobem mají skupiny hospodářských subjektů splnit požadavky týkající se ekonomické a finanční situace nebo kritéria týkající se technické a odborné způsobilosti, jež jsou vyžadovány od hospodářských subjektů, které se koncesního řízení účastní samostatně. K plnění koncese skupinami hospodářských subjektů může být nezbytné stanovit podmínky, jež se nevztahují na jednotlivé účastníky. K těmto podmínkám, které by měly být opodstatněny objektivními důvody a být přiměřené, by například mohl patřit požadavek na jmenování společného zastoupení nebo vedoucího partnera pro účely koncesního řízení nebo na informace o jejich složení.
(10)
Určitá ustanovení o koordinaci by měla být zavedena rovněž pro udělování koncesí na stavební práce a služby v odvětví energetiky, dopravy a poštovních služeb, a to vzhledem ke skutečnosti, že vnitrostátní orgány mohou ovlivňovat chování subjektů působících v těchto odvětvích, a s přihlédnutím k uzavřenosti trhů, na nichž tyto subjekty působí, v důsledku existence zvláštních či výhradních práv udělených členskými státy v souvislosti s dodávkami, poskytováním nebo provozováním sítí určených k poskytování dotčených služeb.
(11)
Koncese jsou úplatné smlouvy, jejichž prostřednictvím jeden nebo více veřejných zadavatelů nebo zadavatelů svěřuje jednomu nebo více hospodářským subjektům provedení stavebních prací nebo poskytování a řízení služeb. Předmětem těchto smluv je zajištění stavebních prací nebo služeb prostřednictvím koncese, kdy protiplnění za tuto koncesi spočívá v právu braní užitků vyplývajících z využívání provedených stavebních prací nebo z poskytování služeb nebo v tomto právu společně s platbou. Tyto smlouvy mohou, ale nutně nemusí zahrnovat převod vlastnictví na veřejné zadavatele či zadavatele, avšak veřejní zadavatelé či zadavatelé vždy z daných stavebních prací nebo služeb získávají prospěch.
(12)
Pro účely této směrnice je třeba vyjasnit, že pouhé financování určité činnosti, zejména prostřednictvím grantů, které je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, pokud nebyly využity na zamýšlené účely, do působnosti této směrnice nespadá.
(13)
Za koncese by se dále neměla považovat ujednání, kdy příslušný úkol smějí plnit všechny subjekty splňující určité podmínky, bez jakékoli selektivity, jako je volba zákazníka či systémy poukázek na služby, a to ani v případě, že vychází z právních dohod mezi orgánem veřejné správy a hospodářskými subjekty. Tyto systémy obvykle vychází z rozhodnutí orgánu veřejné správy vymezujícího transparentní a nediskriminační podmínky pro trvalý přístup hospodářských subjektů k poskytování určitých služeb, jako jsou sociální služby, a umožňujícího zákazníkům zvolit si mezi těmito subjekty.
(14)
Za koncese by se také neměly považovat některé akty členského státu, jako jsou povolení nebo licence, jejichž prostřednictvím členský stát nebo veřejný orgán tohoto členského státu stanoví podmínky pro výkon ekonomické činnosti, včetně podmínek pro provedení dané operace, které se obvykle udělují na žádost hospodářského subjektu, a nikoli z podnětu veřejného zadavatele nebo zadavatele, a u nichž má hospodářský subjekt nadále možnost odstoupit od poskytování stavebních prací či služeb. V případech těchto aktů členského státu se mohou použít zvláštní ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Na rozdíl od uvedených aktů členského státu stanoví koncese vzájemné závazky, pokud se na provádění těchto stavebních prací nebo poskytování služeb vztahují zvláštní požadavky, které stanoví veřejný zadavatel nebo zadavatel, a jejich dodržení je právně vymahatelné.
(15)
Za koncese ve smyslu této směrnice by se dále neměly považovat určité dohody, jejichž předmětem je právo hospodářského subjektu požívat podle soukromého nebo veřejného práva užitků z určité veřejné oblasti nebo zdroje, jako jsou pozemky nebo jakýkoli veřejný majetek zejména v námořním odvětví a v odvětvích vnitrozemských přístavů nebo letišť, jimiž stát nebo veřejný zadavatel či zadavatel stanoví pouze obecné podmínky užívání bez zajišťování konkrétních stavebních prací nebo služeb. Tak je tomu obvykle v případě smluv ve veřejném sektoru či smluv o nájmu pozemků, které obvykle obsahují podmínky nabytí nájemcem, účel, k němuž má být vlastnictví využíváno, povinnosti nájemce a nájemníka, pokud jde o údržbu vlastnictví, dobu trvání nájmu a podmínky vzdání se držení ve prospěch nájemce, nájem a dodatečné poplatky, které mají být hrazeny nájemcem.
(16)
Za koncese ve smyslu této směrnice by se dále neměly považovat dohody o poskytnutí práva přístupu zahrnující využívání veřejných nemovitostí k poskytování či provozu pevných linek či sítí určených k poskytování služby veřejnosti, pokud tyto dohody neukládají povinnost poskytování nebo se netýkají získávání služeb veřejným zadavatelem nebo zadavatelem pro něj samotného nebo pro koncové uživatele.
(17)
Tato směrnice by se neměla vztahovat na smlouvy, které nezahrnují platby poskytovateli a v jejichž rámci je poskytovatel odměňován na základě regulovaných tarifů vypočítaných tak, aby pokrývaly veškeré náklady a investice vynaložené poskytovatelem na poskytování služby.
(18)
Problémy spojené s výkladem pojmů koncese a veřejná zakázka vyvolávají trvalou právní nejistotu zúčastněných stran a vedly k mnoha rozsudkům Soudního dvora Evropské unie. Je proto nutno objasnit definici koncese, zejména s odkazem na pojem provozního rizika. Hlavní znak koncese, tj. právo braní užitků vyplývajících z využívání provedených stavebních prací nebo z poskytování služeb, vždy znamená, že se na koncesionáře přenáší provozní riziko ekonomické povahy, že se mu za běžných provozních podmínek nevrátí vynaložená investice a náklady vzniklé při provozování zadané stavby nebo poskytování zadaných služeb, a to ani když část rizika ponese veřejný zadavatel nebo zadavatel. Uplatňování zvláštních pravidel, která upravují udělování koncesí, by nebylo opodstatněné, pokud by veřejný zadavatel nebo zadavatel zprostil hospodářský subjekt břemene možných ztrát tím, že by mu zaručil minimální příjem, který by se rovnal investicím a nákladům, jež hospodářský subjekt musel vynaložit v souvislosti s plněním smlouvy, nebo by byl vyšší než tyto investice a náklady. Současně je nutno objasnit, že by se za koncese měla považovat určitá ujednání, která jsou výlučně hrazena veřejným zadavatelem nebo zadavatelem, pokud návratnost investic a nákladů, jež hospodářskému subjektu vzniknou při zhotovování stavby nebo poskytování služby, závisí na skutečné poptávce po dané službě nebo stavebním díle či na jejich nabídce.
(19)
Pokud odvětvové nařízení vyloučí uvedené riziko tím, že koncesionáři zaručí dosažení bezztrátovosti, pokud jde o investice a náklady vzniklé při plnění smlouvy, neměla by se tato smlouva považovat za koncesi ve smyslu této směrnice. Skutečnost, že je riziko od samého počátku omezeno, by neměla bránit tomu, aby byla smlouva považována za koncesi. To může být například případ odvětví s regulovanými tarify nebo situací, kdy je provozní riziko omezeno prostřednictvím smluvních ujednání stanovujících částečnou náhradu, včetně náhrady v případě předčasného ukončení koncese z důvodů, které lze přičítat veřejnému zadavateli či zadavateli, nebo z důvodu vyšší moci.
(20)
Provozní riziko by mělo vyplývat ze skutečností, které jsou mimo kontrolu smluvních stran. Rizika, která souvisejí například se špatným řízením, neplněním smlouvy hospodářským subjektem či z důvodu vyšší moci, nejsou pro klasifikaci smlouvy jako koncese určující, neboť tato rizika jsou vlastní každé smlouvě, bez ohledu na to, zda se jedná o veřejnou zakázku či o koncesi. Provozní riziko by mělo být chápáno jako riziko vystavení výkyvům trhu, které může spočívat buď v riziku na straně poptávky, či riziku na straně nabídky, nebo riziku na straně poptávky i nabídky. Riziko na straně poptávky je třeba chápat jako riziko související se skutečnou poptávkou po stavebních pracích či službách, jež jsou předmětem smlouvy. Riziko na straně nabídky je třeba chápat jako riziko související s poskytováním stavebních prací či služeb, které jsou předmětem smlouvy, zejména riziko nesouladu mezi poskytovanými službami a poptávkou. Pro účely posouzení provozního rizika lze soudržným a jednotným způsobem zohledňovat čistou současnou hodnotu veškerých investic, nákladů a příjmů koncesionáře.
(21)
Pojmem „veřejnoprávní subjekty“ se opakovaně zabýval Soudní dvůr Evropské unie a poskytl řadu vyjasnění, která jsou k plnému pochopení tohoto pojmu klíčová. Proto je třeba vyjasnit, že subjekt, který působí za normálních tržních podmínek, usiluje o dosažení zisku a nese ztráty plynoucí z výkonu své činnosti, by neměl být považován za „veřejnoprávní subjekt“, neboť potřeby veřejného zájmu, k jejichž naplnění byl zřízen nebo jejichž naplnění mu bylo uloženo, lze považovat za potřeby průmyslové nebo obchodní povahy. Obdobně byly Soudním dvorem posouzeny také podmínky týkající se původu financování daného subjektu, z čehož vyplynulo, že financování „z větší části“ značí více než z poloviny a že toto financování může zahrnovat platby od uživatelů, které jsou ukládány, vypočítávány a vybírány v souladu s pravidly veřejného práva.
(22)
Je vhodné vymezit pojem „výhradních nebo zvláštních práv“, neboť je klíčový pro vymezení rozsahu působnosti této směrnice a pojmu zadavatele. Pokud jde o pojem zadavatele, je třeba vyjasnit, že na subjekty, které nejsou zadavateli ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a) ani veřejnými podniky, se ustanovení této směrnice vztahují, pouze pokud vykonávají jednu z činností zahrnutých na základě uvedených práv. Za zadavatele však uvedené subjekty nebudou považovány, pokud uvedená práva byla udělena pomocí postupu, jenž je založen na objektivních kritériích, zejména podle právních předpisů Unie, a u něhož bylo zajištěno náležité uveřejnění. Tyto právní předpisy by měly zahrnovat směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (6), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (7), směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES (8), směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES (9) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (10). Rovněž je třeba vyjasnit, že uvedený výčet právních předpisů je demonstrativní a že práva v jakékoli formě udělená jinými postupy, jež jsou založeny na objektivních kritériích a u nichž bylo zajištěno odpovídající uveřejnění, nejsou pro účely určení zadavatelů, na něž se vztahuje tato směrnice, relevantní.
(23)
Tato směrnice by se měla vztahovat pouze na koncese o hodnotě rovnající se určitému finančnímu limitu, který by měl odrážet jednoznačný přeshraniční význam koncesí pro hospodářské subjekty nacházející se v jiných členských státech, než je členský stát, v němž se nachází veřejný zadavatel nebo zadavatel, nebo tento finanční limit převyšující. Je tudíž zapotřebí vymezit metodiku výpočtu odhadované hodnoty koncese a tato metoda by měla být totožná pro koncese na stavební práce i na služby, neboť oba druhy koncesí často zahrnují prvky stavebních prací i služeb. Výpočet by měl vycházet z celkového obratu bez DPH, který podle předpokladu veřejného zadavatele nebo zadavatele daný koncesionář realizuje ze stavebních prací a služeb, jež jsou předmětem koncese, za dobu jejího trvání.
(24)
K zajištění skutečného otevření trhu a náležité rovnováhy při uplatňování pravidel pro udělování koncesí v odvětví energetiky, dopravy a poštovních služeb je nezbytné, aby byly dotčené subjekty určeny na jiném základě, než je jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo ohroženo rovné zacházení se zadavateli působícími ve veřejném sektoru a zadavateli působícími v soukromém sektoru. V souladu s článkem 345 Smlouvy o fungování EU je třeba rovněž zajistit, aby nebyla dotčena pravidla týkající se úpravy vlastnictví uplatňovaná v členských státech. Z tohoto důvodu by se na koncese udělované subjekty vykonávajícími jednu z výše uvedených činností za účelem provádění těchto činností, bez ohledu na to, zda se jedná o státní, místní či regionální orgány, veřejnoprávní orgány, veřejné podniky či jiné subjekty požívající zvláštních či výlučných práv, měla vztahovat zvláštní a jednotná pravidla. Subjekty, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů odpovědné za poskytování služeb souvisejících s některou z činností uvedených v příloze II, by měly být považovány za subjekty vykonávající tyto činnosti.
(25)
Je třeba vyjasnit, že příslušnou činností v oblasti letišť jsou i služby pro cestující, které přispívají k hladkému fungování letištních zařízení a které lze u dobře fungujících moderních letišť očekávat, jako jsou služby maloobchodu, veřejného stravování a parkování.
(26)
Některé subjekty jsou činné v oblasti výroby, přenosu nebo distribuce tepla i chlazení. Může tak vznikat určitá nejistota v souvislosti s tím, jaká pravidla se vztahují na činnosti související s teplem a jaká na činnosti související s chlazením. Proto je třeba vyjasnit, že přenos nebo distribuce tepla je činností zahrnutou do přílohy II, a tudíž splňují-li subjekty činné v odvětví tepla podmínky stanovené pro zadavatele, podléhají pravidlům této směrnice vztahujícím se na zadavatele. Naproti tomu subjekty činné v oblasti chlazení, splňují-li podmínky stanovené pro veřejné zadavatele, podléhají pravidlům této směrnice vztahujícím se na veřejné zadavatele. V neposlední řadě je třeba vyjasnit, že při určování toho, jakými pravidly pro udělení se případně bude řídit udělování koncesí pro výkon obou činností, tedy vytápění i chlazení, by se mělo vycházet z ustanovení upravujících smlouvy o výkonu několika činností.
(27)
Než bude navržena jakákoli změna oblasti působnosti této směrnice v souvislosti s odvětvím chlazení, měla by být posouzena situace v tomto odvětví, aby byly získány dostatečné informace týkající se zejména stavu hospodářské soutěže, míry přeshraničního zajišťování a názorů zúčastněných subjektů. Jelikož by uplatňování této směrnice v tomto odvětví mohlo mít významný dopad z hlediska otevírání trhu, mělo by k tomuto posouzení dojít při vyhodnocování dopadu této směrnice.
(28)
Je třeba vyjasnit, že pro účely bodů 1 a 2 přílohy II zahrnuje pojem „dodávka“ výrobu/produkci, velkoobchodní prodej a maloobchodní prodej. Výroba zemního plynu formou těžby však spadá do bodu 6 uvedené přílohy.
(29)
V případě smíšených koncesí by příslušná pravidla měla být stanovena podle hlavního předmětu koncese, pokud jednotlivé části koncese nelze objektivně oddělit. Proto by mělo být vyjasněno, jak by veřejní zadavatelé a zadavatelé měli určovat, zda jsou jednotlivé části koncese oddělitelné, či nikoli. Toto vyjasnění by mělo vycházet z příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie. Určování by mělo probíhat na základě posouzení konkrétního případu, kdy by oznámený nebo očekávaný záměr veřejného zadavatele nebo zadavatele považovat jednotlivé aspekty tvořící smíšenou koncesi za neoddělitelnou neměl postačovat, avšak měl by být podepřen objektivními důkazy, jež jej mohou odůvodnit a potvrdit potřebu uzavření jediné smlouvy. Tato odůvodněná potřeba uzavřít jedinou smlouvu by mohla nastat například v případě výstavby jediné budovy, jejíž část bude užívat přímo dotyčný veřejný zadavatel a jiná část bude provozována na základě koncese, například jako parkovací prostory pro veřejnost. Mělo by být vyjasněno, že potřeba uzavřít jedinou smlouvu může vyplývat z důvodů technické i ekonomické povahy.
(30)
V případě smíšených koncesí, které mohou být rozděleny, mají veřejní zadavatelé a zadavatelé vždy možnost udělit samostatné koncese na oddělené části smíšené koncese, v kterémžto případě by měla být ustanovení platná pro každou oddělenou část stanovena výlučně podle vlastností dané konkrétní koncese. Pokud se naproti tomu veřejní zadavatelé a zadavatelé rozhodnou udělit jednu koncesi, která obsahuje prvky koncese i další prvky, bez ohledu na jejich hodnotu a právní režim, kterému by tyto prvky jinak podléhaly, je třeba uvést, jaká pravidla se na tyto případy vztahují. Pro smíšené koncese v oblasti obrany a bezpečnosti nebo části nespadající do oblasti působnosti Smlouvy o fungování EU by měla být přijata zvláštní ustanovení.
(31)
Zadavatelé mohou koncese udělovat za účelem plnění požadavků, které vyplývají z různých činností, jež mohou podléhat různým právním režimům. Je nutno upřesnit, že právní režim použitelný na jednu koncesi určenou k pokrytí více činností by měl podléhat pravidlům použitelným na tu činnost, na kterou je koncese určena především. Stanovení činnosti, na niž je koncese především určena, může být založeno na analýze požadavků, kterým musí konkrétní koncese vyhovovat, provedené zadavatelem za účelem stanovení odhadované hodnoty koncese a vypracování koncesních podmínek. V některých případech může být objektivně nemožné stanovit, na kterou činnost je koncese především určena. Je nutno stanovit pravidla, která se v těchto případech použijí.
(32)
V určitých případech může být daný veřejný zadavatel či zadavatel, který je celostátním, regionálním či místním orgánem nebo veřejnoprávním subjektem, či dané sdružení uvedených zadavatelů jediným zdrojem dané služby, na jejíž poskytování má výhradní právo v souladu s vnitrostátními právními a zveřejněnými správními předpisy, jež jsou slučitelné se Smlouvou o fungování EU. Je třeba objasnit, že v těchto situacích může veřejný zadavatel či zadavatel uvedený v tomto bodu odůvodnění nebo jejich sdružení udělit těmto orgánům koncese, aniž by se uplatnila tato směrnice.
(33)
Je rovněž vhodné vyjmout z oblasti působnosti této směrnice některé koncese na služby udělené hospodářským subjektům, pokud jsou uděleny na základě výlučného práva, které bylo dotčenému hospodářskému subjektu uděleno podle vnitrostátních právních či zveřejněných správních předpisů a v souladu se Smlouvou o fungování EU a akty Unie, jimiž se stanoví společná pravidla pro přístup na trh vztahující se na činnosti uvedené v příloze II, protože uvedené výlučné právo znemožňuje uspořádání soutěže pro udělení koncese. Odchylně od všeobecného vynětí z oblasti působnosti této směrnice a aniž jsou dotčeny jeho právní důsledky, by se na koncese uvedené v čl. 10 odst. 1 druhém pododstavci měla vztahovat povinnost uveřejnit oznámení o výsledku koncesního řízení za účelem zajištění základní transparentnosti, ledaže by podmínky zajištění transparentnosti byly stanoveny v odvětvových předpisech. Pokud členský stát udělí některému hospodářskému subjektu výlučné právo k výkonu činností uvedených v příloze II, měl by o tom v zájmu posílení transparentnosti informovat Komisi.
(34)
Pro účely této směrnice by se pojmy ochrana podstatných zájmů bezpečnosti, vojenské vybavení, citlivé vybavení, citlivé stavební práce a citlivé služby měly rozumět pojmy ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (11).
(35)
Touto směrnicí by neměla být dotčena svoboda členských států zvolit si v souladu s právními předpisy Unie způsob organizace a kontroly provozování hazardních nebo sázkových her, a to i prostřednictvím povolení. Je vhodné z oblasti působnosti této směrnice vyjmout koncese týkající se provozování loterií, jež členský stát udělí na základě výlučného práva uděleného v řízení bez uveřejnění podle vnitrostátních právních nebo zveřejněných správních předpisů v souladu se Smlouvou o fungování EU. Důvodem této výjimky je udělení výlučného práva jednomu hospodářskému subjektu, což znemožňuje uspořádání soutěže, a potřeba ponechat členským státům vzhledem k jejich povinnostem v oblasti ochrany veřejného a společenského pořádku možnost regulovat odvětví hazardních her na vnitrostátní úrovni.
(36)
Tato směrnice by se neměla vztahovat na některé pohotovostní služby, pokud je poskytují neziskové organizace nebo sdružení, protože v případě, že by poskytovatelé těchto služeb museli být vybíráni v souladu s postupy stanovenými v této směrnici, by bylo obtížné zachovat zvláštní povahu těchto organizací. Tato výjimka by však neměla sahat mimo rámec toho, co je nezbytně nutné. Proto by mělo být výslovně uvedeno, že služby sanitní přepravy pacientů by vyjmuty být neměly. V této souvislost je dále nutné vyjasnit, že sanitní služby nejsou ve společném slovníku pro veřejné zakázky součástí kategorie CPV 601 „Služby silniční dopravy“, nýbrž třídy 8514. Mělo by proto být vyjasněno, že na služby kódu CPV 85143000-3 spočívající výlučně ve službách sanitní přepravy pacientů by se měl vztahovat zvláštní režim pro sociální a jiné zvláštní služby (dále jen „zjednodušený režim“). Zjednodušený režim by se tak v důsledku toho vztahoval i na koncese na poskytování sanitních služeb obecně, pokud by hodnota služeb sanitní přepravy pacientů převyšovala hodnotu ostatních sanitních služeb.
(37)
Je vhodné připomenout, že se tato směrnice vztahuje pouze na veřejné zadavatele a zadavatele členských států. Její ustanovení se tudíž nebudou vztahovat na politické strany obecně, protože ty veřejnými zadavateli ani zadavateli nejsou. Nicméně v některých členských státech mohou mít politické strany veřejnoprávní subjektivitu. Některé služby (jako výroba propagačních filmů a videozáznamů) jsou však v případě poskytování v rámci volební kampaně s politickými názory svého poskytovatele spjaty natolik neoddělitelně, že jsou jejich poskytovatelé obvykle vybíráni způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro udělování koncesí. Dále je třeba připomenout, že status a financování evropských politických stran a evropských politických nadací se řídí jinými pravidly než pravidly stanovenými v této směrnici.
(38)
Řada zadavatelů je uspořádána jako hospodářská skupina, která může sestávat z několika samostatných podniků; každý z těchto podniků má často v celkové struktuře hospodářské skupiny specifickou úlohu. Je proto vhodné vyjmout určité koncese na služby a stavební práce udělené přidruženému podniku, jehož hlavní činností je poskytování takových služeb nebo stavebních prací skupině, jejíž je součástí, a nikoli jejich nabízení na trhu. Je rovněž vhodné vyjmout určité koncese na služby a stavební práce udělené zadavatelem společnému podniku, který je založen více zadavateli, mezi které tento zadavatel patří, za účelem vykonávání činností, na něž se vztahuje tato směrnice. Je však vhodné zajistit, aby toto vynětí nezpůsobilo narušení hospodářské soutěže zvýhodňující podniky nebo společné podniky, které jsou přidruženy k zadavatelům; je také vhodné stanovit příslušný soubor pravidel, zejména pro maximální hranice, ve kterých mohou podniky vytvářet část svého obratu na trhu a mimo které tyto podniky ztrácejí možnost získání koncesí bez výzvy k účasti v soutěži, pro složení společných podniků a stabilitu vazeb mezi těmito společnými podniky a zadavateli, ze kterých se skládají.
(39)
Podniky by měly být považovány za přidružené, existuje-li mezi zadavatelem a dotyčným podnikem přímý či nepřímý dominantní vliv nebo podléhají-li oba dominantnímu vlivu jiného podniku; účast soukromého subjektu sama o sobě by v této souvislosti neměla být relevantní. Ověření toho, zda je, či není určitý podnik přidružen k danému zadavateli, by mělo být možné provést co nejsnadněji. Vzhledem k tomu, že případnou existenci takového přímého či nepřímého dominantního vlivu bude nutné ověřit již pro účely rozhodnutí o tom, zda by roční účetní závěrky dotyčných podniků a zadavatelů měly být konsolidovány, by tudíž měly být podniky považovány za přidružené, jsou-li jejich roční účetní závěrky konsolidovány. V určitých případech však pravidla Unie týkající se konsolidovaných závěrek nemusí být použitelná, například z důvodu velikosti dotyčného podniku nebo kvůli tomu, že nejsou splněny určité podmínky týkající se jejich právní formy. V těchto případech, kdy se směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (12) nepoužije, bude nutné existenci přímého či nepřímého dominantního vlivu posoudit podle vlastnické struktury, finanční účasti nebo pravidel, jimiž se tyto podniky řídí.
(40)
Koncese ve vodohospodářském odvětví často podléhají zvláštním a složitým mechanismům, jež vyžadují zvláštní zohlednění, neboť voda je pro všechny občany Unie veřejným statkem zásadního významu. Zvláštnosti uvedených mechanismů jsou důvodem k tomu, aby byla oblast vodního hospodářství z oblasti působnosti této směrnice vyloučena. Toto vyloučení zahrnuje koncese na stavební práce a služby, jejichž předmětem je poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí pitné vody nebo dodávání pitné vody do těchto sítí. Koncese na služby by měly být, v rozsahu v jakém jsou spojeny s některou z těchto vyloučených činností, vyloučeny také pro čištění nebo úpravy odpadních vod a projekty vodohospodářských děl, zavlažování nebo odvodňování půdy (za předpokladu, že množství vody určené pro dodávky pitné vody představuje více než 20 % celkového množství vody, jež má být získána takovými projekty nebo zavlažovacími či odvodňovacími zařízeními).
(41)
Tato směrnice by se neměla vztahovat na koncese udělené zadavateli a určené k povolení výkonu činnosti uvedené v příloze II, pokud je v členském státě, v němž je tato činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na něž není omezen přístup, jak je zjištěno na základě postupu stanoveného za tímto účelem ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (13). Je tedy vhodné zachovat postup použitelný na všechna odvětví uvedená v této směrnici nebo jejich části, který umožní vzít v úvahu účinky otevření těchto odvětví hospodářské soutěži v současnosti nebo v budoucnu. Takový postup by měl poskytnout dotčeným subjektům právní jistotu, stejně jako vhodný rozhodovací proces, který by zajistil v krátkých lhůtách jednotné použití práva Unie v této oblasti. V zájmu právní jistoty je třeba vyjasnit, že veškerá rozhodnutí přijatá před vstupem této směrnice v platnost na základě článku 30 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (14) zůstávají použitelná i nadále.
(42)
Tato směrnice je určena členským státům, a nevztahuje se tudíž na udělování koncesí, které provádí mezinárodní organizace svým jménem a na svůj účet. Je však nutné objasnit, do jaké míry by tato směrnice měla být používána na udělování koncesí, které se řídí zvláštními mezinárodními pravidly.
(43)
Udělování koncesí na určité audiovizuální a rozhlasové mediální služby poskytovateli mediálních služeb by mělo umožnit, aby byl zohledněn význam kulturních a sociálních aspektů, což činí použití pravidel pro udělování koncesí nevhodným. Z tohoto důvodu je třeba stanovit výjimku pro koncese na služby udělované samotnými poskytovateli mediálních služeb, jejichž cílem je nákup, příprava, výroba nebo společná výroba hotových programů a jiné přípravné služby, jako jsou služby týkající se scénářů nebo uměleckých představení nezbytných pro výrobu programu. Je třeba rovněž vyjasnit, že tato výjimka by se měla vztahovat na vysílací služby sdělovacích prostředků a na služby na vyžádání (nelineární služby). Tato výjimka by se však neměla vztahovat na dodávku technického zařízení nezbytného pro výrobu, společnou výrobu či vysílání těchto programů.
(44)
Touto směrnicí není dotčena pravomoc členských států financovat veřejnoprávní vysílání, pokud je toto financování poskytováno organizacím pro veřejnoprávní vysílání k plnění veřejných služeb, jak jsou svěřeny, vymezeny a organizovány v každém členském státě v souladu s Protokolem č. 29 o systému veřejnoprávního vysílání v členských státech připojeným ke Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o EU.
(45)
Existuje značná právní nejistota ohledně toho, do jaké míry by se na smlouvy uzavřené mezi subjekty v rámci veřejného sektoru měla pravidla o koncesích vztahovat. Příslušná judikatura Soudního dvora Evropské unie je mezi jednotlivými členskými státy, ba dokonce mezi veřejnými zadavateli nebo zadavateli vykládána rozdílně. Je proto nezbytné vyjasnit, ve kterých případech smlouvy uzavřené v rámci veřejného sektoru nepodléhají pravidlům stanoveným v této směrnici. Mělo by se přitom vycházet ze zásad stanovených v příslušné judikatuře Soudního dvora Evropské unie. Skutečnost, že obě strany dohody jsou samy veřejnými orgány, sama o sobě uplatnění pravidel stanovených v této směrnici nevylučuje. Uplatnění pravidel stanovených v této směrnici by nicméně nemělo být v rozporu se svobodou veřejných orgánů vykonávat úkoly veřejné služby, jež jsou jim svěřeny, za použití vlastních zdrojů, jež zahrnují možnost spolupráce s jinými veřejnými orgány. Mělo by být zajištěno, aby spolupráce mezi orgány veřejné správy vyjmutá z oblasti působnosti této směrnice nevedla ve vztahu k soukromým hospodářským subjektům k narušení hospodářské soutěže, pokud se díky takové spolupráci dostává soukromý poskytovatel služeb do výhodnějšího postavení vůči svým konkurentům.
(46)
Koncese udělované ovládaným právnickým osobám by neměly podléhat uplatňování postupů stanovených touto směrnicí, pokud veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a) ovládá dotyčnou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky, za podmínky, že ovládaná právnická osoba vykonává více než 80 % svých činností při plnění úkolů, jež jí svěřil ovládající veřejný zadavatel nebo zadavatel nebo jiné právnické osoby ovládané tímto veřejným zadavatelem nebo zadavatelem, bez ohledu na příjemce plnění koncesní smlouvy. Tato výjimka by se neměla týkat situací, kdy má na kapitálu ovládané právnické osoby přímou účast soukromý hospodářský subjekt, neboť v takovém případě by udělením koncese bez soutěže získal tento soukromý hospodářský subjekt s kapitálovou účastí v ovládané právnické osobě neoprávněnou výhodu před svými konkurenty. Vzhledem ke specifickým vlastnostem veřejných subjektů, u nichž je stanoveno povinné členství, jako jsou organizace pověřené řízením nebo výkonem některých veřejných služeb, by se toto však nemělo vztahovat na případy, kdy je účast konkrétního soukromého hospodářského subjektu na kapitálu ovládané právnické osoby povinná podle vnitrostátního právního předpisu v souladu se Smlouvami, pokud s takovou účastí není spojeno ovládání ani možnost blokovat a taková účast nezakládá rozhodující vliv na rozhodování ovládané právnické osoby. Rovněž je třeba vyjasnit, že rozhodujícím prvkem je pouze přímá účast soukromého subjektu v ovládané právnické osobě.
V případě kapitálové účasti soukromého subjektu v ovládajícím veřejném zadavateli nebo zadavateli či ovládajících veřejných zadavatelích či zadavatelích toto nebrání zadání veřejné zakázky ovládané právnické osobě bez uplatnění postupů stanovených touto směrnicí, neboť tyto účasti nemají nepříznivý vliv na hospodářskou soutěž mezi soukromými hospodářskými subjekty. Dále by mělo být vyjasněno, že veřejní zadavatelé nebo zadavatelé, jako jsou veřejnoprávní subjekty, v nichž může mít kapitálovou účast soukromý subjekt, by měli mít možnost využít výjimky pro horizontální spolupráci. Pokud jsou tedy všechny ostatní podmínky týkající se horizontální spolupráce splněny, měla by se výjimka pro horizontální spolupráci vztahovat i na tyto veřejné zadavatele či zadavatele, a to za podmínky, že je smlouva uzavřena výlučně mezi veřejnými zadavateli či zadavateli.
(47)
Veřejní zadavatelé nebo zadavatelé ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a) by měli mít možnost si zvolit společné poskytování svých veřejných služeb prostřednictvím spolupráce, aniž by byli nuceni využívat určitou konkrétní právní formu. Taková spolupráce může zahrnovat všechny druhy činností spojených s prováděním služeb a povinností uložených zúčastněným orgánům nebo jimi nabytých, jako jsou povinné či dobrovolné úkoly místních nebo regionálních orgánů nebo služby svěřené konkrétním subjektům veřejným právem. Služby poskytované jednotlivými zúčastněnými orgány nebo zadavateli nemusí být nutně totožné; mohou se rovněž doplňovat. Na smlouvy na společné poskytování veřejných služeb by se neměla vztahovat tato směrnice, jsou-li uzavírány výlučně mezi veřejnými zadavateli či zadavateli, řídí-li se provádění uvedené spolupráce pouze ohledy spojenými s veřejným zájmem a nedostává-li se žádný soukromý poskytovatel služeb do výhodnějšího postavení vůči konkurentům.
Za účelem splnění těchto podmínek by měla být daná spolupráce založena na konceptu spolupráce. Tato spolupráce nevyžaduje, aby všechny zúčastněné orgány plnily hlavní smluvní závazky, pokud existují závazky přispívat ke společnému plnění dané veřejné služby. Provádění této spolupráce včetně jakýchkoli finančních převodů mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli by se kromě toho mělo řídit pouze ohledy spojenými s veřejným zájmem.
(48)
Existují určité případy, kdy právní subjekt jedná, v rámci příslušných ustanovení vnitrostátního práva, jako nástroj nebo technická služba pro určené veřejné zadavatele či zadavatele a má povinnost provádět příkazy od těchto veřejných zadavatelů či zadavatelů a nemá žádný vliv na odměnu za svůj výkon. S ohledem na svou nesmluvní povahu by takový čistě administrativní vztah neměl spadat do oblasti působnosti koncesních řízení.
(49)
Je třeba vyjasnit, že pojem „hospodářské subjekty“ by měl být vykládán široce, aby zahrnoval jakékoli osoby nebo subjekty, které na trhu nabízejí provedení stavebních prací nebo zhotovení stavby, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb, bez ohledu na právní formu, kterou si pro provozování činnosti zvolily. Podniky, pobočky, dceřiné společnosti, partnerství, družstva, společnosti s omezeným ručením, univerzity, veřejné či soukromé, a jiné formy subjektů by tak měly všechny spadat do pojmu hospodářský subjekt, ať již vystupují jako „právnické osoby“ v některých nebo všech situacích.
(50)
Za účelem zajištění odpovídající publicity koncesí na stavební práce a služby, jež dosahují určitého finančnímu limitu nebo jej překračují a jež udělují zadavatelé a veřejní zadavatelé, by udělení těchto koncesí mělo předcházet povinné uveřejnění oznámení o zahájení koncesního řízení v Úředním věstníku Evropské unie.
(51)
Vzhledem k nepříznivým dopadům na hospodářskou soutěž by udělení koncesí bez předchozího uveřejnění mělo být povoleno pouze výjimečně. Tato výjimka by měla být omezena na případy, kdy je od počátku zřejmé, že by uveřejnění nevedlo k větší hospodářské soutěži, zejména vzhledem ke skutečnosti, že objektivně existuje pouze jeden hospodářský subjekt, který může koncesi splnit. Nemožnosti udělit koncesi jinému hospodářskému subjektu by neměl dát vzniknout samotný veřejný zadavatel nebo zadavatel se zřetelem k budoucímu řízení o udělení koncese. Navíc je třeba důkladně posoudit, zda jsou k dispozici přiměřené substituty.
(52)
Doba trvání koncese by měla být omezena, aby se zabránilo uzavření trhu a omezení hospodářské soutěže. Kromě toho koncese s velmi dlouhou dobou trvání pravděpodobně povedou k uzavření trhu, a mohou tedy bránit volnému pohybu služeb a svobodě usazování. Taková doba trvání však může být odůvodněná, pokud je to nezbytné k tomu, aby se koncesionáři vrátily investice plánované za účelem plnění koncese a aby získal výnos z investovaného kapitálu. Trvání koncesí delších než pět let by tudíž mělo být omezeno na dobu, za kterou by se podle rozumných očekávání mohla koncesionáři za běžných provozních podmínek vrátit investice, kterou za účelem provozování staveb a služeb vynaložil, společně s výnosem z investovaného kapitálu, a to s přihlédnutím ke zvláštním cílům, k nimž se koncesionář ve smlouvě zavázal za účelem splnění požadavků týkajících se například kvality či ceny pro uživatele. Odhad by měl platit v okamžiku udělení koncese. Mělo by být možně zahrnovat výchozí i další investice považované za nezbytné pro provoz koncese, zejména výdaje na infrastrukturu, autorská práva, patenty, vybavení, logistiku, nábor a odbornou přípravu personálu a počáteční výdaje. Maximální doba trvání koncese by měla být uvedena v koncesních podmínkách, pokud doba trvání není jedním z kritérií pro udělení koncese. Veřejní zadavatelé a zadavatelé by měli mít vždy možnost koncesi udělit na dobu kratší, než je doba nezbytná k návratnosti investice, pokud související náhrada neodstraňuje provozní riziko.
(53)
Z plného uplatňování této směrnice je vhodné vyjmout pouze ty služby, které mají omezený přeshraniční rozměr, jako jsou určité sociální, zdravotní nebo vzdělávací služby. Tyto služby jsou poskytovány v rámci určitého kontextu, který se v jednotlivých členských státech kvůli různým kulturním tradicím zásadním způsobem liší. Je proto nutné zavést zvláštní režim udělování koncesí na tyto služby, který bere v úvahu skutečnost, že tyto služby jsou nově regulovány. Povinnost uveřejnit předběžné oznámení a oznámení o výsledku koncesního řízení týkajícího se koncese, jejíž hodnota se rovná finančním limitům stanoveným v této směrnici nebo je vyšší, představuje vhodný způsob poskytnutí informací potenciálním uchazečům o podnikatelských příležitostech a všem zainteresovaným stranám o počtu a druhu udělených koncesí. Členské státy by dále měly zavést vhodná opatření s ohledem na udělování koncesí na tyto služby zaměřená na zajištění dodržování zásad transparentnosti a rovného zacházení s hospodářskými subjekty a současně umožnit veřejným zadavatelům a zadavatelům zohlednění specifické povahy daných služeb. Členské státy by měly zajistit, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé mohli zohlednit potřebu zajistit inovace a v souladu s článkem 14 Smlouvy o fungování EU a protokolem č. 26 vysokou úroveň kvality, bezpečnosti a dostupnosti, rovné zacházení a podporu všeobecného přístupu a práv uživatelů.
(54)
S ohledem na význam kulturního kontextu a citlivost těchto služeb by členské státy měly získat širokou pravomoc organizovat výběr poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější. Tato směrnice členským státům nebrání používat při výběru poskytovatelů služeb zvláštní kritéria kvality, jako jsou kritéria stanovená v dobrovolném evropském rámci kvality sociálních služeb, který přijal Výbor Evropské unie pro sociální ochranu. Členské státy nebo orgány veřejné správy mohou poskytovat tyto služby samy, nebo zorganizovat sociální služby způsobem, který neznamená uzavření koncesních smluv, například pouhým financováním těchto služeb nebo udělením licencí či povolení všem hospodářským subjektům, které splňují podmínky, jež veřejný zadavatel nebo zadavatel stanoví předem, bez jakýchkoli omezení nebo kvót, pokud tento systém zajišťuje dostatečné uveřejnění a dodržuje zásady transparentnosti a zákazu diskriminace.
(55)
S cílem náležitě začlenit do koncesních řízení požadavky týkající se životního prostředí, sociální oblasti a pracovních podmínek, je zvláště důležité, aby členské státy a veřejní zadavatelé nebo zadavatelé přijali příslušná opatření, jimiž zajistí dodržování povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva, které se použijí v místě provádění stavebních prací nebo poskytování služeb a které vyplývají z právních a správních předpisů na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie, jakož i z kolektivních smluv, pokud jsou taková pravidla i jejich uplatňování v souladu s právem Unie. Během plnění koncese by rovněž měly být uplatňovány závazky vyplývající z mezinárodních smluv, které byly ratifikovány všemi členskými státy a které jsou uvedeny v této směrnici. To by však žádným způsobem nemělo bránit uplatňování pracovních podmínek, které jsou pro pracovníky příznivější. Příslušná opatření by měla být uplatňována v souladu se základními zásadami práva Unie, zejména s cílem zajistit rovné zacházení. Měla by být uplatňována v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES (15) a způsobem, který zajišťuje rovné zacházení a který přímo ani nepřímo nediskriminuje hospodářské subjekty a pracovníky z jiných členských států.
(56)
Služby by měly být považovány za poskytnuté v tom místě, kde dochází k charakteristickému plnění; jsou-li poskytnuty na dálku, například služby poskytované telefonními centry, měly by být považovány za poskytnuté v místě, kde jsou vykonány, bez ohledu na místo a členský stát, jimž jsou určeny.
(57)
Příslušné povinnosti by se mohly odrážet v ustanoveních koncesních smluv. Zároveň by mělo být možné začleňovat do koncesí ustanovení zajišťující soulad s kolektivními dohodami v souladu s právem Unie. Nedodržení příslušných povinností by mělo být možné považovat za vážné pochybení ze strany daného hospodářského subjektu, které může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu z koncesního řízení.
(58)
Kontrola dodržování těchto environmentálních, sociálních a pracovněprávních předpisů by měla probíhat v příslušných fázích koncesního řízení při uplatňování obecných zásad upravujících výběr účastníků a udělení koncese a při uplatňování kritérií pro vyloučení.
(59)
Žádné ustanovení této směrnice by nemělo bránit zavedení nebo uplatňování opatření nutných k ochraně veřejného pořádku, veřejné mravnosti, veřejné bezpečnosti, zdraví, života lidí a zvířat, ochraně rostlin, popřípadě jiných opatření v oblasti životního prostředí, zejména s ohledem na udržitelný rozvoj, za podmínky, že tato opatření jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU.
(60)
Aby byla v průběhu řízení zajištěna důvěrnost, neměli by veřejní zadavatelé, zadavatelé ani hospodářské subjekty uveřejňovat informace, které jsou označeny jako důvěrné. Nedodržení těchto povinností by mělo vést k uplatnění přiměřených sankcí, v souladu s občanským či správním právem členského státu, pokud tak stanoví.
(61)
Za účelem boje proti podvodům, zvýhodňování a korupci a za účelem předcházení střetům zájmů přijmou členské státy náležitá opatření k zajištění transparentnosti koncesního řízení a rovného zacházení se všemi zájemci a uchazeči. Tato opatření by měla být zaměřena zejména na odstraňování střetu zájmů a dalších závažných nesrovnalostí.
(62)
Aby mohly všechny hospodářské subjekty, které mají zájem, podat žádosti a nabídky, měli by mít veřejní zadavatelé a zadavatelé povinnost dodržet minimální lhůtu pro doručení žádostí a nabídek.
(63)
Volba přiměřených, nediskriminačních a spravedlivých kritérií pro výběr hospodářských subjektů a uplatňování těchto kritérií na ně má zásadní význam pro zajištění jejich účinného přístupu k podnikatelským příležitostem spojeným s koncesemi. Pro účast malých a středních podniků může být rozhodující zejména možnost, aby zájemce mohl využít schopnosti jiných subjektů. Je proto vhodné stanovit, že by kritéria pro výběr měla souviset výlučně s odbornou a technickou způsobilostí a finančním a ekonomickým postavením hospodářských subjektů a měla by být navázána na předmět koncese, měla by být uvedena v oznámení o zahájení koncesního řízení a nemohou s výjimkou mimořádných případů vylučovat, aby hospodářský subjekt využil schopnosti jiných subjektů bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty, pokud veřejnému zadavateli nebo zadavateli prokáže, že bude disponovat nezbytnými zdroji.
(64)
Dále by s ohledem na lepší začlenění sociálních a environmentálních aspektů při koncesním řízení veřejní zadavatelé nebo zadavatelé měli mít možnost využívat kritéria pro udělení koncese nebo podmínky plnění koncese v souvislosti se stavebními pracemi nebo službami, které mají být poskytnuty v rámci koncesní smlouvy, ve všech ohledech a v kterékoli fázi jejich životního cyklu, od těžby surovin použitých v daném výrobku po fázi likvidace výrobku, včetně faktorů, které jsou spojeny s konkrétním výrobním procesem, poskytováním daných stavebních prací nebo služeb či jejich obchodováním nebo s konkrétním procesem v pozdější fázi jejich životního cyklu, a to i pokud tyto faktory nejsou součástí jejich věcné podstaty. Kritéria a podmínky odkazující na takovýto proces výroby či poskytování mohou například stanovit, že služby, které jsou předmětem koncese, jsou poskytovány za použití energeticky účinných strojů. V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie to zahrnuje rovněž kritéria pro udělení koncese nebo podmínky plnění koncese související s používáním výrobků spravedlivého obchodu v průběhu plnění koncese, jež má být udělena. Kritéria a podmínky související s obchodem a jeho podmínkami mohou například odkazovat na povinnosti platit subdodavatelům určitou minimální cenu a cenovou přirážku. Podmínky plnění koncese týkající se otázek životního prostředí mohou zahrnovat například minimalizaci odpadu nebo účinnost využívání zdrojů.
(65)
Kritéria pro udělení koncese nebo podmínky plnění koncese v oblasti sociálních aspektů výrobního procesu by se měly uplatňovat v souladu se směrnicí 96/71/ES, a to ve smyslu výkladu Soudního dvora Evropské unie, a neměly by být vybírány a uplatňovány způsobem, který přímo či nepřímo diskriminuje hospodářské subjekty z jiných členských států nebo třetích zemí, jež jsou stranami Dohody Světové obchodní organizace o vládních zakázkách (dále jen „dohoda o vládních zakázkách“) nebo dohod o volném obchodu, jejichž stranou je Unie. Proto by požadavky související se základními pracovními podmínkami upravenými ve směrnici 96/71/ES, jako je minimální mzda, měly zůstat na úrovni stanovené vnitrostátními právními předpisy nebo kolektivními smlouvami uplatňovanými v souladu s právem Unie v souvislosti s uvedenou směrnicí. Cílem podmínek plnění koncese může být také podpora provádění opatření v zájmu prosazování rovnosti žen a mužů při práci, posílení účasti žen na trhu práce a sladění pracovního a soukromého života, ochrany životního prostředí nebo dobrých životních podmínek zvířat, ale také dodržení zásad základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) či nábor více znevýhodněných osob, než vyžadují vnitrostátní právní předpisy.
(66)
Opatření zaměřená na ochranu zdraví zaměstnanců zapojených do procesu plnění koncese, podporu sociálního začlenění znevýhodněných osob nebo členů ohrožených skupin z řad osob, jež byly plněním koncese pověřeny, nebo odbornou přípravu v oblasti dovedností potřebných pro danou koncesi mohou rovněž být předmětem kritérií pro udělení koncese nebo podmínek plnění koncese, pokud se týkají stavebních prací nebo služeb, které mají být v rámci koncese poskytnuty. Tato kritéria nebo podmínky se mohou mimo jiné týkat například zaměstnávání dlouhodobých uchazečů o zaměstnání nebo uplatnění opatření v oblasti odborné přípravy pro nezaměstnané nebo mladé osoby v průběhu plnění koncese, jež má být udělena. V technických specifikacích mohou veřejní zadavatelé stanovit sociální požadavky, které přímo souvisí s vlastnostmi daného výrobku nebo služby, jako je přístup pro osoby se zdravotním postižením nebo řešení pro všechny uživatele.
(67)
Technické a funkční požadavky vypracované veřejnými zadavateli a zadavateli musí umožnit, aby bylo udělování koncesí otevřeno hospodářské soutěži. V uvedených požadavcích by měly být definovány požadované vlastnosti stavebních prací nebo služeb, na něž se koncese vztahuje, a mohou odkazovat na konkrétní proces výroby nebo poskytování požadovaných stavebních prací nebo služeb za podmínky, že souvisejí s předmětem koncese a jsou přiměřené k její hodnotě i cílům. Konkrétní proces výroby může zahrnovat požadavky týkající se přístupu pro osoby se zdravotním postižením nebo úrovně vlivu na životní prostředí. Tyto technické a funkční požadavky by měly být uvedeny v koncesní dokumentaci a být v souladu se zásadami rovného zacházení a transparentnosti. Měly by být formulovány tak, aby se zabránilo umělému omezování hospodářské soutěže zejména prostřednictvím požadavků, které upřednostňují konkrétní hospodářský subjekt kopírováním klíčových vlastností dodávek, služeb nebo stavebních prací, které tento hospodářský subjekt obvykle nabízí. Veřejní zadavatelé či zadavatelé by v každém případě měli posoudit nabídky zahrnující stavební práce nebo služby, a to včetně dodávek s nimi souvisejících, které rovnocenným způsobem splňují požadované vlastnosti
(68)
Koncese jsou obvykle dlouhodobá složitá ujednání, kdy koncesionář přebírá povinnosti a rizika, jež obvykle nesou veřejní zadavatelé a která obvykle spadají do jejich oblasti působnosti. S výhradou dodržení této směrnice a zásad transparentnosti a rovného zacházení by proto veřejným zadavatelům a zadavatelům měla být poskytnuta značná flexibilita k vymezení a organizaci řízení vedoucího k výběru koncesionáře. V zájmu zajištění rovného zacházení a transparentnosti během celého koncesního řízení je však vhodné stanovit základní záruky, pokud jde o koncesní řízení, včetně informací o povaze a rozsahu koncese, omezení počtu zájemců, předávání informací uchazečům a zájemcům a dostupnosti příslušných záznamů. Je rovněž nezbytné stanovit, že se nelze odchýlit od původních podmínek oznámení o zahájení koncesního řízení, aby se zamezilo nespravedlivému zacházení s potenciálními zájemci.
(69)
Koncese by neměly být udělovány hospodářským subjektům, které se účastnily zločinného spolčení nebo byly shledány vinnými z korupce, podvodu na úkor finančních zájmů Unie, teroristických trestných činů, praní peněz, financování terorismu nebo obchodování s lidmi. Členské státy by však měly mít možnost stanovit odchylku od těchto povinných vyloučení ve výjimečných situacích, kdy je z naléhavých důvodů obecného zájmu udělení koncese nezbytné. Povinné vyloučení na úrovni Unie by mělo být rovněž trestem za neplacení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení.
(70)
Veřejní zadavatelé a zadavatelé by dále měli mít možnost vyloučit hospodářské subjekty, které se ukázaly jako nespolehlivé, a to například z důvodu závažného nebo opakovaného porušení environmentálních nebo sociálních povinností, včetně pravidel pro přístupnost osobám se zdravotním postižením nebo jiných druhů vážného profesního pochybení, jako je porušení pravidel hospodářské soutěže nebo práv duševního vlastnictví. Je třeba upřesnit, že vážné profesní pochybení může zpochybnit důvěryhodnost hospodářského subjektu a učinit jej nezpůsobilým pro udělení koncese bez ohledu na to, zda by daný hospodářský subjekt jinak byl technicky a ekonomicky způsobilý k plnění koncese. Vzhledem k tomu, že veřejný zadavatel či zadavatel ponese odpovědnost za důsledky svého případného chybného rozhodnutí, by veřejní zadavatelé a zadavatelé měli i nadále mít možnost se domnívat, že došlo k vážnému profesnímu pochybení, mohou-li před vydáním konečného a závazného rozhodnutí o existenci důvodů pro povinné vyloučení jakýmkoli vhodným způsobem prokázat, že daný hospodářský subjekt porušil své povinnosti, včetně povinností spojených s platbou daní nebo příspěvků sociálního zabezpečení, ledaže příslušné vnitrostátní právní předpisy stanoví jinak. Zároveň by měli mít veřejní zadavatelé a zadavatelé možnost vyloučit zájemce nebo uchazeče, jejichž plnění u dřívějších koncesí či jiných smluv s veřejnými zadavateli či zadavateli vykazovalo závažné nedostatky s ohledem na základní požadavky, například absenci dodávky nebo výkonu, významné nedostatky dodaného výrobku nebo služby, které jej nebo ji činí neupotřebitelným pro zamýšlený účel, nebo pochybení, jež vyvolává vážné pochybnosti ohledně spolehlivosti daného hospodářského subjektu. Vnitrostátní právo by mělo stanovit maximální dobu takových vyloučení.
(71)
Měla by se však zohlednit možnost, že hospodářské subjekty přijmou opatření v oblasti dodržování souladu s předpisy zaměřená na odstranění důsledků všech trestných činů nebo pochybení a na účinnou prevenci dalšího výskytu nezákonného jednání. Tato opatření mohou spočívat zejména v personálních a organizačních opatřeních, jako je přerušení všech kontaktů s osobami nebo organizacemi zapojenými do nezákonného jednání, příslušná reorganizace zaměstnanecké struktury, zavedení systémů hlášení a kontrol, vytvoření mechanismu vnitřních auditů za účelem monitorování dodržování souladu s předpisy a přijetí pravidel vnitřní odpovědnosti a náhrad škod. Pokud taková opatření poskytují dostatečné záruky, dotčené hospodářské subjekty by již neměly být vylučovány pouze z těchto důvodů. Hospodářské subjekty by měly mít možnost požádat, aby byla posouzena opatření přijatá k zajištění souladu s předpisy za účelem případného přijetí do koncesního řízení. Mělo by však být ponecháno na členských státech, aby stanovily přesné procesní a věcné podmínky pro uplatnění této možnosti. Mají zejména možnost svobodně rozhodnout, zda ponechají provedení příslušného posouzení na jednotlivých veřejných zadavatelích či zadavatelích, nebo svěří tento úkol jiným orgánům na ústřední či neústřední úrovni.
(72)
Je důležité zajistit, aby subdodavatelé plnili příslušné povinnosti v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva stanovené právními předpisy Unie, vnitrostátními právními předpisy, kolektivními dohodami nebo prostřednictvím ustanovení mezinárodního environmentálního, sociálního a pracovního práva uvedených v této směrnici, pokud jsou tato pravidla a jejich uplatňování v souladu s právem Unie, a to prostřednictvím vhodných opatření příslušných vnitrostátních orgánů v rámci jejich působnosti a pravomocí, jako jsou pracovněprávní inspekce nebo agentury pro ochranu životního prostředí. Je rovněž nezbytné zajistit v subdodavatelském řetězci určitou transparentnost, jelikož tak budou veřejným zadavatelům a zadavatelům poskytnuty informace o osobách přítomných na staveništích, kde pro ně probíhají stavební práce, nebo o tom, které podniky poskytují služby v souvislosti s budovami, infrastrukturami či prostorami, jako jsou radnice, obecní školy, sportovní zařízení, přístavy nebo dálnice, za něž jsou veřejní zadavatelé odpovědní nebo nad nimiž vykonávají dohled. Je třeba upřesnit, že povinnost poskytovat požadované informace bude v každém případě uložena koncesionáři, buď na základě zvláštních ustanovení, která by každý veřejný zadavatel nebo zadavatel musel zahrnout do všech koncesních řízení, nebo na základě povinností, které by členské státy uložily koncesionáři prostřednictvím obecně platných ustanovení.
Je rovněž třeba upřesnit, že podmínky související s vymáháním plnění příslušných povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva stanovených právními předpisy Unie, vnitrostátními právními předpisy, kolektivními dohodami nebo prostřednictvím ustanovení mezinárodního environmentálního, sociálního a pracovního práva uvedených v této směrnici, pokud jsou tato pravidla a jejich uplatňování v souladu s právem Unie, by se měly použít ve všech případech, kdy vnitrostátní právní předpisy členského státu stanoví mechanismus společné odpovědnosti mezi subdodavateli a koncesionářem. Dále je třeba výslovně uvést, že členské státy mohou podniknout další kroky, například rozšířit povinnosti týkající se transparentnosti, umožnit či nařídit veřejným zadavatelům nebo zadavatelům, aby ověřili, že subdodavatelé nejsou v některé ze situací, jež vyžadují vyloučení hospodářských subjektů. Pokud se na subdodavatele použijí tato opatření, měla by být zajištěna soudržnost s ustanoveními, která se vztahují na koncesionáře, aby v případě, že se vyskytnou důvody pro povinné vyloučení, následoval požadavek, aby koncesionář dotyčného subdodavatele nahradil. Pokud dané ověření prokáže výskyt nepovinných důvodů pro vyloučení, je třeba upřesnit, že veřejní zadavatelé nebo zadavatelé mohou nahrazení vyžadovat. Je však rovněž třeba výslovně stanovit, že veřejní zadavatelé nebo zadavatelé mohou být nuceni vyžadovat nahrazení dotyčného subdodavatele, pokud se ve stejných případech ukázalo jako nutné vyloučit koncesionáře. Dále je třeba výslovně stanovit, že členské státy mají i nadále možnost stanovit v rámci vnitrostátních právních předpisů přísnější pravidla odpovědnosti.
(73)
Veřejný zadavatelé či zadavatelé by měly posuzovat nabídky na základě jednoho či více kritérií pro udělení koncese. V zájmu zajištění transparentnosti a rovného zacházení by kritéria pro udělení koncese měla vždy splňovat určité obecné standardy. Tyto standardy mohou odkazovat na faktory, které nejsou čistě hospodářské, avšak z pohledu veřejného zadavatele nebo zadavatele mají vliv na hodnotu nabídky a umožňují určit celkovou ekonomickou výhodu pro veřejného zadavatele nebo zadavatele. Daná kritéria by měla být předem zpřístupněna všem potenciálním zájemcům či uchazečům, měla by souviset s předmětem koncese a neměla by veřejnému zadavateli nebo zadavateli ponechávat neomezenou volnost výběru. Měla by umožnit účinnou hospodářskou soutěž a být doprovázena požadavky, jež umožní účinné ověření informací poskytnutých uchazeči. Mělo by být možné zahrnovat mimo jiné environmentální, sociální nebo inovační kritéria. Veřejní zadavatelé nebo zadavatelé by rovněž měli kritéria pro udělení koncese uvést sestupně podle důležitosti, aby bylo zajištěno rovné zacházení s potenciálními uchazeči, kteří díky tomu budou moci při přípravě nabídek znát všechny prvky, jež je třeba zohlednit.
Ve výjimečných případech, kdy veřejný zadavatel nebo zadavatel obdrží nabídku, v níž je navrženo inovační řešení s výjimečnou úrovní funkčního výkonu, které pečlivý veřejný zadavatel nebo zadavatel nemohl předpokládat, by měl mít možnost ve výjimečných případech změnit pořadí kritérií pro udělení koncese za účelem zohlednění nových možností, které z uvedeného inovačního řešení vyplynuly, pokud tato změna pořadí zajistí rovné zacházení se všemi skutečnými či potenciálními uchazeči tím, že vydá novou výzvu k podání nabídky nebo v příslušných případech uveřejní nové oznámení o zahájení koncesního řízení.
(74)
Elektronické prostředky pro výměnu informací a komunikaci mohou významně zjednodušit uveřejňování koncesí a zvýšit účinnost, rychlost a transparentnost postupů při udělování koncesí. Mohly by se stát obvyklým prostředkem komunikace a výměny informací v rámci koncesních řízení, neboť významným způsobem posilují možnosti hospodářských subjektů účastnit se koncesních řízení na celém vnitřním trhu.
(75)
Koncese obvykle zahrnují dlouhodobá a složitá technická a finanční ujednání, která často podléhají měnícím se okolnostem. Je proto nezbytné objasnit podmínky, za nichž změny koncese během jejího plnění vyžadují nové koncesní řízení, přičemž je třeba zohlednit příslušnou judikaturu Soudního dvora Evropské unie. Nové koncesní řízení je vyžadováno v případě podstatných změn původní koncese, zejména budou-li se týkat rozsahu a obsahu vzájemných práv a povinností smluvních stran, včetně rozdělení práv duševního vlastnictví. Tyto změny ukazují na záměr smluvních stran znovu jednat o zásadních podmínkách koncese. Tak je tomu zejména v situacích, kdy by změněné podmínky ovlivnily výsledek řízení, pokud by byly součástí původního řízení. Změny koncese vedoucí k méně významné změně hodnoty koncese až do určité výše by měly být vždy možné, aniž by bylo třeba provést nové koncesní řízení. Za tímto účelem a v zájmu zajištění právní jistoty by tato směrnice měla stanovit finanční limity de minimis, pod jejichž úrovní není nutné nové koncesní řízení. Změny koncese překračující tyto finanční limity by měly být možné, aniž by bylo třeba provést nové koncesní řízení, pokud tyto změny splňují určité podmínky. To může být například případ změn, které se staly nezbytnými v návaznosti na potřebu vyhovět nárokům veřejných zadavatelů nebo zadavatelů, pokud jde o požadavek na bezpečnost a zohlednění zvláštních vlastností takových činností, jako je například provozování horských sportovních a turistických zařízení, kde se právní předpisy zabývající se souvisejícími riziky mohou vyvíjet, jestliže jsou tyto změny v souladu s příslušnými podmínkami stanovenými v této směrnici.
(76)
Veřejní zadavatelé a zadavatelé mohou čelit vnějším okolnostem, které při udělení koncese nemohli předvídat, zejména pokud plnění koncese pokrývá delší časový úsek. V takovém případě je nezbytná určitá míra flexibility pro přizpůsobení koncese těmto okolnostem, aniž by se muselo uskutečnit nové koncesní řízení. Pojem nepředvídané okolnosti se týká okolností, jež nemohl veřejný zadavatel nebo zadavatel předpokládat ani přes přiměřeně pečlivou přípravu původního udělení koncese při zohlednění jemu dostupných prostředků, povahy a vlastností konkrétního projektu, osvědčených postupů v dotčené oblasti a potřeby zajistit vhodný vztah mezi zdroji vynakládanými na přípravu udělení koncese a její odhadovanou hodnotou. Neplatí to však v případech, kdy je výsledkem úprav změna povahy celé koncese, například kvůli nahrazení stavebních prací, které mají být provedeny, nebo služeb, které mají být poskytnuty, něčím jiným, nebo kvůli zásadní změně typu koncese, protože v takové situaci lze předpokládat hypotetický dopad na výsledky. V případě koncesí udělených za účelem vykonávání jiné činnosti, než jsou činnosti uvedené v příloze II, by neměl být nárůst hodnoty, který nevyžaduje zahájení nového koncesního řízení, vyšší než 50 % hodnoty původní koncese. Je-li provedeno několik po sobě následujících změn, použije se toto omezení pro hodnotu každé změny. Cílem těchto postupných změn nesmí být obcházení této směrnice.
(77)
V souladu se zásadami rovného zacházení a transparentnosti by neměl být úspěšný uchazeč nahrazen, například pokud je koncese ukončena z důvodů nedostatků v plnění, jiným hospodářským subjektem, aniž by byla koncese znovu otevřena hospodářské soutěži. Avšak úspěšnému uchazeči plnícímu koncesi by mělo být umožněno, zejména pokud byla koncese udělena skupině hospodářských subjektů, během jejího plnění projít určitými strukturálními změnami, například čistě interní reorganizací, převzetím, fúzí a akvizicí nebo insolvencí. Tyto strukturální změny by neměly automaticky vyžadovat nové koncesní řízení u koncesí, které tento uchazeč plní.
(78)
Veřejní zadavatelé a zadavatelé by měli mít možnost provést v koncesi úpravy pomocí ustanovení o změnách nebo opčních právech, nicméně tato ustanovení by jim neměla poskytovat neomezené pravomoci. Tato směrnice by proto měla stanovit, v jakém rozsahu bude možné provádět úpravy původní koncese. Je tedy třeba upřesnit, že dostatečně jasně vypracovaná ustanovení o změnách či opčních právech mohou například uvádět indexace cen nebo zajistit, aby telekomunikační zařízení, které má být dodáno v průběhu určitého období, bylo nadále vyhovující, a to i v případě změny komunikačních protokolů nebo jiných technologických změn. V rámci dostatečně jasných ustanovení by mělo být také možné zajistit úpravy koncese, které jsou nutné z důvodu technických obtíží, jež se vyskytly při provozu či údržbě. Dále je třeba připomenout, že koncese by například mohly zahrnovat běžnou údržbu a zároveň upravovat mimořádné údržbářské zásahy, které by mohly být nutné za účelem zajištění trvání veřejné služby.
(79)
Veřejní zadavatelé a zadavatelé se mohou ocitnout v situacích, kdy jsou zapotřebí dodatečné stavební práce nebo služby. Za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v této směrnici, měla by být v těchto případech změna původní koncese bez nového koncesního řízení považována za odůvodněnou.
(80)
Veřejní zadavatelé a zadavatelé někdy čelí okolnostem, které vyžadují předčasné ukončení koncese za účelem splnění povinností vyplývajících z práva Unie v oblasti koncesí. Členské státy by proto měly zajistit, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé měli možnost, za podmínek stanovených vnitrostátními právními předpisy, ukončit koncesi během její platnosti, vyžaduje-li to právo Unie.
(81)
Za účelem zajištění dostatečné soudní ochrany zájemců a uchazečů v koncesních řízeních a rovněž účinného vymáhání dodržování této směrnice a zásad Smlouvy o fungování EU by se směrnice Rady 89/665/EHS (16) a směrnice Rady 92/13/EHS (17) měly vztahovat rovněž na koncese na služby a koncese na stavební práce udělené veřejnými zadavateli a zadavateli. Směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(82)
Zpracování osobních údajů na základě této směrnice by se mělo řídit směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (18).
(83)
Od členských států se vyžaduje, aby důsledně a systematicky sledovaly uplatňování a fungování pravidel pro udělování koncesí za účelem zajištění efektivního a jednotného uplatňování práva Unie.
(84)
Komise by měla posoudit ekonomické dopady na vnitřní trh, zejména pokud jde o faktory jako přeshraniční udělování koncesí, účast malých a středních podniků a transakční náklady, vyplývající z používání finančních limitů stanovených v této směrnici, a výjimky stanovené v článku 12 s přihlédnutím ke zvláštní struktuře vodohospodářského odvětví. Měla by o tom podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 18. dubna 2019. Podle čl. XXIV odst. 7 dohody o vládních zakázkách má být dohoda tři roky po svém vstupu v platnost a následně v pravidelných intervalech předmětem dalšího jednání. Takto se přiměřenost úrovně finančních limitů přezkoumá v rámci jednání souvisejících s Dohodou o vládních zakázkách, a to s ohledem na dopad inflace a transakčních nákladů. Pokud je to možné a vhodné, měla by Komise zvážit, zda v příštím kole jednání navrhnout zvýšení finančních limitů podle Dohody o vládních zakázkách. Pokud se výše uvedených finančních limitů změní, měla by Komise navázat na uvedenou zprávu v případě potřeby legislativní návrh, kterým se upraví finanční limity stanovené v této směrnici.
(85)
Za účelem zohlednění rychlého technického, hospodářského a regulačního vývoje by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny seznamu právních aktů v příloze III, změny technických postupů týkajících se metody výpočtu finančních limitů a pravidelné úpravy těchto limitů, změny kódů CPV a změny seznamu právních aktů v příloze X. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě
(86)
Za účelem zajištění jednotných podmínek by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o postup pro vypracování a předávání oznámení a pro zasílání a uveřejňování údajů uvedených v přílohách V, VII a VIII. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (19). Při přijímání prováděcích aktů, které nemají žádný dopad z finančního hlediska ani dopad na povahu a rozsah povinností vyplývajících z této směrnice, by se měl použít poradní postup. Tyto akty se naopak vyznačují tím, že mají pouze administrativní účel a mají usnadnit uplatňování této směrnice.
(87)
Jelikož cíle této směrnice, totiž koordinace právních a správních předpisů členských států upravujících určitá koncesní řízení, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(88)
V souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech se členské státy zavázaly že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje normotvůrce předložení takových dokumentů za odůvodněné,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
HLAVA I:
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI, ZÁSADY A DEFINICE
KAPITOLA I:
Oblast působnosti, obecné zásady a definice
ODDÍL I:
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI, OBECNÉ ZÁSADY, DEFINICE A FINANČNÍ LIMITY
Článek 1:
Předmět a oblast působnosti
Článek 2:
Zásada nezávislé správy ze strany orgánů veřejné správy
Článek 3:
Zásada rovného zacházení, nediskriminace a transparentnosti
Článek 4:
Vymezení služeb obecného hospodářského zájmu členskými státy
Článek 5:
Definice
Článek 6:
Veřejní zadavatelé
Článek 7:
Zadavatelé
Článek 8:
Finanční limity a metody výpočtu odhadované hodnoty koncesí
Článek 9:
Úprava finančního limitu
ODDÍL II:
VÝJIMKY
Článek 10:
Výjimky vztahující se na koncese udělované veřejnými zadavateli a zadavateli
Článek 11:
Zvláštní výjimky v oblasti elektronických komunikací
Článek 12:
Zvláštní výjimky v oblasti vodního hospodářství
Článek 13:
Koncese udělené přidruženému podniku
Článek 14:
Koncese udělené společnému podniku nebo zadavateli, který je součástí společného podniku
Článek 15:
Oznamování informací zadavateli
Článek 16:
Vyloučené činnosti, které jsou přímo vystaveny hospodářské soutěži
Článek 17:
Koncese mezi subjekty ve veřejném sektoru
ODDÍL III:
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 18:
Doba platnosti koncese
Článek 19:
Sociální a jiné zvláštní služby
Článek 20:
Smíšené koncese
Článek 21:
Smíšené koncese v oblasti obrany a bezpečnosti
Článek 22:
Koncese na činnosti uvedené v příloze II i na jiné činnosti
Článek 23:
Koncese na činnosti uvedené v příloze II i na činnosti v oblasti obrany a bezpečnosti
ODDÍL IV:
ZVLÁŠTNÍ SITUACE
Článek 24:
Vyhrazené koncese
Článek 25:
Služby v oblasti výzkumu a vývoje
KAPITOLA II:
Obecné zásady
Článek 26:
Hospodářské subjekty
Článek 27:
Nomenklatura
Článek 28:
Ochrana důvěrných informací
Článek 29:
Pravidla pro komunikaci
HLAVA II:
PRAVIDLA PRO UDĚLOVÁNÍ KONCESÍ: OBECNÉ ZÁSADY A PROCESNÍ ZÁRUKY
KAPITOLA I:
Obecné zásady
Článek 30:
Obecné zásady
Článek 31:
Oznámení o zahájení koncesního řízení
Článek 32:
Oznámení o výsledku koncesního řízení
Článek 33:
Forma a způsob uveřejňování oznámení
Článek 34:
Dostupnost koncesní dokumentace v elektronické podobě
Článek 35:
Boj proti korupci a předcházení střetu zájmů
KAPITOLA II:
Procesní záruky
Článek 36:
Technické a funkční požadavky
Článek 37:
Procesní záruky
Článek 38:
Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality
Článek 39:
Lhůty pro podání žádostí o koncesi a nabídek
Článek 40:
Poskytování informací zájemcům a uchazečům
Článek 41:
Kritéria pro udělení koncese
HLAVA III:
PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE PLNĚNÍ KONCESÍ
Článek 42:
Využití subdodavatelů
Článek 43:
Změna koncesí v době jejich platnosti
Článek 44:
Ukončení koncesí
Článek 45:
Sledování a podávání zpráv
HLAVA IV:
ZMĚNY SMĚRNIC 89/665/EHS A 92/13/EHS
Článek 46:
Změny směrnice 89/665/EHS
Článek 47:
Změny směrnice 92/13/EHS
HLAVA V:
PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 48:
Výkon přenesené pravomoci
Článek 49:
Postup pro naléhavé případy
Článek 50:
Postup projednávání ve výboru
Článek 51:
Provedení
Článek 52:
Přechodná ustanovení
Článek 53:
Sledování a podávání zpráv
Článek 54:
Vstup v platnost
Článek 55:
Určení
PŘÍLOHY
PŘÍLOHA I:
SEZNAM ČINNOSTÍ UVEDENÝCH V ČL. 5 BODU 7
PŘÍLOHA II:
ČINNOSTI VYKONÁVANÉ ZADAVATELI PODLE ČLÁNKU 7
PŘÍLOHA III:
SEZNAM PRÁVNÍCH AKTŮ UNIE PODLE ČL. 7 ODST. 2 PÍSM. b)
PŘÍLOHA IV:
SLUŽBY PODLE ČLÁNKU 19
PŘÍLOHA V:
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O ZAHÁJENÍ KONCESNÍHO ŘÍZENÍ PODLE ČLÁNKU 31
PŘÍLOHA VI:
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V PŘEDBĚŽNÝCH OZNÁMENÍCH O ZAHÁJENÍ KONCESNÍCH ŘÍZENÍ NA SOCIÁLNÍ A JINÉ ZVLÁŠTNÍ SLUŽBY PODLE ČL. 31 ODST. 3
PŘÍLOHA VII:
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O VÝSLEDKU KONCESNÍHO ŘÍZENÍ PODLE ČLÁNKU 32
PŘÍLOHA VIII:
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O VÝSLEDKU KONCESNÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍM SE KONCESÍ NA SOCIÁLNÍ A JINÉ ZVLÁŠTNÍ SLUŽBY PODLE ČLÁNKU 32
PŘÍLOHA IX:
HLAVNÍ ASPEKTY UVEŘEJŇOVÁNÍ
PŘÍLOHA X:
SEZNAM MEZINÁRODNÍCH SOCIÁLNÍCH ÚMLUV A ÚMLUV O ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍ PODLE ČL. 30 ODST. 3
PŘÍLOHA XI:
INFORMACE, JEŽ MAJÍ BÝT UVEDENY V OZNÁMENÍ O ZMĚNĚ KONCESE BĚHEM JEJÍ DOBY PLATNOSTI PODLE ČLÁNKU 43
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI, ZÁSADY A DEFINICE
KAPITOLA I
Oblast působnosti, obecné zásady a definice
Oddíl I
Předmět, oblast působnosti, obecné zásady, definice a finanční limity
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tato směrnice stanoví pravidla pro řízení, na jejichž základě veřejní zadavatelé a zadavatelé zadávají zakázky prostřednictvím koncese, jejíž odhadovaná hodnota dosahuje alespoň finančních limitů stanovených v článku 8.
2. Tato směrnice se vztahuje na udělování koncesí na stavební práce a na služby hospodářským subjektům, a to jedním z těchto subjektů:
a)
veřejnými zadavateli nebo
b)
zadavateli za předpokladu, že stavební práce nebo služby jsou určeny k vykonávání jedné z činností uvedených v příloze II.
3. Uplatňování této směrnice podléhá článku 346 Smlouvy o fungování EU.
4. Dohody, rozhodnutí či jiné právní nástroje, které upravují rozdělení pravomocí a odpovědnosti za výkon úkolů veřejné služby mezi veřejnými zadavateli či zadavateli nebo skupinami veřejných zadavatelů či zadavatelů a které nestanoví odměnu za smluvní plnění, se považují za věc vnitřní organizace dotyčného členského státu, a tudíž nejsou touto směrnicí žádným způsobem dotčeny.
Článek 2
Zásada nezávislé správy ze strany orgánů veřejné správy
1. Tato směrnice respektuje zásadu nezávislé správy ze strany celostátních, regionálních a místních orgánů v souladu s vnitrostátním právem a právem Unie. Tyto orgány mohou nezávisle rozhodovat o způsobu řízení, který považují za nejvhodnější pro provedení stavebních prací a poskytnutí služeb, aby byla zajištěna především vysoká úroveň kvality, bezpečnosti a dostupnosti, rovné zacházení a podpora všeobecného přístupu k veřejným službám a práv uživatelů v této oblasti.
Uvedené orgány mohou rozhodnout, zda budou úkoly veřejného zájmu plnit z vlastních zdrojů či ve spolupráci s jinými orgány, nebo zda je svěří hospodářským subjektům.
2. Tato směrnice se nedotýká systémů členských států v oblasti vlastnictví majetku. Zejména nepožaduje privatizaci veřejných podniků poskytujících služby veřejnosti.
Článek 3
Zásada rovného zacházení, nediskriminace a transparentnosti
1. Veřejní zadavatelé a zadavatelé jednají s hospodářskými subjekty na základě rovnosti a zákazu diskriminace a postupují transparentním a přiměřeným způsobem.
Udělování koncesí včetně stanovení odhadované hodnoty nelze koncipovat se záměrem vyloučit je z oblasti působnosti této směrnice nebo neoprávněně zvýhodňovat nebo znevýhodňovat určité hospodářské subjekty nebo určité stavební práce, dodávky nebo služby.
2. Veřejní zadavatelé a zadavatelé usilují o zajištění transparentnosti koncesního řízení a plnění koncese v souladu s článkem 28.
Článek 4
Vymezení služeb obecného hospodářského zájmu členskými státy
1. Touto směrnicí není dotčena možnost členských států, aby v souladu s právem Unie stanovily, co považují za služby obecného hospodářského zájmu, jakým způsobem by tyto služby měly být organizovány a financovány, v souladu s pravidly pro státní podpory, a jakým zvláštním povinnostem by měly podléhat. Touto směrnicí rovněž není dotčen způsob, jakým členské státy organizují své systémy sociálního zabezpečení.
2. Do oblasti působnosti této směrnice nespadají nehospodářské služby obecného zájmu.
Článek 5
Definice
Pro účely této směrnice se použijí tyto definice:
1)
„koncesemi“ se rozumějí koncese na stavební práce nebo na služby, jak jsou vymezeny v písmenech a) a b):
a)
„koncesí na stavební práce“ se rozumí úplatná smlouva uzavřená písemnou formou, kterou jeden nebo více veřejných zadavatelů či zadavatelů svěřuje provedení stavebních prací jednomu nebo více hospodářským subjektům, přičemž odpovídající protiplnění spočívá buď výhradně v právu braní užitků vyplývajících z využívání provedených stavebních prací, jež jsou předmětem dané smlouvy, nebo v tomto právu společně s platbou;
b)
„koncesí na služby“ se rozumí úplatná smlouva uzavřená písemnou formou, kterou jeden nebo více veřejných zadavatelů či zadavatelů svěřuje jednomu nebo více hospodářským subjektům poskytování a řízení jiných služeb, než jsou stavební práce uvedené v písmeni a), přičemž odpovídající protiplnění spočívá buď výhradně v právu braní užitků vyplývající z poskytování služeb, jež jsou předmětem dané smlouvy, nebo v tomto právu společně s platbou.
Udělením koncese na stavební práce nebo na služby se na koncesionáře přenáší provozní riziko při braní užitků vyplývajících z využívání provedených stavebních prací nebo z poskytování služeb, přičemž může jít o riziko na straně poptávky, riziko na straně nabídky, nebo riziko na straně poptávky i nabídky. Má se za to, že koncesionář převzal provozní riziko, pokud mu za běžných provozních podmínek není zaručena návratnost vynaložených investic nebo nákladů vzniklých při provozování stavby nebo poskytování služeb, jež jsou předmětem koncese. Část rizika přenesená na koncesionáře musí zahrnovat skutečné vystavení výkyvům trhu, tak aby případné odhadované ztráty koncesionáře nebyly pouze nominální nebo zanedbatelné;
2)
„hospodářským subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto osob nebo subjektů, včetně dočasných sdružení podniků, které na trhu nabízejí provedení stavebních prací nebo zhotovení stavby, dodání výrobků nebo poskytování služeb;
3)
„zájemcem“ se rozumí hospodářský subjekt, který se uchází o výzvu k účasti nebo byl vyzván k účasti v koncesním řízení;
4)
„uchazečem“ se rozumí hospodářský subjekt, který podal nabídku;
5)
„koncesionářem“ se rozumí hospodářský subjekt, jemuž byla udělena koncese;
6)
výrazem „písemný“ nebo „písemně“ se rozumí jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován, včetně informací, které jsou přenášeny a ukládány elektronickými prostředky;
7)
„provedením stavebních prací“ se rozumí provedení nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v příloze I nebo zhotovení stavby či provedení stavebního záměru jakýmikoli prostředky v souladu s požadavky stanovenými veřejným zadavatelem či zadavatelem, který má rozhodující vliv na druh nebo projekt stavby;
8)
„stavbou“ se rozumí výsledek souboru pozemních nebo inženýrských stavebních prací, který je sám o sobě dostatečný k plnění hospodářské nebo technické funkce;
9)
„elektronickým prostředkem“ se rozumí elektronické zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, postoupených a přijatých telefonicky nebo telegraficky, rádiově, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky;
10)
„výhradními právy“ se rozumějí práva udělená příslušným orgánem členského státu na základě právního nebo zveřejněného správního předpisu, jež je slučitelný se Smlouvami, jehož důsledkem je vyhrazení výkonu určité činnosti jedinému hospodářskému subjektu, což podstatně ovlivňuje možnost jiných hospodářských subjektů vykonávat tuto činnost;
11)
„zvláštními právy“ se rozumějí práva udělená příslušným orgánem členského státu na základě právního nebo zveřejněného správního předpisu, jež je slučitelný se Smlouvami, jehož důsledkem je vyhrazení výkonu určité činnosti dvěma nebo více hospodářským subjektům, což podstatně ovlivňuje možnost jiných hospodářských subjektů vykonávat tuto činnost;
12)
„koncesní dokumentací“ se rozumějí všechny dokumenty vypracované veřejným zadavatelem či zadavatelem nebo na něž veřejný zadavatel či zadavatel odkazuje, aby popsal či určil prvky koncese nebo řízení, mezi něž patří oznámení o zahájení koncesního řízení, technické a funkční požadavky, navrhované podmínky koncese, formát dokumentů předkládaných zájemci a uchazeči, informace o obecných povinnostech a jakékoli další dokumenty;
13)
„inovacemi“ se rozumí uplatňování nových nebo výrazně zdokonalených výrobků, služeb nebo postupů, včetně výrobních, stavebních či konstrukčních postupů nového způsobu uvádění na trh nebo nové organizační metody obchodních postupů, organizace pracovního prostředí nebo vnějších vztahů mimo jiné s cílem přispět k hledání odpovědí na společenské výzvy nebo podpořit strategii Evropa 2020.
Článek 6
Veřejní zadavatelé
1. Pro účely této směrnice se „veřejnými zadavateli“ rozumí stát, regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty, sdružení tvořená jedním nebo více těmito orgány či jedním nebo více veřejnoprávními subjekty jiné než orgány, subjekty nebo sdružení, které vykonávají některou z činností uvedených v příloze II a k vykonávání některé z těchto činností udělují koncesi.
2. „Regionální orgány“ zahrnují veškeré orgány správních jednotek uvedené v rámci úrovně NUTS 1 a 2 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (20).
3. „Místní orgány“ zahrnují veškeré orgány správních jednotek úrovně NUTS 3 a menších správních jednotek podle nařízení (ES) č. 1059/2003.
4. „Veřejnoprávními subjekty“ se rozumějí subjekty se všemi těmito charakteristikami:
a)
jsou založeny za zvláštním účelem spočívajícím v uspokojování potřeb obecného zájmu, které nemají průmyslovou nebo obchodní povahu;
b)
mají právní subjektivitu a
c)
jsou financovány převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo podléhají řídicímu dohledu těchto orgánů nebo subjektů; nebo je v jejich správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty.
Článek 7
Zadavatelé
1. Pro účely této směrnice se „zadavateli“ rozumějí subjekty, které vykonávají některou z činností uvedených v příloze II, k vykonávání některé z těchto činností udělují koncesi a jsou jedním z těchto subjektů:
a)
stát, regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty a sdružení tvořená jedním či více takovými orgány nebo jedním či více veřejnoprávními subjekty;
b)
veřejné podniky vymezené v odstavci 4 tohoto článku;
c)
jiné subjekty, než jsou subjekty uvedené v písmenech a) a b) tohoto odstavce, které ale provozují činnost na základě zvláštních nebo výhradních práv, jež jim byla udělena k výkonu některé z činností uvedených v příloze II.
2. Za „zadavatele“ ve smyslu odst. 1 písm. c) se nepovažují subjekty, jimž byla udělena zvláštní nebo výhradní práva postupem, u něhož bylo zajištěno náležité uveřejnění, přičemž k udělení práv došlo na základě objektivních kritérií. Tyto postupy zahrnují:
a)
zadávací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (21), směrnicí 2014/25/EU, směrnicí 2009/81/ES nebo touto směrnicí;
b)
řízení podle jiných právních aktů Unie uvedených v příloze III, která zajišťují náležitou transparentnost ex ante při udělování povolení na základě objektivních kritérií.
3. Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 48 akty v přenesené pravomoci, pokud jde o změny seznamu právních aktů Unie uvedeného v příloze III, jsou-li tyto změny nezbytné v důsledku zrušení nebo změny těchto právních aktů nebo přijetí nových právních aktů.
4. „Veřejným podnikem“ se rozumí podnik, ve kterém mohou veřejní zadavatelé vykonávat přímo nebo nepřímo dominantní vliv na základě svého vlastnictví podniku, finanční účasti v něm nebo pravidel, jimiž se podnik řídí.
Má se za to, že veřejní zadavatelé mají dominantní vliv v těchto případech, kdy přímo či nepřímo:
a)
drží většinu upsaného kapitálu podniku;
b)
disponují většinou hlasovacích práv vyplývajících z podílu na podniku nebo
c)
mohou jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu podniku.
Článek 8
Finanční limity a metody výpočtu odhadované hodnoty koncesí
1. Tato směrnice se vztahuje na koncese, jejichž hodnota je rovna 5 186 000 EUR nebo je vyšší.
2. Za hodnotu koncese se považuje celkový obrat koncesionáře bez DPH za dobu trvání koncese, odhadnutý veřejným zadavatelem nebo zadavatelem, jako protiplnění za stavební práce a služby, jež jsou předmětem koncese, jakož i za dodávky, jež s těmito stavebními pracemi a službami souvisejí.
Tento odhad hodnoty koncese se musí vztahovat k okamžiku, kdy je odesíláno oznámení o zahájení koncesního řízení, nebo v případech, kdy takové oznámení není stanoveno, v okamžiku, kdy veřejný zadavatel nebo zadavatel zahájí koncesní řízení, a to například kontaktováním hospodářských subjektů ve věci zahájení koncesního řízení.
Pro účely odstavce 1 platí, že pokud je hodnota koncese v okamžiku udělení o více než 20 % vyšší než hodnota odhadovaná, platí odhadovaná hodnota koncese v okamžiku udělení.
3. Odhadovaná hodnota koncese se vypočte objektivní metodou blíže vymezenou v koncesní dokumentaci. Při výpočtu odhadované hodnoty koncese veřejní zadavatelé a zadavatelé zohlední podle okolností zejména:
a)
hodnotu případných opčních práv v jakékoli formě a případné prodloužení doby trvání koncese;
b)
příjem z jiných poplatků a pokut uhrazených uživateli stavebních prací či služeb, než jsou poplatky a pokuty vybrané jménem veřejného zadavatele či zadavatele;
c)
platby či případné finanční výhody v jakékoli formě poskytnuté veřejným zadavatelem či zadavatelem nebo jakýmkoli jiným veřejným orgánem koncesionáři, včetně náhrady za plnění závazku veřejné služby a veřejných investičních dotací;
d)
hodnotu grantů či dalších případných finančních výhod v jakékoli formě poskytnutých třetími stranami za plnění koncese;
e)
příjem z prodeje jakýchkoli aktiv, která jsou součástí koncese;
f)
hodnotu všech dodávek a služeb, které koncesionáři poskytnou veřejní zadavatelé či zadavatelé, pokud jsou tyto dodávky a služby nezbytné pro provedení příslušných stavebních prací či poskytnutí příslušných služeb;
g)
ceny či platby zájemcům a uchazečům.
4. Výběr metody použité pro výpočet odhadované hodnoty koncese nesmí být proveden s úmyslem vyloučit ji z oblasti působnosti této směrnice. Koncese nesmí být rozdělena tak, aby to vedlo k jejímu vyloučení z oblasti působnosti této směrnice, pokud to není odůvodněno objektivními důvody.
5. Může-li zamýšlená stavební práce nebo služba vést k udělení koncese na jejich jednotlivé části, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových částí.
6. Je-li souhrnná hodnota částí rovna finančnímu limitu stanovenému v tomto článku nebo je vyšší, použije se tato směrnice na udělení koncese na každou z těchto částí.
Článek 9
Úprava finančního limitu
1. Každé dva roky počínaje 30. červnem 2013 Komise ověří, zda finanční limit stanovený v čl. 8 odst. 1 odpovídá finančnímu limitu stanovenému pro koncese na stavební práce v Dohodě Světové obchodní organizace o vládních zakázkách (dále jen „dohoda o vládních zakázkách“), a v případě nutnosti jej upraví v souladu s tímto článkem.
V souladu s metodou výpočtu stanovenou v dohodě o vládních zakázkách vypočítá Komise hodnotu tohoto finančního limitu na základě průměrné denní hodnoty eura vyjádřené ve zvláštních právech čerpání (dále jen „ZPČ“) za období 24 měsíců končící 31. srpna, který předchází úpravě účinné od 1. ledna. Hodnota takto upraveného finančního limitu se v případě potřeby zaokrouhlí dolů na tisíce eur, aby bylo zajištěno, že platný finanční limit stanovený uvedenou dohodou, vyjádřený v ZPČ, bude dodržen.
2. Každé dva roky počínaje 1. lednem 2014 určí Komise hodnoty finančních limitů uvedených v čl. 8 odst. 1 a upravených podle odst. 1 tohoto článku v národních měnách členských států, jejichž měnou není euro.
V souladu s metodou výpočtu stanovenou v dohodě o vládních zakázkách se určení těchto hodnot zakládá na průměrných denních hodnotách těchto měn odpovídajících příslušnému finančnímu limitu vyjádřenému v eurech za období 24 měsíců končící 31. srpnem, který předchází úpravě účinné od 1. ledna.
3. Upravený finanční limit uvedený v odstavci 1, jeho odpovídající hodnotu v národních měnách uvedenou v odst. 2 prvním pododstavci a hodnotu stanovenou v souladu s odst. 2 druhým pododstavcem zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie na začátku měsíce listopadu, který následuje po jeho úpravě.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 48 za účelem přizpůsobení metody výpočtu stanovené v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku případné změně metody stanovené dohodou o vládních zakázkách pro úpravu finančních limitů uvedených v čl. 8 odst. 1 a pro určení odpovídajících hodnot v národních měnách členských států, jejichž měnou není euro, jak stanoví odstavec 2 tohoto článku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 48 za účelem úpravy finančního limitu stanoveného v čl. 8 odst. 1 podle odstavce 1 tohoto článku.
5. Pokud je nezbytné upravit finanční limity a časová omezení zabraňují použití postupu stanoveného v článku 48 a vyžadují si to závažné naléhavé důvody, použije se na akty v přenesené pravomoci přijímané podle odst. 4 druhého pododstavce tohoto článku postup stanovený v článku 49.
Oddíl II
Výjimky
Článek 10
Výjimky vztahující se na koncese udělované veřejnými zadavateli a zadavateli
1. Tato směrnice se nevztahuje na koncese na služby udělené veřejnému zadavateli či zadavateli uvedenému v čl. 7 odst. 1 písm. a) nebo sdružení veřejných zadavatelů či zadavatelů na základě výhradního práva.
Tato směrnice se nevztahuje na koncese na služby udělené hospodářskému subjektu na základě výhradního práva, jež bylo uděleno v souladu se Smlouvou o fungování EU a s právními akty Unie, jimiž se stanoví společná pravidla pro přístup na trh vztahující se na činnosti uvedené v příloze II.
2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce tohoto článku, pokud odvětvové právní předpisy Unie uvedené v uvedeném pododstavci neupravují požadavky na transparentnost specifické pro dané odvětví, použije se článek 32.
Pokud členský stát udělí hospodářskému subjektu výhradní právo k výkonu některé z činností uvedených v příloze II, do jednoho měsíce od udělení tohoto výhradního práva o tom informuje Komisi.
3. Tato směrnice se nevztahuje na koncese na služby letecké dopravy založené na vydání provozní licence ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (22) nebo na koncese na veřejné služby v přepravě cestujících ve smyslu nařízení (ES) č. 1370/2007.
4. Tato směrnice se nevztahuje na koncese, jež je veřejný zadavatel či zadavatel povinen udělit nebo organizovat v souladu s postupy, které se liší od postupů podle této směrnice a které jsou stanoveny:
a)
právním nástrojem, z něhož vyplývají mezinárodní právní závazky, jako je mezinárodní dohoda uzavřená v souladu se Smlouvou o fungování EU mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi nebo jejich částmi, která se týká stavebních prací, dodávek nebo služeb za účelem společné realizace nebo využívání projektu jejími signatáři;
b)
mezinárodní organizací.
Tato směrnice se nevztahuje na koncese, které veřejný zadavatel nebo zadavatel uděluje v souladu s pravidly pro zadávání zakázek stanovenými mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí, jsou-li příslušné koncese v plné výši financovány touto organizací nebo institucí; v případě koncesí spolufinancovaných z převážné části mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí se strany dohodnou na platných postupech pro udělení koncese.
Členské státy oznámí všechny právní nástroje uvedené v tomto odstavci prvním pododstavci písm. a) Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky uvedený v článku 50.
Tento odstavec se nevztahuje na koncese v oblasti obrany a bezpečnosti podle směrnice 2009/81/ES.
5. Tato směrnice se nevztahuje na koncese v oblasti obrany a bezpečnosti podle směrnice 2009/81/ES, které se řídí:
a)
zvláštními procedurálními pravidly podle mezinárodní dohody či ujednání uzavřeného mezi jedním nebo více členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi;
b)
zvláštními procedurálními pravidly podle uzavřené mezinárodní dohody či ujednání souvisejícího s rozmístěním jednotek a týkajícího se podniků členského státu nebo třetí země;
c)
zvláštními procedurálními pravidly mezinárodní organizace, která provádí nákupy pro své vlastní účely, anebo na koncese, které musí být udělovány členskými státy v souladu s uvedenými pravidly.
6. Tato směrnice se vztahuje na udělování koncesí v oblasti obrany a bezpečnosti podle směrnice 2009/81/ES, s výjimkou:
a)
koncesí, v jejichž případě by uplatňování této směrnice ukládalo členskému státu povinnost poskytnout údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti, nebo pokud je udělení a plnění koncese prohlášeno za utajené nebo musí být doprovázeno bezpečnostními opatřeními v souladu s platnými právními a správními předpisy daného členského státu, jestliže tento členský stát stanovil, že ochrana dotčených podstatných zájmů jeho bezpečnosti nemůže být zaručena pomocí méně omezujících opatření, jako jsou například opatření uvedená v odstavci 7;
b)
koncesí udělených v rámci programu spolupráce podle čl. 13 písm. c) směrnice 2009/81/ES;
c)
koncesí udělených vládou jiné vládě, které se týkají stavebních prací a služeb přímo souvisejících s vojenským či citlivým vybavením nebo stavebních prací a služeb zvláště určených k vojenským účelům nebo citlivých stavebních prací či citlivých služeb;
d)
koncesí udělených ve třetí zemi, které jsou prováděny v době nasazení sil mimo území Unie, pokud operační potřeby vyžadují, aby byly uděleny hospodářským subjektům umístěným v oblasti operací, a
e)
koncesí, které jsou jinak podle uvedené směrnice vyňaty.
7. Tato směrnice se nevztahuje na koncese jinak nevyloučené dle odstavce 6, pokud ochrana základních bezpečnostních zájmů členského státu nemůže být zaručena pomocí méně omezujících opatření, jako například stanovením požadavků zaměřených na ochranu důvěrné povahy informací, které veřejní zadavatelé či zadavatelé zpřístupňují v průběhu koncesního řízení podle této směrnice.
8. Tato směrnice se nevztahuje na koncese na služby týkající se:
a)
nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim libovolnými způsoby financování;
b)
pořízení, tvorby, produkce nebo koprodukce programového materiálu určeného pro audiovizuální mediální služby nebo rozhlasové mediální služby, které jsou udělovány poskytovateli audiovizuálních nebo rozhlasových mediálních služeb, nebo koncesí na vysílací čas nebo dodání programů, které jsou udělovány poskytovatelům audiovizuálních nebo rozhlasových mediálních služeb. Pro účely tohoto písmene se „audiovizuálními mediálními službami“ rozumí audiovizuální mediální služby ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (23), a „poskytovateli mediálních služeb“ se rozumí poskytovatelé mediálních služeb ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. d) uvedené směrnice. „Pořadem“ se rozumí pořad ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. b) uvedené směrnice, avšak zahrnuje také rozhlasové pořady a rozhlasový programový materiál. Pro účely tohoto ustanovení má navíc „programový materiál“ stejný význam jako „pořad“;
c)
rozhodčích a smírčích služeb;
d)
kterýchkoli z těchto právních služeb:
i)
právní zastupování klienta advokátem ve smyslu článku 1 směrnice Rady 77/249/EHS (24):
-
v rozhodčím či smírčím řízení konaném v určitém členském státě, třetí zemi nebo u mezinárodního arbitrážního či smírčího orgánu nebo
-
v soudních řízeních u soudů nebo veřejných orgánů členského státu nebo třetí země nebo u mezinárodních soudů, tribunálů nebo orgánů,
ii)
právní poradenství poskytované při přípravě na řízení uvedená v bodě i) tohoto písmene, nebo pokud okolnosti nasvědčují tomu, že dotčená věc se s vysokou pravděpodobností stane předmětem takového řízení, za podmínky, že toto poradenství je poskytováno advokátem ve smyslu článku 1 směrnice 77/249/EHS,
iii)
služby osvědčování a ověřování listin, jež musí být poskytovány notáři,
iv)
právní služby poskytované správci nebo stanovenými opatrovníky nebo jiné právní služby, jejichž poskytovatelé jsou v daném členském státě určováni soudem nebo jsou ze zákona pověřeni určitými úkony pod dohledem těchto soudů,
v)
jiné právní služby, které jsou v dotčeném členském státě, byť jen příležitostně, spojeny s výkonem úřední moci;
e)
finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (25), služeb centrálních bank a operací prováděných pomocí Evropského nástroje finanční stability a Evropského stabilizačního mechanismu;
f)
úvěrů, ať již v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem či převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů či nikoli;
g)
služeb civilní obrany, civilní ochrany a prevence nebezpečí poskytovaných neziskovými organizacemi a sdruženími těchto kódů CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 a 85143000-3 s výjimkou služeb sanitní přepravy pacientů;
h)
služeb v rámci politické kampaně kódů CPV 79341400-0, 92111230-3 a 92111240-6, jsou-li udělovány politickou stranou v rámci volební kampaně.
9. Tato směrnice se nevztahuje na koncese na služby v oblasti loterií kódu CPV 92351100-7 udělené členským státem hospodářskému subjektu na základě výhradního práva. Pro účely tohoto odstavce nezahrnuje pojem výhradních práv práva uvedená v čl. 7 odst. 2 této směrnice.
Udělení takového výhradního práva musí být uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
10. Tato směrnice se nevztahuje na koncese, které zadavatelé udělují za účelem výkonu svých činností ve třetí zemi za podmínek, které nezahrnují fyzické užívání sítě nebo zeměpisné oblasti v rámci Unie.
Článek 11
Zvláštní výjimky v oblasti elektronických komunikací
Tato směrnice se nevztahuje na koncese, jejichž hlavním účelem je umožnit veřejným zadavatelům poskytovat veřejné komunikační sítě nebo brát užitky z těchto sítí nebo poskytovat veřejnosti jednu nebo více služeb elektronických komunikací.
Pro účely tohoto článku se „veřejnou komunikační sítí“ a „službami elektronických komunikací“ rozumí veřejná komunikační síť a služby elektronických komunikací ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES (26).
Článek 12
Zvláštní výjimky v oblasti vodního hospodářství
1. Tato směrnice se nevztahuje na koncese udělené za účelem:
a)
poskytování nebo provozu pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí pitné vody;
b)
dodávek pitné vody do takových sítí.
2. Tato směrnice se rovněž nevztahuje na koncese, pokud souvisejí s některou z činností uvedených v odstavci 1 a jejichž předmětem jsou:
a)
projekty vodohospodářských děl, zavlažování nebo odvodňování půdy za předpokladu, že množství vody určené pro dodávky pitné vody představuje více než 20 % celkového množství vody, jež má být získána takovými projekty nebo zavlažovacími či odvodňovacími zařízeními, nebo
b)
čištění a úprava odpadních vod.
Článek 13
Koncese udělené přidruženému podniku
1. Pro účely tohoto článku se „přidruženým podnikem“ rozumí podnik, jehož roční účetní závěrky jsou konsolidovány s ročními účetními závěrkami zadavatele v souladu s požadavky směrnice 2013/34/EU.
2. V případě subjektů, na něž se nevztahuje směrnice 2013/34/EU, se „přidruženým podnikem“ rozumí každý podnik, který:
a)
může přímo nebo nepřímo podléhat dominantnímu vlivu zadavatele;
b)
může vykonávat dominantní vliv nad zadavatelem nebo
c)
společně se zadavatelem podléhá dominantnímu vlivu jiného podniku na základě vlastnictví, finanční účasti nebo pravidel, jimiž se řídí.
Pro účely tohoto odstavce se „dominantním vlivem“ rozumí dominantní vliv ve smyslu čl. 7 odst. 4 druhého pododstavce této směrnice.
3. Bez ohledu na článek 17 a za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 4 tohoto článku, se tato směrnice nevztahuje na koncese udělené:
a)
zadavatelem přidruženému podniku nebo
b)
společným podnikem vytvořeným výlučně několika zadavateli za účelem vykonávání činností uvedených v příloze II podniku, který je přidružen k jednomu z těchto zadavatelů.
4. Odstavec 3 se použije na:
a)
koncese na služby, pokud alespoň 80 % průměrného celkového obratu přidruženého podniku ze všech služeb poskytnutých tímto podnikem za předchozí tři roky pochází z poskytování služeb zadavateli nebo jiným podnikům, k nimž je přidružen;
b)
koncese na stavební práce, pokud alespoň 80 % průměrného celkového obratu přidruženého podniku ze všech stavebních prací poskytnutých tímto podnikem, dosaženého za předchozí tři roky, pochází z poskytování stavebních prací zadavateli nebo jiným podnikům, k nimž je přidružen.
5. Pokud kvůli datu, k němuž byl přidružený podnik založen nebo začal vykonávat činnost, není obrat za předchozí tři roky dostupný, postačí, že podnik prokáže, zejména prostřednictvím prognóz činnosti, že dosažení obratu uvedeného v odst. 4 písm. a) a b) je věrohodné.
6. Pokud jsou zadavateli poskytovány stejné nebo podobné služby nebo stavební práce více než jedním přidruženým podnikem, s nímž tvoří hospodářskou skupinu, vypočítají se procentní podíly uvedené v odstavci 4 s ohledem na celkový obrat plynoucí z poskytování služeb nebo stavebních prací těmito přidruženými podniky.
Článek 14
Koncese udělené společnému podniku nebo zadavateli, který je součástí společného podniku
Bez ohledu na článek 17 a za předpokladu, že dotyčný společný podnik byl vytvořen za účelem vykonávání dané činnosti po dobu nejméně tří let a v zakládacím dokumentu společného podniku je stanoveno, že zadavatelé, kteří jej tvoří, budou jeho součástí alespoň po stejnou dobu, se tato směrnice nevztahuje na koncese udělené:
a)
společným podnikem tvořeným výlučně více zadavateli za účelem vykonávání činností uvedených v příloze II jednomu z těchto zadavatelů nebo
b)
zadavatelem takovémuto společnému podniku, jehož je součástí.
Článek 15
Oznamování informací zadavateli
Zadavatelé oznámí Komisi na vyžádání následující informace týkající se uplatňování čl. 13 odst. 2 a 3 a článku 14:
a)
jména dotyčných podniků nebo společných podniků;
b)
povahu a hodnotu dotčených koncesí;
c)
skutečnosti, které Komise považuje za nezbytné k prokázání toho, že vztah mezi podnikem nebo společným podnikem, jemuž byly uděleny koncese, a zadavatelem splňuje požadavky článku 13 nebo 14.
Článek 16
Vyloučené činnosti, které jsou přímo vystaveny hospodářské soutěži
Tato směrnice se nevztahuje na koncese udělované zadavateli, pokud v členském státě, ve kterém mají být tyto koncese plněny, bylo podle článku 35 směrnice 2014/25/EU stanoveno, že činnost je přímo vystavena hospodářské soutěži v souladu s článkem 34 uvedené směrnice.
Článek 17
Koncese mezi subjekty ve veřejném sektoru
1. Koncese udělená veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a) jiné soukromoprávní či veřejnoprávní právnické osobě nespadá do oblasti působnosti této směrnice, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
veřejný zadavatel nebo zadavatel ovládá dotyčnou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky;
b)
více než 80 % činností ovládané právnické osoby je prováděno při plnění úkolů, jež jí byly svěřeny ovládajícím veřejným zadavatelem či zadavatelem nebo jinými právnickými osobami, jež uvedený veřejný zadavatel či zadavatel ovládá, a
c)
žádný soukromý subjekt nemá v ovládané právnické osobě přímou kapitálovou účast s výjimkou kapitálové účasti, s níž není spojeno ovládání nebo možnost blokovat a již v souladu se Smlouvami vyžadují vnitrostátní právní předpisy, přičemž taková účast nezakládá rozhodující vliv na ovládanou právnickou osobu.
Má se za to, že veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a) ovládá právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky, ve smyslu prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce, má-li rozhodující vliv na strategické cíle i významná rozhodnutí ovládané právnické osoby. K takovému ovládání může docházet i ze strany jiné právnické osoby, která je sama stejným způsobem ovládána veřejným zadavatelem či zadavatelem.
2. Odstavec 1 se rovněž použije v případě, že ovládaná právnická osoba, která je veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a), udělí koncesi veřejnému zadavateli nebo zadavateli, který ji ovládá, nebo jiné právnické osobě ovládané týmž veřejným zadavatelem nebo zadavatelem, pokud v právnické osobě, jíž je koncese udělena, nemá přímou kapitálovou účast žádný soukromý subjekt, s výjimkou kapitálové účasti, s níž není spojeno ovládání nebo možnost blokovat a již v souladu se Smlouvami vyžadují vnitrostátní právní předpisy, přičemž taková účast nezakládá rozhodující vliv na ovládanou právnickou osobu.
3. Veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a), který neovládá soukromoprávní či veřejnoprávní právnickou osobu ve smyslu odstavce 1 tohoto článku, však může udělit koncesi bez ohledu na tuto směrnici dotčené právnické osobě, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a) ovládá společně s dalšími veřejnými zadavateli či zadavateli danou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky;
b)
více než 80 % činností uvedené právnické osoby je prováděno při plnění úkolů, jež jí byly svěřeny ovládajícími veřejnými zadavateli či zadavateli nebo jinými právnickými osobami, jež ovládají titíž veřejní zadavatelé či zadavatelé, a
c)
žádný soukromý subjekt nemá v ovládané právnické osobě přímou kapitálovou účast s výjimkou kapitálové účasti, s níž není spojeno ovládání nebo možnost blokovat a již v souladu se Smlouvami vyžadují vnitrostátní právní předpisy, přičemž taková účast nezakládá rozhodující vliv na ovládanou právnickou osobu.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce ovládají veřejní zadavatelé nebo zadavatelé ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a) společně určitou právnickou osobu, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
i)
rozhodovací orgány ovládané právnické osoby jsou složeny ze zástupců všech zúčastněných veřejných zadavatelů nebo zadavatelů. Jednotliví zástupci mohou zastupovat některé nebo všechny zúčastněné veřejné zadavatele nebo zadavatele,
ii)
tito veřejní zadavatelé nebo zadavatelé jsou s to společně vyvíjet rozhodující vliv na strategické cíle a významná rozhodnutí ovládané právnické osoby a
iii)
ovládaná právnická osoba nesleduje žádné zájmy, které jsou v rozporu se zájmy ovládajících veřejných zadavatelů nebo zadavatelů.
4. Smlouva uzavřená výlučně mezi dvěma či více veřejnými zadavateli nebo zadavateli ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. a) spadá mimo oblast působnosti této směrnice, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
daná smlouva zakládá nebo provádí spolupráci mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli nebo zadavateli s cílem zajistit, aby veřejné služby, které mají poskytovat, byly poskytovány za účelem dosahování jejich společných cílů;
b)
provádění uvedené spolupráce se řídí pouze ohledy souvisejícími s veřejným zájmem a
c)
zúčastnění veřejní zadavatelé nebo zadavatelé na otevřeném trhu vykonávají méně než 20 % činností, kterých se spolupráce týká.
5. Pro určení procentního podílu činností uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci písm. b), odst. 3 prvním pododstavci písm. b) a odst. 4 písm. c) se vezme v úvahu průměrný celkový obrat nebo jiný vhodný ukazatel založený na činnosti, jako například náklady vzniklé příslušné právnické osobě, veřejnému zadavateli nebo zadavateli uvedenému v čl. 7 odst. 1 písm. a) v souvislosti se službami, dodávkami a stavebními pracemi za tři roky předcházející udělení koncese.
Pokud kvůli datu, ke kterému byli příslušná právnická osoba, veřejný zadavatel nebo zadavatel založeni nebo zahájili činnost, nebo z důvodu reorganizace jejích činností není obrat nebo jiný ukazatel založený na činnosti, jako například náklady za předchozí tři roky, buď dostupný, nebo přestal být relevantní, postačí prokázat, zejména prostřednictvím plánů činnosti, že hodnocení činnosti je věrohodné.
Oddíl III
Obecná ustanovení
Článek 18
Doba platnosti koncese
1. Doba platnosti koncesí musí být omezená. Veřejný zadavatel nebo zadavatel odhadne dobu platnosti na základě požadovaných stavebních prací nebo služeb.
2. V případě koncesí, které trvají déle než pět let, maximální doba platnosti koncese nepřesáhne období, které lze rozumně pokládat za potřebné k zajištění návratnosti investice vynaložené koncesionářem při provozování staveb nebo poskytování služeb spolu se zhodnocením investovaného kapitálu, a to s ohledem na investice potřebné k dosažení konkrétních cílů koncese.
Investice zohledněné při tomto výpočtu zahrnují jak počáteční investice, tak investice v průběhu platnosti koncese.
Článek 19
Sociální a jiné zvláštní služby
Na koncese na sociální a jiné zvláštní služby uvedené v příloze IV, které spadají do oblasti působnosti této směrnice, se vztahují pouze povinnosti vyplývající z čl. 31 odst. 3 a z článků 32, 46 a 47.
Článek 20
Smíšené koncese
1. Koncese, jejichž předmětem jsou stavební práce i služby, jsou udělovány podle ustanovení vztahujících se na druh koncese, který charakterizuje hlavní předmět dotyčné koncese.
V případě smíšených koncesí vztahujících se zčásti na sociální a jiné zvláštní služby uvedené v příloze IV a zčásti na další služby se hlavní předmět určí podle toho, která z příslušných služeb má vyšší odhadovanou hodnotu.
2. Pokud jsou různé části určité koncese objektivně oddělitelné, použijí se odstavce 3 a 4. Pokud jsou různé části určité koncese objektivně neoddělitelné, použije se odstavec 5.
Pokud se na část určité koncese vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU nebo směrnice 2009/81/ES, použije se článek 21 této směrnice.
V případě koncesí, jež mají zahrnovat několik činností, z nichž jedna je uvedena buď v příloze II této směrnice, nebo směrnice 2014/25/EU, se příslušné předpisy určí v prvním případě podle článku 22 této směrnice a v druhém případě podle článku 6 směrnice 2014/25/EU.
3. V případě koncesí, jejichž předmětem jsou prvky, na něž se vztahuje tato směrnice, i prvky jiné, mohou veřejní zadavatelé a zadavatelé zvolit udělení samostatných koncesí pro oddělené části. Pokud veřejní zadavatelé nebo zadavatelé zvolí udělení samostatných koncesí pro oddělené části, rozhodnutí o tom, který právní režim se použije na danou konkrétní samostatnou koncesi, se přijímají na základě vlastností dotyčné oddělené části.
Pokud veřejní zadavatelé nebo zadavatelé zvolí udělení jediné koncese, použije se tato směrnice na vzniklou smíšenou koncesi bez ohledu na hodnotu částí, které by jinak podléhaly odlišnému právnímu režimu, a bez ohledu na to, kterému právnímu režimu by tyto části jinak podléhaly, ledaže je v odstavci 4 tohoto článku nebo v článku 21 stanoveno jinak.
4. V případě smíšených koncesí obsahujících prvky koncesí i prvky veřejných zakázek, na něž se vztahuje směrnice 2014/24/EU, se smíšená koncese udělí v souladu s uvedenou směrnicí a v případě smíšených koncesí obsahujících prvky koncesí i zakázek, na něž se vztahuje směrnice 2014/25/EU, se smíšená koncese udělí v souladu s uvedenou směrnicí.
5. Pokud jsou jednotlivé části určité koncese objektivně neoddělitelné, rozhodne se o příslušném právním režimu na základě hlavního předmětu dané koncese.
V případě koncesí zahrnujících jak prvky koncesí na služby, tak prvky zakázek na dodávky se hlavní předmět určí podle toho, která z příslušných služeb nebo dodávek má vyšší odhadovanou hodnotu.
Článek 21
Smíšené koncese v oblasti obrany a bezpečnosti
1. Tento článek se použije na smíšené koncese, jejichž předmětem jsou prvky koncesí, na něž se vztahuje tato směrnice, a prvky zadávání zakázek nebo jiné prvky, na něž se vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU nebo směrnice 2009/81/ES.
V případě koncesí, jež mají zahrnovat několik činností, z nichž jedna podléhá buď příloze II této směrnice, nebo směrnici 2014/25/EU a na jinou se vztahuje směrnice 2009/81/ES nebo článek 346 Smlouvy o fungování EU, se příslušné předpisy určí v prvním případě podle článku 23 této směrnice a v druhém případě podle článku 26 směrnice 2014/25/EU.
2. Pokud jsou jednotlivé části určité koncese objektivně oddělitelné, mohou veřejní zadavatelé nebo zadavatelé zvolit udělení samostatných koncesí pro oddělené části nebo udělit jedinou koncesi.
Pokud veřejní zadavatelé nebo zadavatelé zvolí udělení samostatných koncesí pro oddělené části, rozhodnutí o právním režimu příslušném pro danou konkrétní samostatnou koncesi se přijímají na základě vlastností dotyčné oddělené části.
Rozhodne-li veřejný zadavatel nebo zadavatel o udělení jediné koncese, použijí se k určení příslušného právního režimu tato kritéria:
a)
vztahuje-li se na část určité koncese článek 346 Smlouvy o fungování EU nebo se na jednotlivé části vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU a směrnice 2009/81/ES, lze koncesi udělit bez ohledu na tuto směrnici, pokud je udělení jediné koncese opodstatněno objektivními důvody;
b)
vztahuje-li se na část určité koncese směrnice 2009/81/ES, může být koncese udělena v souladu s touto směrnicí nebo se směrnicí 2009/81/ES, pokud je udělení jediné koncese opodstatněno objektivními důvody.
Rozhodnutí udělit jedinou koncesi však nesmí být učiněno za účelem vyloučení koncesí z oblasti působnosti této směrnice nebo směrnice 2009/81/ES.
3. Pokud jsou jednotlivé části určité koncese objektivně neoddělitelné, může být koncese udělena bez ohledu na tuto směrnici, pokud ji tvoří prvky, na něž se vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU. V opačném případě se může veřejný zadavatel nebo zadavatel rozhodnout udělit koncesi podle této směrnice nebo podle směrnice 2009/81/ES.
Článek 22
Koncese na činnosti uvedené v příloze II i na jiné činnosti
1. Odchylně od článku 20 se mohou v případě koncesí na více činností veřejní zadavatelé a zadavatelé rozhodnout udělit samostatné koncese na každou jednotlivou činnost nebo udělit jedinou koncesi. Rozhodnou-li se veřejní zadavatelé a zadavatelé udělit samostatnou koncesi, rozhodnutí o tom, která pravidla se použijí na každou ze samostatných koncesí, se přijímají na základě vlastností každé oddělené činnosti.
Bez ohledu na článek 20, pokud se veřejní zadavatelé a zadavatelé rozhodnou udělit jedinou koncesi, použijí se odstavce 2 a 3 tohoto článku. Pokud se však na jednu z dotčených činností vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU nebo směrnice 2009/81/ES, použije se článek 23 této směrnice.
Rozhodnutí o udělení jediné koncese a o udělení více samostatných koncesí však nesmí být učiněna s cílem vyloučit ji z oblasti působnosti této směrnice, případně směrnice 2014/24/EU nebo směrnice 2014/25/EU.
2. Koncese, která má zahrnout více činností se řídí pravidly vztahujícími se na činnost, kterých se týká především.
3. V případě koncesí, u nichž je objektivně nemožné určit, kterých se týká především, se příslušná pravidla určí takto:
a)
koncese se udělují podle této směrnice u koncesí udělovaných veřejnými zadavateli, pokud se na jednu z činností, na kterou je koncese určena, vztahují ustanovení této směrnice o koncesích udělovaných veřejnými zadavateli a na druhou se vztahují ustanovení této směrnice o koncesích udělovaných zadavateli;
b)
koncese se udělují podle směrnice 2014/24/EU, pokud se na jednu z činností, na něž je koncese určena, vztahuje tato směrnice a na druhou se vztahuje směrnice 2014/24/EU;
c)
koncese se udělují podle této směrnice, pokud se na jednu z činností, na něž je koncese určena, vztahuje tato směrnice a na druhou se nevztahuje ani tato směrnice, ani směrnice 2014/24/EU, ani směrnice 2014/25/EU.
Článek 23
Koncese na činnosti uvedené v příloze II i na činnosti v oblasti obrany a bezpečnosti
1. V případě koncesí na více činností se mohou zadavatelé rozhodnout udělit samostatné koncese na každou samostatnou činnost nebo udělit jedinou koncesi. Pokud se zadavatelé rozhodnou udělit samostatné koncese pro samostatné části, rozhodnutí o tom, který právní režim se použije na danou konkrétní samostatnou zakázku, se přijímají na základě vlastností každé samostatné činnosti.
Bez ohledu na článek 21, pokud se zadavatelé rozhodnou udělit jedinou koncesi, použije se odstavec 2 tohoto článku.
Rozhodnutí o udělení jediné koncese nebo o udělení více samostatných koncesí však nesmí být učiněna s cílem vyloučit smlouvu nebo smlouvy z oblasti působnosti této směrnice nebo směrnice 2009/81/ES.
2. V případě koncesí, jež mají zahrnovat jednu činnost, na kterou se vztahuje tato směrnice, a jinou činnost, na kterou se vztahuje:
a)
článek 346 Smlouvy o fungování EU nebo
b)
směrnice 2009/81/ES,
může zadavatel:
i)
v případech uvedených v písmeni a) koncesi udělit bez ohledu na tuto směrnici nebo
ii)
v případech uvedených v písmeni b) udělit koncesi buď v souladu s touto směrnicí, nebo se směrnicí 2009/81/ES. První pododstavcem tohoto odstavce nejsou dotčeny finanční limity a vyloučení, jež stanoví směrnice 2009/81/ES.
Koncese uvedené v písmeni b), jež navíc zahrnují prvky zakázek nebo jiné prvky, na něž se vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU, lze udělovat bez ohledu na tuto směrnici.
Podmínkou použití tohoto odstavce však je, že udělení jediné koncese je opodstatněno objektivními důvody a rozhodnutí o udělení jediné koncese není přijato za účelem vyloučení koncesí z použití této směrnice.
Oddíl IV
Zvláštní situace
Článek 24
Vyhrazené koncese
Členské státy mohou vyhradit právo na účast v koncesním řízení chráněným dílnám a hospodářským subjektům, jejichž hlavním cílem je sociální a profesní začlenění osob s postižením nebo osob znevýhodněných, nebo mohou vyhradit plnění koncesí v rámci programů chráněného zaměstnání, pokud alespoň 30 % zaměstnanců těchto dílen, hospodářských subjektů nebo programů jsou osoby s postižením nebo osoby znevýhodněné. V oznámení o zahájení koncesního řízení nebo v případě koncesí na služby ve smyslu definice uvedené v článku 19 v předběžném oznámení se uvede odkaz na tento článek.
Článek 25
Služby v oblasti výzkumu a vývoje
Tato směrnice se vztahuje na koncese na služby v oblasti výzkumu a vývoje pouze u služeb kódů CPV 73000000-2 až 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 a 73430000-5, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
a)
prospěch připadá výhradně veřejnému zadavateli nebo zadavateli pro použití k výkonu jeho vlastní činnosti a
b)
poskytovaná služba je plně uhrazena veřejným zadavatelem nebo zadavatelem.
KAPITOLA II
Obecné zásady
Článek 26
Hospodářské subjekty
1. Hospodářské subjekty, které jsou podle právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeny, oprávněny poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuty pouze na základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve kterém je koncese udělována, vyžadují, aby byly buď fyzickou, nebo právnickou osobou.
Od právnických osob lze vyžadovat, aby v nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a odpovídající odbornou kvalifikaci pracovníků, kteří budou odpovídat za plnění dané koncese.
2. Skupiny hospodářských subjektů včetně dočasných sdružení se mohou účastnit koncesních řízení. Veřejní zadavatelé nebo zadavatelé od nich nemohou vyžadovat určitou právní formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádost o účast.
V nezbytných případech mohou veřejní zadavatelé nebo zadavatelé v koncesní dokumentaci upřesnit, jak mají skupiny hospodářských subjektů splnit požadavky, pokud jde o ekonomickou a finanční způsobilost nebo technickou a odbornou způsobilost uvedené v článku 38, je-li to opodstatněno objektivními důvody a je to přiměřené. Členské státy mohou stanovit všeobecné podmínky pro požadavky, které mají skupiny hospodářských subjektů splňovat. Podmínky plnění koncesí těmito skupinami hospodářských subjektů, jež se liší od podmínek pro jednotlivé účastníky, musí rovněž být opodstatněny objektivními důvody a být přiměřené.
3. Bez ohledu na odstavce 1 a 2 však lze od skupin hospodářských subjektů požadovat, aby po udělení koncese přijaly určitou právní formu, pokud je tato změna nezbytná pro řádné plnění koncese.
Článek 27
Nomenklatura
1. Veškeré odkazy na nomenklaturu v souvislosti s udělováním koncesí vychází ze společného slovníku pro veřejné zakázky (CPV), tak jak byl přijat nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (27).
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 48, kterými se přizpůsobí kódy CPV uvedené v této směrnici ‚pokud je třeba v této směrnici zohlednit změny v nomenklatuře CPV, které nevedou ke změně oblasti působnosti této směrnice.
Článek 28
Ochrana důvěrných informací
1. Pokud není v této směrnici nebo ve vnitrostátním právu, jež se vztahuje na veřejného zadavatele, a zejména pak v předpisech o přístupu k informacím stanoveno jinak a aniž by byly dotčeny povinnosti v souvislosti s uveřejňováním udělených koncesí a informováním zájemců a uchazečů uvedené v článcích 32 a 40, neuveřejňuje veřejný zadavatel nebo zadavatel informace, jež mu byly sděleny hospodářskými subjekty a jimi označeny za důvěrné, zahrnující mimo jiné technická nebo obchodní tajemství a důvěrné aspekty nabídek.
Tento článek není překážkou uveřejnění těch částí uzavřených smluv, které nejsou důvěrné, včetně veškerých následných změn.
2. Veřejný zadavatel nebo zadavatel může hospodářským subjektům uložit požadavky, jejichž cílem je ochrana důvěrné povahy informací, které zpřístupňuje během celého koncesního řízení.
Článek 29
Pravidla pro komunikaci
1. Není-li podle čl. 33 odst. 2 a článku 34 povinné použití elektronických prostředků, mohou členské státy či veřejní zadavatelé a zadavatelé pro účely veškeré komunikace a výměny informací zvolit jeden nebo několik z těchto prostředků komunikace:
a)
elektronické prostředky;
b)
pošta nebo fax;
c)
ústní komunikace, včetně telefonu, pokud jde o sdělení, jež se netýkají zásadních prvků koncesního řízení, a je-li obsah této ústní komunikace v dostatečné míře zdokumentován na trvalém nosiči;
d)
předání do vlastních rukou osvědčené potvrzením o převzetí.
Členské státy mohou u koncesí stanovit povinné používání elektronických komunikačních prostředků nad rámec povinností stanovených v čl. 33 odst. 2 a článku 34.
2. Vybrané prostředky komunikace musí být obecně dostupné a nediskriminační a nesmí omezovat přístup hospodářských subjektů ke koncesnímu řízení. Nástroje a zařízení použité pro komunikaci elektronickými prostředky, stejně jako jejich technické vlastnosti, musí být slučitelné s obecně užívanými informačními a komunikačními technologiemi.
Při veškeré komunikaci a při výměně a uchovávání informací veřejní zadavatelé a zadavatelé zajistí zachování integrity údajů a důvěrnosti žádostí o účast a nabídek. Veřejní zadavatelé a zadavatelé přezkoumávají obsah žádostí o účast a nabídek až po uplynutí lhůty stanovené pro jejich podávání.
HLAVA II
PRAVIDLA PRO UDĚLOVÁNÍ KONCESÍ:
OBECNÉ ZÁSADY A PROCESNÍ ZÁRUKY
KAPITOLA I
Obecné zásady
Článek 30
Obecné zásady
1. Veřejný zadavatel nebo zadavatel má možnost stanovit způsob a průběh řízení vedoucího k výběru koncesionáře, dodrží-li ustanovení této směrnice.
2. Při stanovení způsobu a průběhu koncesního řízení musejí být dodrženy zásady stanovené v článku 3. Veřejný zadavatel nebo zadavatel v průběhu koncesního řízení zejména nesmí poskytovat informace diskriminačním způsobem, jenž může některé zájemce nebo uchazeče zvýhodnit před ostatními.
3. Členské státy přijmou vhodná opatření k zajištění toho, aby hospodářské subjekty při plnění koncesí dodržovaly příslušné povinnosti v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva, jež vyplývají z práva Unie, vnitrostátních právních předpisů, kolektivních smluv nebo z ustanovení mezinárodního environmentálního, sociálního a pracovního práva uvedených v příloze X.
4. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 48 za účelem změny seznamu v příloze X, pokud to bude nutné za účelem doplnění nových mezinárodních dohod ratifikovaných všemi členskými státy nebo pokud stávající mezinárodní dohody, na něž se odkazuje, již nejsou ratifikovány všemi členskými státy nebo byly jinak změněny, a to například co do oblasti působnosti, obsahu nebo označení.
Článek 31
Oznámení o zahájení koncesního řízení
1. Veřejní zadavatelé a zadavatelé zamýšlející udělit koncesi uveřejní svůj úmysl prostřednictvím oznámení o zahájení koncesního řízení.
2. Oznámení o zahájení koncesního řízení obsahuje informace uvedené v příloze V a případně veškeré jiné informace považované veřejným zadavatelem nebo zadavatelem za užitečné, v souladu s formátem standardních formulářů.
3. Veřejní zadavatelé a zadavatelé zamýšlející udělit koncesi na sociální a jiné zvláštní služby uvedené v příloze IV uveřejní tento svůj úmysl prostřednictvím předběžného oznámení. Toto oznámení obsahuje informace stanovené v příloze VI.
4. Odchylně od odstavce 1 veřejní zadavatelé a zadavatelé nemají povinnost uveřejnit oznámení o zahájení koncesního řízení, pokud mohou být stavební práce nebo služby poskytnuty pouze konkrétním hospodářským subjektem z některého z těchto důvodů:
a)
cílem koncese je vytvoření nebo získání jedinečného uměleckého díla nebo uměleckého výkonu;
b)
absence hospodářské soutěže z technických důvodů;
c)
existence výhradního práva;
d)
ochrana práv duševního vlastnictví nebo jiných výhradních práv, než jsou práva vymezená v čl. 5 bodu 10).
Výjimky uvedené v prvním pododstavci písm. b), c) a d) se použijí jen v případě, že neexistuje přiměřená alternativa nebo přiměřené náhradní řešení a že absence hospodářské soutěže není důsledkem umělého zúžení parametrů koncesního řízení.
5. Odchylně od odstavce 1 veřejný zadavatel nebo zadavatel nemá povinnost uveřejnit nové oznámení o zahájení koncesního řízení, jestliže v předchozím koncesním řízení nebyly podány žádné žádosti o účast nebo nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné vhodné žádosti o účast, pokud se původní podmínky koncese významně nezměnily a pokud je Komisi zaslána zpráva, kterou si vyžádala.
Pro účely prvního pododstavce se nabídka považuje za nevhodnou, pokud je pro koncesi irelevantní, neboť bez zásadních změn zjevně nemůže uspokojit potřeby a požadavky veřejného zadavatele nebo zadavatele uvedené v koncesní dokumentaci.
Pro účely prvního pododstavce se žádost o účast považuje za nevhodnou:
a)
pokud dotyčný žadatel musí nebo může být vyloučen podle čl. 38 odst. 5 až 9 nebo nesplňuje kritéria pro výběr stanovená veřejným zadavatelem nebo zadavatelem podle čl. 38 odst. 1;
b)
pokud jsou v žádostech o účast obsaženy nabídky, které jsou nevhodné ve smyslu druhého pododstavce.
Článek 32
Oznámení o výsledku koncesního řízení
1. Nejpozději do 48 dnů od udělení koncese zašlou veřejní zadavatelé a zadavatelé v souladu s postupy stanovenými v článku 33 oznámení o výsledku koncesního řízení. Pokud však jde o sociální služby a jiné zvláštní služby uvedené v příloze IV, mohou taková oznámení sdružit na čtvrtletním základě. V takovém případě odesílají sdružená oznámení do 48 dnů od konce každého čtvrtletí.
2. Oznámení o výsledku koncesního řízení obsahují informace stanovené v příloze VII nebo, ve vztahu ke koncesím na sociální služby a jiné zvláštní služby uvedené v příloze IV, informace stanovené v příloze VIII a jsou uveřejňovány podle ustanovení článku 33.
Článek 33
Forma a způsob uveřejňování oznámení
1. Oznámení o zahájení koncesního řízení, oznámení o výsledku koncesního řízení a oznámení podle čl. 43 odst. 1 druhého pododstavce obsahují informace uvedené v přílohách V, VII a VIII ve formě standardních formulářů, včetně standardních formulářů pro opravy.
Komise tyto standardní formuláře stanoví prostřednictvím prováděcích aktů. Uvedené prováděcí akty se přijímají poradním postupem uvedeným v článku 50.
2. Oznámení podle odstavce 1 se vypracovávají, elektronicky zasílají Úřadu pro publikace Evropské unie a uveřejňují v souladu s přílohou IX. Úřad pro publikace Evropské unie vydá veřejnému zadavateli nebo zadavateli potvrzení o přijetí oznámení a uveřejnění předaných informací, v němž je uvedeno datum uveřejnění a které představuje doklad o uveřejnění. Oznámení se uveřejňují nejpozději pět dnů od data jejich zaslání. Náklady na uveřejňování oznámení Úřadem pro publikace Evropské unie nese Unie.
3. Oznámení o zahájení koncesního řízení se uveřejňují v plném znění v jednom nebo více úředních jazycích orgánů Unie, které vybral veřejný zadavatel nebo zadavatel. Tato jazyková verze nebo tyto jazykové verze představují jediné závazné (jediná závazná) znění. Shrnutí podstatných prvků každého oznámení se uveřejňuje v ostatních úředních jazycích orgánů Unie.
4. Oznámení o zahájení koncesního řízení a oznámení o výsledku koncesního řízení nesmí být uveřejněna na vnitrostátní úrovni před jejich uveřejněním Úřadem pro publikace Evropské unie s výjimkou případů, kdy k uveřejnění na úrovni Unie nedošlo do 48 hodin od okamžiku, kdy Úřad pro publikace Evropské unie potvrdil, že veřejný zadavatel nebo zadavatel obdržel potvrzení o přijetí oznámení podle odstavce 2. Oznámení o zahájení koncesního řízení a oznámení o výsledku koncesního řízení uveřejněná na vnitrostátní úrovni nesmějí obsahovat jiné informace než ty, které jsou obsaženy v oznámeních zaslaných Úřadu pro publikace Evropské unie, a musí uvádět datum odeslání oznámení Úřadu pro publikace Evropské unie.
Článek 34
Dostupnost koncesní dokumentace v elektronické podobě
1. Veřejní zadavatelé a zadavatelé zajistí bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky ke koncesní dokumentaci ode dne uveřejnění oznámení o zahájení koncesního řízení, nebo jestliže oznámení o zahájení koncesního řízení neobsahuje výzvu k podání nabídek, ode dne odeslání výzvy k podání nabídek. V textu oznámení o zahájení koncesního řízení nebo výzev se uvede internetová adresa, na které je koncesní dokumentace přístupná.
2. Pokud za řádně odůvodněných okolností a z výjimečných bezpečnostních nebo technických důvodů nebo v důsledku zvláště citlivé povahy obchodních informací, jež vyžadují velmi vysokou úroveň ochrany, nelze zajistit bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky ke koncesní dokumentaci, uvedou veřejní zadavatelé nebo zadavatelé v oznámení o zahájení koncesního řízení či ve výzvě k podání nabídky, že koncesní dokumentace bude poskytnuta jinými než elektronickými prostředky, a lhůta pro doručení nabídek se prodlouží.
3. Dodatečné informace ke koncesní dokumentaci poskytnou veřejní zadavatelé a zadavatelé nebo příslušné útvary všem žadatelům nebo uchazečům, kteří se koncesního řízení účastní, nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty pro doručení nabídek, pokud byly tyto informace vyžádány včas.
Článek 35
Boj proti korupci a předcházení střetu zájmů
Členské státy od veřejných zadavatelů a zadavatelů vyžadují, aby přijali vhodná opatření k boji proti podvodům, zvýhodňování a korupci a k účinné prevenci, odhalování a nápravě střetu zájmů vznikajících v průběhu koncesních řízení s cílem zamezit narušení hospodářské soutěže a zajistit transparentnost koncesního řízení a rovné zacházení se všemi zájemci a uchazeči.
Pojem střetu zájmů se vztahuje přinejmenším na situace, kdy pracovníci veřejného zadavatele nebo zadavatele, kteří se podílejí na vedení koncesního řízení nebo mohou ovlivnit jeho výsledek, přímo či nepřímo vykazují finanční, hospodářský nebo jiný osobní zájem, který by bylo možno považovat za zájem ohrožující jejich nestrannost a nezávislost v souvislosti s daným koncesním řízením.
Pokud jde o střet zájmů, přijatá opatření nesmí jít nad rámec toho, co je naprosto nezbytné k zabránění potenciálnímu nebo zjištěnému střetu zájmů.
KAPITOLA II
Procesní záruky
Článek 36
Technické a funkční požadavky
1. Technické a funkční požadavky určují požadované vlastnosti stavebních prací nebo služeb, které jsou předmětem koncese. Jsou stanoveny v koncesní dokumentaci.
Tyto vlastnosti mohou rovněž odkazovat na konkrétní výrobní proces nebo poskytování požadovaných stavebních prací nebo služeb za podmínky, že souvisejí s předmětem koncese a jsou přiměřené k její hodnotě i cílům. Tyto vlastnosti mohou zahrnovat například úroveň kvality, míru vlivu na životní prostředí a klima, uzpůsobení pro všechny požadavky (včetně přístupnosti pro zdravotně postižené osoby) a posouzení shody, výkon, bezpečnost nebo rozměry, terminologii, symboly, přezkoušení a zkušební metody, značení a štítkování nebo návod k použití.
2. Není-li to odůvodněno předmětem koncesní smlouvy, nesmějí technické a funkční požadavky odkazovat na určité provedení nebo zdroj nebo konkrétní postup, který je příznačný pro výrobky nebo služby poskytované určitým hospodářským subjektem, nebo na ochranné známky, patenty, typy nebo určitou výrobu, pokud by to mělo za důsledek zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně povolen, pokud není možný dostatečně přesný a srozumitelný popis předmětu koncese. Takový odkaz musí být doprovázen slovy „nebo rovnocenný“.
3. Veřejný zadavatel nebo zadavatel nesmí odmítnout nabídku z důvodu, že nabízené stavební práce a služby nejsou v souladu s technickými a funkčními požadavky, na které odkázal, pokud uchazeč ve své nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem prokáže, že řešení, která navrhuje, rovnocenným způsobem splňují technické a funkční požadavky.
Článek 37
Procesní záruky
1. Koncese se udělují na základě kritérií stanovených veřejným zadavatelem nebo zadavatelem v souladu s článkem 41, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
nabídka splňuje minimální požadavky stanovené případně veřejným zadavatelem nebo zadavatelem;
b)
uchazeč splňuje podmínky pro účast podle čl. 38 odst. 1 a
c)
uchazeč není vyloučen z účasti na koncesním řízení podle čl. 38 odst. 4 až 7 a s výhradou čl. 38 odst. 9.
Minimální požadavky uvedené v písmeni a) zahrnují podmínky a charakteristiky (zejména technické, fyzické, funkční a právní), jež by měla každá nabídka splňovat či mít.
2. Veřejný zadavatel nebo zadavatel poskytne:
a)
v oznámení o zahájení koncesního řízení popis koncese a podmínky pro účast;
b)
v oznámení o zahájení koncesního řízení, ve výzvě k podání nabídky nebo v jiné části koncesní dokumentace popis kritérií pro udělení a případně minimální požadavky, které je třeba splnit.
3. Veřejný zadavatel nebo zadavatel může omezit počet zájemců nebo uchazečů na základě kritérií pro udělení koncese na vhodné číslo, pod podmínkou, že tak učiní transparentním způsobem a na základě objektivních kritérií. Počet vyzvaných zájemců nebo uchazečů musí být dostatečný k tomu, aby se zajistila skutečná hospodářská soutěž.
4. Veřejný zadavatel nebo zadavatel sdělí všem účastníkům popis plánované organizace řízení a orientační lhůtu jeho ukončení. Jakékoli změny musí být sděleny všem účastníkům a v rozsahu, v němž se týkají prvků uveřejněných v oznámení o zahájení koncesního řízení, všem hospodářským subjektům.
5. Veřejný zadavatel nebo zadavatel vhodným způsobem zajistí zaznamenání hlavních fází řízení, a to prostřednictvím prostředků, jež považuje za vhodné, v souladu s čl. 28 odst. 1 této směrnice.
6. Veřejný zadavatel nebo zadavatel může jednat se zájemci a uchazeči. Předmět koncese, kritéria pro udělení koncese a minimální požadavky se během jednání nesmí měnit.
Článek 38
Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality
1. Veřejní zadavatelé a zadavatelé ověří podmínky pro účast týkající se odborné a technické způsobilosti a finanční a ekonomické situace zájemců nebo uchazečů, a to na základě vlastních prohlášení, dokladu nebo dokladů, jež mají být předloženy jako důkaz v souladu s požadavky v oznámení o zahájení koncesního řízení, které nesmí být diskriminační a musí být úměrné předmětu koncese. Podmínky pro účast musí souviset s potřebou zajistit, aby byl koncesionář schopný plnit danou koncesi, a být této potřebě úměrné, přičemž je nutné zohlednit předmět koncese a to, že je třeba zajistit skutečnou soutěž.
2. S cílem splnit podmínky pro účast stanovené v odstavci 1 může hospodářský subjekt v případě potřeby využít pro konkrétní koncesi způsobilosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. Má-li hospodářský subjekt v úmyslu využít kapacity jiných subjektů, prokáže veřejnému zadavateli nebo zadavateli, že bude po celou dobu trvání koncese disponovat nezbytnými zdroji, například tím, že předloží závazek těchto subjektů učiněný za tímto účelem. Pokud jde o finanční situaci, veřejný zadavatel nebo zadavatel může požadovat, aby hospodářský subjekt a tyto subjekty nesly společnou odpovědnost za splnění smlouvy.
3. Za stejných podmínek může kapacity účastníků skupiny nebo jiných subjektů využít i skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 26.
4. Veřejní zadavatelé a zadavatelé podle čl. 7 odst. 1 písm. a) vyloučí z účasti v koncesním řízení hospodářský subjekt, pokud zjistili, že daný hospodářský subjekt byl pravomocným rozsudkem odsouzen za některý z následujících činů:
a)
účast na zločinném spolčení, jak je vymezena v článku 2 rámcového rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (28);
b)
korupce, jak je vymezena v článku 3 Úmluvy o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie (29) a čl. 2 odst. 1 rámcového rozhodnutí Rady 2003/568/SVV (30), jakož i korupce, jak je vymezena ve vnitrostátním právu veřejného zadavatele, zadavatele nebo hospodářského subjektu;
c)
podvod ve smyslu článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (31);
d)
teroristické trestné činy, jak jsou vymezeny v článku 1 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV (32), nebo trestné činy spojené s teroristickými činnostmi, jak jsou vymezeny v článku 3 uvedeného rámcového rozhodnutí, anebo návod či pomoc k jejich spáchání nebo pokus o ně, jak jsou vymezeny v článku 4 uvedeného rámcového rozhodnutí;
e)
praní peněz nebo financování terorismu, jak jsou vymezeny v článku 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (33);
f)
dětská práce a jiné formy obchodování s lidmi ve smyslu článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/36/EU (34).
Povinnost vyloučit hospodářský subjekt se uplatní i tehdy, kdy je členem správního, řídícího nebo dozorčího orgánu daného hospodářského subjektu pravomocně odsouzená osoba nebo v něm tato osoba má jednatelská, rozhodovací nebo kontrolní oprávnění,.
Jiní zadavatelé než zadavatelé podle čl. 7 odst. 1 písm. a) mohou vyloučit z účasti v koncesním řízení hospodářský subjekt, pokud mají informace o tom, že daný hospodářský subjekt byl pravomocným rozsudkem odsouzen za některý z činů uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce.
5. Veřejní zadavatelé a zadavatelé podle čl. 7 odst. 1 písm. a) vyloučí z účasti v koncesním řízení hospodářský subjekt, o němž je jim známo, že porušuje své povinnosti vztahující se k placení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení, přičemž tuto skutečnost dokládá pravomocné a závazné soudní nebo správní rozhodnutí podle právních předpisů země, v níž je usazen, nebo podle právních předpisů členského státu veřejného zadavatele nebo zadavatele.
Dále mohou veřejní zadavatelé a zadavatelé podle čl. 7 odst. 1 písm. a) z účasti na koncesním řízení vyloučit nebo být členskými státy požádáni, aby vyloučili hospodářský subjekt, pokud mohou jakýmkoli vhodným způsobem prokázat, že daný subjekt porušuje své povinnosti vztahující se k placení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení.
Tento odstavec se nepoužije, jakmile hospodářský subjekt splní své povinnosti zaplacením dlužných daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení nebo uzavřením závazného ujednání o jejich uhrazení, a to včetně případně vzniklých úroků nebo pokut.
6. Ve výjimečných případech mohou členské státy stanovit odchylku od povinného vyloučení stanoveného v odstavcích 4 a 5, a to z naléhavých důvodů veřejného zájmu, jako je veřejné zdraví nebo ochrana životního prostředí.
Členské státy mohou rovněž stanovit odchylku od povinného vyloučení podle odstavce 5, pokud by vyloučení bylo zjevně nepřiměřené, zejména pokud v případě daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení nebyly zaplaceny pouze nepatrné částky nebo pokud byl hospodářský subjekt v návaznosti na porušení povinností vztahujících se k placení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení o přesné výši dlužné částky informován v okamžiku, kdy již neměl možnost přijmout opatření stanovená v odst. 5 třetím pododstavci před uplynutím lhůty pro podání žádosti.
7. Veřejní zadavatelé nebo zadavatelé mohou z účasti v koncesním řízení vyloučit nebo mohou být členským státem požádáni, aby vyloučili hospodářský subjekt, jestliže je splněna některá z těchto podmínek:
a)
mohou-li jakýmikoli vhodnými prostředky prokázat jakékoli porušení příslušných povinností podle čl. 30 odst. 3;
b)
pokud je hospodářský subjekt v úpadku nebo je předmětem úpadkového nebo likvidačního řízení, pokud jeho majetek spravuje likvidátor nebo soud, pokud má se svými věřiteli dohodu o vyrovnání, pokud je jeho obchodní činnost pozastavena nebo pokud je ve srovnatelné situaci vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních a správních předpisů; veřejný zadavatel nebo zadavatel však může rozhodnout o nevyloučení nebo být členským státem požádán o nevyloučení hospodářského subjektu, který se nachází v některé z výše uvedených situací, pokud zjistí, že příslušný hospodářský subjekt bude schopen koncesi plnit, přičemž v případě výše uvedených situací zohlední příslušná vnitrostátní pravidla a opatření pro pokračování v činnosti;
c)
pokud může veřejný zadavatel vhodnými prostředky prokázat, že se hospodářský subjekt dopustil vážného profesního pochybení, což zpochybňuje jeho důvěryhodnost;
d)
pokud nelze žádným jiným méně omezujícím opatřením účinně vyřešit střet zájmů ve smyslu čl. 35 druhého pododstavce;
e)
pokud veřejný zadavatel může na základě dostatečně věrohodných informací dospět k závěru, že hospodářský subjekt uzavřel s jinými hospodářskými subjekty dohody, jejichž cílem je narušení hospodářské soutěže;
f)
pokud hospodářský subjekt v rámci dřívější koncese nebo v rámci dřívějšího smluvního vztahu s veřejným zadavatelem nebo zadavatelem, jak jsou vymezeni v této směrnici nebo ve směrnici 2014/25/EU, vykazoval při plnění základního požadavku závažné nebo trvalé nedostatky, jež vedly k předčasnému ukončení tohoto dřívějšího smluvního vztahu, náhradě škody nebo jiným srovnatelným sankcím;
g)
pokud hospodářský subjekt závažným způsobem zkresloval poskytované informace potřebné k ověření neexistence důvodů pro vyloučení nebo splnění kritérií pro výběr, pokud takové informace zadržel nebo není s to předložit požadované podklady k takovým informacím;
h)
pokud se hospodářský subjekt pokusil neoprávněně ovlivnit rozhodovací proces veřejného zadavatele nebo zadavatele, získat důvěrné informace, které by mu mohly zajistit neoprávněné výhody v koncesním řízení, nebo z nedbalosti poskytl zavádějící informace, jež by mohly mít věcný dopad na rozhodnutí ohledně vyloučení, výběru nebo udělení koncese;
i)
v případě koncesí v oblasti obrany a bezpečnosti podle směrnice 2009/81/ES: pokud nebyl hospodářský subjekt na základě jakýchkoli důkazních prostředků včetně informací pocházejících z utajených zdrojů shledán natolik spolehlivým, aby bylo možné vyloučit rizika pro bezpečnost příslušného členského státu.
8. Veřejní zadavatelé a zadavatelé podle čl. 7 odst. 1 písm. a) kdykoli v průběhu řízení vyloučí hospodářský subjekt, pokud se ukáže, že daný hospodářský subjekt se s ohledem na jednání či opomenutí, k němuž došlo buď před zahájením řízení nebo v jeho průběhu, nachází v jedné ze situací uvedených v odstavci 4 a v odst. 5 prvním pododstavci tohoto článku.
Veřejní zadavatelé a zadavatelé mohou kdykoli v průběhu řízení vyloučit hospodářský subjekt nebo být o jeho vyloučení požádáni členským státem, pokud se ukáže, že daný hospodářský subjekt se s ohledem na jednání či opomenutí, k němuž došlo buď před zahájením řízení, nebo v jeho průběhu, nachází v jedné ze situací uvedených v odst. 5 druhém pododstavci a v odstavci 7.
9. Každý hospodářský subjekt, který se nachází v některé ze situací uvedených v odstavcích 4 a 7, může poskytnout důkazy o tom, že opatření přijatá hospodářským subjektem postačují k prokázání jeho spolehlivosti navzdory existenci platného důvodu pro vyloučení. Jsou-li tyto důkazy považovány za dostatečné, není příslušný hospodářský subjekt z koncesního řízení vyloučen.
Za tímto účelem hospodářský subjekt prokáže, že nahradil nebo se zavázal nahradit veškeré škody způsobené spácháním trestného činu nebo pochybením, vyčerpávajícím způsobem vysvětlil fakta a okolnosti v aktivní součinnosti s vyšetřujícími orgány a přijal konkrétní technická, organizační a personální opatření vhodná k zabránění další trestné činnosti nebo pochybením. Opatření přijatá hospodářskými subjekty jsou hodnocena s ohledem na závažnost a konkrétní okolnosti trestného činu nebo pochybení. Pokud jsou opatření považována za nedostatečná, obdrží příslušný hospodářský subjekt odůvodnění tohoto rozhodnutí.
Hospodářský subjekt, který byl pravomocným rozsudkem vyloučen z účasti v zadávacích řízeních nebo koncesních řízeních, nesmí využívat možnost stanovenou v tomto odstavci po dobu vyloučení vyplývající z uvedeného rozsudku ve členských státech, v nichž daný rozsudek vyvolává účinky.
10. Členské státy stanoví prostřednictvím právních či správních předpisů a s ohledem na právo Unie podmínky k provedení tohoto článku. Zejména vymezí maximální dobu vyloučení pro případ, kdy hospodářský subjekt nepřijme žádné opatření vymezená v odstavci 9 k tomu, aby prokázal svou spolehlivost. Pokud nebyla doba vyloučení stanovena v pravomocném rozsudku, nesmí překročit pět let ode dne vydání odsuzujícího pravomocného rozsudku v případech uvedených v odstavci 4 a tři roky od příslušné události v případech uvedených v odstavci 7.
Článek 39
Lhůty pro podání žádostí o koncesi a nabídek
1. Při stanovování lhůt pro podání žádostí o koncesi nebo nabídek zohledňují veřejní zadavatelé nebo zadavatelé zejména složitost koncese a čas nutný pro vypracování nabídek nebo žádostí, aniž jsou dotčeny minimální lhůty stanovené v tomto článku.
2. Pokud mohou být žádosti nebo nabídky podány pouze po prohlídce nebo kontrole podkladů ke koncesní dokumentaci na místě, stanoví se lhůty pro podání žádostí o koncesi nebo nabídek tak, aby se všechny dotčené hospodářské subjekty mohly včas seznámit se všemi informacemi, které jsou potřebné pro vypracování žádostí nebo nabídek, přičemž musí být v každém případě delší než minimální lhůty stanovené v odstavcích 3 a 4.
3. Minimální lhůta pro podání žádostí o koncese bez ohledu na to, zda zahrnují nabídky či nikoli, je 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení koncesního řízení.
4. Jestliže se řízení koná v několika navazujících fázích, minimální lhůta pro doručení počátečních nabídek je 22 dnů ode dne, kdy byla odeslána výzva k podání nabídky.
5. Lhůta pro doručení nabídek může být zkrácena o pět dnů, pokud veřejný zadavatel nebo zadavatel souhlasí s tím, aby byly nabídky podány elektronickými prostředky v souladu s článkem 29.
Článek 40
Poskytování informací zájemcům a uchazečům
1. Veřejný zadavatel nebo zadavatel vyrozumí každého zájemce a uchazeče co nejdříve o rozhodnutích, která se týkají udělení koncese, včetně názvu úspěšného uchazeče, důvodů případného rozhodnutí odmítnout žádost o koncesi nebo nabídku a důvodů případného rozhodnutí neudělit koncesi, pro niž bylo uveřejněno oznámení o zahájení koncesního řízení, nebo zahájit řízení znovu.
Na žádost dotčené strany kromě toho veřejný zadavatel nebo zadavatel co nejrychleji, nejpozději však do 15 dnů od doručení písemné žádosti, vyrozumí každého uchazeče, který podal přijatelnou nabídku, o charakteristikách a relativních výhodách vybrané nabídky.
2. Veřejný zadavatel nebo zadavatel může rozhodnout, že určité informace podle odstavce 1 o koncesní smlouvě nezveřejní, pokud by jejich poskytnutí bránilo vymahatelnosti práva, bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem, poškozovalo oprávněné obchodní zájmy hospodářských subjektů, ať veřejných či soukromých, nebo mohlo být na újmu poctivé hospodářské soutěži mezi nimi.
Článek 41
Kritéria pro udělení koncese
1. Koncese se udělují na základě objektivních kritérií, která musí být v souladu se zásadami stanovenými v článku 3 a která zajistí posuzování nabídek v podmínkách účinné soutěže, a umožní tak určit celkovou ekonomickou výhodu pro veřejného zadavatele nebo zadavatele.
2. Kritéria pro udělení musí souviset s předmětem koncese a nesmí ponechávat veřejnému zadavateli nebo zadavateli neomezenou volnost při výběru. Mohou zahrnovat mimo jiné environmentální, sociální nebo inovační kritéria.
Tato kritéria se doplní o požadavky, jež umožňují účinně ověřit informace, které uchazeči poskytli.
Veřejný zadavatel nebo zadavatel ověří, zda nabídky řádně splňují kritéria pro udělení koncese.
3. Veřejný zadavatel nebo zadavatel uvede kritéria v sestupném pořadí podle důležitosti.
Aniž je dotčen první pododstavec, pokud veřejný zadavatel nebo zadavatel obdrží nabídku, v níž je navrženo inovační řešení s výjimečnou úrovní funkčního výkonu, které pečlivý veřejný zadavatel nebo zadavatel nemohl předpokládat, může ve výjimečných případech změnit pořadí kritérií pro udělení koncese za účelem zohlednění tohoto inovačního řešení. Veřejný zadavatel nebo zadavatel v takovém případě uvědomí všechny uchazeče o změně pořadí podle důležitosti a vydá novou výzvu k podání nabídky v souladu s minimálními lhůtami uvedenými v čl. 39 odst. 4. V případech, kdy byla kritéria pro udělení zveřejněna v okamžiku uveřejnění oznámení o zahájení koncesního řízení, uveřejní veřejný zadavatel nebo zadavatel nové oznámení o zahájení koncesního řízení v souladu s minimálními lhůtami uvedenými v čl. 39 odst. 3.
Změna pořadí kritérií nesmí vést k diskriminaci.
HLAVA III
PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE PLNĚNÍ KONCESÍ
Článek 42
Využití subdodavatelů
1. Dodržování povinností uvedených v čl. 30 odst. 3 ze strany subdodavatelů musí být zajištěno prostřednictvím patřičných opatření přijatých příslušnými vnitrostátními orgány v rámci jejich povinností a pravomocí.
2. V koncesní dokumentaci může veřejný zadavatel nebo zadavatel od uchazečů nebo žadatelů vyžadovat nebo mu může být členským státem uložena povinnost vyžadovat, aby ve své nabídce uvedli, jakou část koncese případně zamýšlejí zadat třetím osobám formou subdodávky, a všechny navrhované subdodavatele. Tímto odstavcem není dotčena odpovědnost hlavního koncesionáře.
3. V případě koncesí na stavební práce a služeb, které mají být poskytnuty v zařízení pod dohledem veřejného zadavatele nebo zadavatele, požaduje veřejný zadavatel nebo zadavatel po udělení koncese, avšak nejpozději v době zahájení plnění koncese, aby mu koncesionář sdělil jméno, kontaktní údaje a právní zástupce subdodavatelů zapojených do těchto stavebních prací či služeb, jsou-li v dané době známi. Veřejný zadavatel nebo zadavatel požaduje, aby mu koncesionář po dobu trvání koncese sděloval veškeré změny těchto informací, jakož i požadované informace v případě všech nových subdodavatelů, které následně zapojí do těchto stavebních prací či služeb.
Bez ohledu na první pododstavec mohou členské státy povinnost poskytovat požadované informace případně uložit přímo koncesionáři.
První a druhý pododstavec se nevztahuje na dodavatele.
Veřejní zadavatelé a zadavatelé mohou rozšířit nebo mohou být členskými státy pověřeni k rozšíření povinnosti stanovené v prvním pododstavci například pro:
a)
jiné koncese na služby, než jsou koncese týkající se služeb, jež mají být poskytnuty v zařízeních pod dohledem veřejného zadavatele nebo zadavatele, nebo v případě dodavatelů zapojených do koncesí na stavební práce či služby;
b)
subdodavatele subdodavatelů koncesionáře nebo dále na nižší úrovni subdodavatelského řetězce.
4. S cílem předejít porušení povinností uvedených v čl. 30 odst. 3 lze přijmout patřičná opatření, například:
a)
v případě, že vnitrostátní právní předpisy členského státu stanoví mechanismus společné odpovědnosti mezi subdodavateli a koncesionářem, zajistí dotčený členský stát, aby byla příslušná pravidla uplatňována v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 30 odst. 3;
b)
veřejní zadavatelé a zadavatelé mohou ověřit nebo být členskými státy pověřeni, aby ověřili, zda existují důvody pro vyloučení subdodavatelů podle čl. 38 odst. 4 až 10. V těchto případech veřejný zadavatel nebo zadavatel požaduje, aby hospodářský subjekt nahradil subdodavatele, u nějž ověření prokázalo, že existují povinné důvody pro vyloučení. Veřejný zadavatel nebo zadavatel může požadovat nebo může být členským státem pověřen, aby požadoval, aby hospodářský subjekt nahradil subdodavatele, u nějž se při ověření prokázalo, že existují nepovinné důvody pro vyloučení.
5. Členské státy mohou v rámci vnitrostátního práva stanovit přísnější pravidla odpovědnosti.
6. Členské státy, jež se rozhodnou přijmout opatření podle odstavců 1 a 3, musí prostřednictvím právních či správních předpisů a s ohledem na právo Unie stanovit podmínky k provedení těchto opatření. Přitom mohou členské státy omezit jejich použitelnost, například pokud jde o určité typy smluv, určité kategorie veřejných zadavatelů, zadavatelů nebo hospodářských subjektů či určité částky.
Článek 43
Změny koncesí během doby jejich platnosti
1. Koncese mohou být změněny bez nového koncesního řízení v souladu s touto směrnicí v těchto případech:
a)
pokud změny, bez ohledu na jejich peněžní hodnotu, byly upraveny v původní koncesní dokumentaci v jasných, přesných a jednoznačných ustanoveních o změnách, jež mohou zahrnovat ustanovení o úpravě hodnoty či opčních právech. Tato ustanovení uvádějí rozsah a povahu možných změn a opčních práv, jakož i podmínky, za nichž mohou být uplatněny. Nestanoví však změny ani opční práva, které by měnily celkovou povahu koncese;
b)
u dodatečných stavebních prací nebo služeb původního koncesionáře, které jsou nezbytné a které nebyly zahrnuty v původní koncesi, jestliže změna koncesionáře:
i)
není možná z ekonomických nebo technických důvodů, jako jsou například požadavky na zaměnitelnost nebo interoperabilitu se stávajícím zařízením, službami nebo instalacemi pořízenými v rámci původní koncese, a
ii)
způsobí veřejnému zadavateli nebo zadavateli značné obtíže nebo výrazné zvýšení nákladů.
V případě koncesí udělených veřejným zadavatelem za účelem vykonávání jiné činnosti než činnosti uvedené v příloze II však nesmí být nárůst hodnoty vyšší než 50 % hodnoty původní koncese. Je-li provedeno několik po sobě následujících změn, použije se toto omezení pro hodnotu každé změny. Cílem těchto po sobě následujících změn nesmí být obcházení této směrnice;
c)
pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
i)
potřeba změny byla vyvolána okolnostmi, které pečlivý veřejný zadavatel nebo zadavatel nemohl předvídat,
ii)
změna nemění celkovou povahu koncese,
iii)
v případě koncesí udělených veřejným zadavatelem za účelem vykonávání jiné činnosti než činnosti uvedené v příloze II není nárůst hodnoty vyšší než 50 % hodnoty původní koncese. Je-li provedeno několik po sobě následujících změn, použije se toto omezení pro hodnotu každé změny. Cílem těchto po sobě následujících změn nesmí být obcházení této směrnice;
d)
jestliže nový koncesionář nahrazuje koncesionáře, jemuž veřejný zadavatel nebo zadavatel původně koncesi udělil, v důsledku:
i)
jednoznačného ustanovení o změnách a opčních právech v souladu s písmenem a),
ii)
situace, kdy postavení původního koncesionáře v důsledku restrukturalizace, včetně převzetí, fúzí, akvizic nebo úpadku, částečně nebo zcela převezme jiný hospodářský subjekt, který splňuje původně stanovená kritéria pro výběr na základě kvality, pokud tento krok nepřináší další podstatné změny koncese a jeho cílem není obejít uplatňování této směrnice, nebo
iii)
situace, kdy samotný veřejný zadavatel nebo zadavatel plní povinnosti hlavního koncesionáře vůči subdodavatelům, jestliže je tato možnost stanovena ve vnitrostátních právních předpisech;
e)
pokud změny, bez ohledu na jejich hodnotu, nejsou podstatné ve smyslu odstavce 4.
Veřejní zadavatelé nebo zadavatelé, kteří změnili koncesi v případech stanovených v písmenech b) a c) tohoto odstavce, uveřejní za tímto účelem oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Oznámení musí obsahovat informace stanovené v příloze XI a musí být uveřejněna v souladu s článkem 33.
2. Koncese je rovněž možné změnit bez potřeby nového koncesního řízení v souladu s touto směrnicí, a aniž je nutné ověřovat, zda jsou splněny podmínky stanovené v odst. 4 písm. a) až d), pokud je hodnota změny nižší než obě tyto hodnoty:
i)
finanční limit stanovený v článku 8 a
ii)
10 % hodnoty původní koncese.
Změna však nesmí změnit celkovou povahu koncese. Je-li provedeno několik po sobě následujících změn, základem pro posouzení hodnoty je čistá celková hodnota těchto po sobě jdoucích změn.
3. Pro účely výpočtu hodnoty uvedené v odstavci 2 a odst. 1 písm. b) a c) je referenční hodnotou aktualizovaná hodnota v případě, že koncese obsahuje valorizační doložku. Neobsahuje-li koncese valorizační doložku, vypočítá se aktualizovaná hodnota s přihlédnutím k průměrné míře inflace v členském státě veřejného zadavatele nebo zadavatele.
4. Změna koncese během jejího trvání se považuje za podstatnou ve smyslu odst. 1 písm. e), pokud co do povahy činí novou koncesi věcně odlišnou od původně udělené koncese. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, považuje se změna v každém případě za podstatnou, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
změna zavádí podmínky, které by, pokud by byly součástí původního koncesního řízení, umožnily výběr jiných žadatelů než těch, kteří byli vybráni původně, nebo přijetí jiné nabídky, než byla původně přijata, nebo by k účasti na koncesním řízení podnítily další účastníky;
b)
změna má za následek změnu ekonomické rovnováhy koncese ve prospěch koncesionáře, a to způsobem, který v původní koncesi není upraven;
c)
změna vede k výraznému rozšíření rozsahu koncese;
d)
pokud nový koncesionář nahrazuje koncesionáře, kterému veřejný zadavatel nebo zadavatel původně koncesi udělil, v jiných případech, než které jsou stanoveny v odst. 1 písm. d).
5. V případě jiných změn v koncesi v průběhu jejího trvání, než jsou změny uvedené v odstavcích 1 a 2, bude vyžadováno nové koncesní řízení v souladu s touto směrnicí.
Článek 44
Ukončení koncesí
Členské státy zajistí, aby veřejní zadavatelé a zadavatelé měli za podmínek stanovených příslušnými vnitrostátními právními předpisy možnost ukončit koncesi během doby její platnosti, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
došlo ke změně koncese, aniž bylo zahájeno nové koncesní řízení požadované podle článku 43;
b)
dodavatel byl v okamžiku udělení koncese v jedné ze situací uvedených v čl. 38 odst. 4, a proto měl být z koncesního řízení vyloučen;
c)
Soudní dvůr Evropské unie shledá v řízení podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, že členský stát nesplnil své povinnosti podle Smluv, a to na základě skutečnosti, že veřejný zadavatel nebo zadavatel příslušející k tomuto členskému státu udělil dotyčnou koncesi, aniž by dodržel své povinnosti podle Smluv a této směrnice.
Článek 45
Sledování a podávání zpráv
1. Za účelem zajištění řádného a efektivního provádění členské státy zajistí, aby přinejmenším úkoly stanovené v tomto článku byly vykonávány jedním nebo více orgány či strukturami. Členské státy Komisi oznámí všechny orgány nebo struktury, které plní uvedené úkoly.
2. Členské státy zajistí, aby bylo sledováno uplatňování pravidel pro udělování koncesí. Pokud orgány nebo struktury provádějící sledování odhalí konkrétní porušení, jako je podvod, korupce, střet zájmů a jiné závažné nesrovnalosti, nebo systémové problémy, musí mít oprávnění oznámit tato porušení či problémy vnitrostátním kontrolním orgánům, soudům nebo jiným příslušným orgánům či strukturám, jako je veřejný ochránce práv, vnitrostátní parlamenty nebo jejich výbory.
3. Výsledky sledování podle odstavce 2 se zpřístupní veřejnosti prostřednictvím vhodných informačních prostředků.
Komise může nanejvýše každé tři roky požádat členské státy, aby jí předložily zprávu o sledování, jež zahrnuje informace o nejčastějších zdrojích nesprávného uplatňování pravidel pro udělování koncesí, včetně případných strukturálních nebo opakujících se problémů v uplatňování těchto pravidel a včetně možných případů podvodu a jiného protiprávního jednání.
4. Členské státy zajistí, aby informace a pokyny týkající se výkladu a uplatňování právních předpisů Unie v oblasti udělování koncesí byly bezplatně dostupné, a napomáhaly tak veřejným zadavatelům, zadavatelům a hospodářským subjektům při správném uplatňování pravidel Unie.
HLAVA IV
ZMĚNY SMĚRNIC 89/665/EHS A 92/13/EHS
Článek 46
Změny směrnice 89/665/EHS
Směrnice 89/665/EHS se mění takto:
1)
V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Tato směrnice se vztahuje na zakázky podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (35), nejsou-li v souladu s články 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 17 a 37 uvedené směrnice z její působnosti vyjmuty.
Tato směrnice se vztahuje rovněž na koncese udělené veřejnými zadavateli podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (36) nejsou-li v souladu s články 10, 11, 12, 17 a 25 uvedené směrnice z její působnosti vyjmuty.
Zakázky ve smyslu této směrnice zahrnují veřejné zakázky, rámcové dohody, koncese na stavební práce, koncese na služby a dynamické nákupní systémy.
Pokud jde o zakázky nebo koncese, které spadají do oblasti působnosti směrnice 2014/24/EU nebo směrnice 2014/23/EU, přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění možnosti účinného, a zejména co nejrychlejšího přezkumu rozhodnutí veřejných zadavatelů v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 2 až 2f této směrnice z důvodu, že těmito rozhodnutími bylo porušeno právo Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo vnitrostátní předpisy je provádějící.
2)
V článku 2a se odstavec 2 mění takto:
a)
první pododstavec se nahrazuje tímto:
„K uzavření smlouvy v návaznosti na rozhodnutí o zadání zakázky či udělení koncese spadající do oblasti působnosti směrnice 2014/24/EU nebo směrnice 2014/23/EU nesmí dojít před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky či udělení koncese zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky či udělení koncese zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, v případě použití jiných komunikačních prostředků anebo před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí o zadání zakázky či udělení koncese.“;
b)
ve čtvrtém pododstavci se první odrážka nahrazuje tímto:
„-
shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 55 odst. 2 směrnice 2014/24/EU s výhradou čl. 55 odst. 3 uvedené směrnice, nebo v čl. 40 odst. 1 směrnice 2014/23/EU, s výhradou čl. 40 odst. 2 uvedené směrnice, a“.
3)
Článek 2b se mění takto:
a)
první pododstavec se mění takto:
i)
písmeno a) se nahrazuje tímto:
„a)
nevyžaduje-li směrnice 2014/24/EU nebo, v případě koncesí na stavební práce či služby, směrnice 2014/23/EU předchozí uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího či koncesního řízení v Úředním věstníku Evropské unie;“,
ii)
písmeno c) se nahrazuje tímto:
„c)
v případě zakázky založené na rámcové dohodě podle článku 33 směrnice 2014/24/EU a v případě jednotlivé zakázky na základě dynamického nákupního systému podle článku 34 uvedené směrnice.“;
b)
v druhém pododstavci se první a druhá odrážka nahrazují tímto:
„-
se jedná o porušení čl. 33 odst. 4 písm. c) nebo čl. 34 odst. 6 směrnice 2014/24/EU a
-
odhadovaná hodnota zakázky se rovná finančním limitům uvedeným v článku 4 směrnice 2014/24/EU nebo je přesahuje.“
4)
V článku 2c se se slova „směrnice 2004/18/ES“ nahrazují slovy „směrnice 2014/24/EU nebo směrnice 2014/23/EU“.
5)
Článek 2d se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
i)
písmeno a) se nahrazuje tímto:
„a)
jestliže veřejný zadavatel zadal zakázku či udělil koncesi bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího či koncesního řízení v Úředním věstníku Evropské unie, aniž by to bylo podle směrnice 2014/24/EU nebo směrnice 2014/23/EU přípustné“,
ii)
v písmeni b) se slova „směrnice 2004/18/ES“ nahrazují slovy „směrnice 2014/24/EU nebo směrnice 2014/23/EU“;
b)
v odstavci 4 se první odrážka nahrazuje tímto:
„-
veřejný zadavatel považuje zadání zakázky či udělení koncese bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího či koncesního řízení v Úředním věstníku Evropské unie za přípustné v souladu se směrnicí 2014/24/EU nebo směrnicí 2014/23/EU,“;
c)
v odstavci 5 se první odrážka nahrazuje tímto:
„-
se veřejný zadavatel domnívá, že je zadání zakázky či udělení koncese v souladu s čl. 33 odst. 4 písm. c) nebo čl. 34 odst. 6 směrnice 2014/24/EU,“.
6)
V čl. 2f odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
před uplynutím nejméně třiceti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy
-
veřejný zadavatel uveřejnil oznámení o výsledku zadávacího či koncesního řízení v souladu s články 50 a 51 směrnice 2014/24/EU nebo články 31 a 32 směrnice 2014/23/EU, pokud toto oznámení obsahuje odůvodnění rozhodnutí veřejného zadavatele zadat zakázku či udělit koncesi bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího či koncesního řízení v Úředním věstníku Evropské unie, nebo
-
veřejný zadavatel informoval dotčené uchazeče a zájemce o uzavření smlouvy za předpokladu, že tyto informace obsahují shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 55 odst. 2 směrnice 2014/24/EU s výhradou čl. 55 odst. 3 uvedené směrnice nebo v čl. 40 odst. 1 druhém pododstavci směrnice 2014/23/EU s výhradou čl. 40 odst. 2 uvedené směrnice. Tato možnost se použije rovněž na případy uvedené v čl. 2b písm. c) této směrnice;“.
7)
V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komise může zahájit řízení uvedené v odstavcích 2 až 5, pokud před uzavřením smlouvy dospěje k názoru, že při zadávacím či koncesním řízení v oblasti působnosti směrnice 2014/24/EU nebo směrnice 2014/23/EU došlo k závažnému porušení práva Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek.“
Článek 47
Změny směrnice 92/13/EHS
Směrnice 92/13/EHS se mění takto:
1)
V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Tato směrnice se vztahuje na zakázky uvedené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (37), nejsou-li v souladu s články 18 až 24, články 27 až 30 a článkem 34 nebo 55 uvedené směrnice z její působnosti vyjmuty.
Zakázky podle této směrnice zahrnují zakázky na dodávky, práce a služby, koncese na práce a služby, rámcové dohody a dynamické nákupní systémy.
Tato směrnice se vztahuje rovněž na koncese udělované zadavateli podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (38), nejsou-li v souladu s články 10, 12, 13, 14, 16, 17 a 25 uvedené směrnice z její působnosti vyjmuty.
Pokud jde o zakázky a koncese, které spadají do oblasti působnosti směrnice 2014/25/EU nebo směrnice 2014/23/EU, přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění možnosti účinného, a zejména co nejrychlejšího přezkumu rozhodnutí zadavatelů v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 2 až 2f této směrnice z důvodu, že tato rozhodnutí porušila právo Unie v oblasti zadávání zakázek nebo vnitrostátní předpisy je provádějící.
2)
V článku 2a se odstavec 2 mění takto:
a)
první pododstavec se nahrazuje tímto:
„K uzavření smlouvy v návaznosti na rozhodnutí o zadání zakázky či udělení koncese spadající do oblasti působnosti směrnice 2014/25/EU nebo směrnice 2014/23/EU nesmí dojít před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky či udělení koncese zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, v případě použití faxu nebo elektronických prostředků nebo před uplynutím lhůty alespoň patnácti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy bylo rozhodnutí o zadání zakázky či udělení koncese zasláno dotčeným uchazečům a zájemcům, v případě použití jiných komunikačních prostředků anebo před uplynutím lhůty alespoň deseti kalendářních dnů ode dne následujícího po dni doručení rozhodnutí o zadání zakázky či udělení koncese.“;
b)
ve čtvrtém pododstavci se první odrážka nahrazuje tímto:
„-
shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 75 odst. 2 směrnice 2014/25/EU, s výhradou čl. 75 odst. 3 uvedené směrnice, nebo v čl. 40 odst. 1 druhém pododstavci směrnice 2014/23/EU, s výhradou čl. 40 odst. 2 uvedené směrnice a“.
3)
Článek 2b se mění takto:
a)
první pododstavec se mění takto:
i)
písmeno a) se nahrazuje tímto:
„a)
nevyžaduje-li směrnice 2014/25/EU nebo podle okolností směrnice 2014/23/EU předchozí uveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie;“,
ii)
písmeno c) se nahrazuje tímto:
„c)
v případě jednotlivých zakázek založených na dynamickém nákupním systému uvedeném v článku 52 směrnice 2014/25/EU.“;
b)
v druhém pododstavci se první a druhá odrážka nahrazují tímto:
„-
se jedná o porušení čl. 52 odst. 6 směrnice 2014/25/EU a
-
odhadovaná hodnota zakázky se rovná finančním limitům uvedeným v článku 15 směrnice 2014/25/EU nebo je přesahuje.“
4)
V článku 2c se slova „směrnice 2004/17/ES“ nahrazují slovy „směrnice 2014/25/EU nebo směrnice 2014/23/EU“.
5)
Článek 2d se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
i)
písmeno a) se nahrazuje tímto:
„a)
jestliže zadavatel zadal zakázku či udělil koncesi bez předchozího uveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, aniž by to bylo podle směrnice 2014/25/EU nebo směrnice 2014/23/EU přípustné;“,
ii)
v písmeni b) se slova „směrnice 2004/17/ES“ nahrazují slovy „směrnice 2014/25/EU nebo směrnice 2014/23/EU“;
b)
v odstavci 4 se první odrážka nahrazuje tímto:
„-
zadavatel považuje zadání zakázky či udělení koncese bez předchozího uveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie za přípustné v souladu se směrnicí 2014/25/EU nebo směrnicí 2014/23/EU,“;
c)
v odstavci 5 se první odrážka nahrazuje tímto:
„-
zadavatel považuje zadání zakázky bez předchozího zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie za přípustné v souladu s čl. 52 odst. 6 směrnice 2014/25/EU,“.
6)
V čl. 2f odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
před uplynutím nejméně 30 kalendářních dnů ode dne následujícího po dni, kdy
-
zadavatel uveřejnil oznámení o výsledku zadávacího či koncesního řízení v souladu s články 70 a 71 směrnice 2014/25/EU nebo články 31 a 32 směrnice 2014/23/EU, pokud toto oznámení obsahuje odůvodnění rozhodnutí zadavatele zadat zakázku či udělit koncesi bez předchozího uveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebo
-
zadavatel informoval dotčené uchazeče a zájemce o uzavření smlouvy za předpokladu, že tyto informace obsahují shrnutí příslušných důvodů uvedené v čl. 75 odst. 2 směrnice 2014/25/EU s výhradou čl. 75 odst. 3 uvedené směrnice nebo v čl. 40 odst. 1 směrnice 2014/23/EU s výhradou čl. 40 odst. 2 uvedené směrnice. Tato možnost se použije rovněž na případy uvedené v čl. 2b prvním pododstavci písm. c) této směrnice;“.
7)
V článku 8 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komise může zahájit řízení uvedené v odstavcích 2 až 5, pokud před uzavřením smlouvy dospěje k názoru, že při zadávacím či koncesním řízení v oblasti působnosti směrnice 2014/25/EU nebo směrnice 2014/23/EU nebo v souvislosti s čl. 26 odst. 1 směrnice 2014/25/EU v případě zadavatelů, na které se uvedené ustanovení vztahuje, došlo k závažnému porušení práva Společenství v oblasti zadávání zakázek.“
HLAVA V
PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 48
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 3, čl. 9 odst. 4, čl. 27 odst. 2 a čl. 30 odst. 4 je Komisi svěřena na dobu neurčitou od 17. dubna 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 3, čl. 9 odst. 4, čl. 27 odst. 2 a čl. 30 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 3, čl. 9 odst. 4, čl. 27 odst. 2 a čl. 30 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 49
Postup pro naléhavé případy
1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem podle čl. 48 odst. 5. V takovém případě Komise po oznámení rozhodnutí Evropského parlamentu nebo Rady o vyslovení námitky neprodleně dotyčný akt zruší.
Článek 50
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Poradní výbor pro veřejné zakázky zřízený rozhodnutím Rady 71/306/EHS (39). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento článek, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 51
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 18. dubna 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 52
Přechodná ustanovení
Odkazy na čl. 1 odst. 3 písm. a) a b) směrnice 2004/17/ES a čl. 1 odst. 3 a 4 a hlavu III směrnice 2004/18/ES se považují za odkazy na tuto směrnici.
Článek 53
Sledování a podávání zpráv
Komise posoudí ekonomické dopady na vnitřní trh, zejména pokud jde o faktory jako přeshraniční udělování koncesí a transakční náklady, vyplývající z používání finančních limitů uvedených v článku 8 a podá o nich zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 18. dubna 2019. Přiměřenost úrovně finančních limitů se přezkoumá v rámci jednání souvisejících s dohodou o vládních zakázkách, a to s ohledem na dopad inflace a transakčních nákladů. Pokud je to možné a vhodné, Komise zváží, zda navrhnout zvýšení finančních limitů podle dohody o vládních zakázkách v dalším kole jednání.
Změní-li se výše finančních limitů podle dohody o vládních zakázkách, naváže na uvedenou zprávu v případě potřeby legislativní návrh, kterým se upraví finanční limity stanovené v této směrnici.
Komise rovněž s přihlédnutím ke zvláštním strukturám vodohospodářského odvětví posoudí ekonomické dopady výjimek stanovených v článku 12 na vnitřní trh a podá o nich zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 18. dubna 2019.
Komise přezkoumá fungování této směrnice a podá o něm zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 18. dubna 2021 a poté každých pět, a to na základě informací, jež členské státy poskytnou v souladu s čl. 45 odst. 3.
Komise zpřístupní výsledky přezkumů provedených v souladu se čtvrtým pododstavcem veřejnosti.
Článek 54
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Tato směrnice se nepoužije na udělování koncesí, u kterých byla výzva k účasti v soutěži zveřejněna nebo které byly uděleny přede dnem 17. dubna 2014.
Článek 55
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2014/23/EÚ
z 26. februára 2014
o udeľovaní koncesií
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1, článok 62 a článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Neexistencia jednoznačných pravidiel na úrovni Únie, ktorými sa upravuje udeľovanie koncesií, vyvoláva právnu neistotu, vytvára prekážky pre slobodné poskytovanie služieb a narušuje fungovanie vnútorného trhu. Hospodárske subjekty, predovšetkým malé a stredné podniky (MSP), sú preto pripravené o svoje práva na vnútornom trhu a prichádzajú o dôležité obchodné príležitosti, pričom verejné orgány nemusia nájsť najlepšie využitie verejných finančných prostriedkov, aby mohli občania Únie využívať kvalitné služby za najlepšie ceny. Na základe primeraného, vyváženého a flexibilného právneho rámca pre udeľovanie koncesií by sa všetkým hospodárskym subjektom v Únii zaistil účinný a nediskriminačný prístup na trh a právna istota, čím by sa podporili verejné investície do infraštruktúry a strategických služieb pre občanov. Takýto právny rámec by zároveň poskytol hospodárskym subjektom väčšiu právnu istotu a mohol by byť základom a prostriedkom pre ešte väčšie otvorenie trhov medzinárodného verejného obstarávania a zvýšenie svetového obchodu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zlepšeniu príležitostí na prístup MSP na trhy s koncesiami v celej Únii.
(2)
Pravidlá právneho rámca uplatniteľné na udeľovanie koncesií by mali byť jasné a jednoduché. Mali by náležite odzrkadľovať osobitnú povahu koncesií v porovnaní s verejnými zákazkami a nemali by vytvárať nadmerné administratívne zaťaženie.
(3)
Verejné obstarávanie zohráva kľúčovú úlohu v stratégii Európa 2020 stanovenej v oznámení Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 - Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“), keďže je jedným z trhovo orientovaných nástrojov, ktoré sa majú využívať na dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a na zabezpečenie čo najefektívnejšieho využitia verejných finančných prostriedkov. Koncesie predstavujú v tejto súvislosti významné nástroje dlhodobého štrukturálneho rozvoja infraštruktúry a strategických služieb, čím prispievajú k rozvoju hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, umožňujú využívať odbornosť súkromného sektora a pomáhajú dosahovať efektívnosť a inovácie.
(4)
Udeľovanie koncesií na verejné práce v súčasnosti podlieha základným pravidlám smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (4), zatiaľ čo na udeľovanie koncesií na služby s cezhraničným významom sa vzťahujú zásady Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a predovšetkým zásada voľného pohybu tovaru, slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby, ako aj zásady z nich vyplývajúce, ako rovnaké zaobchádzanie, nediskriminácia, vzájomné uznávanie, proporcionalita a transparentnosť. Existuje riziko právnej neistoty súvisiacej s tým, že vnútroštátni zákonodarcovia vykladajú zásady zmluvy rozlične, a s tým, že medzi právnymi predpismi jednotlivých členských štátov sú veľké rozdiely. Toto riziko potvrdila aj rozsiahla judikatúra Súdneho dvora Európskej únie, ktorá sa však len čiastočne zaoberá určitými aspektmi udeľovania koncesií.
Na úrovni Únie je vo všetkých členských štátoch potrebné jednotné uplatňovanie zásad ZFEÚ a odstránenie rozdielov v chápaní týchto zásad s cieľom odstrániť pretrvávajúce narušenia vnútorného trhu. Napomohlo by sa tým aj efektívnemu vynakladaniu verejných finančných prostriedkov, uľahčil by sa rovnocenný prístup a spravodlivá účasť MSP pri udeľovaní koncesií na miestnej úrovni aj na úrovni Únie a podporilo by sa dosahovanie udržateľných cieľov v oblasti verejnej politiky.
(5)
Touto smernicou sa uznáva a opätovne potvrdzuje právo členských štátov a orgánov verejnej moci rozhodovať o prostriedkoch správy, ktoré považujú za najsprávnejšie na uskutočnenie stavebných prác a poskytnutie služieb. Touto smernicou by najmä nemala byť nijakým spôsobom dotknutá sloboda členských štátov a orgánov verejnej moci uskutočňovať stavebné práce alebo poskytovať služby pre verejnosť priamo alebo zadať delegovaním toto poskytovanie tretím stranám. Na dosiahnutie cieľov verejnej politiky by členské štáty a orgány verejnej moci mali mať možnosť v súlade s právom Únie voľne vymedziť a spresniť charakteristické znaky služieb, ktoré sa majú poskytovať, vrátane akýchkoľvek podmienok týkajúcich sa kvality alebo ceny služieb.
(6)
Malo by sa pripomenúť, že členské štáty môžu v súlade so zásadami ZFEÚ, ktorými sú rovnaké zaobchádzanie, nediskriminácia, transparentnosť a voľný pohyb osôb, voľne rozhodnúť organizovať poskytovanie služieb buď ako služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, alebo ako služieb všeobecného záujmu nehospodárskeho charakteru, alebo ako ich kombináciu. Malo by sa tiež pripomenúť, že touto smernicou nie je dotknutá sloboda národných, regionálnych a miestnych orgánov vymedziť v súlade s právom Únie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ich rozsah a charakteristické znaky služieb, ktoré sa majú poskytovať, vrátane akýchkoľvek podmienok týkajúcich sa kvality služieb, aby sa napĺňali ich ciele v oblasti verejnej politiky. Smernicou by zároveň nemala byť dotknutá právomoc národných, regionálnych a miestnych orgánov poskytovať, zadávať a financovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu v súlade s článkom 14 ZFEÚ a protokolom č. 26, ktorý je prílohou ZFEÚ a Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ). Okrem toho sa táto smernica nezaoberá financovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu ani systémami pomoci, ktorú poskytujú členské štáty, najmä v sociálnej oblasti, v súlade s pravidlami Únie týkajúcimi sa hospodárskej súťaže. Je vhodné spresniť, že táto smernica by sa nemala vzťahovať na nehospodárske služby všeobecného záujmu.
(7)
Tiež je vhodné pripomenúť, že touto smernicou by nemali byť dotknuté právne predpisy členských štátov v oblasti sociálneho zabezpečenia. Táto smernica by sa nemala zaoberať ani liberalizáciou služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré sú vyhradené pre verejné alebo súkromné subjekty, alebo privatizáciou verejných subjektov poskytujúcich služby.
(8)
V prípade koncesií, ktoré sa rovnajú určitej hodnote alebo ju presahujú, je vhodné stanoviť minimálnu koordináciu vnútroštátnych postupov pri zadávaní takýchto zákaziek na základe zásad ZFEÚ, aby sa zaručilo otvorenie sa koncesií hospodárskej súťaži a primeraná právna istota. Tieto ustanovenia o koordinácii by nemali presahovať rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie uvedených cieľov a zabezpečenie určitého stupňa flexibility. Členským štátom by sa malo umožniť doplniť a ďalej rozvíjať tieto ustanovenia, ak to považujú za vhodné, najmä na lepšie zaistenie dodržovania uvedených zásad.
(9)
Malo by sa spresniť, že skupiny hospodárskych subjektov vrátane prípadu, keď majú formu dočasného združenia, sa môžu zúčastniť postupov udeľovania bez toho, aby museli nadobudnúť osobitnú právnu formu. Pokiaľ je to nevyhnutné, napríklad ak sa vyžaduje spoločné a nerozlučné ručenie, je možné požadovať osobitnú formu, keď je takýmto skupinám hospodárskych subjektov koncesia udelená. Malo by sa tiež spresniť, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia by mali byť schopní výslovne stanoviť, ako majú skupiny hospodárskych subjektov splniť požiadavky týkajúce sa ekonomického a finančného postavenia alebo kritériá týkajúce sa technickej a odbornej spôsobilosti, ktoré sa vyžadujú od hospodárskych subjektov zúčastňujúcich sa samostatne. Plnenie koncesií skupinami hospodárskych subjektov si môže vyžadovať stanovenie podmienok, ktoré sa neukladajú individuálnym účastníkom. Takéto podmienky, ktoré by mali byť opodstatnené z objektívnych dôvodov a primerané, by mohli zahŕňať napríklad požiadavku na určenie spoločného zastúpenia alebo vedúceho partnera na účely postupu udeľovania koncesie, alebo požiadavku na informácie o ich zložení.
(10)
Určité ustanovenia o koordinácii by sa takisto mali zaviesť pre udeľovanie koncesií na stavebné práce a služby v odvetviach energetiky, dopravy a poštových služieb, a to vzhľadom na skutočnosť, že vnútroštátne orgány môžu ovplyvniť správanie subjektov pôsobiacich v týchto odvetviach, a s prihliadnutím na uzatvorenú povahu trhov, na ktorých pôsobia, z dôvodu existencie osobitných alebo výlučných práv udelených členskými štátmi, ktoré sa týkajú zásobovania sietí, poskytovania prístupu do sietí alebo prevádzkovania sietí na účely poskytovania príslušných služieb.
(11)
Koncesie sú odplatné zmluvy, prostredníctvom ktorých jeden alebo viacerí verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia poveria uskutočnením stavebných prác alebo poskytnutím a riadením služieb jeden alebo viaceré hospodárske subjekty. Predmetom takýchto zmlúv je obstaranie stavebných prác alebo služieb prostredníctvom koncesie, ktorej protiplnením je právo na užívanie stavby alebo služieb alebo toto právo spolu s peňažným plnením. Takéto zmluvy môžu, ale nevyhnutne nemusia, zahŕňať prevod vlastníctva na verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, ale verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia vždy získavajú úžitky vyplývajúcich z predmetných stavebných prác alebo služieb.
(12)
Na účely tejto smernice by sa malo spresniť, že samotné financovanie činnosti, najmä prostredníctvom grantov, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na zamýšľaný účel, nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice.
(13)
Okrem toho, dojednania, v rámci ktorých sú všetky subjekty spĺňajúce určité kritériá oprávnené uskutočniť danú úlohu, a to bez akéhokoľvek predchádzajúceho výberu, ako sú napríklad systémy zákazníckeho výberu alebo poukazov na služby, by sa nemali považovať za koncesie, a to ani v prípade, keď sú založené na právnych dohodách medzi orgánom verejnej moci a hospodárskymi subjektmi. Takéto systémy sú zvyčajne založené na rozhodnutí orgánu verejnej moci, v ktorom sa vymedzujú transparentné a nediskriminačné podmienky o nepretržitom prístupe hospodárskych subjektov k poskytovaniu osobitných služieb, ako sú napríklad sociálne služby, pričom sa zákazníkom umožňuje výber medzi takýmito subjektmi.
(14)
Okrem toho niektoré akty členského štátu, napríklad povolenia alebo licencie, v ktorých členský štát alebo orgán verejnej moci tohto členského štátu stanovuje podmienky vykonávania hospodárskej činnosti, vrátane podmienky vykonať danú operáciu, ktorá sa zvyčajne udeľuje na žiadosť hospodárskeho subjektu, a nie z iniciatívy verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, a v prípade ktorých hospodársky subjekt môže slobodne prestať uskutočňovať stavebné práce alebo poskytovať služby, by sa nemali považovať za koncesie. V prípade týchto aktov členského štátu sa uplatňujú osobitné ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Na rozdiel od uvedených aktov členského štátu sa v koncesiách stanovujú vzájomne záväzné povinnosti, na základe ktorých sa na vykonanie týchto stavebných prác alebo poskytnutie týchto služieb vzťahujú osobitné požiadavky vymedzené verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, ktoré sú právne vymáhateľné.
(15)
Navyše by sa určité dohody, ktorých predmetom je právo hospodárskeho subjektu využívať na základe súkromného alebo verejného práva určité veci alebo zdroje vo verejnom vlastníctve, ako je pozemok alebo akýkoľvek verejný majetok, najmä v oblasti námorných alebo vnútrozemských prístavov alebo letísk, v ktorých štát alebo verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ stanovuje len všeobecné podmienky ich užívania bez obstarania konkrétnych stavieb alebo služieb, nemali považovať za koncesie v zmysle tejto smernice. Zvyčajne sa to týka vecí vo verejnom vlastníctve alebo zmlúv o nájme pozemku, ktoré vo všeobecnosti obsahujú podmienky odovzdania prenajatého majetku nájomcovi, spôsob užívania pozemku, povinnosti prenajímateľa a nájomcu týkajúce sa údržby majetku, dĺžku trvania nájmu a vrátenie majetku prenajímateľovi, nájomné a súvisiace poplatky hradené nájomcom.
(16)
Okrem toho ani dohody, ktoré zaručujú práva vzťahujúce sa na užívanie verejného nehnuteľného majetku na poskytovanie alebo prevádzkovanie pevných liniek alebo sietí na účely poskytovania služby verejnosti, by sa nemali považovať za koncesie v zmysle tejto smernice, pokiaľ sa v týchto dohodách neukladá povinnosť poskytovať služby, ani sa nezahŕňa žiadne nadobudnutie služieb verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom pre seba samého alebo pre koncových používateľov.
(17)
Táto smernica by sa nemala vzťahovať na zmluvy, ktoré nezahŕňajú peňažné plnenie dodávateľovi, a prípady, keď je dodávateľ odmeňovaný na základe regulovaných sadzieb vypočítaných tak, aby sa pokryli všetky náklady a investície, ktoré znáša dodávateľ za poskytovanie služby.
(18)
Ťažkosti spojené s výkladom pojmov koncesia a verejná zákazka spôsobovali neustálu právnu neistotu medzi zainteresovanými stranami, pričom viedli k početným rozsudkom Súdneho dvora Európskej únie. Preto by sa malo spresniť vymedzenie koncesie predovšetkým s odkazom na prevádzkové riziko. Hlavný znak koncesie, t. j. právo na využívanie stavieb alebo služieb, vždy znamená prenos prevádzkového rizika ekonomickej povahy na koncesionára vrátane možnosti, že sa mu nevrátia investície vynaložené a náklady vzniknuté pri prevádzkovaní stavby alebo poskytovaní zadaných služieb v rámci bežných prevádzkových podmienok, aj keď časť rizika zostáva na verejnom obstarávateľovi alebo obstarávateľovi. Uplatňovanie osobitných pravidiel upravujúcich udeľovanie koncesií by nebolo odôvodnené, ak by verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ oslobodil hospodársky subjekt od akejkoľvek prípadnej straty tým, že by mu zaručil minimálny príjem rovnaký alebo vyšší ako vynaložené investície a náklady, ktoré hospodársky subjekt musí vynaložiť v súvislosti s plnením zmluvy. Zároveň by sa malo spresniť, že určité dohody, za ktoré poskytuje odplatu výlučne verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, by sa mali považovať za koncesie, ak návratnosť investícií a nákladov vynaložených prevádzkovateľom pri uskutočňovaní stavebných prác alebo poskytovaní služby závisí od skutočného dopytu po danej službe alebo majetku alebo od ich skutočnej ponuky.
(19)
Ak sa v odvetvovom nariadení odstraňuje riziko tým, že sa koncesionárovi zaručuje pokrytie investícií a nákladov vzniknutých pri plnení zmluvy, takáto zmluva by sa nemala považovať za koncesiu v zmysle tejto smernice. Skutočnosť, že riziko je od samého začiatku obmedzené, by nemalo brániť tomu, aby sa zákazka kvalifikovala ako koncesia. Môže to platiť napríklad v odvetviach s regulovanými sadzbami, alebo ak je prevádzkové riziko obmedzené zmluvnými dojednaniami, ktorými sa ustanovuje čiastočná kompenzácia vrátane kompenzácie v prípade skoršieho vypovedania koncesie z dôvodov, ktoré možno pripísať verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi alebo z dôvodov vyššej moci.
(20)
Prevádzkové riziko by malo vyplývať z faktorov, ktoré nie sú pod kontrolou zmluvných strán. Riziká, akými sú napríklad riziká spojené so zlým riadením, neplnením zmluvy zo strany hospodárskeho subjektu alebo súvisiace s vyššou mocou, nie sú na účely klasifikácie, či ide o koncesiu, rozhodujúce, keďže tieto riziká sú prítomné v každej zákazke bez ohľadu na to, či ide verejnú zákazku, alebo koncesiu. Prevádzkové riziko by sa malo chápať ako riziko vystavenia sa náladám trhu, pričom môže pozostávať z rizika na strane dopytu alebo rizika na strane ponuky alebo z obidvoch. Riziko na strane dopytu je nutné chápať ako riziko v oblasti skutočného dopytu po stavebných prácach alebo službách, ktoré sú predmetom zmluvy. Riziko na strane ponuky je potrebné chápať ako riziko v oblasti uskutočňovania stavebných prác alebo poskytovania služieb, ktoré sú predmetom zmluvy, najmä riziko, že poskytovanie služieb nebude zodpovedať dopytu. Na účely posúdenia prevádzkového rizika by sa konzistentným a jednotným spôsobom mala vziať do úvahy čistá súčasná hodnota všetkých investícií, nákladov a príjmov koncesionára.
(21)
Pojem „verejnoprávne inštitúcie“ bol opakovane preskúmaný v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie. Viacero spresnení má kľúčový význam pre úplné pochopenie tohto pojmu. Malo by sa preto spresniť, že inštitúcia, ktorá funguje v bežných trhových podmienkach, je zameraná na vytváranie zisku a znáša straty spojené s vykonávaním svojej činnosti, by sa nemala považovať za „verejnoprávnu inštitúciu“, keďže potreby vo všeobecnom záujme, na ktorých plnenie bola zriadená alebo ktorých plnením bola poverená, sa môžu považovať za potreby priemyselnej alebo komerčnej povahy. Podobne boli Súdnym dvorom preskúmané aj podmienky súvisiace s pôvodom financovania takéhoto orgánu, pričom sa spresnilo, že financovanie „z väčšej časti“ znamená viac ako polovicu a že takéto financovanie môže zahŕňať platby od používateľov, ktoré sa stanovia, vypočítajú a inkasujú v súlade s verejnoprávnymi pravidlami.
(22)
Je vhodné vymedziť „výlučné práva“ a „osobitné práva“, keďže tieto pojmy sú zásadné pre rozsah pôsobnosti tejto smernice a pojem obstarávatelia. Malo by sa spresniť, že subjekty, ktoré nie sú obstarávateľmi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) a ani verejnými podnikmi, podliehajú ustanoveniam tejto smernice, len ak vykonávajú jednu zo zahrnutých činností na základe takýchto práv. Nebudú sa však považovať za obstarávateľov, ak sa takéto práva udelili na základe postupu založeného na objektívnych kritériách, najmä v súlade s právnymi predpismi Únie, a pre ktoré sa zaistilo primerané zverejnenie. Medzi tieto právne predpisy by mala patriť smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (6), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (7), smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES (8), smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES (9) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (10). Malo by sa tiež spresniť, že tento zoznam právnych predpisov nie je úplný a že práva v akejkoľvek forme, ktoré sa udelili na základe iných postupov založených na objektívnych kritériách a pre ktoré sa zaistilo primerané zverejnenie, nie sú relevantné na účely určenia obstarávateľov, na ktorých sa vzťahuje táto smernica.
(23)
Táto smernica by sa mala uplatňovať len na koncesie, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako určité finančné limity, ktoré by mali odrážať zreteľný cezhraničný záujem o koncesie hospodárskych subjektov nachádzajúcich sa v iných členských štátoch, než je členský štát verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa. Preto je potrebné stanoviť metódu výpočtu predpokladanej hodnoty koncesií a mali by sa identifikovať koncesie na stavebné práce a služby, keďže obe zmluvy často zahŕňajú prvky prác aj služieb. Výpočet by mal vychádzať z celkového obratu koncesionára súvisiaceho so stavebnými prácami a službami, ktoré sú predmetom koncesie, ktorý predpokladá verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, okrem DPH, a to počas trvania zmluvy.
(24)
Na zabezpečenie skutočného otvorenia trhu a primeranej rovnováhy pri uplatňovaní pravidiel udeľovania koncesií v odvetviach energetiky, dopravy a poštových služieb je potrebné, aby subjekty, ktorých sa to týka, boli vymedzené inak, ako na základe svojho právneho postavenia. Malo by sa preto zabezpečiť, aby nebolo ohrozené rovnaké zaobchádzanie s obstarávateľmi, ktorí pôsobia vo verejnom sektore, a obstarávateľmi, ktorí pôsobia v súkromnom sektore. Taktiež je potrebné v súlade s článkom 345 ZFEÚ zaistiť, aby nebola dotknutá úprava vlastníckych vzťahov v členských štátoch. Z tohto dôvodu by sa na koncesie udelené subjektmi, ktoré vykonávajú jednu z uvedených činností, na účely vykonávania takých činností mali uplatňovať osobitné a jednotné pravidlá, a to bez ohľadu na to, či sú štátne, miestne alebo regionálne orgány, verejnoprávne inštitúcie, verejné podniky alebo iné subjekty využívajúce osobitné alebo výlučné práva. Subjekty, ktoré sú podľa vnútroštátneho práva zodpovedné za poskytovanie služieb súvisiacich s jednou z činností uvedených v prílohe II, by sa mali považovať za subjekty vykonávajúce také činnosti.
(25)
Malo by sa spresniť, že príslušná činnosť v oblasti letísk zahŕňa aj služby poskytované cestujúcim, ktoré prispievajú k hladkému fungovaniu letiskových zariadení a ktoré sa očakávajú od dobre fungujúceho, moderného letiska, ako sú maloobchodné služby, služby verejného stravovania a parkovacie služby.
(26)
Niektoré subjekty sú aktívne v oblasti výroby, prepravy alebo distribúcie tepla aj chladenia. Môže dôjsť k určitej neistote, pokiaľ ide o to, ktoré pravidlá sa uplatňujú v súvislosti s činnosťami týkajúcimi sa tepla alebo chladenia. Malo by sa preto spresniť, že preprava a/alebo distribúcia tepla je činnosťou, na ktorú sa vzťahuje príloha II, a teda subjekty, ktoré sú aktívne v odvetví vykurovania, podliehajú pravidlám tejto smernice uplatniteľným na obstarávateľov, pokiaľ sú ako také kvalifikované. Na druhej strane subjekty vykonávajúce činnosť v oblasti chladenia podliehajú pravidlám tejto smernice uplatniteľným na verejných obstarávateľov, pokiaľ sú ako také kvalifikované. Napokon by sa malo spresniť, že koncesie udeľované na plnenie zmlúv týkajúcich sa vykurovania a chladenia by sa mali preskúmať podľa ustanovení o zmluvách na vykonávanie viacerých činností, aby sa určilo, ktoré pravidlá, ak vôbec nejaké, budú upravovať ich udeľovanie.
(27)
Pred plánovaním akejkoľvek zmeny rozsahu pôsobnosti tejto smernice v prípade odvetvia chladenia by sa mala preskúmať situácia v tomto odvetví, aby sa získali dostatočné informácie, najmä pokiaľ ide o situáciu v oblasti hospodárskej súťaže, úroveň cezhraničného obstarávania a názory zainteresovaných strán. Vzhľadom na to, že uplatňovanie tejto smernice na toto odvetvie by mohlo mať významný vplyv v zmysle otvárania trhu, uvedené preskúmanie by sa malo vykonať pri posudzovaní vplyvu tejto smernice.
(28)
Malo by sa spresniť, že na účely bodov 1 a 2 prílohy II, pojem „zásobovanie“ zahŕňa výrobu/produkciu, veľkoobchodný a maloobchodný predaj. Výroba plynu vo forme ťažby však patrí do rozsahu pôsobnosti bodu 6 uvedenej prílohy.
(29)
Pri zmiešaných zákazkách by sa v prípade, ak jednotlivé časti, ktoré takúto zákazku tvoria, nie sú objektívne oddeliteľné, mali uplatniteľné pravidlá určiť so zreteľom na hlavný predmet zákazky. Malo by sa preto spresniť, ako by mali verejní obstarávatelia a obstarávatelia určiť, či sú jednotlivé časti oddeliteľné. Takéto spresnenie by malo vychádzať z príslušnej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie. Určovanie oddeliteľnosti by sa malo vykonávať v každom jednotlivom prípade, ak vyjadrené alebo predpokladané zámery verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa považovať rôzne aspekty tvoriace zmiešanú zákazku za neoddeliteľné by nemali byť dostatočné, ale mali by sa doložiť objektívnymi dôkazmi, na základe ktorých by ich bolo možné odôvodniť a z ktorých by vyplývala potreba uzavrieť jednu zmluvu. Takáto odôvodnená potreba uzavrieť jednu zmluvu by mohla existovať napríklad v prípade výstavby jedinej budovy, ktorej jednu časť by mal využívať priamo dotknutý verejný obstarávateľ a ďalšia časť by sa mala využívať na základe koncesie, napríklad na účely poskytovania parkovania pre verejnosť. Malo by sa spresniť, že potreba uzavrieť jednu zmluvu môže vyplývať z dôvodov technickej aj ekonomickej povahy.
(30)
V prípade zmiešaných zákaziek, ktoré možno oddeliť, majú verejní obstarávatelia a obstarávatelia vždy možnosť zadať samostatné zákazky na samostatné časti zmiešanej zákazky, pričom v takom prípade by sa ustanovenia uplatniteľné na každú samostatnú časť mali stanoviť výlučne so zreteľom na charakteristické znaky tejto špecifickej zákazky. Na druhej strane, ak sa verejní obstarávatelia a obstarávatelia rozhodnú zahrnúť do obstarávania iné prvky, bez ohľadu na to, aká by bola hodnota týchto dodatočných prvkov a aký právny režim by sa na ne inak vzťahoval, mali by sa uviesť pravidlá uplatniteľné na takéto prípady. Osobitné ustanovenie by sa malo vypracovať pre na zmiešané zákazky zahŕňajúce obranné alebo bezpečnostné aspekty alebo niektoré časti, na ktoré sa nevzťahuje ZFEÚ.
(31)
Obstarávatelia môžu udeľovať koncesie na účely plnenia požiadaviek niekoľkých činností, na ktoré sa môžu vzťahovať rôzne právne režimy. Malo by sa spresniť, že na právny režim uplatniteľný na jednotlivú koncesiu, ktorá by mala zahŕňať niekoľko činností, by sa mali vzťahovať pravidlá uplatniteľné na činnosť, na ktorú je hlavne určená. Určenie činnosti, na ktorú je koncesia hlavne určená, môže vychádzať z analýzy požiadaviek, ktoré musí konkrétna koncesia spĺňať, ktorú vykoná obstarávateľ na účely stanovenia predpokladanej hodnoty koncesie a vypracovania súťažných podkladov ku koncesii. V niektorých prípadoch môže byť objektívne nemožné stanoviť, na ktorú činnosť je koncesia hlavne určená. Mali by sa uviesť pravidlá uplatniteľné v takýchto prípadoch.
(32)
V niektorých prípadoch môže byť daný verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, ktorým je štátny, regionálny alebo miestny orgán alebo verejnoprávna inštitúcia, alebo dané združenie pozostávajúce z uvedených subjektov jediným zdrojom danej služby, v súvislosti s ktorou požíva výlučné právo podľa vnútroštátnych zákonov, iných právnych predpisov alebo uverejnených správnych opatrení, ktoré sú v súlade so ZFEÚ. Malo by sa spresniť, že v takých situáciách môže verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ uvedený v tomto odôvodnení alebo ich združenie udeliť koncesie takým orgánom bez toho, aby sa uplatnila táto smernica.
(33)
Z rozsahu pôsobnosti tejto smernice je vhodné vylúčiť aj určité koncesie na služby udelené hospodárskym subjektom, ak sa udeľujú na základe výlučného práva, ktoré tomuto subjektu priznávajú vnútroštátne zákony, iné právne predpisy alebo uverejnené správne opatrenia a ktoré bolo udelené v súlade so ZFEÚ a aktmi Únie, ktorými sa ustanovujú pravidlá prístupu na trh uplatniteľné na činnosti uvedené v prílohe II, keďže toto výlučné právo znemožňuje použitie súťažného postupu udeľovania. Odchylne a bez toho, aby boli dotknuté právne dôsledky všeobecného vylúčenia z rozsahu pôsobnosti tejto smernice, by sa na koncesie uvedené v článku 10 ods. 1 druhom pododseku mala vzťahovať povinnosť uverejniť oznámenie o udelení koncesie na účely zaistenia základnej transparentnosti, pokiaľ podmienky takejto transparentnosti nie sú stanovené v odvetvových právnych predpisoch. V záujme posilnenia transparentnosti by mal členský štát v prípade, ak hospodárskemu subjektu udeľuje výlučné právo na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe II, o tom informovať Komisiu.
(34)
Na účely tejto smernice by sa pojmy „základné bezpečnostné záujmy“, „vojenské zariadenia“, „citlivé vybavenie“, „práce citlivého charakteru“ a „služby citlivého charakteru“ mali chápať v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES (11).
(35)
Touto smernicou by nemala byť dotknutá sloboda členských štátov, aby v súlade s právom Únie mohli vyberať metódy na organizovanie a kontrolu prevádzkovania hazardných hier a stávok, a to ani na základe udeľovania povolení. Z rozsahu pôsobnosti tejto smernice je vhodné vylúčiť koncesie, ktoré súvisia s prevádzkovaním lotérií a ktoré členské štáty udelili hospodárskemu subjektu na základe výlučného práva udeleného na základe postupu bez zverejnenia podľa uplatniteľných vnútroštátnych zákonov, iných právnych predpisov alebo uverejnených správnych opatrení v súlade so ZFEÚ. Takéto vylúčenie je opodstatnené udelením výlučného práva hospodárskemu subjektu, čím sa súťažný postup stáva neuplatniteľným, ako aj potrebou zachovať pre členské štáty možnosť regulovať na vnútroštátnej úrovni odvetvie hazardných hier so zreteľom na ich povinnosti týkajúce sa ochrany verejného a sociálneho poriadku.
(36)
Táto smernica by sa nemala uplatňovať na niektoré pohotovostné služby, ak ich poskytujú neziskové organizácie alebo združenia, keďže by bolo ťažké zachovať osobitnú povahu týchto organizácií v prípade, že poskytovatelia služieb by museli byť vybraní v súlade s postupmi stanovenými v tejto smernici. Toto vylúčenie by však nemalo presahovať prísne nevyhnutné hranice. Malo by sa preto výslovne stanoviť, že služby prepravy pacientov sanitárnymi vozidlami by sa nemali vylúčiť. V tejto súvislosti je ďalej nevyhnutné spresniť, že CPV skupina 601 „Služby pozemnej dopravy“ nezahŕňa služby sanitárnych vozidiel uvedené v CPV triede 8514. Malo by sa preto spresniť, že na služby, na ktoré sa vzťahuje kód CPV 85143000-3 a ktoré pozostávajú výlučne zo služieb prepravy pacientov sanitárnymi vozidlami, by sa mal vzťahovať osobitný režim stanovený pre sociálne a iné osobitné služby (ďalej len „zjednodušený režim“). V dôsledku toho by sa aj na zmiešané koncesie na poskytovanie služieb sanitárnych vozidiel mal všeobecne vzťahovať zjednodušený režim, ak je hodnota služieb prepravy pacientov sanitárnymi vozidlami vyššia ako hodnota iných záchranných služieb.
(37)
Je vhodné pripomenúť, že táto smernica sa uplatňuje len na verejných obstarávateľov a obstarávateľov členských štátov. V dôsledku toho sa na politické strany nevzťahujú jej ustanovenia, keďže nie sú verejnými obstarávateľmi ani obstarávateľmi. V niektorých členských štátoch však môžu niektoré politické strany spadať pod pojem „verejnoprávne inštitúcie“. Určité služby (ako tvorba (výroba) propagačných filmov a tvorba (výroba) propagačných záznamov) sú však tak neodmysliteľne spojené s politickými názormi poskytovateľa služieb, ak sú poskytované v súvislosti s volebnou kampaňou, že poskytovatelia služieb sa obvykle vyberajú spôsobom, ktorý nemožno upraviť pravidlami obstarávania. Napokon, je potrebné pripomenúť, že štatút a financovanie európskych politických strán a európskych politických nadácií podliehajú iným pravidlám, než sú pravidlá stanovené v tejto smernici.
(38)
Mnoho obstarávateľov je organizovaných ako hospodárska skupina, ktorá môže pozostávať zo súboru samostatných podnikov; každý z uvedených podnikov má často špecializovanú úlohu v celkovom kontexte hospodárskej skupiny. Je preto vhodné vylúčiť určité koncesie na služby a stavebné práce udelené pridruženému podniku, ktorých hlavnou činnosťou je poskytovanie takýchto služieb alebo stavebných prác skupine, ktorej je súčasťou, a nie ich ponúkanie na trhu. Taktiež je vhodné vylúčiť určité koncesie na služby a stavebné práce udelené obstarávateľom spoločnému podniku, ktorý vytvorilo niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a ktorého súčasťou je tento obstarávateľ. Je však tiež vhodné zaistiť, aby toto vylúčenie nemalo za následok narušenie hospodárskej súťaže v prospech podnikov alebo spoločných podnikov, ktoré sú pridružené k obstarávateľom; je vhodné stanoviť primeraný súbor pravidiel, najmä pokiaľ ide o maximálne limity, v rámci ktorých podniky môžu získavať časť svojho obratu na trhu a pri prekročení ktorých by stratili možnosť, aby im boli udelené koncesie bez výziev na súťaž, o zloženie spoločných podnikov a stabilitu väzieb medzi týmito spoločnými podnikmi a obstarávateľmi, ktorí ich tvoria.
(39)
Podniky by sa mali považovať za pridružené, ak medzi obstarávateľom a príslušným podnikom existuje priamy alebo nepriamy dominantný vplyv alebo ak sú obaja pod dominantným vplyvom iného podniku; v tejto súvislosti by súkromná účasť sama o sebe nemala byť relevantná. Overenie skutočnosti, či je podnik pridružený k danému obstarávateľovi, by malo byť čo najľahšie. Preto - ako aj vzhľadom na to, že možná existencia takéhoto priameho alebo nepriameho dominantného vplyvu by už musela byť overená na účely rozhodnutia, či by sa ročná účtovná závierka dotknutých podnikov a subjektov mala konsolidovať - podniky by sa mali považovať za pridružené, keď je ich ročná účtovná závierka konsolidovaná. Pravidlá Únie týkajúce sa konsolidovaných účtovných závierok sa však v niektorých prípadoch neuplatňujú, napríklad v dôsledku veľkosti príslušných podnikov alebo nesplnenia určitých podmienok súvisiacich s ich právnou formou. V takých prípadoch, ak smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (12) nie je uplatniteľná, bude nevyhnutné preskúmať, či existuje priamy alebo nepriamy dominantný vplyv s prihliadnutím na vlastníctvo, finančnú účasť alebo pravidlá, ktoré sa vzťahujú na tieto podniky.
(40)
Koncesie v odvetví vodného hospodárstva sú často predmetom osobitných a komplexných dojednaní, ktoré si vyžadujú zvláštnu pozornosť vzhľadom na význam vody ako verejného statku, ktorý predstavuje základnú hodnotu pre všetkých občanov Únie. Osobitné prvky týchto dojednaní opodstatňujú vylúčenia v oblasti vodného hospodárstva z rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Vylúčenie sa týka koncesií na stavebné práce a služby na poskytovanie alebo prevádzku pevných sietí určených na poskytovanie služby verejnosti v súvislosti s výrobou, prepravou a distribúciou pitnej vody alebo dodávaním pitnej vody do týchto sietí. Koncesie na likvidáciu a čistenia odpadových vôd, ako aj koncesie týkajúce sa projektov využívania vodnej energie, zavlažovania alebo odvodňovania pôdy (za predpokladu, že objem vody, ktorý sa má použiť na dodávanie pitnej vody, predstavuje viac ako 20 % celkového objemu vody, ktorá je k dispozícii na základe takýchto projektov alebo prostredníctvom zavlažovacích či odvodňovacích zariadení) by mali byť tiež vylúčené, ak sú spojené s vylúčenou činnosťou.
(41)
Táto smernica by sa nemala vzťahovať na koncesie udelené obstarávateľmi a určené na povolenie výkonu činnosti uvedenej v prílohe II, pokiaľ v členskom štáte, v ktorom sa táto činnosť vykonáva, je priamo vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, ku ktorým nie je obmedzený prístup, ako je zistené základe postupu stanoveného na tento účel v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ (13). Preto je vhodné zachovať tento postup, ktorý je uplatniteľný na všetky odvetvia, alebo ich časti, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, čo umožní zohľadniť účinky súčasného alebo budúceho otvorenia sa hospodárskej súťaži. Takýmto postupom by sa mala príslušným subjektom poskytovať právna istota, ako aj vhodný rozhodovací proces zaisťujúci v krátkych lehotách jednotné uplatňovanie práva Únie v tejto oblasti. V záujme právnej istoty by sa malo spresniť, že všetky rozhodnutia prijaté pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice na základe článku 30 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES (14) sa budú naďalej uplatňovať.
(42)
Táto smernica, keďže je určená členským štátom, sa nevzťahuje na udeľovanie koncesií, ktoré vykonávajú medzinárodné organizácie vo svojom vlastnom mene a na svoju vlastnú zodpovednosť. Je však potrebné spresniť, do akej miery by sa táto smernica mala uplatňovať na udeľovanie koncesií, na ktoré vzťahujú osobitné medzinárodné pravidlá.
(43)
Pri udeľovaní koncesií na určité audiovizuálne a rozhlasové mediálne služby poskytovateľmi mediálnych služieb by sa mali zohľadniť aspekty kultúrneho alebo sociálneho významu, v dôsledku čoho sa uplatňovanie pravidiel udeľovania koncesií stáva nevhodným. Z uvedených dôvodov sa preto mala urobiť výnimka v prípade koncesií na služby, ktoré udeľujú samotní poskytovatelia mediálnych služieb, na kúpu, vývoj, produkciu alebo koprodukciu predhotovených programov a iných prípravných služieb, ako sú napríklad služby súvisiace so scenármi alebo umeleckými výkonmi potrebnými na výrobu programu. Zároveň by sa malo spresniť, že toto vylúčenie by sa malo vzťahovať rovnako na vysielacie mediálne služby a na služby na požiadanie (nelineárne služby). Toto vylúčenie by sa však nemalo uplatňovať na technické zariadenie nevyhnutné na produkciu, koprodukciu a vysielanie takýchto programov.
(44)
Touto smernicou nie je dotknutá právomoc členských štátov zabezpečovať financovanie verejnoprávneho vysielania, pokiaľ je takéto financovanie poskytované vysielacím organizáciám na splnenie verejnoprávneho poslania tak, ako je zverené, vymedzené a organizované v každom členskom štáte v súlade s protokolom č. 29 o systéme verejnoprávneho vysielania v členských štátoch, ktorý je pripojený k ZFEÚ a Zmluve o EÚ.
(45)
Pokiaľ ide o otázku, do akej miery by sa na zmluvy uzavreté medzi subjektmi v rámci verejného sektora mali vzťahovať pravidlá o koncesiách, existuje značná právna neistota. Príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie sa v jednotlivých členských štátoch a dokonca aj medzi verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi vykladá rôzne. Z tohto dôvodu je nevyhnutné spresniť, v ktorých prípadoch nepodliehajú zmluvy uzavreté v rámci verejného sektora uplatňovaniu pravidiel ustanovených v tejto smernici. Toto spresnenie by sa malo riadiť zásadami stanovenými v príslušnej judikatúre Súdneho dvora Európskej únie. Samotná skutočnosť, že obe strany dohody sú samy orgánmi verejnej moci, nevylučuje ako taká uplatnenie pravidiel ustanovených v tejto smernici. Uplatňovanie pravidiel ustanovených v tejto smernici by však nemalo byť v rozpore so slobodným rozhodnutím orgánov verejnej moci plniť úlohy súvisiace s verejnou službou, ktorými sú poverené, prostredníctvom využívania vlastných zdrojov, čo zahŕňa možnosť spolupráce s inými orgánmi verejnej moci. Malo by sa zabezpečiť, aby žiadna spolupráca medzi orgánmi v rámci verejnej správy, ktorá bola vyňatá, neviedla k narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu k súkromným hospodárskym subjektom, pokiaľ zvýhodňuje súkromného poskytovateľa služieb voči jeho konkurentom.
(46)
Na koncesie udelené kontrolovaným právnickým osobám by sa nemalo vzťahovať uplatňovanie postupov ustanovených v tejto smernici, ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, ako sa uvádza v článku 7 ods. 1 písm. a), vykonáva nad dotknutou právnickou osobou kontrolu, ktorá je podobná kontrole, ktorú vykonáva nad svojimi vlastnými organizačnými zložkami, a to za predpokladu, že kontrolovaná právnická osoba vykonáva viac ako 80 % svojej činnosti pri plnení úloh, ktorými ju poveril kontrolujúci verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ alebo iné právnické osoby kontrolované týmto verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, a to bez ohľadu na konečného prijímateľa plnenia zákazky. Táto výnimka by sa nemala vzťahovať na situácie, keď existuje priama účasť súkromného hospodárskeho subjektu na kapitáli kontrolovanej právnickej osoby, keďže za takých okolností by udelenie koncesie bez súťažného postupu poskytlo súkromnému hospodárskemu subjektu s kapitálovou účasťou v kontrolovanej právnickej osobe nenáležitú výhodu v porovnaní s jeho konkurentmi. Avšak vzhľadom na osobitné charakteristické znaky verejných orgánov s povinným členstvom, ako sú organizácie zodpovedné za riadenie alebo vykonávanie určitých verejných služieb, by sa tento postup nemal uplatňovať v prípadoch, keď je účasť konkrétnych súkromných hospodárskych subjektov na kapitáli kontrolovanej právnickej osoby povinná na základe vnútroštátnych právnych predpisov v súlade so zmluvami, a to za predpokladu, že z takejto účasti nevyplýva kontrolovanie ani blokovanie a ani rozhodný vplyv na rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby.
Ďalej by sa malo spresniť, že rozhodným prvkom je len priama súkromná účasť na kontrolovanej právnickej osobe. Preto ak v kontrolujúcom verejnom obstarávateľovi alebo obstarávateľovi alebo v kontrolujúcich verejných obstarávateľoch alebo obstarávateľoch existuje súkromná kapitálová účasť, nevylučuje to zadanie verejných zákaziek kontrolovanej právnickej osobe bez toho, aby sa uplatnili postupy ustanovené v tejto smernici, keďže takéto účasti nemajú nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž medzi súkromnými hospodárskymi subjektmi. Zároveň by sa malo spresniť, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, ako sú verejnoprávne inštitúcie, ktorí môžu mať súkromnú kapitálovú účasť, by mali mať možnosť využiť výnimku pre horizontálnu spoluprácu. V dôsledku toho, ak sú splnené všetky ostatné podmienky týkajúce sa horizontálnej spolupráce, by sa výnimka súvisiaca s horizontálnou spoluprácou mala rozšíriť aj na takýchto verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, ak je zmluva uzavretá výlučne medzi verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi.
(47)
Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, ako sa uvádza v článku 7 ods. 1 písm. a),by mali mať možnosť zvoliť si, že svoje verejné služby budú poskytovať spoločne na základe spolupráce a bez toho, aby boli povinní použiť akúkoľvek konkrétnu právnu formu. Takáto spolupráca sa môže týkať všetkých druhov činností súvisiacich s poskytovaním služieb a plnením povinností pridelených zúčastneným orgánom alebo prevzatých zúčastnenými orgánmi, ako sú napríklad povinné alebo dobrovoľné úlohy miestnych či regionálnych orgánov alebo služby prenesené na osobitné orgány na základe verejného práva. Služby poskytované jednotlivými zúčastnenými orgánmi alebo obstarávateľmi nemusia byť nevyhnutne identické, môžu byť aj doplnkové. Na zmluvy týkajúce sa spoločného poskytovania služieb by sa nemala vzťahovať táto smernica za predpokladu, že sú uzavreté výlučne medzi verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, že uskutočňovanie tejto spolupráce sa riadi výlučne aspektmi súvisiacimi s verejným záujmom a že žiadny súkromný poskytovateľ služieb nebol zvýhodnený voči svojim konkurentom.
S cieľom splniť tieto podmienky by mala spolupráca vychádzať z koncepcie spolupráce. Takáto spolupráca si nevyžaduje, aby všetky zúčastnené orgány prevzali plnenie hlavných zmluvných povinností, pokiaľ existujú záväzky prispieť k poskytovaniu dotknutých verejných služieb na základe spolupráce. Okrem toho sa vykonávanie tejto spolupráce vrátane akýchkoľvek finančných prevodov medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi by sa mala riadiť výlučne so zreteľom na verejný záujem.
(48)
Existujú určité prípady, v ktorých právny subjekt koná na základe príslušných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov ako nástroj alebo technická služba pre určených verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov a v ktorých má povinnosť vykonávať pokyny, ktoré mu títo verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia zadávajú, pričom nemá žiadny vplyv na odplatu za svoj výkon. Na takýto čisto administratívny vzťah by sa vzhľadom na jeho nezmluvnú povahu nemali vzťahovať postupy udeľovania koncesií.
(49)
Malo by sa spresniť, že pojem „hospodárske subjekty“ by sa mal vykladať široko, aby zahŕňal všetky osoby a/alebo subjekty, ktoré ponúkajú uskutočnenie stavebných prác, dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb na trhu, a to bez ohľadu na právnu formu, ktorú si zvolili pre svoje fungovanie. Preto by sa pojem hospodársky subjekt mal vzťahovať na všetky firmy, pobočky, dcérske spoločnosti, verejné obchodné spoločnosti, družstevné spoločenstvá, spoločnosti s ručením obmedzeným, univerzity, či už verejné alebo súkromné, a iné formy subjektov, a to za každých okolností bez ohľadu na to, či ide o „právnické osoby“.
(50)
S cieľom zaistiť primerané propagovanie koncesií na stavebné práce a služby, ktoré sa rovnajú určitému finančnému limitu alebo ho presahujú a ktoré udeľujú obstarávatelia a verejní obstarávatelia, by malo udeleniu týchto koncesií predchádzať povinné uverejnenie oznámenia o koncesii v Úradnom vestníku Európskej únie.
(51)
Vzhľadom na nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž by sa udelenie koncesií bez predchádzajúceho uverejnenia malo povoliť len vo veľmi výnimočných prípadoch. Táto výnimka by mala byť obmedzená na prípady, keď je od začiatku jasné, že uverejnenie by neprinieslo väčšiu hospodársku súťaž najmä preto, že z objektívneho hľadiska existuje len jeden hospodársky subjekt, ktorý môže túto koncesiu splniť. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ by v súvislosti s budúcim postupom udelenia nemal vytvoriť situáciu, v ktorej je nemožné udeliť koncesiu akémukoľvek inému hospodárskemu subjektu. Okrem toho by sa mala dôkladne posúdiť dostupnosť vhodnej náhrady.
(52)
Dĺžka trvania koncesie by sa mala obmedziť, aby sa zabránilo uzavretiu trhu a obmedzeniu hospodárskej súťaže. Dlhotrvajúce koncesie navyše pravdepodobne povedú k uzavretiu trhu a môžu tým brániť voľnému pohybu služieb a slobode usadiť sa. Taká dĺžka však môže byť opodstatnená, ak je to nevyhnutné na to, aby sa koncesionárovi vrátili investície, ktoré sú plánované na vykonanie koncesie, a aby dosiahol výnos z investovaného kapitálu. Preto v prípade koncesií, ktoré trvajú dlhšie ako päť rokov, by sa mala dĺžka trvania obmedziť na dobu, v rámci ktorej by koncesionár mohol odôvodnene očakávať, že sa mu počas nej vrátia investície vynaložené na uskutočnenie stavebných prác a poskytnutie služieb spolu s výnosom z investovaného kapitálu obvyklým za bežných prevádzkových podmienok, a to pri zohľadnení osobitných zmluvných cieľov, ku ktorým sa koncesionár zaviazal, aby splnil požiadavky týkajúce sa napríklad kvality alebo ceny pre používateľov. Predpokladaná hodnota by mala byť platná v momente udelenia koncesie. Malo by byť možné zahŕňať pôvodné a ďalšie investície, ktoré sa považujú za nevyhnutné na plnenie koncesie, najmä výdavky na infraštruktúru, autorské práva, patenty, vybavenie, logistiku, prenájom, odbornú prípravu personálu a počiatočné výdavky. Pokiaľ nie je dĺžka trvania použitá ako kritérium na vyhodnotenie ponúk, mala by sa maximálna dĺžka trvania koncesie uviesť v súťažných podkladoch ku koncesii. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia by mali mať vždy možnosť udeliť koncesiu na dobu kratšiu, ako je čas nevyhnutný na návratnosť investícií, za predpokladu, že súvisiaca kompenzácia neodstraňuje prevádzkové riziko.
(53)
Z plného uplatňovania tejto smernice je vhodné vylúčiť len tie služby, ktoré majú obmedzený cezhraničný rozmer, ako napríklad určité sociálne, zdravotnícke alebo vzdelávacie služby. Tieto služby sú poskytované v osobitnom kontexte, ktorý sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líši z dôvodu odlišných kultúrnych tradícií. V prípade týchto služieb by sa mal preto pre koncesie vytvoriť osobitný režim, v ktorom sa zohľadní skutočnosť, že ide o novú reguláciu. Povinnosť uverejniť predbežné oznámenie a oznámenie o udelení koncesie v prípade každej koncesie, ktorej hodnota sa rovná alebo je vyššia než finančný limit stanovený v tejto smernici, je vhodný spôsob poskytnutia informácií potenciálnym uchádzačom o obchodných príležitostiach, ako aj poskytnutia informácií všetkým zainteresovaným stranám o počte a typoch zadaných zákaziek. Okrem toho by členské štáty mali zaviesť primerané opatrenia s odkazom na udeľovanie koncesií na tieto služby s cieľom zaistiť súlad so zásadami transparentnosti a rovnakého zaobchádzania s hospodárskymi subjektmi a zároveň umožniť verejným obstarávateľom a obstarávateľom, aby zohľadnili osobitosti dotknutých služieb. Členské štáty by mali zaistiť, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia mohli zohľadniť potrebu zaistiť inováciu a v súlade s článkom 14 ZFEÚ a protokolom 26 vysokú úroveň kvality, bezpečnosti a dostupnosti, rovnaké zaobchádzanie a podporu univerzálneho prístupu a práv používateľov.
(54)
Vzhľadom na význam kultúrneho kontextu a citlivý charakter týchto služieb by členské štáty mali mať rozsiahlu slobodu pri rozhodovaní o organizovaní výberu poskytovateľov služieb spôsobom, ktorý považujú za najvhodnejší. Táto smernica nebráni členským štátom uplatňovať osobitné kritériá kvality pri výbere poskytovateľov služieb, ako sú kritériá stanovené v dobrovoľnom Európskom rámci kvality pre sociálne služby Výboru Európskej únie pre sociálnu ochranu. Členské štáty a/alebo verejné orgány môžu tieto služby poskytovať samy alebo organizovať sociálne služby spôsobom, ktorý nebude zahŕňať uzatváranie koncesií, napríklad len prostredníctvom financovania takýchto služieb alebo udeľovaním licencií či povolení všetkým hospodárskym subjektom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené vopred verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom bez akýchkoľvek obmedzení alebo kvót, a to za predpokladu, že takéto systémy zabezpečia dostatočnú propagáciu a budú v súlade so zásadami transparentnosti a nediskriminácie.
(55)
S ohľadom na primerané zahrnutie environmentálnych, sociálnych a pracovných požiadaviek do postupov udeľovania koncesií je osobitne dôležité, aby členské štáty a verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia prijímali príslušné opatrenia s cieľom zabezpečiť dodržiavanie povinností v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva, ktoré sa uplatňujú tam, kde sa vykonávajú práce alebo poskytujú služby, a vyplývajú zo zákonov, právnych predpisov alebo správnych opatrení na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie, ako aj z kolektívnych zmlúv, a to za predpokladu, že takéto pravidlá a ich uplatňovanie sú v súlade s právom Únie. Rovnako by sa počas plnenia koncesie mali uplatňovať povinnosti vyplývajúce z medzinárodných dohôd ratifikovaných všetkými členskými štátmi a uvedených v tejto smernici. To by však v žiadnom prípade nemalo brániť v uplatňovaní podmienok zamestnávania, ktoré sú pre zamestnancov priaznivejšie. Relevantné opatrenia by sa mali uplatňovať v súlade so základnými zásadami práva Únie, najmä so zreteľom na zabezpečenie rovnakého zaobchádzania. Takéto relevantné opatrenia by sa mali uplatňovať v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES (15) a zároveň tak, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie a aby sa priamo či nepriamo nediskriminovali hospodárske subjekty ani pracovníci z iných členských štátov.
(56)
Služby by sa mali považovať za poskytované na mieste, na ktorom sa vykonávajú charakteristické plnenia. Ak sa služby poskytujú na diaľku, napríklad služby poskytované asistenčnými strediskami, mali by sa uvedené služby považovať za poskytované na mieste, kde sa služby vykonávajú, bez ohľadu na miesta a členské štáty, do ktorých sú služby nasmerované.
(57)
Príslušné povinnosti by sa mohli odzrkadliť v ustanoveniach o koncesiách. Malo by byť tiež možné zahrnúť do koncesií ustanovenia zabezpečujúce súlad s kolektívnymi zmluvami v súlade s právom Únie. Nesúlad s relevantnými povinnosťami by sa mohol považovať za závažné pochybenie zo strany príslušného hospodárskeho subjektu, ktoré by mohlo mať za následok vylúčenie tohto hospodárskeho subjektu z postupu udeľovania koncesie.
(58)
Kontrola dodržiavania ustanovení environmentálneho, sociálneho a pracovného práva by sa mala vykonávať v príslušných etapách postupu udeľovania koncesie pri uplatňovaní všeobecných zásad upravujúcich výber účastníkov a udeľovanie koncesií a pri uplatňovaní kritérií vylúčenia.
(59)
Žiadne ustanovenie tejto smernice by nemalo brániť uloženiu alebo presadzovaniu opatrení potrebných na ochranu verejného poriadku, verejnej morálky, verejnej bezpečnosti, zdravia, života ľudí a zvierat, ochranu rastlín alebo iných environmentálnych opatrení, najmä s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj, za predpokladu, že tieto opatrenia sú v súlade so ZFEÚ.
(60)
S cieľom zabezpečiť dôvernosť počas postupu by verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ako aj hospodárske subjekty nemali zverejniť informácie, ktoré sa označili za dôverné. Nedodržanie tejto povinnosti by malo viesť k uplatneniu primeraných sankcií, ako a ak sú ustanovené podľa občianskeho alebo správneho práva členských štátov.
(61)
S cieľom bojovať proti podvodom, uprednostňovaniu a korupcii, ako aj predchádzať konfliktom záujmov, by členské štáty mali prijať vhodné opatrenia na zabezpečenie transparentnosti postupu udeľovania koncesií a rovnakého zaobchádzania so všetkými záujemcami a uchádzačmi. Takéto opatrenia by mali byť zamerané najmä na odstránenia konfliktov záujmov a iných závažných nezrovnalostí.
(62)
S cieľom umožniť všetkým zainteresovaným subjektom predložiť žiadosti a ponuky, verejní obstarávatelia a obstarávatelia by mali mať povinnosť rešpektovať minimálnu lehotu na prijatie takých žiadostí a ponúk.
(63)
Výber proporcionálnych, nediskriminačných a spravodlivých podmienok účasti a ich uplatňovanie na hospodárske subjekty má zásadný význam pre zabezpečenie skutočného prístupu týchto subjektov k hospodárskym príležitostiam spojeným s koncesiami. Najmä možnosť záujemcu spoľahnúť sa na kapacity iných subjektov môže rozhodnúť o umožnení účasti MSP. Preto je náležité stanoviť, že by sa podmienky účasti mali vzťahovať výhradne na odbornú a technickú spôsobilosť a finančné a ekonomické postavenie subjektov a mali by byť naviazané na predmet zmluvy, uverejnené v oznámení o koncesii, pričom nemôžu zabrániť hospodárskemu subjektu, okrem výnimočných okolností, využiť kapacity iných subjektov, bez ohľadu na právnu povahu jeho vzťahov k týmto subjektom, ak tieto subjekty preukážu verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi, že budú mať k dispozícii potrebné zdroje.
(64)
S ohľadom na lepšie začlenenie sociálnych a environmentálnych aspektov do postupov udeľovania koncesií by verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia mali mať možnosť okrem toho používať kritériá na vyhodnotenie ponúk alebo podmienky plnenia koncesie týkajúce sa stavebných prác alebo služieb, ktoré sa majú poskytnúť na základe koncesie, v akejkoľvek súvislosti a v akejkoľvek fáze ich životného cyklu od ťažby surovín pre produkt po fázu likvidácie produktu vrátane faktorov súvisiacich s konkrétnym procesom produkcie, poskytovania týchto prác alebo služieb, alebo obchodovania s týmito prácami a službami, alebo súvisiacich s konkrétnym procesom počas neskoršej fázy ich životného cyklu, a to aj vtedy, keď takéto faktory nie sú súčasťou ich hmotnej podstaty. Kritériami a podmienkami odkazujúcimi na takýto proces produkcie alebo poskytovania je napríklad to, aby sa služby, ktoré sú predmetom koncesie, poskytovali s použitím energeticky efektívnych strojov. V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie to zahŕňa aj kritériá na vyhodnotenie ponúk alebo podmienky plnenia koncesie súvisiace s používaním výrobkov, ktoré sú predmetom spravodlivého obchodu, počas plnenia koncesie, ktorá sa má udeliť. Kritériá a podmienky súvisiace s obchodovaním a jeho podmienkami sa môžu týkať napríklad skutočnosti, že dotknutý produkt pochádza zo spravodlivého obchodovania vrátane požiadavky na zaplatenie minimálnej ceny a cenovej prémie subdodávateľom. Podmienky plnenia koncesie týkajúce sa environmentálnych aspektov môžu zahŕňať napríklad minimalizáciu odpadu alebo efektívne využívanie zdrojov.
(65)
Kritériá na vyhodnotenia ponúk alebo podmienky plnenia koncesie týkajúce sa sociálnych aspektov výrobného procesu by sa mali uplatňovať v súlade so smernicou 96/71/ES v zmysle jej výkladu Súdnym dvorom Európskej únie, a nemali by sa vyberať ani uplatňovať tak, aby priamo alebo nepriamo diskriminovali hospodárske subjekty z iných členských štátov alebo z tretích krajín, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody Svetovej obchodnej organizácie o vládnom obstarávaní (ďalej len „GPA“) alebo dohôd o voľnom obchode, ktorých je Únia zmluvnou stranou. Požiadavky týkajúce sa základných pracovných podmienok, ktoré upravuje smernica 96/71/ES, ako napríklad minimálnych mzdových taríf, by preto mali zostať na úrovni stanovenej vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo kolektívnymi zmluvami uplatňovanými v súlade s právom Únie v kontexte uvedenej smernice. Podmienky plnenia koncesie môžu byť zamerané aj v prospech vykonávania opatrení na podporu rovnosti žien a mužov v práci, zvýšenej účasti žien na trhu práce a zosúladenia pracovného a súkromného života, ochrany životného prostredia alebo dobrých životných podmienok zvierat a na prijímanie väčšieho počtu znevýhodnených osôb, než vyžadujú vnútroštátne právne predpisy, aby sa dosiahol vecný súlad so základnými dohovormi Medzinárodnej organizácie práce (MOP).
(66)
Opatrenia zamerané na ochranu zdravia zamestnancov zapojených do procesu plnenia koncesie, zvýhodnenie sociálnej integrácie znevýhodnených osôb alebo členov zraniteľných skupín v rámci osôb určených na plnenie koncesie alebo odborná príprava zameraná na získanie zručností potrebných z hľadiska príslušnej koncesie môžu byť tiež predmetom kritérií na vyhodnotenie ponúk alebo podmienok plnenia koncesie za predpokladu, že súvisia so stavebnými prácami alebo službami, ktoré sa majú uskutočniť alebo poskytnúť v rámci koncesie. Takéto kritériá alebo podmienky sa môžu okrem iného týkať napríklad zamestnávania dlhodobo nezamestnaných osôb, zavedenia opatrení na odbornú prípravu nezamestnaných osôb alebo mladých ľudí počas plnenia koncesie, ktorá sa má udeliť. Verejní obstarávatelia môžu v technických špecifikáciách stanoviť také sociálne požiadavky, ktoré priamo charakterizujú daný produkt alebo službu, ako napríklad prístupnosť pre osoby s postihnutím alebo riešenia vhodné pre všetkých používateľov.
(67)
Technické a funkčné požiadavky vypracované verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi musia umožňovať, aby sa udeľovanie koncesií otvorilo hospodárskej súťaži. Týmito požiadavkami by sa mali vymedziť charakteristické znaky vyžadované v súvislosti so stavebnými prácami a/alebo službami, na ktoré sa vzťahuje koncesia, a môžu odzrkadľovať konkrétny proces produkcie alebo poskytovania požadovaných stavebných prác alebo služieb, za predpokladu, že súvisia s predmetom koncesie a sú primerané jej hodnote a cieľom. Konkrétny proces produkcie môže zahŕňať požiadavky týkajúce sa prístupnosti pre osoby s postihnutím alebo úrovne environmentálneho plnenia. Tieto technické a funkčné požiadavky by sa mali zahrnúť do súťažných podkladov ku koncesii a mali by byť v súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania a transparentnosti. Mali by sa formulovať tak, aby sa zabránilo umelému zúženiu hospodárskej súťaže, najmä na základe požiadaviek, ktoré zvýhodňujú konkrétny hospodársky subjekt tým, že sa do nich budú premietať kľúčové charakteristické znaky tovaru, služieb alebo stavebných prác, ktoré tento hospodársky subjekt zvyčajne ponúka. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia by v každom prípade mali posúdiť ponuky pozostávajúce zo stavebných prác a/alebo služieb, vrátane s nimi súvisiacich dodaní tovaru, ktoré rovnocenným spôsobom spĺňajú požadované charakteristické znaky.
(68)
Koncesie sú obvykle dlhodobé, komplexné dojednania, v prípade ktorých koncesionár na seba preberá zodpovednosť a riziká, ktoré tradične nesú verejní obstarávatelia a obstarávatelia a ktoré zvyčajne patria do ich oblasti pôsobnosti. Z uvedeného dôvodu, s výhradou dodržiavania súladu s touto smernicou a zásadami transparentnosti a rovnakého zaobchádzania, by sa verejným obstarávateľom a obstarávateľom mala poskytnúť značná flexibilita pri stanovení a organizácii postupu vedúceho k výberu koncesionára. V záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádzania a transparentnosti počas celého postupu udeľovania je však vhodné, aby sa v súvislosti s postupom udeľovania ustanovili základné záruky vrátane informácií o povahe a rozsahu pôsobnosti koncesie, obmedzenia počtu záujemcov, šírenia informácií záujemcom a uchádzačom a dostupnosti vhodných záznamov. Takisto je nevyhnutné ustanoviť, že sa nemožno odchýliť od pôvodných podmienok oznámenia o koncesii, aby sa zabránilo nespravodlivému zaobchádzaniu s niektorým z potenciálnych záujemcov.
(69)
Koncesie by sa nemali udeľovať hospodárskym subjektom, ktoré boli účastníkmi zločineckej organizácie alebo ktoré boli uznané vinnými z korupcie, podvodu na úkor finančných záujmov Únie, teroristických trestných činov, z prania špinavých peňazí, financovania terorizmu alebo obchodovania s ľuďmi. Členské štáty by však mali mať možnosť ustanoviť vo výnimočných situáciách výnimku z tohto povinného vylúčenia, ak je zadanie zákazky nevyhnutné v dôsledku nadradených požiadaviek vo všeobecnom záujme. Neplatenie daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie by sa takisto malo sankcionovať povinným vylúčením na úrovni Únie.
(70)
Okrem toho by verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali mať možnosť vylúčiť hospodárske subjekty, ktoré sa ukázali ako nespoľahlivé, napríklad v dôsledku závažného alebo opakovaného porušenia environmentálnych alebo sociálnych záväzkov vrátane pravidiel týkajúcich sa prístupnosti pre osoby s postihnutím alebo iných foriem závažného odborného pochybenia, ako sú porušenia pravidiel hospodárskej súťaže alebo práv duševného vlastníctva. Malo by sa spresniť, že závažné odborné pochybenie môže spôsobiť pochybnosti o bezúhonnosti hospodárskeho subjektu a tak zapríčiniť, že hospodársky subjekt nie je vhodný na to, aby sa mu udelila koncesia, bez ohľadu na to, či by hospodársky subjekt inak mal technickú a ekonomickú kapacitu na plnenie koncesie. S vedomím, že verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ je zodpovedný za dôsledky svojich možných chybných rozhodnutí, by verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali mať naďalej tiež možnosť dospieť k záveru, že došlo k závažnému odbornému pochybeniu, ak pred prijatím konečného a záväzného rozhodnutia o existencii dôvodov na povinné vylúčenie môžu akýmikoľvek vhodnými prostriedkami preukázať, že hospodársky subjekt porušil svoje povinnosti vrátane povinností týkajúcich sa platenia daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie, ak sa vo vnútroštátnom práve nestanovuje inak. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia by takisto mali mať možnosť vylúčiť záujemcov alebo uchádzačov, ktorých plnenie v predchádzajúcich koncesiách alebo iných zmluvách s verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi bolo poznačené veľkými nedostatkami, pokiaľ ide o podstatné požiadavky, napríklad nedodaním alebo neplnením, významnými nedostatkami týkajúcimi sa dodaných výrobkov alebo poskytnutých služieb, v dôsledku ktorých boli nepoužiteľné na zamýšľaný účel, alebo nesprávnym konaním, ktoré vyvoláva vážne pochybnosti, pokiaľ ide o spoľahlivosť tohto hospodárskeho subjektu. Vo vnútroštátnych právnych predpisoch by sa malo ustanoviť maximálne trvanie takýchto vylúčení.
(71)
Malo by sa však prihliadať na to, že hospodárske subjekty môžu prijať opatrenia na zaistenie súladu zamerané na nápravu dôsledkov akýchkoľvek trestných činov alebo pochybenia a na účinné predchádzanie ďalším prípadom nesprávneho konania. Medzi tieto opatrenia môžu patriť najmä personálne a organizačné opatrenia, ako je prerušenie všetkých prepojení na osoby alebo organizácie zapojené do nesprávneho konania, vhodné opatrenia na reorganizáciu personálu, realizácia systémov hlásení a kontroly, vytvorenie štruktúry interného auditu na sledovanie súladu a prijatie interných pravidiel zodpovednosti a náhrady. Ak takéto opatrenia poskytujú dostatočné záruky, príslušný hospodársky subjekt by už nemal byť vylúčený len na základe týchto dôvodov. Hospodárske subjekty by mali mať možnosť požadovať, aby sa preskúmali opatrenia zamerané na dosiahnutie súladu, ktoré boli prijaté so zreteľom na možné pripustenie do postupu udeľovania koncesie. Malo by sa však ponechať na členské štáty, aby určili presné procesné a vecné podmienky uplatniteľné v takýchto prípadoch. Mali by mať najmä voľnosť rozhodnúť, či povolia jednotlivým verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, aby vykonali príslušné posúdenia alebo uvedenou úlohou poverili iné orgány na ústrednej alebo decentralizovanej úrovni.
(72)
Je dôležité, aby sa dodržiavanie uplatniteľných povinností v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva stanovených v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych zmluvách alebo ustanoveniach medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva uvedených v tejto smernici zo strany subdodávateľov za predpokladu, že takéto pravidlá a ich uplatňovanie sú v súlade s právom Únie, zabezpečovalo prostredníctvom vhodných opatrení príslušných vnútroštátnych orgánov v rámci ich zodpovednosti a pôsobnosti, ako sú inšpektoráty práce alebo agentúry na ochranu životného prostredia. Zároveň je nevyhnutné zabezpečiť určitú transparentnosť v subdodávateľskom reťazci, keďže to verejným obstarávateľom a obstarávateľom poskytuje informácie o tom, kto je prítomný na stavenisku, na ktorom sa pre nich vykonávajú stavebné práce, alebo o tom, ktoré podniky poskytujú služby v budovách, infraštruktúrach alebo oblastiach ako sú radnice, mestské školy, športové zariadenia, prístavy alebo diaľnice, za ktoré sú verejní obstarávatelia zodpovední alebo nad ktorými vykonávajú dohľad. Malo by sa spresniť, že povinnosť poskytnúť požadované informácie v každom prípade nesie koncesionár, a to na základe osobitných ustanovení, ktoré by každý verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ musel zahrnúť do všetkých postupov udeľovania, alebo na základe povinností, ktoré by členské štáty uložili koncesionárovi prostredníctvom všeobecne uplatniteľných právnych ustanovení.
Malo by sa tiež spresniť, že podmienky týkajúce sa vynucovania dodržiavania uplatniteľných povinností v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva ustanovených v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych zmluvách alebo ustanoveniach medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva uvedených v tejto smernici, za predpokladu, že takéto pravidlá a ich uplatňovanie sú v súlade s právom Únie, by sa mali uplatňovať vždy, keď sa vo vnútroštátnom práve členského štátu ustanovuje mechanizmus spoločnej zodpovednosti subdodávateľov a koncesionára. Okrem toho by sa malo výslovne uviesť, že členské štáty by mali mať možnosť ísť nad rámec týchto opatrení, napríklad tak, že rozšíria povinnosti týkajúce sa transparentnosti alebo umožnia verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom overiť alebo od nich budú vyžadovať, aby overili, že subdodávatelia nie sú v žiadnej zo situácii, v ktorej by bolo vylúčenie hospodárskych subjektov oprávnené. Ak sa takéto opatrenia uplatňujú na subdodávateľov, mal by sa zabezpečiť súlad s ustanoveniami uplatniteľnými na koncesionárov, aby na existenciu dôvodov povinného vylúčenia nadväzovala požiadavka, aby koncesionár nahradil dotknutého subdodávateľa. Ak z takéhoto overenia vyplýva existencia dôvodov nepovinného vylúčenia, malo by sa spresniť, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu požadovať nahradenie. Zároveň by sa však malo výslovne stanoviť, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu byť povinní požadovať nahradenie dotknutého subdodávateľa, ak by v takých prípadoch bolo vylúčenie koncesionára povinné. Malo by sa tiež výslovne stanoviť, že členské štáty môžu vo vnútroštátnych predpisoch ustanoviť prísnejšie pravidlá.
(73)
Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia by mali hodnotiť ponuky na základe jedného alebo viacerých kritérií na vyhodnotenie ponúk. S cieľom zaistiť transparentnosť a rovnaké zaobchádzanie by kritériá na udelenie koncesie mali vždy spĺňať určité všeobecné normy. V týchto normách sa môže odkazovať na faktory, ktoré nie sú čisto ekonomické, ale ovplyvňujú hodnotu ponuky z pohľadu verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa a umožňujú verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi určiť celkovú ekonomickú výhodu. Tieto kritéria by mali byť všetkým potenciálnym uchádzačom alebo záujemcom sprístupnené vopred, mali by súvisieť s predmetom zákazky a nemali by verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi ponechávať neobmedzenú voľnosť výberu. Mali by umožniť účinnú hospodársku súťaž a byť sprevádzané požiadavkami, ktoré umožňujú účinné overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. Malo by byť možné zahŕňať medzi kritériá na vyhodnotenie ponúk okrem iného environmentálne a sociálne kritériá alebo kritériá súvisiace s inováciou. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia by mali zároveň uviesť kritériá na vyhodnotenie ponúk v zostupnom poradí významnosti, aby zabezpečili rovnaké zaobchádzanie s potenciálnymi uchádzačmi tým, že im umožnia oboznámiť sa so všetkými prvkami, ktoré by mali zohľadniť pri vypracúvaní svojich ponúk.
Vo výnimočných prípadoch, ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ dostane ponuku, v ktorej sa navrhuje inovačné riešenie s výnimočnou úrovňou funkčného plnenia, ktoré obozretný verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ nemohol predvídať, verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ by mal mať výnimočne možnosť zmeniť poradie dôležitosti kritérií na vyhodnotenie ponúk, aby zohľadnil nové možnosti vyplývajúce z tohto inovačného riešenia, za predpokladu, že táto zmena poradia zabezpečí rovnaké zaobchádzanie so všetkými skutočnými aj potenciálnymi uchádzačmi vydaním novej výzvy na predloženie ponúk, alebo prípadne uverejnením nového oznámenia o koncesii.
(74)
Elektronické informačné a komunikačné prostriedky môžu značne zjednodušiť uverejňovanie koncesií a zvýšiť efektívnosť, rýchlosť a transparentnosť postupov udeľovania koncesií. Mohli by sa stať štandardným prostriedkom komunikácie a výmeny informácií v postupoch udeľovania koncesií, keďže vo veľkej miere rozširujú možnosti účasti hospodárskych subjektov na postupoch udeľovania koncesií na celom vnútornom trhu.
(75)
Koncesie zvyčajne zahŕňajú dlhodobé a komplexné technické a finančné opatrenia, ktoré často podliehajú meniacim sa okolnostiam. Preto je potrebné spresniť podmienky, za ktorých si úprava koncesie počas jej plnenia vyžaduje nový postup udeľovania koncesie, a to po zohľadnení príslušnej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie. Nový postup udeľovania koncesie sa vyžaduje v prípade podstatných zmien pôvodnej koncesie, najmä rozsahu a obsahu vzájomných práv a povinností zmluvných strán vrátane rozdelenia práv duševného vlastníctva. Takéto zmeny preukazujú zámer zmluvných strán opätovne prerokovať základné podmienky koncesie. Je tomu tak najmä v prípade, ak by zmenené podmienky mali vplyv na výsledok postupu, keby boli súčasťou pôvodného postupu. Úpravy koncesie, ktorých dôsledkom je malá zmena hodnoty zákazky do určitej úrovne hodnoty, by mali byť vždy možné bez toho, aby bolo potrebné vykonať nový postup udeľovania koncesie. Na tento účel a s cieľom zabezpečiť právnu istotu by sa v tejto smernici mali stanoviť finančné limity „de minimis“, pod ktorých úrovňou sa nový postup udeľovania nevyžaduje. Úpravy koncesie nad tieto finančné limity by mali byť možné bez toho, aby bolo potrebné vykonať nový postup udeľovania koncesie, pokiaľ takéto úpravy spĺňajú určité podmienky. Môže to byť napríklad prípad úprav, ktoré sa stali nevyhnutnými na základe potreby vyhovieť žiadostiam verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov, a to so zreteľom na požiadavky bezpečnosti a pri zohľadnení osobitostí takýchto činností, ako sú napríklad prevádzkovanie horských športových a turistických zariadení, v prípade ktorých sa právne predpisy môžu vyvinúť tak, že zohľadňujú súvisiace riziká, pokiaľ takéto úpravy spĺňajú príslušné podmienky stanovené v tejto smernici.
(76)
Verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu čeliť vonkajším okolnostiam, ktoré pri udeľovaní koncesie nemôžu predvídať, najmä keď sa koncesia plní počas dlhého obdobia. V týchto prípadoch je potrebná určitá úroveň flexibility na prispôsobenie koncesie týmto okolnostiam bez nového postupu udeľovania. Pojem nepredvídateľné okolnosti znamená okolnosti, ktoré nebolo možné predvídať napriek primerane dôkladnej príprave pôvodného udelenia verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom so zreteľom na dostupné prostriedky, povahu a vlastnosti konkrétneho projektu, osvedčené postupy v danej oblasti a potrebu zabezpečiť zodpovedajúci vzťah medzi prostriedkami vynaloženými pri príprave udeľovania a jeho predpokladanou hodnotou. Neplatí to však v prípadoch, keď úprava vedie k zmene celkovej povahy koncesie, napríklad tým, že nahradí stavebné práce, ktoré sa majú uskutočniť, alebo služby, ktoré sa majú poskytnúť, niečím odlišným alebo zásadne zmení druh koncesie, pretože v takejto situácii možno predpokladať hypotetický vplyv na výsledok. V prípade koncesií udeľovaných na účely vykonávania iných činností ako sú činnosti uvedené v prílohe II, akékoľvek zvýšenie hodnoty, ktoré si nevyžaduje nový postup udeľovania, nesmie byť vyššie ako 50 % hodnoty pôvodnej koncesie. Ak sa vykoná niekoľko úprav nasledujúcich po sebe, uvedené obmedzenie by sa malo uplatňovať na hodnotu každej úpravy. Účelom takýchto úprav nasledujúcich po sebe by nemalo byť obchádzanie tejto smernice.
(77)
V súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania a transparentnosti by úspešný uchádzač nemal, napríklad ak je koncesia vypovedaná v dôsledku nedostatkov v plnení, byť nahradený iným hospodárskym subjektom bez opätovného otvorenia koncesie hospodárskej súťaži. Úspešnému uchádzačovi plniacemu koncesiu by však mal byť umožnené, najmä ak bola koncesia udelená skupine hospodárskych subjektov, počas plnenia koncesie prejsť určitými štrukturálnymi zmenami, ako sú čisto vnútorné reorganizácie, prevzatia, zlúčenia a splynutia alebo konkurzu. Takéto štrukturálne zmeny by si nemali automaticky vyžadovať nové postupy udeľovania pre koncesie, ktoré plní tento uchádzač.
(78)
Verejní obstarávatelia a obstarávatelia by mali mať možnosť ustanoviť úpravy koncesie prostredníctvom doložiek o preskúmaní alebo opčných doložiek, ale takéto doložky by im nemali umožňovať neobmedzenú mieru voľného rozhodovania. V tejto smernici by sa preto malo ustanoviť, do akej miery možno v pôvodnej koncesii vykonávať úpravy. Preto by sa malo spresniť, že v dostatočne jasne vypracovaných doložkách o preskúmaní alebo opciách sa môže stanoviť napríklad cenová indexácia alebo zabezpečiť, aby napríklad komunikačné zariadenie, ktoré sa má dodať za určitý čas, bolo naďalej vyhovujúce, a to aj v prípade zmien komunikačných protokolov alebo iných technologických zmien. V rámci dostatočne jasných doložiek by tiež malo byť možné ustanoviť úpravy zákazky nevyhnutné v dôsledku technických ťažkostí, ktoré vznikli počas prevádzky alebo údržby. Malo by sa tiež pripomenúť, že koncesie by mohli zahŕňať napríklad bežnú údržbu, ako aj upravovať mimoriadne údržbárske zásahy, ktoré by mohli byť potrebné s cieľom zabezpečiť kontinuitu verejnej služby.
(79)
Verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu čeliť situáciám, v ktorých sú potrebné doplňujúce stavebné práce alebo služby. V takých prípadoch, ak sú splnené podmienky stanovené v tejto smernici, by sa mala úprava pôvodnej koncesie bez nového postupu udeľovania koncesie považovať za odôvodnenú.
(80)
Verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu niekedy čeliť okolnostiam, ktoré si vyžadujú predčasné vypovedanie koncesie, aby sa dosiahol súlad s povinnosťami vyplývajúcimi z práva Únie v oblasti koncesií. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby mali verejní obstarávatelia a obstarávatelia za podmienok stanovených vo vnútroštátnom práve, možnosť vypovedať koncesiu počas jej platnosti, ak si to vyžaduje právo Únie.
(81)
S cieľom zabezpečiť primeranú súdnu ochranu záujemcov a uchádzačov počas postupov udeľovania koncesií, ako aj urobiť účinným presadzovanie tejto smernice a zásad ZFEÚ, by sa na koncesie na služby a na koncesie na stavebné práce udelené verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi mali takisto uplatňovať smernica Rady 89/665/EHS (16) a smernica Rady 92/13/EHS (17). Smernice 89/665/EHS a 92/13/EHS by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
(82)
Spracovanie osobných údajov v súlade s touto smernicou by sa malo riadiť smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (18).
(83)
Od členských štátov sa vyžaduje, aby dôsledne a systematicky monitorovali uplatňovanie a fungovanie pravidiel udeľovania koncesií s cieľom zaistiť efektívne a jednotné uplatňovanie právnych predpisov Únie.
(84)
Komisia by mala posúdiť ekonomické účinky na vnútorný trh - najmä pokiaľ ide o také faktory, ako je napríklad cezhraničné udeľovanie koncesií, účasť MSP a transakčné náklady - vyplývajúce z uplatňovania finančných limitov stanovených v tejto smernici, ako aj z vylúčenia stanoveného v článku 12, zohľadniac osobitné štruktúry odvetvia vodného hospodárstva. Komisia by mala o nich podať správu Európskemu parlamentu a Rade do 18. apríla 2019. V súlade s článkom XXIV ods. 7 GPA bude GPA predmetom ďalších rokovaní po uplynutí troch rokov od nadobudnutia účinnosti a potom sa takéto rokovania konajú v pravidelných intervaloch. V tomto kontexte by sa v súvislosti s rokovaniami v rámci GPA mala preskúmať vhodnosť výšky finančných limitov, pričom sa zohľadní vplyv inflácie a transakčné náklady. Komisia by v prípade, že je to možné a vhodné, mala zvážiť navrhnutie zvýšenia finančných limitov uplatniteľných na základe GPA počas ďalšieho kola rokovaní. V prípade akýchkoľvek zmien finančných limitov by sa v následnosti na správu, ktorú vypracuje Komisia, mal prípadne predložiť legislatívny návrh, ktorým sa upraví finančný limit stanovený v tejto smernici.
(85)
S cieľom prispôsobiť sa rýchlemu technickému, hospodárskemu a regulačnému vývoju by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o preskúmanie zoznamu aktov uvedeného v prílohe III, preskúmanie technických postupov pre metódy výpočtu finančného limitu, ako aj pravidelnú revíziu samotného finančného limitu, zmenu odkazov na nomenklatúru CPV a úpravu zoznamu aktov uvedeného v prílohe X. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(86)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky týkajúce sa postupu na vypracovanie a predkladanie oznámení a zasielanie a uverejňovanie údajov uvedených v prílohách V, VII a VIII by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (19). Na prijímanie vykonávacích aktov, ktoré nemajú žiadny vplyv z finančného hľadiska, ani pokiaľ ide o povahu a rozsah povinností vyplývajúcich z tejto smernice, by sa mal uplatňovať konzultačný postup. Naopak, tieto akty majú výlučne správny účel a slúžia na uľahčenie uplatňovania tejto smernice.
(87)
Keďže cieľ tejto smernice, koordináciu zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov, ktoré sa týkajú určitých postupov udeľovania koncesií nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(88)
V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov za odôvodnené,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
HLAVA I:
PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI, ZÁSADY A VYMEDZENIE POJMOV
KAPITOLA I:
Rozsah pôsobnosti, všeobecné zásady a vymedzenie pojmov
ODDIEL I:
PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI, VŠEOBECNÉ ZÁSADY, VYMEDZENIE POJMOV A FINANČNÝ LIMIT
Článok 1:
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
Článok 2:
Zásada slobodnej správy orgánmi verejnej moci
Článok 3:
Zásada rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie a transparentnosti
Článok 4:
Sloboda vymedziť služby všeobecného hospodárskeho záujmu
Článok 5:
Vymedzenie pojmov
Článok 6:
Verejní obstarávatelia
Článok 7:
Obstarávatelia
Článok 8:
Finančný limit a metódy výpočtu predpokladanej hodnoty koncesií
Článok 9:
Revízia finančného limitu
ODDIEL II:
VYLÚČENIA
Článok 10:
Vylúčenia vzťahujúce sa na koncesie udeľované verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi
Článok 11:
Osobitné vylúčenia v oblasti elektronickej komunikácie
Článok 12:
Osobitné vylúčenia v oblasti vodného hospodárstva
Článok 13:
Koncesie udelené pridruženému podniku
Článok 14:
Koncesie udeľované spoločnému podniku alebo obstarávateľovi, ktorý tvorí súčasť spoločného podniku
Článok 15:
Oznamovanie informácií obstarávateľmi
Článok 16:
Vylúčenie činností, ktoré sú priamo vystavené hospodárskej súťaži
Článok 17:
Koncesie medzi subjektmi v rámci verejného sektora
ODDIEL III:
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 18:
Trvanie koncesie
Článok 19:
Sociálne a iné osobitné služby
Článok 20:
Zmiešané zákazky
Článok 21:
Zákazky v rámci zmiešaného obstarávania zahŕňajúce aspekty obrany alebo bezpečnosti
Článok 22:
Zákazky, ktoré sa vzťahujú na činnosti uvedené v prílohe II a na iné činnosti
Článok 23:
Koncesie, ktoré sa vzťahujú na činnosti uvedené v prílohe II a činnosti zahŕňajúce aspekty obrany alebo bezpečnosti
ODDIEL IV:
OSOBITNÉ SITUÁCIE
Článok 24:
Vyhradené koncesie
Článok 25:
Výskumné a vývojové služby
KAPITOLA II:
Zásady
Článok 26:
Hospodárske subjekty
Článok 27:
Nomenklatúry
Článok 28:
Dôverný charakter
Článok 29:
Pravidlá platné v oblasti komunikácie
HLAVA II:
PRAVIDLÁ UDEĽOVANIA KONCESIÍ: VŠEOBECNÉ ZÁSADY A PROCESNÉ ZÁRUKY
KAPITOLA I:
Všeobecné zásady
Článok 30:
Všeobecné zásady
Článok 31:
Oznámenia o koncesiách
Článok 32:
Oznámenia o udelení koncesie
Článok 33:
Forma a spôsob uverejňovania oznámení
Článok 34:
Elektronická dostupnosť podkladov ku koncesii
Článok 35:
Boj proti korupcii a predchádzanie konfliktom záujmov
KAPITOLA II:
Procesné záruky
Článok 36:
Technické špecifikácie a funkčné požiadavky
Článok 37:
Procesné záruky
Článok 38:
Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov
Článok 39:
Lehoty na prijatie žiadostí o koncesiu a ponúk týkajúcich sa koncesie
Článok 40:
Poskytovanie informácií záujemcom a uchádzačom
Článok 41:
Kritériá na vyhodnotenie ponúk
HLAVA III:
PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA PLNENIA KONCESIÍ
Článok 42:
Využívanie subdodávateľov
Článok 43:
Úprava zmlúv počas ich platnosti
Článok 44:
Vypovedanie koncesií
Článok 45:
Monitorovanie a podávanie správ
HLAVA IV:
ZMENY SMERNÍC 89/665/EHS A 92/13/EHS
Článok 46:
Zmeny smernice 89/665/EHS
Článok 47:
Zmeny smernice 92/13/EHS
HLAVA V:
DELEGOVANÉ PRÁVOMOCI, VYKONÁVACIE PRÁVOMOCI A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 48:
Vykonávanie delegovania právomoci
Článok 49:
Postup pre naliehavé prípady
Článok 50:
Postup výboru
Článok 51:
Transpozícia
Článok 52:
Prechodné ustanovenia
Článok 53:
Monitorovanie a podávanie správ
Článok 54:
Nadobudnutie účinnosti
Článok 55:
Adresáti
PRÍLOHY
PRÍLOHA I:
ZOZNAM ČINNOSTÍ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 5 BODE 7
PRÍLOHA II:
ČINNOSTI VYKONÁVANÉ OBSTARÁVATEĽMI PODĽA ČLÁNKU 7
PRÍLOHA III:
ZOZNAM PRÁVNYCH AKTOV ÚNIE PODĽA ČLÁNKU 7 ODS. 2 PÍSM. B)
PRÍLOHA IV:
SLUŽBY UVEDENÉ V ČLÁNKU 19
PRÍLOHA V:
INFORMÁCIE, KTORÉ SA UVÁDZAJÚ V OZNÁMENIACH O KONCESII PODĽA ČLÁNKU 31
PRÍLOHA VI:
INFORMÁCIE, KTORÉ SA UVÁDZAJÚ V PREDBEŽNÝCH OZNÁMENIACH TÝKAJÚCICH KONCESIÍ NA SOCIÁLNE A INÉ OSOBITNÉ SLUŽBY PODĽA ČLÁNKU 31 ODS. 3
PRÍLOHA VII:
INFORMÁCIE, KTORÉ SA UVÁDZAJÚ V OZNÁMENIACH O UDELENÍ KONCESIE PODĽA ČLÁNKU 32
PRÍLOHA VIII:
INFORMÁCIE, KTORÉ SA UVÁDZAJÚ V OZNÁMENIACH O UDELENÍ KONCESIE, TÝKAJÚCE SA KONCESIÍ NA SOCIÁLNE A INÉ OSOBITNÉ SLUŽBY PODĽA ČLÁNKU 32
PRÍLOHA IX:
PRVKY TÝKAJÚCE SA UVEREJŇOVANIA
PRÍLOHA X:
ZOZNAM MEDZINÁRODNÝCH DOHOVOROV V SOCIÁLNEJ A ENVIRONMENTÁLNEJ OBLASTI PODĽA ČLÁNKU 30 ODS. 3
PRÍLOHA XI:
INFORMÁCIE, KTORÉ SA UVÁDZAJÚ V OZNÁMENIACH O ÚPRAVÁCH KONCESIE POČAS JEJ PLATNOSTI PODĽA ČLÁNKU 43
HLAVA I
PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI, ZÁSADY A VYMEDZENIE POJMOV
KAPITOLA I
Rozsah pôsobnosti, všeobecné zásady a vymedzenie pojmov
Oddiel I
Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti, všeobecné zásady, vymedzenie pojmov a finančný limit
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Touto smernicou sa stanovujú pravidlá postupov obstarávania verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi prostredníctvom koncesií, ktorých hodnota sa predpokladá vo výške nie nižšej, ako je finančný limit stanovený v článku 8.
2. Táto smernica sa uplatňuje na udeľovanie koncesií na stavebné práce alebo na služby hospodárskym subjektom:
a)
verejnými obstarávateľmi alebo
b)
obstarávateľmi, ak sú stavebné práce alebo služby určené na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe II.
3. Na uplatňovanie tejto smernice sa vzťahuje článok 346 ZFEÚ.
4. Dohody, rozhodnutia alebo iné právne nástroje, na základe ktorých sa organizuje prevod právomocí a povinností za plnenie úloh vo verejnom záujme medzi verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, alebo zoskupeniami verejných obstarávateľov, alebo obstarávateľov a v ktorých sa nestanovuje odplata za zmluvné plnenie, sa považujú za vec vnútornej povahy dotknutého členského štátu, a preto na ne ako také táto smernica v nemá žiaden vplyv.
Článok 2
Zásada slobodnej správy orgánmi verejnej moci
1. V tejto smernici sa uznáva zásada slobodnej správy štátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi v súlade s vnútroštátnym právom a právom Únie. Tieto orgány môžu slobodne rozhodovať o tom, ako najlepšie riadiť uskutočňovanie stavebných prác a poskytovanie služieb, zabezpečiť najmä vysokú úroveň kvality, bezpečnosti a dostupnosti, rovnaké zaobchádzanie a podporu univerzálneho prístupu a práv používateľov v oblasti verejných služieb.
Tieto orgány si môžu zvoliť plnenie svojich úloh vo verejnom záujme s využitím vlastných zdrojov alebo v spolupráci s inými orgánmi alebo môžu tieto úlohy preniesť na hospodárske subjekty.
2. Táto smernica nemá vplyv na systémy členských štátov v oblasti vlastníctva majetku. Najmä si nevyžaduje privatizáciu verejných podnikov poskytujúcich služby verejnosti.
Článok 3
Zásada rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie a transparentnosti
1. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia zaobchádzajú s hospodárskymi subjektmi rovnako a nediskriminačne a konajú transparentne a primerane.
Návrh postupu udeľovania koncesie, vrátane stanovenia predpokladanej hodnoty, sa nesmie robiť so zámerom vylúčiť ho z rozsahu pôsobnosti tejto smernice alebo neprimerane zvýhodniť či znevýhodniť niektoré hospodárske subjekty alebo niektoré stavebné práce, tovar alebo služby.
2. Cieľom verejných obstarávateľov a obstarávateľov je zabezpečiť transparentnosť postupu udeľovania, ako aj transparentnosť plnenia koncesie pri dodržaní článku 28.
Článok 4
Sloboda vymedziť služby všeobecného hospodárskeho záujmu
1. Táto smernica nemá vplyv na slobodu členských štátov vymedziť v súlade s právom Únie, čo považujú za služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako by sa tieto služby mali organizovať a financovať v súlade s pravidlami štátnej pomoci a aké osobitné povinnosti by sa na ne mali vzťahovať. Rovnako táto smernica nemá vplyv na spôsob, akým členské štáty organizujú svoje systémy sociálneho zabezpečenia.
2. Do rozsahu pôsobnosti tejto smernice nepatria nehospodárske služby všeobecného záujmu.
Článok 5
Vymedzenie pojmov
Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„Koncesie“ sú koncesie na stavebné práce alebo koncesie na služby vymedzené v písmenách a) a b):
a)
„koncesia na stavebné práce“ je odplatná zmluva uzavretá písomne, prostredníctvom ktorej jeden alebo viacerí verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia poverujú uskutočnením stavebných prác jeden alebo viaceré hospodárske subjekty, pričom jej protiplnením je buď len právo na využívanie stavby, ktorá je predmetom zmluvy, alebo toto právo spolu s peňažným plnením;
b)
„koncesia na služby“ je odplatná zmluva uzavretá písomne, prostredníctvom ktorej jeden alebo viacerí verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia poverujú poskytovaním a riadením iných služieb ako je uskutočnenie stavebných prác uvedené v písmene a) jeden alebo viaceré hospodárske subjekty, pričom jej protiplnením je buď len právo na využívanie služieb, ktoré sú predmetom zmluvy, alebo toto právo spolu s peňažným plnením.
Udeľovanie koncesií na stavebné práce alebo služby znamená prenesenie prevádzkového rizika na koncesionára pri využívaní týchto prác alebo služieb, ktoré zahŕňa riziko na strane dopytu alebo ponuky alebo obe tieto riziká. Predpokladá sa, že koncesionár prevzal prevádzkové riziko, ak za bežných prevádzkových podmienok nie je zaručená návratnosť investícií vynaložených alebo nákladov vzniknutých pri prevádzkovaní stavieb alebo poskytovaní služieb, ktoré sú predmetom koncesie. Časť rizika preneseného na koncesionára musí zahŕňať reálne vystavenie voči výkyvom trhu tak, aby akákoľvek potenciálna predpokladaná strata vzniknutá koncesionárovi nebola iba nominálna alebo zanedbateľná.
2.
„Hospodársky subjekt“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba alebo verejný subjekt alebo skupina takýchto osôb alebo subjektov, vrátane dočasných združení podnikov, ktorá na trhu ponúka uskutočnenie stavebných prác a/alebo uskutočnenie stavby, dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb.
3.
„Záujemca“ je hospodársky subjekt, ktorý prejavil záujem o výzvu na účasť na postupe udeľovania koncesie alebo bol na účasť na ňom vyzvaný.
4.
„Uchádzač“ je hospodársky subjekt, ktorý predložil ponuku.
5.
„Koncesionár“ je hospodársky subjekt, ktorému bola udelená koncesia.
6.
„Písomný“ alebo „písomne“ je akékoľvek vyjadrenie pozostávajúce zo slov alebo číslic, ktoré možno čítať, reprodukovať a následne oznámiť, vrátane informácií prenášaných a uchovávaných elektronickými prostriedkami.
7.
„Uskutočnenie stavebných prác“ je uskutočnenie, alebo navrhnutie aj uskutočnenie stavebných prác, ktoré sú spojené s jednou z činností uvedených v prílohe I, alebo stavby, alebo realizácia stavby, a to akýmkoľvek spôsobom, podľa požiadaviek, ktoré uviedol verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, ktorý má rozhodujúci vplyv na druh alebo návrh stavby.
8.
„Stavba“ je výsledok stavebných prác alebo stavebno-inžinierskych prác ako celku, ktorý sám o sebe postačuje na to, aby plnil ekonomickú alebo technickú funkciu.
9.
„Elektronické prostriedky“ sú elektronické zariadenia na spracovanie (vrátane digitálnej kompresie) a uchovávanie údajov, ktoré sa prenášajú, zasielajú a prijímajú prostredníctvom vedení, rádiovými, optickými prostriedkami alebo inými elektromagnetickými prostriedkami.
10.
„Výlučné právo“ je právo, ktoré udeľuje príslušný orgán členského štátu prostredníctvom akéhokoľvek zákona, právneho predpisu alebo uverejneného správneho opatrenia, ktoré je v súlade so zmluvami, ktorého účinkom je obmedziť vykonávanie určitej činnosti na jediný hospodársky subjekt a ktoré podstatne ovplyvňuje schopnosť iných hospodárskych subjektov vykonávať takúto činnosť.
11.
„Osobitné právo“ je právo, ktoré udeľuje príslušný orgán členského štátu prostredníctvom akéhokoľvek zákona, právneho predpisu alebo uverejneného správneho opatrenia, ktoré je v súlade so zmluvami, ktorého účinkom je obmedziť vykonávanie určitej činnosti na dva alebo viacero hospodárskych subjektov a ktoré podstatne ovplyvňuje schopnosť iných hospodárskych subjektov vykonávať takúto činnosť.
12.
„Súťažný podklad ku koncesii“ je akýkoľvek dokument, ktorý verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ pripravil alebo na ktorý odkazuje s cieľom opísať alebo určiť prvky koncesie alebo postupu vrátane oznámenia o koncesii, technických a funkčných požiadaviek, navrhovaných podmienok koncesie, formátov, v ktorých záujemcovia a uchádzači predkladajú dokumenty, informácií o všeobecne uplatňovaných povinnostiach a akýchkoľvek doplnkových dokumentov.
13.
„Inovácia“ je zavedenie nového alebo významne vylepšeného výrobku, služby alebo procesu vrátane, ale nie výlučne, výrobných, stavebných alebo konštrukčných procesov, novej marketingovej metódy alebo novej organizačnej metódy do podnikateľskej praxe, organizácie pracovného miesta alebo vonkajších vzťahov, okrem iného s cieľom pomôcť riešiť spoločenské výzvy alebo podporiť stratégiu Európa 2020.
Článok 6
Verejní obstarávatelia
1. Na účely tejto smernice sú „verejní obstarávatelia“ štátne, regionálne alebo miestne orgány, verejnoprávne inštitúcie alebo združenia vytvorené jedným alebo niekoľkými takýmito orgánmi alebo jednou či viacerými takýmito verejnoprávnymi inštitúciami, ktoré sú iné než tie orgány, inštitúcie alebo združenia, ktoré vykonávajú jednu z činností uvedených v prílohe II a udeľujú koncesiu na vykonávanie jednej z týchto činností.
2. Medzi „regionálne orgány“ patria všetky orgány administratívnych jednotiek podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (20), ktorých neúplný zoznam sa uvádza v nomenklatúre NUTS 1 a 2.
3. Medzi „miestne orgány“ patria všetky orgány administratívnych jednotiek na úrovni NUTS 3 a menších administratívnych jednotiek podľa nariadenia (ES) č. 1059/2003.
4. „Verejnoprávne inštitúcie“ sú inštitúcie, ktoré majú všetky tieto charakteristické znaky:
a)
sú zriadené na osobitný účel uspokojovania potrieb vo všeobecnom záujme, pričom nemajú priemyselnú ani komerčnú povahu;
b)
majú právnu subjektivitu a
c)
sú z väčšej časti financované štátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými verejnoprávnymi inštitúciami; alebo ich riadenie podlieha dohľadu týchto inštitúcií alebo orgánov; alebo majú správnu, riadiacu alebo dozornú radu, v ktorej viac ako polovicu členov vymenovali štátne, regionálne alebo miestne orgány alebo iné verejnoprávne inštitúcie.
Článok 7
Obstarávatelia
1. Na účely tejto smernice sú „obstarávatelia“ subjekty, ktoré vykonávajú jednu z činností uvedených v prílohe II a udeľujú koncesie na vykonávanie jednej z týchto činností a ktoré sú jedným z týchto subjektov:
a)
štátne, regionálne alebo miestne orgány, verejnoprávne inštitúcie alebo združenia vytvorené jedným alebo viacerými takýmito orgánmi alebo jedným alebo viacerými takýmito verejnoprávnymi inštitúciami;
b)
verejné podniky vymedzené v odseku 4 tohto článku;
c)
subjekty s výnimkou subjektov uvedených v písmenách a) a b) tohto odseku, ktoré ale fungujú na základe osobitných alebo výlučných práv udelených na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe II.
2. Subjekty, ktorým boli udelené osobitné alebo výlučné práva na základe postupu, v rámci ktorého sa zabezpečilo primerané zverejnenie, a ak sa pri udeľovaní týchto práv vychádzalo z objektívnych kritérií, nepredstavujú „obstarávateľov“ v zmysle odseku 1 písm. c). Takéto postupy zahŕňajú:
a)
postupy obstarávania s predchádzajúcou výzvou na súťaž v súlade so smernicou Európskeho Parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (21) a smernicou 2014/25/EÚ, smernicou 2009/81/ES alebo touto smernicou;
b)
postupy podľa iných právnych aktov Únie uvedené v prílohe III, ktorými sa zaistí primeraná predchádzajúca transparentnosť udeľovania povolení na základe objektívnych kritérií.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 48 prijať delegované akty týkajúce sa zmien zoznamu právnych aktov Únie uvedeného v prílohe III, keď sú tieto zmeny nevyhnutné z dôvodu zrušenia alebo zmeny týchto aktov alebo z dôvodu prijatia nových aktov.
4. „Verejný podnik“ je akýkoľvek podnik, v ktorom môžu verejní obstarávatelia priamo alebo nepriamo vykonávať dominantný vplyv na základe svojho vlastníctva tohto podniku, finančnej účasti v ňom alebo pravidiel, ktorými sa spravuje.
Dominantný vplyv na strane verejných obstarávateľov sa predpokladá v každom z nasledujúcich prípadov, v ktorých títo verejní obstarávatelia priamo alebo nepriamo:
a)
vlastnia väčšinu upísaného kapitálu podniku;
b)
kontrolujú väčšinu hlasov spojených s akciami emitovanými podnikom;
c)
môžu vymenovať viac ako polovicu členov správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu podniku.
Článok 8
Finančný limit a metódy výpočtu predpokladanej hodnoty koncesií
1. Táto smernica sa vzťahuje na koncesie, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako 5 186 000 EUR.
2. Hodnotou koncesie je celkový obrat koncesionára vytvorený počas trvania zmluvy bez DPH, ktorý predpokladá verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ, ako protiplnenie za stavebné práce a služby, ktoré sú predmetom koncesie, ako aj za dodania tovaru, ktoré s týmito stavebnými prácami alebo službami súvisia.
Tento predpoklad je platný v okamihu, v ktorom sa zasiela oznámenie o koncesii, alebo v prípade, ak sa takýto oznam nezasiela, v okamihu, v ktorom verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ začína postup udeľovania koncesie, napríklad v prípade potreby oslovením hospodárskych subjektov v súvislosti s koncesiami.
Na účely odseku 1, ak je hodnota koncesie v čase udelenia o 20 % vyššia ako jej predpokladaná hodnota, smerodajnom výškou je hodnota koncesie v čase udelenia.
3. Predpokladaná hodnota koncesie sa vypočíta použitím objektívnej metódy špecifikovanej v súťažných podkladoch ku koncesii. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri výpočte predpokladanej hodnoty koncesie prípadne zohľadnia najmä:
a)
hodnotu každej formy opcie a každé predĺženie trvania koncesie;
b)
príjmy z úhrady poplatkov a pokút používateľmi stavieb alebo služieb okrem príjmov vybraných v mene verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa;
c)
platby alebo akékoľvek iné finančné výhody v akejkoľvek forme, ktoré poskytol verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ alebo akýkoľvek iný orgán verejnej moci koncesionárovi vrátane kompenzácie za dodržiavanie povinnosti poskytovať služby vo verejnom záujme a príspevkov na verejné investície;
d)
hodnota grantov alebo akýchkoľvek iných finančných výhod v akejkoľvek forme od tretích strán za plnenie koncesie;
e)
príjmy z predaja akýchkoľvek aktív, ktoré sú súčasťou koncesie;
f)
hodnota všetkého tovaru a služieb, ktoré dajú koncesionárovi k dispozícii verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, a to za predpokladu, že sú nevyhnutné pre uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služieb;
g)
akékoľvek ceny alebo platby záujemcom alebo uchádzačom.
4. Výber metódy použitej na výpočet predpokladanej hodnoty koncesie sa nevykoná so zámerom vylúčiť ju z rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Koncesia sa nesmie rozdeliť tak, aby to bránilo jej zahrnutiu do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, s výnimkou prípadov, keď je to opodstatnené z objektívnych dôvodov.
5. Ak môžu byť výsledkom navrhovanej stavebnej práce alebo navrhovaného poskytnutia služieb koncesie udeľované formou samostatných častí, zohľadní sa celková predpokladaná hodnota všetkých takýchto častí.
6. Ak sa súhrnná hodnota častí rovná finančnému limitu stanovenému v tomto článku alebo ho prevyšuje, táto smernica sa uplatňuje na udeľovanie každej časti koncesie.
Článok 9
Revízia finančného limitu
1. Komisia počnúc 30. júnom 2013 každé dva roky overí, či finančný limit stanovený v článku 8 ods. 1 zodpovedá finančnému limitu stanovenému v Dohode Svetovej obchodnej organizácie o vládnom obstarávaní (ďalej len „GPA“) pre koncesie na stavebné práce, a v prípade potreby ho zreviduje v súlade s týmto článkom.
V súlade s metódou výpočtu stanovenou v Dohode o vládnom obstarávaní (GPA) Komisia pri výpočte výšky tohto finančného limitu vychádza z priemernej dennej hodnoty eura vyjadrenej v zvláštnych právach čerpania (ZPČ) za obdobie 24 mesiacov, ktoré sa končí 31. augusta predchádzajúceho revízii s účinnosťou od 1. januára. Takto zrevidovaná výška finančného limitu sa v prípade potreby zaokrúhli smerom nadol na najbližších tisíc EUR, aby sa zabezpečilo, že platný finančný limit stanovený v GPA a vyjadrený v ZPČ bude dodržaný.
2. Komisia počnúc 1. januárom 2014 každé dva roky určuje v národných menách členských štátov, ktorých menou nie je euro, výšku finančného limitu uvedeného v článku 8 ods. 1 zrevidovanú podľa odseku 1 tohto článku.
V súlade s metódou výpočtu stanovenou v GPA vychádza určovanie týchto limitov z priemerných denných hodnôt týchto mien zodpovedajúcich príslušnému finančnému limitu vyjadrenému v eurách za obdobie 24 mesiacov, ktoré sa končí 31. augusta predchádzajúceho revízii s účinnosťou od 1. januára.
3. Komisia uverejní zrevidovaný finančný limit uvedený v odseku 1, jeho zodpovedajúcu hodnotu v národných menách podľa odseku 2 prvého pododseku a hodnotu určenú v súlade s odsekom 2 druhým pododsekom v Úradnom vestníku Európskej únie na začiatku novembra nasledujúceho po ich revízii.
4. Komisia je oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 48 s cieľom prispôsobiť metodiku stanovenú v odseku 1 druhom pododseku tohto článku akýmkoľvek zmenám metodiky stanovenej v GPA, pokiaľ ide o revíziu finančného limitu uvedeného v článku 8 ods. 1 a určenie zodpovedajúcich hodnôt v národných menách členských štátov, ktorých menou nie je euro, podľa odseku 2 tohto článku.
Komisia je takisto oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 48 s cieľom zrevidovať finančný limit uvedený v článku 8 ods. 1 podľa odseku 1 tohto článku.
5. V prípade potreby revízie uvedeného finančného limitu, a ak časové obmedzenia bránia použitiu postupu stanoveného v článku 48, keďže ide o vážne naliehavé dôvody, na delegované akty prijaté podľa odseku 4 druhého pododseku tohto článku sa uplatňuje postup stanovený v článku 49.
Oddiel II
Vylúčenia
Článok 10
Vylúčenia vzťahujúce sa na koncesie udeľované verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi
1. Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie na služby udelené verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi uvedenému v článku 7 ods. 1 písm. a) alebo ich združeniu na základe výlučného práva.
Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie na služby udelené hospodárskemu subjektu na základe výlučného práva, ktoré bolo udelené v súlade so ZFEÚ a právnymi aktmi Únie stanovujúcimi spoločné pravidlá prístupu na trh, ktoré sa uplatňujú na činnosti uvedené v prílohe II.
2. Odchylne od odseku 1 druhého pododseku tohto článku, ak odvetvové právne predpisy Únie uvedené v uvedenom pododseku nestanovujú povinnosti transparentnosti špecifické pre dané odvetvie, uplatňuje sa článok 32.
Ak členský štát udelí hospodárskemu subjektu výlučné právo na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe II, do jedného mesiaca od udelenia takéhoto výlučného práva o tom informuje Komisiu.
3. Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie na letecké dopravné služby na základe udelenia prevádzkovej licencie v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (22), ani na koncesie na služby vo verejnom záujme v osobnej doprave v zmysle nariadenia (ES) č. 1370/2007.
4. Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie, ktoré je verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ povinný udeliť alebo zorganizovať v súlade s postupmi, ktoré sa líšia od postupov stanovených v tejto smernici a ktoré stanovuje ktorýkoľvek z týchto nástrojov alebo subjektov:
a)
právny nástroj vytvárajúci medzinárodné právne záväzky, ako je medzinárodná dohoda uzavretá v súlade so ZFEÚ o fungovaní Európskej únie medzi členským štátom a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo ich nižšími celkami, ktorá sa vzťahuje na stavebné práce, tovar alebo služby určené na spoločné vykonávanie alebo využívanie projektu jej signatármi;
b)
medzinárodná organizácia.
Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie, ktoré verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ udeľuje v súlade s pravidlami obstarávania stanovenými medzinárodnou organizáciou alebo medzinárodnou finančnou inštitúciou, ak dotknuté koncesie plne financuje táto organizácia alebo inštitúcia. V prípade koncesií, ktoré z väčšej časti spolufinancuje medzinárodná organizácia alebo medzinárodná finančná inštitúcia, sa zmluvné strany dohodnú na uplatniteľných postupoch obstarávania.
Členské štáty oznámia všetky právne nástroje uvedené v písmene a) prvého pododseku tohto odseku Komisii, ktorá sa o nich môže poradiť s Poradným výborom pre verejné obstarávanie uvedeným v článku 50.
Tento odsek sa nevzťahuje na koncesie v oblasti obrany a bezpečnosti uvedené v smernici 2009/81/ES.
5. Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie v oblastiach obrany a bezpečnosti uvedené v smernici 2009/81/ES, na ktoré sa vzťahujú:
a)
osobitné procesné pravidlá podľa medzinárodnej dohody alebo dohovoru uzavretého medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami;
b)
osobitné procesné pravidlá podľa uzavretej medzinárodnej dohody alebo dohovoru o umiestnení vojsk týkajúceho sa podnikov členského štátu alebo tretej krajiny;
c)
osobitné procesné pravidlá medzinárodnej organizácie nakupujúcej pre vlastné potreby, a ani na koncesie, ktoré musí členský štát udeliť v súlade s týmito pravidlami.
6. Táto smernica sa uplatňuje na udeľovanie koncesií v oblasti obrany a bezpečnosti, ako sa uvádza v smernici 2009/81/ES, s výnimkou:
a)
koncesií, v prípade ktorých by uplatnenie tejto smernice zaväzovalo členský štát poskytovať informácie, ktorých sprístupnenie považuje za odporujúce základným záujmom jeho bezpečnosti; alebo ktorých obstarávanie a plnenie sú vyhlásené za tajné alebo musia byť sprevádzané osobitnými bezpečnostnými opatreniami v súlade s platnými zákonmi, inými právnymi predpismi alebo správnymi opatreniami daného členského štátu za predpokladu, že tento členský štát určil, že dotknuté základné záujmy nemožno zaručiť menej rušivými opatreniami, akými sú opatrenia uvedené v odseku 7;
b)
koncesií udelených v rámci programu spolupráce uvedeného v článku 13 písm. c) smernice 2009/81/ES;
c)
koncesií, ktoré udeľuje vláda inej vláde a ktoré sa týkajú stavebných prác a služieb priamo spojených s vojenským alebo citlivým vybavením, alebo stavebných prác a služieb špecificky určených na vojenské účely, alebo stavebných prác a služieb citlivého charakteru;
d)
koncesií udelených v tretej krajine, ktoré sa plnia v čase nasadenia ozbrojených síl mimo územia Únie, ak si operačné potreby vyžadujú, aby sa tieto koncesie uzavreli s hospodárskymi subjektmi nachádzajúcimi sa v oblasti operácií, a
e)
koncesií inak vyňatých podľa tejto smernice.
7. Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie, ktoré inak nie sú vyňaté z jej pôsobnosti podľa odseku 6, pokiaľ nemôže byť zaručená ochrana základných bezpečnostných záujmov členského štátu menej rušivými opatreniami, napríklad stanovením požiadaviek zameraných na ochranu dôverného charakteru informácií, ktoré verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ sprístupňuje počas postupu udeľovania koncesie, ako sa stanovuje v tejto smernici.
8. Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie na služby, ktorých predmetom je/sú:
a)
nadobudnutie alebo prenájom pozemkov, existujúcich stavieb alebo iných nehnuteľností akýmkoľvek finančným spôsobom, alebo ktoré sa týkajú s nimi súvisiacich práv;
b)
nadobudnutie, vývoj, produkciu alebo koprodukciu programového materiálu určeného pre audiovizuálne mediálne služby alebo rozhlasové mediálne služby, ktoré udeľujú poskytovatelia audiovizuálnych alebo rozhlasových mediálnych služieb, alebo koncesie na vysielací čas alebo poskytovania programov, ktoré sa udeľujú poskytovateľom audiovizuálnych alebo rozhlasových mediálnych služieb. Na účely tohto písmena majú výrazy „audiovizuálne mediálne služby“ a „poskytovatelia mediálnych služieb“ rovnaký význam ako v článku 1 ods. 1 písm. a) a d) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ (23). Výraz „program“ má rovnaký význam ako v článku 1 ods. 1 písm. b) uvedenej smernice, ale zahŕňa aj rozhlasové programy a rozhlasové programové materiály. Okrem toho, na účely tohto ustanovenia má výraz „programový materiál“ rovnaký význam ako výraz „program“;
c)
rozhodcovské a zmierovacie služby;
d)
ktorékoľvek z týchto právnych služieb:
i)
právne zastupovanie klienta právnikom v zmysle článku 1 smernice Rady 77/249/EHS (24):
-
v rozhodcovskom alebo zmierovacom konaní vedenom v členskom štáte, v tretej krajine alebo pred medzinárodným rozhodcovským alebo zmierovacím súdom, alebo
-
v súdnom konaní pred súdnymi orgánmi alebo orgánmi verejnej moci členského štátu alebo tretej krajiny alebo pred medzinárodnými súdnymi orgánmi alebo inštitúciami;
ii)
právne poradenstvo poskytnuté pri príprave akéhokoľvek konania uvedeného v bode i) tohto písmena, alebo ak existuje zjavný náznak a vysoká pravdepodobnosť, že vec, ktorej sa poradenstvo týka, sa stane predmetom takéhoto konania, a to za predpokladu, že poradenstvo poskytuje právnik v zmysle článku 1 smernice 77/249/EHS;
iii)
služby spočívajúce v osvedčovaní a overovaní listín, ktoré musia poskytovať notári;
iv)
právne služby, ktoré poskytujú správcovia alebo vymenovaní opatrovníci alebo iné právne služby, ktorých poskytovateľov určil súdny orgán v dotknutom členskom štáte alebo ktorí sú na základe práva určení na vykonávanie osobitných úloh pod dohľadom takýchto súdnych orgánov;
v)
iné právne služby, ktoré sú v dotknutom členskom štáte spojené, aj keď len príležitostne, s výkonom úradnej moci;
e)
finančné služby spojené s emisiou, predajom, kúpou alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES (25), služby centrálnych bánk a operácie vykonávané Európskym nástrojom finančnej stability a Európskym mechanizmom pre stabilitu;
f)
pôžičky bez ohľadu na spojenie s emisiou, predajom, kúpou alebo prevodom cenných papierov alebo iných finančných nástrojov;
g)
služby civilnej obrany, civilnej ochrany a prevencie nebezpečenstva, ktoré poskytujú neziskové organizácie alebo združenia a na ktoré sa vzťahujú tieto kódy CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9 a 85143000-3 s výnimkou služieb prepravy pacientov sanitárnymi vozidlami;
h)
služby týkajúce sa politickej kampane, na ktoré sa vzťahujú kódy CPV 79341400-0, 92111230-3 a 92111240-6, ak ich udeľuje politická strana v súvislosti s volebnou kampaňou.
9. Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie na služby týkajúce sa lotérií, na ktoré sa vzťahuje kód CPV 92351100-7, ktoré členský štát udelil hospodárskemu subjektu na základe výlučného práva. Na účely tohto odseku sa pojem výlučné právo nevzťahuje na výlučné práva uvedené v článku 7 ods. 2.
Udelenie takéhoto výlučného práva podlieha uverejneniu v Úradnom vestníku Európskej únie.
10. Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie udeľované obstarávateľmi na vykonávanie ich činností v tretej krajine, a to za podmienok nezahŕňajúcich fyzické používanie siete alebo geografickej oblasti v rámci Únie.
Článok 11
Osobitné vylúčenia v oblasti elektronickej komunikácie
Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie, ktorých hlavným účelom je umožniť verejným obstarávateľom, aby poskytovali alebo využívali verejné komunikačné siete alebo aby poskytovali verejnosti jednu alebo viaceré elektronické komunikačné služby.
Na účely tohto článku pojmy „verejná komunikačná sieť“ a „elektronická komunikačná služba“ majú rovnaký význam ako v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES (26).
Článok 12
Osobitné vylúčenia v oblasti vodného hospodárstva
1. Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie, ktoré sa udeľujú:
a)
na poskytovanie alebo prevádzkovanie pevných sietí za účelom poskytovania služby verejnosti v súvislosti s výrobou, prepravou alebo distribúciou pitnej vody;
b)
dodávaním pitnej vody do týchto sietí.
2. Táto smernica sa rovnako nevzťahuje na koncesie, ak sú spojené s činnosťou uvedenou v odseku 1 a ktorých predmetom je jeden alebo oba z týchto predmetov:
a)
projekty využívania vodnej energie, zavlažovanie alebo odvodňovanie pôdy, za predpokladu, že objem vody určený na zásobovanie pitnou vodou predstavuje viac ako 20 % celkového objemu vody, ktorá je k dispozícii na základe takýchto projektov alebo prostredníctvom zavlažovacích či odvodňovacích zariadení, alebo
b)
likvidácia a čistenie odpadových vôd.
Článok 13
Koncesie udelené pridruženému podniku
1. Na účely tohto článku je „pridružený podnik“ každý podnik, ktorého ročné účtovné závierky sú konsolidované s ročnými účtovnými závierkami obstarávateľa v súlade s požiadavkami smernice 2013/34/EÚ.
2. V prípade subjektov, na ktoré sa smernica 2013/34/EÚ nevzťahuje, je „pridružený podnik“ každý podnik, ktorý:
a)
môže byť priamo alebo nepriamo predmetom dominantného vplyvu obstarávateľa;
b)
môže vykonávať dominantný vplyv nad obstarávateľom alebo
c)
spoločne s obstarávateľom podlieha dominantnému vplyvu iného podniku na základe vlastníctva, finančnej účasti alebo predpisov, ktorými sa riadi.
Na účely tohto odseku má „dominantný vplyv“ rovnaký význam ako v článku 7 ods. 4 druhom pododseku.
3. Bez ohľadu na článok 17 a za predpokladu, že sú splnené podmienky uvedené v odseku 4 tohto článku, sa táto smernica neuplatňuje na koncesie, ktoré udeľuje:
a)
obstarávateľ pridruženému podniku alebo
b)
spoločný podnik, ktorý vytvorilo výlučne niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností uvedených v prílohe II, podniku, ktorý je pridružený k jednému z týchto obstarávateľov.
4. Odsek 3 sa uplatňuje na:
a)
koncesie na služby, ak aspoň 80 % priemerného celkového obratu pridruženého podniku za predchádzajúce tri roky, berúc do úvahy všetky služby, ktoré tento podnik poskytol, pochádza z poskytovania služieb obstarávateľovi alebo iným podnikom, ku ktorým je pridružený;
b)
koncesie na stavebné práce, ak aspoň 80 % priemerného celkového obratu pridruženého podniku za predchádzajúce tri roky, berúc do úvahy všetky stavebné práce, ktoré tento podnik uskutočnil, pochádza z poskytovania stavebných prác obstarávateľovi alebo iným podnikom, ku ktorým je pridružený.
5. Ak nie je z dôvodu dátumu založenia pridruženého podniku alebo začatia činnosti k dispozícii obrat za predchádzajúce tri roky, postačuje, ak tento podnik preukáže, najmä prostredníctvom podnikateľských plánov, že obrat uvedený v odseku 4 písm. a) alebo b) je vierohodný.
6. Ak rovnaké alebo podobné služby alebo stavebné práce poskytuje viac ako jeden podnik, ktorý je pridružený k obstarávateľovi, s ktorým tvorí hospodársku skupinu, percentuálne podiely uvedené v odseku 4 sa vypočítajú s prihliadnutím na celkový obrat pochádzajúci z poskytovania služieb alebo stavebných prác týmito pridruženými podnikmi.
Článok 14
Koncesie udelené spoločnému podniku alebo obstarávateľovi, ktorý tvorí súčasť spoločného podniku
Bez toho, aby bol dotknutý článok 17, a ak bol spoločný podnik založený na vykonávanie príslušnej činnosti počas aspoň trojročného obdobia a ak sa v zakladacej listine spoločného podniku stanovuje, že obstarávatelia, ktorí ho tvoria, budú jeho súčasťou aspoň rovnaké obdobie, táto smernica sa neuplatňuje na koncesie, ktoré udelil ktorýkoľvek z týchto subjektov:
a)
spoločný podnik, ktorý vytvorilo výlučne niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností uvedených v prílohe II, jednému z týchto obstarávateľov, alebo
b)
obstarávateľ takémuto spoločnému podniku, ktorého je súčasťou.
Článok 15
Oznamovanie informácií obstarávateľmi
Obstarávatelia oznámia Komisii, ak sú o to požiadaní, tieto informácie týkajúce sa uplatňovania článku 13 ods. 2 a 3 a článku 14:
a)
názvy príslušných podnikov alebo príslušných spoločných podnikov;
b)
povahu a hodnotu dotknutých koncesií;
c)
dôkaz, ktorý Komisia považuje za potrebný na preukázanie toho, že vzťah medzi podnikom alebo spoločným podnikom, ktorému sa koncesie udeľujú, a obstarávateľom je v súlade s požiadavkami článku 13 alebo 14.
Článok 16
Vylúčenie činností, ktoré sú priamo vystavené hospodárskej súťaži
Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie, ktoré udeľujú obstarávatelia, ak sa pre členský štát, v ktorom sa tieto koncesie majú plniť, podľa článku 35 smernice 2014/25/EÚ stanovilo, že táto činnosť je priamo vystavená hospodárskej súťaži v súlade s článkom 34 uvedenej smernice.
Článok 17
Koncesie medzi subjektmi v rámci verejného sektora
1. Koncesia, ktorú udelil verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ uvedený v článku 7 ods. 1 písm. a) právnickej osobe, ktorá sa spravuje súkromným alebo verejným právom, nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ak sú splnené tieto podmienky:
a)
verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ vykonáva nad príslušnou právnickou osobou kontrolu podobnú kontrole, akú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami;
b)
viac ako 80 % činností kontrolovanej právnickej osoby sa vykonáva pri plnení úloh, ktorými ju poveril kontrolujúci verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ alebo iné právnické osoby kontrolované týmto verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, a
c)
v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna priama účasť súkromného kapitálu s výnimkou nekontrolných a neblokujúcich foriem súkromnej kapitálovej účasti, ktorými sa nevykonáva rozhodný vplyv na kontrolovanú právnickú osobu, vyžadovaných na základe ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov v súlade so zmluvami.
Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ uvedený v článku 7 ods. 1 písm. a) sa považuje za verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa vykonávajúceho nad právnickou osobou kontrolu podobnú tej, akú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami v zmysle prvého pododseku písm. a) tohto odseku, ak má rozhodujúci vplyv na strategické ciele, ako aj na významné rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby. Uvedenú kontrolu môže vykonávať aj iná právnická osoba, ktorú samotnú rovnakým spôsobom kontroluje verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ.
2. Odsek 1 sa uplatňuje aj vtedy, ak kontrolovaná právnická osoba, ktorá je verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom uvedeným v článku 7 ods. 1 písm. a), udelí koncesiu svojmu kontrolujúcemu verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi alebo inej právnickej osobe kontrolovanej tým istým verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, za predpokladu, že v právnickej osobe, ktorej sa udeľuje verejná koncesia, nie je žiadna priama účasť súkromného kapitálu s výnimkou nekontrolných a neblokujúcich foriem súkromnej kapitálovej účasti, ktorými sa nevykonáva rozhodný vplyv na kontrolovanú právnickú osobu, vyžadovaných na základe vnútroštátnych právnych predpisov v súlade so zmluvami.
3. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ uvedený v článku 7 ods. 1 písm. a), ktorý nad právnickou osobou, ktorá sa spravuje súkromným alebo verejným právom, nevykonáva kontrolu v zmysle odseku 1 tohto článku, môže napriek tomu udeliť koncesiu uvedenej právnickej osobe koncesiu bez uplatnenia tejto smernice, ak sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ uvedený v článku 7 ods. 1 písm. a) vykonáva spoločne s inými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi kontrolu nad právnickou osobou, ktorá je podobná kontrole, akú vykonávajú nad vlastnými organizačnými zložkami;
b)
viac ako 80 % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pri plnení úloh, ktorými ju poverili kontrolujúci verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, alebo iné právnické osoby kontrolované tými istými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, a
c)
v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna priama účasť súkromného kapitálu s výnimkou nekontrolných a neblokujúcich foriem súkromnej kapitálovej účasti, ktorými sa nevykonáva rozhodný vplyv na kontrolovanú právnickú osobu, vyžadovaných na základe ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov v súlade so zmluvami.
Na účely prvého pododseku písm. a) tohto odseku vykonávajú verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia uvedení v článku 7 ods. 1 písm. a) spoločnú kontrolu nad právnickou osobou, ak sú splnené všetky tieto podmienky:
i)
orgány kontrolovanej právnickej osoby s rozhodovacími právomocami pozostávajú zo zástupcov všetkých zúčastnených verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov. Jednotliví zástupcovia môžu zastupovať niekoľkých alebo všetkých zúčastnených verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov;
ii)
títo verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu spoločne vykonávať rozhodujúci vplyv na strategické ciele a významné rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby a
iii)
kontrolovaná právnická osoba nesleduje žiadne záujmy, ktoré sú v rozpore so záujmami kontrolujúcich verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov.
4. Na zmluvu uzavretú výlučne medzi dvoma alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi uvedenými v článku 7 ods. 1 písm. a) sa táto smernica nevzťahuje, ak sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
zmluvou sa ustanovuje alebo vykonáva spolupráca medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi s cieľom zabezpečiť, aby sa služby vo verejnom záujme, ktoré musia poskytovať, poskytovali v záujme dosahovania ich spoločných cieľov;
b)
vykonávanie takejto spolupráce sa riadi výlučne aspektmi týkajúcimi sa verejného záujmu a
c)
zúčastnení verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia vykonávajú na otvorenom trhu menej ako 20 % činností, ktorých sa spolupráca týka;
5. Na určenie percentuálneho podielu činností uvedených v odseku 1 prvom pododseku písm. b), odseku 3 prvom pododseku písm. b) a odseku 4 písm. c) sa berie do úvahy priemerný celkový obrat alebo vhodný alternatívny ukazovateľ založený na činnosti, napríklad náklady vzniknuté príslušnej právnickej osobe, verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi uvedenému v článku 7 ods. 1 písm. a) v súvislosti so službami, tovarom a stavebnými prácami za tri roky predchádzajúce udeleniu koncesie.
Ak v dôsledku dátumu založenia alebo začatia činnosti príslušnej právnickej osoby, verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa alebo v dôsledku reorganizácie ich činnosti takýto obrat alebo alternatívny ukazovateľ založený na činnosti, napríklad náklady, nie je za predchádzajúce tri roky k dispozícii alebo už nie je relevantný, je postačujúce preukázať, najmä prostredníctvom podnikateľských plánov, že meranie činnosti je dôveryhodné
Oddiel III
Všeobecné ustanovenia
Článok 18
Trvanie koncesie
1. Trvanie koncesií musí byť obmedzené. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ predpokladá toto trvanie na základe požadovaných stavebných prác alebo služieb.
2. V prípade koncesií trvajúcich viac ako päť rokov nesmie maximálna dĺžka trvania koncesie prekročiť dobu, v súvislosti s ktorou by koncesionár mohol odôvodnene očakávať, že sa mu počas nej vrátia investície vynaložené na uskutočnenie stavebných prác a poskytnutie služieb spolu s výnosom z investovaného kapitálu, a to pri zohľadnení investícií potrebných na dosiahnutie osobitných zmluvných cieľov.
Investície zohľadnené na účely výpočtu zahŕňajú počiatočné investície, ako aj investície vynaložené počas trvania koncesie.
Článok 19
Sociálne a iné osobitné služby
Na koncesie na sociálne a iné osobitné služby uvedené v prílohe IV, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, sa vzťahujú iba povinnosti vyplývajúce z článku 31 ods. 3, článkov 32, 46 a 47.
Článok 20
Zmiešané zákazky
1. Koncesie, ktorých predmetom sú stavebné práce aj služby, sa udeľujú v súlade s ustanoveniami uplatniteľnými na typ koncesie, ktorý charakterizuje hlavný predmet príslušnej zákazky.
V prípade zmiešaných koncesií pozostávajúcich čiastočne zo sociálnych a iných osobitných služieb uvedených v zozname v prílohe IV a čiastočne z iných služieb sa hlavný predmet určí podľa príslušných služieb s vyššou predpokladanou hodnotou.
2. Ak sú jednotlivé časti danej zákazky objektívne oddeliteľné, uplatňujú sa odseky 3 a 4. Ak jednotlivé časti danej zákazky nie sú objektívne oddeliteľné, uplatňuje sa odsek 5.
Ak sa na časť zákazky vzťahuje článok 346 ZFEÚ alebo smernica 2009/81/ES, uplatňuje sa článok 21 tejto smernice.
V prípade zákaziek určených na pokrytie viacerých činností, z ktorých sa na jednu vzťahuje príloha II tejto smernice alebo smernica 2014/25/EÚ, sa uplatniteľné ustanovenia určia podľa článku 22 tejto smernice a podľa článku 6 smernice 2014/25/EÚ.
3. V prípade zákaziek, ktorých predmetom sú prvky, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, ako aj iné prvky, si verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu zvoliť možnosť zadať samostatné zákazky na jednotlivé časti. Ak sa verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia rozhodnú zadať samostatné zákazky na jednotlivé časti, rozhodnutie o tom, ktorý právny režim sa uplatňuje na akúkoľvek z takýchto samostatných zákaziek, sa prijme na základe charakteristických znakov príslušnej samostatnej časti.
Ak sa verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia rozhodnú zadať jedinú zákazku, táto smernica sa uplatňuje, ak sa v odseku 4 tohto článku alebo v článku 21 neustanovuje inak, na vzniknutú zmiešanú zákazku, a to bez ohľadu na hodnotu častí, na ktoré by sa inak vzťahoval iný právny režim, a bez ohľadu na to, ktorý právny režim by sa na tieto časti inak vzťahoval.
4. V prípade zmiešaných zákaziek, ktoré obsahujú prvky koncesií, ako aj prvky verejných zákaziek, na ktoré sa vzťahuje smernica 2014/24/EÚ, alebo zákaziek, na ktoré sa vzťahuje smernica 2014/25/EÚ, sa zmiešaná zákazka zadá v súlade so smernicou 2014/24/EÚ alebo smernicou 2014/25/EÚ.
5. Ak sú jednotlivé časti danej zákazky objektívne neoddeliteľné, uplatniteľný právny režim sa určí na základe hlavného predmetu tejto zákazky.
V prípade, že takéto zákazky zahŕňajú prvky koncesie na služby a prvky zákazky na dodanie tovaru, sa hlavný predmet určí podľa toho, ktorá z predpokladaných hodnôt služieb alebo tovaru je vyššia.
Článok 21
Zákazky v rámci zmiešaného obstarávania zahŕňajúce aspekty obrany alebo bezpečnosti
1. V prípade zmiešaných zákaziek, ktorých predmetom sú prvky koncesie, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, a obstarávanie alebo iné prvky, na ktoré sa vzťahuje článok 346 ZFEÚ alebo smernica 2009/81/ES, sa uplatňuje tento článok.
V prípade zákaziek určených na pokrytie viacerých činností, z ktorých sa na jednu vzťahuje príloha II tejto smernice alebo smernica 2014/25/EÚ, pričom na inú sa vzťahuje článok 346 ZFEÚ alebo smernica 2009/81/ES, sa uplatniteľné ustanovenia určia podľa článku 23 tejto smernice a článku 26 smernice 2014/25/EÚ.
2. Ak sú jednotlivé časti danej zákazky objektívne oddeliteľné, verejní obstarávatelia a obstarávatelia si môžu zvoliť možnosť zadať samostatné zákazky na jednotlivé časti alebo zadať jedinú zákazku.
Ak sa verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia rozhodnú zadať samostatné zákazky na jednotlivé časti, rozhodnutie o tom, ktorý právny režim je uplatniteľný na akúkoľvek z takýchto samostatných zákaziek, sa prijme na základe charakteristických znakov príslušnej samostatnej časti.
Ak sa verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia rozhodnú zadať jedinú zákazku, na určenie uplatniteľného právneho režimu sa uplatnia tieto kritériá:
a)
ak sa na časť danej zákazky vzťahuje článok 346 ZFEÚ alebo ak sa na jednotlivé časti vzťahuje článok 346 ZFEÚ a smernica 2009/81/ES, zákazka sa môže zadať bez uplatnenia tejto smernice, a to za predpokladu, že zadanie jedinej zákazky je opodstatnené z objektívnych dôvodov;
b)
ak sa na časť danej zákazky vzťahuje smernica 2009/81/ES, zákazka sa môže zadať v súlade s touto smernicou alebo v súlade so smernicou 2009/81/ES, a to za predpokladu, že zadanie jedinej zákazky je opodstatnené z objektívnych dôvodov.
Rozhodnutie zadať jedinú zákazku sa však nesmie prijať s cieľom vyňať zákazky z uplatňovania tejto smernice alebo smernice 2009/81/ES.
3. Ak sú jednotlivé časti danej zákazky objektívne neoddeliteľné, zákazka sa môže zadať bez uplatnenia tejto smernice, ak zahŕňa prvky, na ktoré sa vzťahuje článok 346 ZFEÚ. Inak sa verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže rozhodnúť zadať zákazku v súlade s touto smernicou alebo smernicou 2009/81/ES.
Článok 22
Zákazky, ktoré sa vzťahujú na činnosti uvedené v prílohe II a na iné činnosti
1. Odchylne od článku 20 v prípade zákaziek, ktoré sa majú vzťahovať na viacero činností, sa obstarávatelia môžu rozhodnúť zadať samostatné zákazky na účely každej jednotlivej činnosti alebo zadať jedinú zákazku. Ak sa obstarávatelia rozhodnú zadať samostatnú zákazku, rozhodnutie o tom, ktoré pravidlá sa uplatňujú na akúkoľvek z takýchto samostatných zákaziek, sa prijme na základe charakteristických znakov príslušnej jednotlivej činnosti.
Bez ohľadu na článok 20, ak sa obstarávatelia rozhodnú zadať jedinú zákazku, uplatňujú sa odseky 2 a 3 tohto článku. Ak sa však na jednu z dotknutých činností vzťahuje článok 346 ZFEÚ alebo smernica 2009/81/ES, uplatňuje sa článok 23 tejto smernice.
Rozhodnutie medzi možnosťou zadať jedinú zákazku alebo zadať viacero samostatných zákaziek sa neprijme s cieľom vyňať zákazku alebo zákazky z rozsahu pôsobnosti tejto smernice alebo prípadne smerníc 2014/24/EÚ alebo 2014/25/EÚ.
2. Na zákazku, ktorá sa má vzťahovať na viacero činností, sa vzťahujú pravidlá uplatniteľné na činnosť, na ktorú je koncesia predovšetkým určená.
3. V prípade zákaziek, pri ktorých nie je možné objektívne určiť, na ktorú činnosť sú predovšetkým určené, sa uplatniteľné pravidlá stanovia takto:
a)
koncesia sa udelí v súlade s ustanoveniami tejto smernice uplatniteľnými na koncesie, ktoré udeľujú verejní obstarávatelia, ak sa na jednu z činností, na ktoré je zákazka určená, vzťahujú ustanovenia tejto smernice uplatniteľné na koncesie udeľované verejnými obstarávateľmi a na ostatné činnosti sa vzťahujú ustanovenia tejto smernice uplatniteľné na koncesie udeľované obstarávateľmi;
b)
zákazka sa zadá v súlade so smernicou 2014/24/EÚ, ak sa na jednu z činností, na ktoré je zákazka určená, vzťahuje táto smernica a na ostatné činnosti sa vzťahuje smernica 2014/24/EÚ;
c)
zákazka sa zadá v súlade s touto smernicou, ak sa na jednu z činností, na ktoré je zákazka určená, vzťahuje táto smernica a na ostatné činnosti sa nevzťahuje táto smernica, smernica 2014/24/EÚ ani smernica 2014/25/EÚ.
Článok 23
Koncesie, ktoré sa vzťahujú na činnosti uvedené v prílohe II a činnosti zahŕňajúce aspekty obrany alebo bezpečnosti
1. V prípade zákaziek, ktoré sa majú vzťahovať na viacero činností, si obstarávatelia môžu zvoliť možnosť zadania samostatných zákaziek na každú jednotlivú činnosť alebo zadania jedinej zákazky. Ak sa obstarávatelia rozhodnú zadať samostatné zákazky na jednotlivé časti, rozhodnutie o tom, ktorý právny režim sa vzťahuje na akúkoľvek z takýchto samostatných zákaziek, sa prijme na základe charakteristických znakov príslušnej jednotlivej činnosti.
Bez ohľadu na článok 21, ak sa obstarávatelia rozhodnú zadať jedinú zákazku, uplatňuje sa odsek 2 tohto článku.
Rozhodnutie medzi možnosťou zadať jedinú zákazku a zadať viacero samostatných zákaziek sa však nesmie prijať s cieľom vyňať zákazku alebo zákazky z rozsahu pôsobnosti tejto smernice alebo smernice 2009/81/ES.
2. V prípade zákaziek, ktoré sa majú vzťahovať na činnosť, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, a na ďalšiu činnosť, na ktorú sa vzťahuje:
a)
článok 346 ZFEÚ alebo
b)
smernica 2009/81/ES,
môže obstarávateľ:
i)
v prípadoch uvedených v písmene a) zadať zákazku bez uplatnenia tejto smernice alebo
ii)
v prípadoch uvedených v písmene b) zadať zákazku v súlade s touto smernicou alebo smernicou 2009/81/ES. Prvým pododsekom tohto odseku nie sú dotknuté finančné limity a vylúčenia stanovené v smernici 2009/81/ES.
Zákazky uvedené v písmene b), ktoré zahŕňajú tiež obstarávanie alebo iné prvky, na ktoré sa vzťahuje článok 346 ZFEÚ, sa môžu zadať bez uplatnenia tejto smernice.
Podmienkou pre uplatnenie tohto odseku však je, že zadanie jedinej zákazky je opodstatnené z objektívnych dôvodov a že rozhodnutie zadať jedinú zákazku sa neprijme s cieľom vyňať zákazky z uplatňovania tejto smernice.
Oddiel IV
Osobitné situácie
Článok 24
Vyhradené koncesie
Členské štáty môžu vyhradiť právo účasti na postupoch udeľovania koncesií pre chránené dielne alebo hospodárske subjekty, ktorých hlavným cieľom je sociálna a profesionálna integrácia postihnutých alebo znevýhodnených osôb, alebo môžu zabezpečiť, aby sa takéto koncesie plnili v rámci programov chránených pracovných miest za predpokladu, že aspoň 30 % zamestnancov týchto dielní, hospodárskych subjektov alebo programov tvoria postihnutí alebo znevýhodnení pracovníci. Oznámenie o koncesii alebo v prípade koncesií na služby vymedzených v článku 19 predbežné oznámenie obsahuje odkaz na tento článok.
Článok 25
Služby v oblasti výskumu a vývoja
Táto smernica sa uplatňuje len na koncesie na služby v oblasti výskumu a vývoja, na ktoré sa vzťahujú kódy CPV 73000000-2 až 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 a 73430000-5 za predpokladu, že sú splnené obe tieto podmienky:
a)
prospech plynie výlučne verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi na jeho využitie pri plnení jeho úloh a
b)
odplatu za poskytnutú službu poskytuje v plnom rozsahu verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ.
KAPITOLA II
Zásady
Článok 26
Hospodárske subjekty
1. Hospodárske subjekty, ktoré sú podľa právnych predpisov členského štátu, v ktorom sú usadené, oprávnené poskytovať príslušnú službu, nesmú byť odmietnuté len z dôvodu, že podľa právnych predpisov členského štátu, v ktorom sa zákazka udeľuje, by sa od nich vyžadovalo, aby boli buď fyzickou alebo právnickou osobou.
Od právnických osôb sa môže vyžadovať, aby uviedli v ponuke alebo v žiadosti mená a príslušnú odbornú kvalifikáciu pracovníkov, ktorí budú zodpovední za plnenie príslušnej zákazky.
2. Postupov udeľovania koncesie sa môžu zúčastňovať skupiny hospodárskych subjektov vrátane dočasných združení. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia od nich nesmú vyžadovať, aby na účely predloženia ponuky alebo žiadosti o účasť mali konkrétnu právnu formu.
Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu v prípade potreby v súťažných podkladoch ku koncesii spresniť, ako skupiny hospodárskych subjektov splnia požiadavky týkajúce sa ekonomického a finančného postavenia alebo technickej a odbornej spôsobilosti uvedené v článku 38 za predpokladu, že je to opodstatnené z objektívnych dôvodov a primerané. Členské štáty môžu stanoviť štandardné podmienky pre spôsob, akým skupiny hospodárskych subjektov majú splniť tieto požiadavky. Opodstatnené z objektívnych dôvodov a primerané musia byť aj akékoľvek podmienky plnenia koncesie takýmito skupinami hospodárskych subjektov, ktoré sa líšia od podmienok stanovených pre individuálnych účastníkov.
3. Bez ohľadu na odseky 1 a 2 verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu od skupín hospodárskych subjektov vyžadovať, aby v prípade, že im bola zadaná zákazka, nadobudli konkrétnu právnu formu, pokiaľ je uvedená zmena nevyhnutná na uspokojivé plnenie zákazky.
Článok 27
Nomenklatúry
1. Pri akomkoľvek odkaze na nomenklatúry v kontexte udeľovania koncesií sa používa „spoločný slovník obstarávania (CPV)“ prijatý nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (27).
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 48 prijať delegované akty s cieľom prispôsobiť kódy CPV uvedené v tejto smernici, keď sa zmeny v nomenklatúre CPV musia odzrkadliť v tejto smernici a za predpokladu, že z takýchto zmien nevyplýva úprava rozsahu pôsobnosti tejto smernice.
Článok 28
Dôverný charakter
1. Pokiaľ sa v tejto smernici alebo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré sa vzťahujú na verejného obstarávateľa, a to predovšetkým v právnych predpisoch týkajúcich sa prístupu k informáciám, neustanovuje iná úprava a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti v súvislosti so zverejňovaním udelených koncesií, ako aj v súvislosti s informáciami pre záujemcov a uchádzačov podľa článkov 32 a 40, verejný obstarávateľ ani obstarávateľ nezverejní informácie, ktoré mu poskytli hospodárske subjekty a ktoré tieto subjekty označili za dôverné vrátane, ale nie výlučne, technických alebo obchodných tajomstiev a dôverných aspektov ponúk.
Tento článok nebráni zverejneniu častí uzavretých zmlúv, ktoré nemajú dôverný charakter, vrátane akýchkoľvek následných zmien.
2. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže pre hospodárske subjekty stanoviť požiadavky zamerané na ochranu dôverného charakteru informácií, ktoré verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ sprístupní v rámci postupu udeľovania koncesie.
Článok 29
Pravidlá platné v oblasti komunikácie
1. S výnimkou prípadov, keď je použitie elektronických prostriedkov povinné podľa článku 33 ods. 2 a článku 34, si členské štáty alebo verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu pri akejkoľvek komunikácii a výmene informácií vybrať jeden alebo viaceré z nasledujúcich prostriedkov komunikácie:
a)
elektronické prostriedky;
b)
pošta alebo fax;
c)
ústna komunikácia vrátane telefónu, pokiaľ ide o komunikáciu, ktorá nepredstavuje hlavné prvky postupu udeľovania koncesie a za predpokladu, že obsah ústnej komunikácie sa dostatočne zdokumentuje na trvalom nosiči;
d)
osobné doručenie s písomným potvrdením prijatia.
Členské štáty môžu v prípade koncesií stanoviť povinnosť používať elektronické prostriedky komunikácie nad rámec povinností ustanovených v článku 33 ods. 2 a v článku 34.
2. Zvolené prostriedky komunikácie musí byť všeobecne dostupné a nediskriminačné a nesmú obmedzovať prístup hospodárskych subjektov k postupu udeľovania koncesie. Nástroje a zariadenia, ktoré sa majú používať na komunikáciu elektronickými prostriedkami, ako aj ich technické parametre, musia byť interoperabilné s výrobkami informačných a komunikačných technológií, ktoré sa všeobecne používajú.
Verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri každej komunikácii, výmene a uchovávaní informácií zaistia zachovanie integrity údajov a dôvernosti žiadostí a ponúk. Obsah žiadostí a ponúk preskúmajú až po uplynutí lehoty na ich predloženie.
HLAVA II
PRAVIDLÁ UDEĽOVANIA KONCESIÍ:
VŠEOBECNÉ ZÁSADY A PROCESNÉ ZÁRUKY
KAPITOLA I
Všeobecné zásady
Článok 30
Všeobecné zásady
1. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ slobodne organizuje postup vedúci k výberu koncesionára, pričom sa musí dodržať súlad s touto smernicou.
2. Návrh postupu udeľovania koncesie rešpektuje zásady ustanovené v článku 3. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ počas postupu udeľovania koncesie predovšetkým neposkytuje informácie diskriminačným spôsobom, v dôsledku ktorého by niektorí záujemcovia alebo uchádzači mohli oproti iným získať výhodu.
3. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby hospodárske subjekty pri plnení koncesií dodržiavali uplatniteľné povinnosti v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva ustanovených v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych zmluvách alebo ustanoveniach medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva uvedených v prílohe X.
4. Komisia je oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 48 s cieľom zmeniť zoznam v prílohe X, ak je to potrebné, v záujme doplnenia nových medzinárodných dohôd, ktoré ratifikovali všetky členské štáty, alebo ak existujúce medzinárodné dohody, na ktoré sa odkazuje, už viac nie sú ratifikované všetkými členskými štátmi alebo sa inak zmenili, napríklad pokiaľ ide o ich rozsah pôsobnosti, obsah alebo označenie.
Článok 31
Oznámenia o koncesii
1. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí chcú udeliť koncesiu, oznámia svoj zámer prostredníctvom oznámenia o koncesii.
2. Oznámenia o koncesii obsahujú informácie uvedené v prílohe V a prípadne aj akékoľvek ďalšie informácie, ktoré verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ považuje za užitočné, v súlade s formátom štandardných vzorov.
3. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí chcú udeliť koncesiu na sociálne a iné osobitné služby uvedené v prílohe IV, oznámia svoj zámer o plánovanom udelení koncesie prostredníctvom uverejnenia predbežného oznámenia. Tieto oznámenia obsahujú informácie uvedené v prílohe VI.
4. Odchylne od odseku 1 sa od verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov nevyžaduje, aby oznámenie o koncesii uverejnili, ak stavebné práce alebo služby dokáže dodať, resp. poskytnúť iba jeden konkrétny hospodársky subjekt, a to z ktoréhokoľvek z týchto dôvodov:
a)
cieľom koncesie je vytvorenie alebo nadobudnutie jedinečného umeleckého diela alebo umeleckého výkonu;
b)
z technických dôvodov neexistuje hospodárska súťaž;
c)
existencia výlučného práva;
d)
ochrana práv duševného vlastníctva a iných výlučných práv, než sú tie, ktoré sú vymedzené v článku 5 bode 10.
Výnimky stanovené v prvom pododseku písmenách b), c) a d) sa uplatňujú len v prípadoch, keď neexistuje žiadna primeraná alternatíva alebo náhrada a chýbajúca hospodárska súťaž nie je výsledkom umelého zúženia parametrov udeľovanie koncesie.
5. Odchylne od odseku 1 sa od verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa nevyžaduje zverejnenie nového oznámenia o koncesii, ak neboli predložené žiadne žiadosti alebo ponuky či žiadne vhodné ponuky alebo vhodné žiadosti ako odpoveď na predchádzajúci postup udeľovania koncesie za predpokladu, že pôvodné podmienky udelenia koncesie sa podstatne nezmenili a že sa Komisii zaslala správa, ak o ňu požiada.
Na účely prvého pododseku sa ponuka považuje za nevhodnú, ak je vzhľadom na koncesiu irelevantná, pričom bez podstatných zmien nie je zjavne schopná uspokojiť potreby a požiadavky verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa uvedené v súťažných podkladoch ku koncesii.
Na účely prvého pododseku sa žiadosť považuje za nevhodnú:
a)
ak dotknutý žiadateľ musí alebo môže byť vylúčený podľa článku 38 ods. 5 až 9 alebo ak nespĺňa podmienky účasti, ktoré podľa článku 38 ods. 1 stanovil verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ;
b)
ak žiadosti zahŕňajú aj ponuky, ktoré nie sú vhodné v zmysle druhého pododseku.
Článok 32
Oznámenia o udelení koncesie
1. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia v súlade s postupmi ustanovenými v článku 33 najneskôr do 48 dní po udelení koncesie zašlú oznámenie o udelení koncesie s výsledkami postupu udeľovania koncesie. V prípade sociálnych a iných osobitných služieb uvedených v prílohe IV sa však takéto oznámenia môžu zoskupiť na štvrťročnom základe. V takom prípade zašlú zoskupené oznámenia do 48 dní od skončenia každého štvrťroka.
2. Oznámenia o udelení koncesie obsahujú informácie stanovené v prílohe VII alebo v prípade koncesií na sociálne a iné osobitné služby uvedené v prílohe IV informácie stanovené v prílohe VIII a uverejnia sa v súlade s článkom 33.
Článok 33
Forma a spôsob uverejňovania oznámení
1. Oznámenie o koncesii, oznámenie o udelení koncesie a oznámenie uvedené v článku 43 ods. 1 druhom pododseku obsahujú informácie stanovené v prílohách V, VII a VIII vo formáte štandardných vzorov vrátane štandardných vzorov pre korigendá.
Komisia stanoví tieto štandardné vzory prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 50.
2. Oznámenia uvedené v odseku 1 sa vypracujú, elektronickými prostriedkami zašlú Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie a uverejnia v súlade s prílohou IX. Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie vydá verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi potvrdenie o prijatí oznámenia a o uverejnení zaslaných informácií, v ktorom uvedie dátum uverejnenia a ktoré je dokladom o uverejnení. Oznámenia sa uverejnia najneskôr do piatich dní od ich zaslania. Náklady, ktoré vzniknú Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie v súvislosti s uverejňovaním oznámení, znáša Únia.
3. Oznámenia o koncesii sa uverejnia v plnom znení v jednom alebo viacerých úradných jazykoch inštitúcií Únie, ktorý si zvolí verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ. Táto jazyková verzia alebo tieto jazykové verzie sú jediným autentickým textom alebo textami. Zhrnutie dôležitých prvkov každého oznámenia sa uverejňuje aj v ostatných úradných jazykoch inštitúcií Únie.
4. Oznámenia o koncesii a oznámenia o udelení koncesie sa na vnútroštátnej úrovni neuverejnia pred uverejnením Úradom pre vydávanie publikácií Európskej únie s výnimkou prípadu, keď sa uverejnenie na úrovni Únie neuskutoční do 48 hodín po tom, čo Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie potvrdil, že verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi bolo doručené potvrdenie o prijatí oznámenia podľa odseku 2. Oznámenia o koncesii a oznámenia o udelení koncesie uverejnené na vnútroštátnej úrovni neobsahujú iné informácie, ako sú informácie uvedené v oznámeniach zaslaných Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie, ale uvedie sa v nich dátum odoslania oznámenia Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie.
Článok 34
Elektronická dostupnosť súťažných podkladov ku koncesii
1. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia ponúknu neobmedzený a úplný priamy bezplatný prístup elektronickými prostriedkami k súťažným podkladom ku koncesii odo dňa uverejnenia oznámenia o koncesii, alebo ak oznámenie o koncesii neobsahuje výzvu na predloženie ponúk, odo dňa, v ktorom sa výzva na predloženie ponúk zaslala. V znení oznámenia o koncesii alebo týchto výziev sa uvedie internetová adresa, na ktorej sú tieto súťažné podklady ku koncesii dostupné.
2. Ak za náležite odôvodnených okolností a v dôsledku výnimočných bezpečnostných alebo technických dôvodov alebo v dôsledku osobitne citlivej povahy obchodných informácií, ktoré si vyžadujú veľmi vysokú úroveň ochrany, neobmedzený a úplný priamy bezplatný prístup k niektorým súťažným podkladom ku koncesii elektronickými prostriedkami nemožno ponúknuť, verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia v oznámení alebo vo výzve na predloženie ponúk uvedú, že príslušné súťažné podklady ku koncesii sa zašlú inými než elektronickými prostriedkami a lehota na prijatie ponúk sa predĺži.
3. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia alebo príslušné organizačné zložky poskytnú všetkým žiadateľom alebo uchádzačom, ktorí sa zúčastňujú postupu udeľovania koncesie, doplňujúce informácie týkajúce sa súťažných podkladov ku koncesii najneskôr do šiestich dní pred uplynutím lehoty stanovenej na prijatie ponúk, ak bola žiadosť o ne podaná s dostatočným predstihom.
Článok 35
Boj proti korupcii a predchádzanie konfliktom záujmov
Členské štáty od verejných obstarávateľov a obstarávateľov vyžadujú, aby prijali vhodné opatrenia na boj proti podvodom, uprednostňovaniu a korupcii a aby účinne predchádzali konfliktom záujmov, zisťovali ich a naprávali konflikty záujmov vyplývajúce z vykonávania postupov udeľovania koncesie, a to s cieľom zabrániť akémukoľvek narušeniu hospodárskej súťaže a zabezpečiť transparentnosť postupu udeľovania, ako aj rovnaké zaobchádzanie so všetkými záujemcami a uchádzačmi.
Pojem konflikty záujmov zahŕňa prinajmenšom každú situáciu, keď zamestnanci verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, ktorí sú zapojení do vykonávania postupu udeľovania koncesií alebo môžu ovplyvniť výsledok tohto postupu, majú priamo alebo nepriamo finančný, ekonomický alebo iný osobný záujem, ktorý možno vnímať ako ohrozenie ich nestrannosti a nezávislosti v súvislosti s daným postupom udeľovania koncesie.
Pokiaľ ide o konflikty záujmov, prijaté opatrenia nesmú presahovať úroveň, ktorá je nevyhnutná na predchádzanie potenciálnym konfliktom záujmov alebo na odstránenie zisteného konfliktu záujmov.
KAPITOLA II
Procesné záruky
Článok 36
Technické a funkčné požiadavky
1. Technické a funkčné požiadavky vymedzujú charakteristické znaky stavebných prác alebo služieb, ktoré sú predmetom koncesie. Uvádzajú sa v súťažných podkladoch ku koncesii.
Tieto charakteristické znaky môžu odkazovať aj na osobitný postup výroby alebo poskytovania požadovaných stavebných prác alebo služieb za predpokladu, že súvisia s predmetom zákazky a sú primerané jej hodnote a jej cieľom. Charakteristické znaky môžu zahŕňať napríklad úroveň kvality, úroveň plnenia environmentálnych a klimatických požiadaviek, požiadavky súvisiace na riešenie vhodné pre všetkých používateľov (vrátane prístupnosti pre osoby s postihnutím) a posúdenie zhody, výkonnosť, bezpečnosť alebo rozmery, terminológiu, symboly, skúšky a skúšobné metódy, označovanie a značky alebo pokyny pre používateľa.
2. Pokiaľ si to nevyžaduje predmet zákazky, technické a funkčné požiadavky nesmú odkazovať na konkrétnu značku alebo zdroj alebo na určitý postup, ktorý charakterizuje produkty alebo služby, ktoré poskytuje konkrétny hospodársky subjekt, ani na ochranné známky, patenty, druhy alebo určitú výrobu, ak by to viedlo k uprednostneniu alebo vylúčeniu určitých podnikov alebo určitých produktov. Takýto odkaz sa povoľuje len výnimočne, ak nie je možné dostatočne presne a zrozumiteľne opísať predmet zákazky. Takýto odkaz je doplnený slovami „alebo rovnocenné“.
3. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ nesmie zamietnuť ponuku z toho dôvodu, že stavebné práce a služby, ktorých sa ponuka týka, nie sú v súlade s technickými a funkčnými požiadavkami, na ktoré odkazoval, ak uchádzač akýmikoľvek vhodnými prostriedkami vo svojej ponuke preukáže, že riešenia, ktoré navrhuje, rovnocenne uspokojujú technické a funkčné požiadavky.
Článok 37
Procesné záruky
1. Koncesie sa udeľujú na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk, ktoré verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ stanovil v súlade s článkom 41, za predpokladu, že sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
ponuka spĺňa minimálne požiadavky, ktoré v prípade potreby stanovil verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ;
b)
uchádzač spĺňa podmienky účasti uvedené v článku 38 ods. 1 a
c)
uchádzač nie je v súlade s článkom 38 ods. 4 až 7 a na základe článku 38 ods. 9 vylúčený z postupu udeľovania.
Minimálne požiadavky uvedené v písmene a) zahŕňajú podmienky a charakteristické znaky (najmä technické, fyzické, funkčné a právne), ktoré by mala každá ponuka spĺňať alebo mať.
2. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ uvedie:
a)
v oznámení o koncesii opis koncesie a podmienok účasti;
b)
v oznámení o koncesii, vo výzve na predloženie ponúk alebo v iných súťažných podkladoch ku koncesii opis kritérií na vyhodnotenie ponúk a prípadne minimálne požiadavky, ktoré sa musia splniť.
3. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže obmedziť na primeranú úroveň počet záujemcov alebo uchádzačov, a to za podmienky, že tak urobí transparentným spôsobom a na základe objektívnych kritérií. Počet vyzvaných záujemcov alebo uchádzačov musí byť dostatočný na zabezpečenie skutočnej súťaže.
4. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ oznámi všetkým účastníkom opis plánovaného organizovania postupu a orientačnú lehotu jeho ukončenia. Každá zmena sa oznámi všetkým účastníkom, a ak sa týka prvkov uverejnených v oznámení o koncesii, oznámi sa všetkým hospodárskym subjektom.
5. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ zabezpečí náležité zaznamenanie všetkých etáp postupu, pričom použije prostriedky, ktoré považuje za vhodné, a to v súlade s článkom 28 ods. 1.
6. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže so záujemcami alebo uchádzačmi viesť rokovania. Počas týchto rokovaní sa nesmie zmeniť predmet koncesie, kritériá na vyhodnotenie ponúk a minimálne požiadavky.
Článok 38
Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov
1. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia overia podmienky účasti týkajúce sa odbornej a technickej spôsobilosti a finančného a ekonomického postavenia záujemcov alebo uchádzačov, a to na základe vlastných vyhlásení, referencie alebo referencií, ktoré je potrebné predložiť ako dôkaz v súlade s požiadavkami uvedenými v oznámení o koncesii, ktoré musia byť nediskriminačné a primerané predmetu koncesie. Podmienky účasti sa vzťahujú na potrebu zabezpečiť schopnosť koncesionára plniť koncesiu a sú k nej primerané, pričom zohľadňujú predmet koncesie a účel zaručenia skutočnej hospodárskej súťaže.
2. Hospodársky subjekt sa môže s cieľom splniť podmienky účasti stanovené v odseku 1, ak to prichádza do úvahy, a podmienky konkrétnej koncesie spoliehať na kapacity iných subjektov bez ohľadu na právnu povahu svojich prepojení s nimi. Ak sa chce hospodársky subjekt spoliehať na kapacity iných subjektov, verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi preukáže, že počas celého obdobia trvania koncesie bude mať k dispozícii potrebné zdroje, napríklad predložením záväzku týchto subjektov v uvedenom zmysle. Pokiaľ ide o finančné postavenie, verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže vyžadovať, aby hospodársky subjekt a uvedené subjekty boli spoločne zodpovední za plnenie zákazky.
3. Skupiny hospodárskych subjektov podľa článku 26 sa môžu spoliehať na využitie kapacít účastníkov skupiny alebo iných subjektov za rovnakých podmienok.
4. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia uvedení v článku 7 ods. 1 písm. a) vylúčia hospodársky subjekt z účasti na postupe udeľovania koncesie, ak zistili, že tento hospodársky subjekt bol právoplatným rozsudkom odsúdený z jedného z týchto dôvodov:
a)
z dôvodu účasti v zločineckej organizácii v zmysle článku 2 rámcového rozhodnutia Rady 2008/841/SVV (28);
b)
z dôvodu korupcie v zmysle článku 3 Dohovoru o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie (29) a článku 2 ods. 1 rámcového rozhodnutia Rady 2003/568/SVV (30), ako aj z dôvodu korupcie v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa alebo hospodárskeho subjektu;
c)
z dôvodu podvodu v zmysle článku 1 Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (31),
d)
z dôvodu teroristických trestných činov alebo trestných činov spojených s teroristickými aktivitami, tak ako sú vymedzené v článkoch 1 a 3 rámcového rozhodnutia Rady 2002/475/SVV (32), alebo podnecovania, napomáhania alebo navádzania alebo pokusu o spáchanie trestného činu v súlade s článkom 4 uvedeného rámcového rozhodnutia;
e)
z dôvodu prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, tak ako sú vymedzené v článku 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES (33);
f)
z dôvodu detskej práce a iných foriem obchodovania s ľuďmi vymedzených v článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ (34).
Povinnosť vylúčiť hospodársky subjekt sa uplatňuje aj v prípadoch, keď je osoba, ktorá bola právoplatným rozsudkom odsúdená, členom správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu tohto hospodárskeho subjektu alebo ktorá má v tomto subjekte právomoc zastupovať, prijímať rozhodnutia alebo vykonávať kontrolu.
Iní obstarávatelia ako sú uvedení v článku 7 ods. 1 písm. a) môžu vylúčiť hospodársky subjekt z účasti na postupe udeľovania koncesie, ak vedia, že tento hospodársky subjekt bol právoplatným rozsudkom odsúdený z jedného z dôvodov uvedených v prvom pododseku tohto odseku.
5. Z účasti na postupe udeľovania koncesie sa vylúči hospodársky subjekt, v prípade ktorého verejní obstarávatelia a obstarávatelia uvedení v článku 7 ods. 1 písm. a) vedia, že tento hospodársky subjekt porušuje svoje povinnosti týkajúce sa platby daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie, a ak bola táto skutočnosť potvrdená právoplatným a záväzným súdnym alebo správnym rozhodnutím v súlade s právnymi ustanoveniami krajiny, v ktorej je usadený, alebo ustanoveniami členského štátu verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa.
Verejní obstarávatelia a obstarávatelia uvedení v článku 7 ods. 1 písm. a) môžu okrem toho hospodársky subjekt vylúčiť alebo od nich môžu členské štáty požadovať, aby ho vylúčili, z účasti na postupe udeľovania koncesie, ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže akýmikoľvek vhodnými prostriedkami preukázať, že hospodársky subjekt porušuje svoje povinnosti týkajúce sa platby daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie.
Tento odsek sa viac neuplatňuje, ak hospodársky subjekt splnil svoje povinnosti tým, že zaplatil alebo uzavrel záväznú dohodu s cieľom zaplatiť splatné dane alebo splatné príspevky na sociálne zabezpečenie vrátane akýchkoľvek prípadných vzniknutých úrokov alebo sankcií.
6. Členské štáty môžu ustanoviť výnimku z povinného vylúčenia uvedeného v odsekoch 4 a 5, a to za výnimočných okolností, v prípade nadradených dôvodov týkajúcich sa verejného záujmu, akými sú napríklad verejné zdravie alebo ochrana životného prostredia.
Členské štáty môžu ustanoviť výnimku z povinného vylúčenia stanoveného v odseku 5 aj v prípade, ak by vylúčenie bolo jasne neprimerané, najmä ak neboli zaplatené len malé sumy daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo ak bol hospodársky subjekt informovaný o presnej sume, ktorú má zaplatiť, pretože porušil svoje povinnosti súvisiace s platením daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie, v takom čase, že nemal možnosť prijať opatrenia, ktoré sú ustanovené v odseku 5 treťom pododseku, pred uplynutím lehoty na predloženie svojej žiadosti.
7. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu z účasti na udeľovaní koncesie vylúčiť alebo od nich môže členský štát požadovať, aby vylúčili ktorýkoľvek hospodárky subjekt, ak je splnené jedna z týchto podmienok:
a)
ak môžu akýmikoľvek vhodnými prostriedkami preukázať porušenie uplatniteľných povinností uvedených v článku 30 ods. 3;
b)
ak je daný hospodársky subjekt v úpadku alebo je v konkurze alebo v likvidácii, ak jeho aktíva spravuje likvidátor alebo súd, ak voči nemu prebieha vyrovnávacie konanie, ak sú jeho podnikateľské činnosti pozastavené alebo ak je v akejkoľvek podobnej situácii vyplývajúcej z podobného konania podľa vnútroštátnych zákonov a iných právnych predpisov; verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ však môže rozhodnúť, že nevylúči hospodársky subjekt, ktorý sa nachádza v jednej z uvedených situácií, alebo od neho môže členský štát požadovať, aby nevylúčil takýto hospodársky subjekt, ak zistil, že príslušný hospodársky subjekt bude schopný plniť koncesiu, pričom sa zohľadnia uplatniteľné vnútroštátne pravidlá a opatrenia týkajúce sa pokračovania podnikateľskej činnosti v prípade týchto situácií;
c)
ak verejný obstarávateľ môže akýmikoľvek vhodnými prostriedkami preukázať, že hospodársky subjekt sa dopustil závažného odborného pochybenia, v dôsledku ktorého je spochybnená jeho bezúhonnosť;
d)
ak konflikt záujmov v zmysle článku 35 druhého odseku nemožno účinne napraviť inými, menej rušivými opatreniami;
e)
ak má verejný obstarávateľ dostatočne vierohodné indície na to, aby mohol dospieť k záveru, že daný hospodársky subjekt uzavrel dohody s inými hospodárskymi subjektmi s cieľom narušiť hospodársku súťaž;
f)
ak hospodársky subjekt vykazuje závažné alebo pretrvávajúce nedostatky pri plnení niektorej zásadnej požiadavky predchádzajúcej koncesie alebo predchádzajúcej zmluvy s verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom v zmysle tejto smernice alebo smernice 2014/25/EÚ, čo viedlo k predčasnému ukončeniu tejto predchádzajúcej zmluvy, ku škodám alebo iným porovnateľným sankciám;
g)
ak je hospodársky subjekt vinný zo závažného skreslenia predložených informácií vyžadovaných na overenie neexistencie dôvodov na vylúčenie alebo splnenia podmienok účasti, ak zadržal takéto informácie alebo nie je schopný predložiť požadované dokumenty na podporu takýchto informácií;
h)
ak sa hospodársky subjekt usiloval o nenáležité ovplyvnenie rozhodovacieho procesu verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, získanie dôverných informácií, ktoré mu v postupe udeľovania koncesie môžu poskytnúť nenáležité výhody, alebo z nedbalosti poskytol zavádzajúce informácie, ktoré môžu mať podstatný vplyv na rozhodnutia týkajúce sa vylúčenia, výberu alebo udelenia koncesie;
i)
ak sa v prípade koncesií v oblasti obrany a bezpečnosti, ako sa uvádza v smernici 2009/81/ES, v súvislosti s hospodárskym subjektom na základe akýchkoľvek dôkazných prostriedkov vrátane zdrojov chránených údajov, zistilo, že nie je dostatočne spoľahlivý na to, aby sa vylúčili riziká pre bezpečnosť členského štátu.
8. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia vymedzení v článku 7 ods. 1 písm. a) kedykoľvek počas postupu vylúčia hospodársky subjekt, ak sa ukáže, že tento dotknutý hospodársky subjekt je vzhľadom na konanie alebo nekonanie pred postupom alebo počas neho v jednej zo situácií uvedených v odseku 4 tohto článku a v prvom pododseku odseku 5 tohto článku.
Verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu kedykoľvek počas postupu vylúčiť alebo od nich členské štáty môžu požadovať, aby vylúčili hospodársky subjekt, ak sa ukáže, že dotknutý hospodársky subjekt je vzhľadom na konanie alebo nekonanie pred postupom alebo počas neho v jednej zo situácií uvedených v odseku 5 druhom pododseku a v odseku 7.
9. Každý hospodársky subjekt, ktorý sa nachádza v jednej zo situácií uvedených v odsekoch 4 a 7, môže poskytnúť dôkazy v tom zmysle, že opatrenia, ktoré tento hospodársky subjekt prijal, sú dostatočné na to, aby sa preukázala jeho spoľahlivosť napriek existencii relevantného dôvodu na vylúčenie. Ak sa tieto dôkazy považujú za dostatočné, dotknutý hospodársky subjekt sa z tohto postupu nevylúči.
Hospodársky subjekt musí na tento účel preukázať, že zaplatil alebo sa zaviazal zaplatiť náhradu týkajúcu sa akejkoľvek škody spôsobenej trestným činom alebo pochybením, komplexne objasnil skutočnosti a okolnosti, a to aktívnou spoluprácou s vyšetrovacími orgánmi, a že prijal konkrétne technické, organizačné a personálne opatrenia, ktoré sú vhodné na to, aby sa zabránilo ďalším trestným činom alebo pochybeniam. Opatrenia prijaté hospodárskymi subjektmi sa posúdia, pričom sa zohľadní závažnosť trestného činu alebo pochybenia a ich konkrétne okolnosti. Ak sa dané opatrenia považujú za nedostatočné, dotknutý hospodársky subjekt dostane zoznam dôvodov tohto rozhodnutia.
Hospodársky subjekt, ktorý bol právoplatným rozsudkom vylúčený z účasti na postupe obstarávania alebo na postupe udeľovania koncesie, nie je oprávnený využiť počas obdobia vylúčenia vyplývajúceho z tohto rozsudku možnosť stanovenú v tomto odseku v členskom štáte, v ktorom je rozsudok účinný.
10. Členské štáty prostredníctvom zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení a so zreteľom na právne predpisy Únie spresnia vykonávacie podmienky pre tento článok. Určia predovšetkým trvanie maximálneho obdobia vylúčenia, ak hospodársky subjekt neprijme žiadne opatrenia uvedené v odseku 9, aby preukázal svoju spoľahlivosť. Ak sa trvanie obdobia vylúčenia nestanovilo v právoplatnom rozsudku, toto obdobie nepresiahne päť rokov odo dňa odsúdenia na základe právoplatného rozsudku v prípadoch uvedených v odseku 4 a tri roky odo dňa príslušnej udalosti v prípadoch uvedených v odseku 7.
Článok 39
Lehoty na prijatie žiadostí o koncesiu a ponúk týkajúcich sa koncesie
1. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia pri stanovovaní lehôt na prijatie žiadostí alebo ponúk zohľadnia najmä zložitosť koncesie a čas potrebný na vypracovanie ponúk alebo žiadostí, a to bez toho, aby tým boli dotknuté minimálne lehoty uvedené v tomto článku.
2. Ak možno žiadosti alebo ponuky predložiť až po obhliadke príslušného miesta alebo po preskúmaní súťažných podkladov k udeleniu koncesie vykonanom na mieste, stanovia sa lehoty na prijatie žiadostí o koncesiu alebo na prijatie ponúk tak, aby sa všetky dotknuté hospodárske subjekty mohli oboznámiť so všetkými informáciami, ktoré sú potrebné na vypracovanie žiadostí alebo ponúk, pričom tieto lehoty budú v každom prípade dlhšie než minimálne lehoty stanovené v odsekoch 3 a 4.
3. Minimálna lehota na prijatie žiadostí o koncesiu, bez ohľadu na to, či zahŕňajú ponuky, je 30 dní od dátumu odoslania oznámenia o koncesii.
4. Ak sa postup uskutočňuje v nadväzujúcich etapách, minimálna lehota na prijatie prvotných ponúk je 22 dní od dátumu zaslania výzvy na predloženie ponúk.
5. Lehota na prijatie ponúk sa môže skrátiť o päť dní, ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ akceptuje, že ponuky sa môžu predložiť elektronickými prostriedkami v súlade s článkom 29.
Článok 40
Poskytovanie informácií záujemcom a uchádzačom
1. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ čo najskôr informuje každého záujemcu a uchádzača o rozhodnutiach prijatých v súvislosti s udelením koncesie vrátane názvu úspešného uchádzača, dôvodov každého rozhodnutia zamietnuť jeho žiadosť alebo ponuku a dôvodov každého rozhodnutia neudeliť zákazku, v súvislosti s ktorou bolo uverejnené oznámenie o koncesii, alebo o opätovnom začatí postupu.
Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ okrem toho na žiadosť dotknutej strany čo najskôr a v každom prípade do 15 dní od prijatia písomnej žiadosti informuje každého uchádzača, ktorý predložil prípustnú ponuku, o charakteristických znakoch a relatívnych výhodách vybranej ponuky.
2. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ sa môže rozhodnúť, že neposkytne určité informácie uvedené v odseku 1 týkajúce sa zákazky, ak by poskytnutie takýchto informácií bránilo presadzovaniu práva, bolo inak v rozpore s verejným záujmom, škodilo oprávneným obchodným záujmom hospodárskych subjektov, či už verejných alebo súkromných, alebo by mohlo brániť spravodlivej hospodárskej súťaži medzi takýmito subjektmi.
Článok 41
Kritériá na vyhodnotenie ponúk
1. Koncesie sa udeľujú na základe objektívnych kritérií, ktoré sú v súlade so zásadami stanovenými v článku 3 a ktorými sa zaistí, že sa ponuky posudzujú v podmienkach účinnej hospodárskej súťaže, čo verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi umožní určiť celkovú hospodársku výhodu.
2. Kritériá na vyhodnotenie ponúk sú spojené s predmetom koncesie a nedávajú verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi neobmedzenú voľnosť výberu. Môžu okrem iného zahŕňať environmentálne a sociálne požiadavky a požiadavky súvisiace s inováciou.
Tieto kritériá sú sprevádzané požiadavkami, ktoré umožňujú účinné overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli.
Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ overí, či ponuky riadne spĺňajú kritériá na vyhodnotenie ponúk.
3. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ uvedie kritériá v zostupnom poradí významnosti.
Bez ohľadu na prvý odsek, ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ dostane ponuku, v ktorej sa navrhuje inovačné riešenie s výnimočnou úrovňou funkčného plnenia, ktoré obozretný verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ nemohol predvídať, verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže výnimočne zmeniť poradie dôležitosti kritérií na vyhodnotenie ponúk, aby zohľadnil takéto inovačné riešenie. V uvedenom prípade verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ informuje všetkých uchádzačov o zmene poradia dôležitosti a vydá novú výzvu na predloženie ponúk, pričom rešpektuje minimálne lehoty uvedené v článku 39 ods. 4. Ak kritériá na vyhodnotenie ponúk boli uverejnené v okamihu uverejnenie oznámenia o koncesii, verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ uverejní nové oznámenia o koncesii, pričom rešpektuje minimálne lehoty uvedené v článku 39 ods. 3.
Zmena poradia dôležitosti nesmie viesť k diskriminácii.
HLAVA III
PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA PLNENIA KONCESIÍ
Článok 42
Využívanie subdodávateľov
1. Dodržiavanie povinností uvedených v článku 30 ods. 3 zo strany subdodávateľov sa zabezpečuje prostredníctvom vhodných opatrení, ktoré prijímajú príslušné vnútroštátne orgány konajúce v rámci svojej zodpovednosti a pôsobnosti.
2. V súťažných podkladoch ku koncesii môže verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ žiadať alebo členský štát môže od neho vyžadovať, aby od uchádzača alebo žiadateľa žiadal, aby vo svojej ponuke uviedol každú časť zákazky, ktorú má v úmysle zadať tretím stranám, ako aj všetkých navrhovaných subdodávateľov. Týmto odsekom nie je dotknutá zodpovednosť hlavného koncesionára.
3. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ v prípade koncesií na stavebné práce a v súvislosti so službami, ktoré sa majú poskytnúť v zariadení pod dohľadom verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, po udelení koncesie a najneskôr pri začatí plnenia koncesie od koncesionára požaduje, aby verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi uviedol názov, kontaktné údaje a právnych zástupcov svojich subdodávateľov, ktorí sa zúčastňujú na uskutočňovaní týchto prác alebo poskytovaní týchto služieb, ak sú v tom čase známi. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ od koncesionára požaduje, aby mu počas trvania koncesie oznámil akékoľvek zmeny týchto informácií, ako aj požadované informácie o všetkých nových subdodávateľoch, ktorí sa následne zúčastňujú na uskutočňovaní týchto prác alebo poskytovaní týchto služieb.
Bez ohľadu na prvý pododsek môžu členské štáty uložiť povinnosť poskytnúť požadované informácie priamo koncesionárovi.
Prvý a druhý pododsek sa neuplatňuje na dodávateľov tovaru.
Verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu rozšíriť, alebo od nich môžu členské štáty vyžadovať, aby rozšírili povinnosti stanovené v prvom pododseku napríklad na:
a)
iné koncesie na služby ako sú koncesie týkajúce sa služieb, ktoré sa majú poskytnúť v zariadeniach pod dohľadom verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa, alebo na dodávateľov, ktorí sa zúčastňujú na koncesiách na stavebné práce alebo na koncesiách na služby;
b)
subdodávateľov subdodávateľov koncesionára alebo ďalej na nižšie úrovne subdodávateľského reťazca;
4. S cieľom zabrániť porušeniam povinností uvedených v článku 30 ods. 3 možno prijať vhodné opatrenia, napríklad:
a)
ak vnútroštátne právo členského štátu ustanovuje mechanizmus spoločnej zodpovednosti subdodávateľov a koncesionára, dotknutý členský štát zabezpečí, aby sa príslušné pravidlá uplatňovali v súlade s podmienkami stanovenými v článku 30 ods. 3;
b)
verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu overiť, alebo členské štáty od nich môžu vyžadovať, aby overili, či existujú dôvody na vylúčenie subdodávateľov podľa článku 38 ods. 4 až 10. V takých prípadoch verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ od hospodárskeho subjektu vyžaduje, aby nahradil subdodávateľa, v súvislosti s ktorým overovanie preukázalo, že existujú dôvody na povinné vylúčenie. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ môže vyžadovať, alebo členský štát od nich môže vyžadovať, aby hospodársky subjekt nahradil subdodávateľa, v súvislosti s ktorým overovanie preukázalo, že existujú dôvody na nepovinné vylúčenie.
5. Členské štáty môžu v rámci vnútroštátneho práva ustanoviť prísnejšie pravidlá zodpovednosti.
6. Členské štáty, ktoré si zvolili možnosť ustanoviť opatrenia podľa odseku 1 a 3, spresnia prostredníctvom zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení a so zreteľom na právo Únie podmienky vykonávania týchto opatrení. Členské štáty pritom môžu obmedziť ich uplatniteľnosť, napríklad vo vzťahu k niektorým typom zákaziek, niektorým kategóriám verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov alebo hospodárskych subjektov alebo určitým sumám.
Článok 43
Úprava zmlúv počas ich platnosti
1. Koncesie možno upraviť bez nového postupu udeľovania koncesie v súlade s touto smernicou v ktoromkoľvek z týchto prípadov:
a)
ak úpravy, bez ohľadu na ich peňažnú hodnotu, boli uvedené v pôvodných súťažných podkladoch ku koncesii v jasných, presných a jednoznačných doložkách o preskúmaní, ktoré môžu zahŕňať doložky o revízii hodnoty, alebo o opciách. V takýchto doložkách sa uvádza rozsah a povaha možných úprav alebo možností, ako aj podmienky, za ktorých sa môžu použiť. Nestanovujú sa v nich úpravy ani možnosti, ktoré by menili celkovú povahu zákazky alebo rámcovej dohody;
b)
v prípade doplňujúcich stavebných prác alebo služieb, ktoré poskytol pôvodný koncesionár a ktoré sú nevyhnutné a neboli zahrnuté v pôvodnej koncesii, ak zmena koncesionára:
i)
nie je možná z ekonomických alebo technických dôvodov, akými sú požiadavky vzájomnej zameniteľnosti alebo interoperability s existujúcim zariadením, službami alebo inštaláciami obstaranými na základe pôvodnej koncesie, a
ii)
spôsobila by verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi významné ťažkosti alebo podstatnú duplicitu nákladov.
V prípade koncesií, ktoré udeľuje verejný obstarávateľ na účely vykonávania inej činnosti, než sú činnosti uvedené v prílohe II, však akékoľvek zvýšenie hodnoty nesmie presiahnuť 50 % hodnoty pôvodnej koncesie. Ak sa vykoná niekoľko úprav nasledujúcich po sebe, uvedené obmedzenie sa vzťahuje na hodnotu každej úpravy. Účelom takýchto úprav nasledujúcich po sebe nesmie byť obchádzanie tejto smernice;
c)
ak sú splnené všetky tieto podmienky:
i)
potreba úpravy bola vyvolaná okolnosťami, ktoré nemohol obozretný verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ predvídať;
ii)
úpravou sa nemení celková povaha koncesie;
iii)
v prípade koncesií, ktoré udeľuje verejný obstarávateľ na účely vykonávania inej činnosti než sú činnosti uvedené v prílohe II, akékoľvek zvýšenie hodnoty nie je vyššie ako 50 % hodnoty pôvodnej koncesie. Ak sa vykoná niekoľko úprav nasledujúcich po sebe, toto obmedzenie sa vzťahuje na hodnotu každej úpravy. Účelom takýchto úprav nasledujúcich po sebe nesmie byť obchádzanie tejto smernice;
d)
ak nový koncesionár nahrádza koncesionára, ktorému verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ pôvodne udelil koncesiu, v dôsledku jednej z týchto skutočností:
i)
jednoznačnej doložky o preskúmaní alebo možnosti v súlade s písmenom a);
ii)
iný hospodársky subjekt, ktorý spĺňa pôvodne stanovené kritériá kvalitatívneho výberu, je univerzálnym alebo čiastočným nástupcom pôvodného koncesionára v dôsledku reštrukturalizácie podniku vrátane prevzatia, zlúčenia a splynutia alebo konkurzu, a to za predpokladu, že z toho nevyplývajú iné podstatné úpravy koncesie a že zámerom nie je obchádzať uplatňovanie tejto smernice, alebo
iii)
v prípade, že samotný verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ prevezme povinnosti hlavného koncesionára voči svojim subdodávateľom, ak sa táto možnosť ustanovuje vo vnútroštátnych právnych predpisoch;
e)
ak úpravy bez ohľadu na ich hodnotu nie sú podstatné v zmysle odseku 4.
Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia, ktorí upravili koncesiu v prípadoch stanovených v písmenách b) a c) tohto odseku, uverejnia oznámenie v tomto zmysle v Úradnom vestníku Európskej únie. Takéto oznámenie obsahuje informácie stanovené v prílohe XI a uverejní sa v súlade s článkom 33.
2. Okrem toho, a bez akejkoľvek potreby overiť, či sú splnené podmienky stanovené v odseku 4 písm. a) až d), koncesie možno rovnako upraviť bez toho, aby bol potrebný nový postup udeľovania koncesie v súlade s touto smernicou, ak hodnota úpravy je nižšia ako obe tieto hodnoty:
i)
finančný limit stanovený v článku 8 a
ii)
10 % hodnoty pôvodnej koncesie.
Úpravou sa však nesmie meniť celková povaha koncesie. V prípade vykonania viacerých úprav nasledujúcich po sebe sa hodnota posudzuje na základe čistej kumulatívnej hodnoty úprav nasledujúcich po sebe.
3. Ak koncesia obsahuje doložku o indexácii, na účely výpočtu hodnoty uvedenej v odseku 2 a v odseku 1 písm. b) a c) je referenčnou hodnotou aktualizovaná hodnota. Ak koncesia neobsahuje doložku o indexácii, aktualizovaná hodnota sa vypočíta tak, že sa zohľadní priemerná inflácia v členskom štáte verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa.
4. Úprava koncesie počas jej platnosti sa považuje za podstatnú v zmysle odseku 1 písm. e), ak sa v jej dôsledku povaha koncesie podstatne líši od pôvodne udelenej koncesie. Úprava sa v každom prípade a bez toho, aby tým boli dotknuté odseky 1 a 2, považuje za podstatnú, ak je splnená jedna alebo viaceré z týchto podmienok:
a)
úpravou sa zavádzajú podmienky, ktoré by v prípade, ak by boli súčasťou pôvodného postupu udeľovania koncesie, umožnili pripustenie iných ako pôvodne vybraných žiadateľov alebo akceptovanie inej ako pôvodne akceptovanej ponuky, alebo by do postupu udeľovania koncesie prilákali ďalších účastníkov;
b)
úpravou sa mení ekonomická rovnováha koncesie v prospech koncesionára spôsobom, ktorý nebol stanovený v pôvodnej koncesii;
c)
úpravou sa značne rozširuje rozsah pôsobnosti koncesie;
d)
ak nový koncesionár nahradí koncesionára, ktorému verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ pôvodne udelil koncesiu v iných prípadoch, než sú prípady ustanovené v odseku 1 písm. d).
5. V prípade iných úprav ustanovení koncesie počas jej platnosti než sú úpravy ustanovené v odsekoch 1 a 2 je potrebný nový postup udeľovania koncesie v súlade s touto smernicou.
Článok 44
Vypovedanie koncesií
Členské štáty zaistia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali za podmienok určených v platnom vnútroštátnom práve možnosť vypovedať koncesiu počas jej platnosti, ak je splnená jedna alebo viaceré z týchto podmienok:
a)
došlo k zmene koncesie, ktorá by si vyžadovala nový postup udeľovania koncesie podľa článku 43;
b)
koncesionár bol v čase udelenia koncesie v jednej zo situácií uvedených v článku 38 ods. 4 a mal byť preto vylúčený z postupu udeľovania koncesie;
c)
Súdny dvor Európskej únie v konaní podľa článku 258 ZFEÚ stanoví, že členský štát si nesplnil svoje povinnosti vyplývajúce zo zmlúv z toho dôvodu, že verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ príslušný danému členskému štátu udelil príslušnú koncesiu bez toho, aby splnil povinnosti stanovené v zmluvách a v tejto smernici.
Článok 45
Monitorovanie a podávanie správ
1. S cieľom zaistiť správne a účinné vykonávanie členské štáty zabezpečia, aby aspoň úlohy stanovené v tomto článku plnil jeden alebo viaceré orgány alebo štruktúry. Komisii oznámia všetky orgány alebo štruktúry príslušné na plnenie týchto úloh.
2. Členské štáty zabezpečia, aby sa uplatňovanie pravidiel udeľovania koncesií monitorovalo. V prípade, že monitorovacie orgány alebo štruktúry zistia konkrétne porušenie, akým je napríklad podvod, korupcia, konflikt záujmov a iné závažné nezrovnalosti, alebo systémové problémy, sú oprávnené oznámiť tieto porušenia alebo problémy vnútroštátnym kontrolným orgánom, súdnym orgánom alebo iným príslušným orgánom či štruktúram, ako napríklad ombudsmanovi, národným parlamentom alebo ich výborom.
3. Výsledky monitorovania podľa odseku 2 sa sprístupnia verejnosti vhodnými informačnými prostriedkami.
Komisia môže nie častejšie ako každé tri roky požiadať členské štáty, aby predložili správu o monitorovaní, v ktorej sa uvedie prehľad najčastejších príčin nesprávneho uplatňovania pravidiel udeľovania koncesií, vrátane možných štrukturálnych alebo opakujúcich sa problémov pri uplatňovaní pravidiel, vrátane možných prípadov podvodov a iného nezákonného správania.
4. Členské štáty zabezpečia, aby informácie a usmernenia týkajúce sa výkladu a uplatňovania práva Únie v oblasti udeľovania koncesií boli bezodplatne dostupné na pomoc verejným obstarávateľom, obstarávateľom a hospodárskym subjektom pri správnom uplatňovaní pravidiel Únie.
HLAVA IV
ZMENY SMERNÍC 89/665/EHS A 92/13/EHS
Článok 46
Zmeny smernice 89/665/EHS
Smernica 89/665/EHS sa mení takto:
1.
V článku 1 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Táto smernica sa vzťahuje na zákazky uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (35), pokiaľ tieto zákazky nie sú v súlade s článkami 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 17 a 37 uvedenej smernice z jej rozsahu pôsobnosti vylúčené.
Táto smernica sa vzťahuje takisto na koncesie udelené verejnými obstarávateľmi podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (36), pokiaľ tieto koncesie nie sú v súlade s článkami 10, 11, 12, 17 a 25 uvedenej smernice z jej rozsahu pôsobnosti vylúčené.
Zákazky v zmysle tejto smernice zahŕňajú verejné zákazky, rámcové dohody, koncesie na stavebné práce a služby a dynamické obstarávacie systémy.
Pokiaľ ide o zákazky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2014/24/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ, členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa rozhodnutia prijaté verejnými obstarávateľmi mohli účinne a predovšetkým čo najskôr preskúmať v súlade s podmienkami stanovenými v článkoch 2 až 2f tejto smernice z dôvodu, že týmito rozhodnutiami sa porušilo právo Spoločenstva v oblasti verejného obstarávania alebo vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa toto právo transponuje.
2.
V článku 2a sa odsek 2 sa mení takto:
a)
Prvý pododsek sa nahrádza takto:
„Po rozhodnutí o zadaní zákazky, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti smernice 2014/24/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ, sa nemôže zmluva uzavrieť pred uplynutím lehoty najmenej 10 kalendárnych dní, ktorá začína plynúť dňom nasledujúcim po dni, v ktorom sa rozhodnutie o zadaní zákazky zaslalo dotknutým uchádzačom a záujemcom faxom alebo elektronickými prostriedkami, alebo pri využití iných komunikačných prostriedkov pred uplynutím lehoty najmenej 15 kalendárnych dní, ktorá začína plynúť dňom nasledujúcim po dni, v ktorom sa rozhodnutie o zadaní zákazky zaslalo dotknutým uchádzačom a záujemcom, alebo pred uplynutím lehoty najmenej 10 kalendárnych dní, ktorá začína plynúť dňom nasledujúcim po dni doručenia rozhodnutia o zadaní zákazky.“
b)
Vo štvrtom pododseku sa prvá zarážka nahrádza takto:
„-
zhrnutie relevantných dôvodov uvedené v článku 55 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ s výhradou článku 55 ods. 3 uvedenej smernice alebo v článku 40 ods. 1 druhom pododseku smernice 2014/23/EÚ s výhradou článku 40 ods. 2 uvedenej smernice, a“.
3.
Článok 2b sa mení takto:
a)
V prvom odseku:
i)
písmeno a) sa nahrádza takto:
„a)
ak smernica 2014/24/EÚ alebo prípadne smernica 2014/23/EÚ nepožaduje predchádzajúce uverejnenie oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania v Úradnom vestníku Európskej únie;“
ii)
písmeno c) sa nahrádza takto:
„c)
v prípade zmluvy zadanej na základe rámcovej dohody v zmysle článku 33 smernice 2014/24/EÚ a v prípade jednotlivej zákazky zadanej na základe dynamického obstarávacieho systému v zmysle článku 34 uvedenej smernice.“
b)
V druhom odseku sa prvá a druhá zarážka nahrádzajú takto:
„-
došlo k porušeniu článku 33 ods. 4 písm. c) alebo článku 34 ods. 6 smernice 2014/24/EÚ a
-
odhadovaná hodnota zákazky sa rovná alebo je vyššia ako finančné limity stanovené v článku 4 smernice 2014/24/EÚ.“
4.
V článku 2c sa slová „smernice 2004/18/ES“ nahrádzajú slovami „smernice 2014/24/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ“.
5.
Článok 2d sa mení takto:
a)
V odseku 1:
i)
písmeno a) sa nahrádza takto:
„a)
ak verejný obstarávateľ zadal zákazku bez predchádzajúceho uverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania v Úradnom vestníku Európskej únie bez toho, aby to bolo prípustné v súlade so smernicou 2014/24/EÚ alebo smernicou 2014/23/EÚ;“
ii)
v písmene b) sa slová „smernice 2004/18/ES“ nahrádzajú slovami „smernice 2014/24/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ“.
b)
V odseku 4 sa prvá zarážka nahrádza takto:
„-
verejný obstarávateľ považuje zadanie zákazky bez predchádzajúceho uverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania v Úradnom vestníku Európskej únie za prípustné v súlade so smernicou 2014/24/EÚ alebo smernicou 2014/23/EÚ,“.
c)
V odseku 5 sa prvá zarážka nahrádza takto:
„-
verejný obstarávateľ dospel k názoru, že zadanie zákazky je v súlade s článkom 33 ods. 4 písm. c) alebo článkom 34 ods. 6 smernice 2014/24/EÚ,“
6.
V článku 2f ods. 1 sa písmeno a) nahrádza takto:
„a)
pred uplynutím najmenej 30 kalendárnych dní odo dňa nasledujúceho po dni, keď:
-
verejný obstarávateľ uverejnil oznámenie o výsledku verejného obstarávania v súlade s článkami 50 a 51 smernice 2014/24/EÚ alebo článkami 31 a 32 smernice 2014/23/EÚ za predpokladu, že toto oznámenie zahŕňa odôvodnenie rozhodnutia verejného obstarávateľa o zadaní zákazky bez predchádzajúceho uverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania v Úradnom vestníku Európskej únie, alebo
-
verejný obstarávateľ oznámil dotknutým uchádzačom a záujemcom uzavretie zmluvy, a to za predpokladu, že tieto informácie obsahujú zhrnutie relevantných dôvodov stanovených v článku 55 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ s výhradou článku 55 ods. 3 uvedenej smernice alebo v článku 40 ods. 1 druhom pododseku smernice 2014/23/EÚ s výhradou článku 40 ods. 2 uvedenej smernice. Táto možnosť sa vzťahuje aj na prípady uvedené v článku 2b prvom odseku písm. c) tejto smernice;“.
7.
V článku 3 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Komisia môže uplatniť postup stanovený v odsekoch 2 až 5, ak pred uzavretím zmluvy usúdi, že v priebehu postupu zadávania zákazky, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti smernice 2014/24/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ, došlo k závažnému porušeniu práva Únie v oblasti verejného obstarávania.“
Článok 47
Zmeny smernice 92/13/EHS
Smernica 92/13/EHS sa mení takto:
1.
V článku 1 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Táto smernica sa vzťahuje na zákazky uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ (37), pokiaľ tieto zákazky nie sú v súlade s článkami 18 až 24, článkami 27 až 30, článkom 34 alebo 55 uvedenej smernice z jej rozsahu pôsobnosti vylúčené.
Zákazky v zmysle tejto smernice zahŕňajú zákazky na dodávky tovaru, na práce a na služby, koncesie na stavebné práce a služby, rámcové dohody a dynamické obstarávacie systémy.
Táto smernica sa vzťahuje takisto na koncesie udelené obstarávateľmi podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (38), pokiaľ tieto koncesie nie sú v súlade s článkami 10, 12, 13, 14, 16, 17 a 25 uvedenej smernice z jej rozsahu pôsobnosti vylúčené.
Pokiaľ ide o zákazky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2014/25/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ, členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa rozhodnutia prijaté obstarávateľmi mohli účinne a predovšetkým čo najskôr preskúmať v súlade s podmienkami stanovenými v článkoch 2 až 2f tejto smernice z dôvodu, že týmito rozhodnutiami sa porušilo právo Únie v oblasti obstarávania alebo vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa toto právo transponuje.
2.
V článku 2a sa odsek 2 mení takto:
a)
Prvý pododsek sa nahrádza takto:
„Po rozhodnutí o zadaní zákazky, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti smernice 2014/25/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ, sa zmluva nemôže uzavrieť pred uplynutím lehoty najmenej 10 kalendárnych dní, ktorá začína plynúť dňom nasledujúcim po dni, v ktorom sa rozhodnutie o zadaní zákazky zaslalo dotknutým uchádzačom a záujemcom faxom alebo elektronickými prostriedkami, alebo pri využití iných komunikačných prostriedkov pred uplynutím lehoty najmenej 15 kalendárnych dní, ktorá začína plynúť dňom nasledujúcim po dni, v ktorom sa rozhodnutie o zadaní zákazky zaslalo dotknutým uchádzačom a záujemcom, alebo pred uplynutím lehoty najmenej 10 kalendárnych dní, ktorá začína plynúť dňom nasledujúcim po dni doručenia rozhodnutia o zadaní zákazky.“
b)
V štvrtom pododseku sa prvá zarážka nahrádza takto:
„-
zhrnutie relevantných dôvodov uvedené v článku 75 ods. 2 smernice 2014/25/EÚ s výhradou ustanovení článku 75 ods. 3 uvedenej smernice alebo v článku 40 ods. 1 druhom pododseku smernice 2014/23/EÚ s výhradou ustanovení článku 40 ods. 2 uvedenej smernice, a“.
3.
Článok 2b sa mení takto:
a)
V prvom odseku:
i)
písmeno a) sa nahrádza takto:
„a)
ak sa v smernici 2014/25/EÚ alebo prípadne v smernici 2014/23/EÚ nepožaduje predchádzajúce uverejnenie oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie;“
ii)
písmeno c) sa nahrádza takto:
„c)
v prípade jednotlivých zákaziek zadaných na základe dynamického obstarávacieho systému v zmysle článku 52 smernice 2014/25/EÚ.“
b)
V druhom odseku sa prvá a druhá zarážka nahrádzajú takto:
„-
došlo k porušeniu článku 52 ods. 6 smernice 2014/25/EÚ a
-
odhadovaná hodnota zákazky sa rovná alebo je vyššia ako finančné limity stanovené v článku 15 smernice 2014/25/EÚ.“
4.
V článku 2c sa slová „smernice 2004/17/ES“ nahrádzajú slovami „smernice 2014/25/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ“.
5.
Článok 2d sa mení takto:
a)
V odseku 1:
i)
písmeno a) sa nahrádza takto:
„a)
ak obstarávateľ zadal zákazku bez predchádzajúceho uverejnenia oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie bez toho, aby to bolo prípustné podľa smernice 2014/23/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ;“
ii)
v písmene b) sa slová „smernice 2004/17/ES“ nahrádzajú slovami „smernice 2014/25/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ“.
b)
V odseku 4 sa prvá zarážka nahrádza takto:
„-
obstarávateľ považuje zadanie zákazky bez predchádzajúceho uverejnenia oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie za prípustné v súlade so smernicou 2014/25/EÚ alebo smernicou 2014/23/EÚ;“.
c)
V odseku 5 sa prvá zarážka nahrádza takto:
„-
obstarávateľ dospel k názoru, že zadanie zákazky je v súlade s článkom 52 ods. 6 smernice 2014/25/EÚ,“.
6.
V článku 2f ods. 1 sa písmeno a) nahrádza takto:
„a)
Pred uplynutím najmenej 30 kalendárnych dní odo dňa nasledujúceho po dni, keď:
-
obstarávateľ uverejnil oznámenie o zadaní zákazky v súlade s článkami 70 a 71 smernice 2014/25/EÚ alebo s článkami 31 a 32 smernice 2014/23/EÚ za predpokladu, že toto oznámenie zahŕňa odôvodnenia rozhodnutia obstarávateľa o zadaní zákazky bez predchádzajúceho uverejnenia oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, alebo
-
obstarávateľ oznámil dotknutým uchádzačom a záujemcom uzavretie zmluvy za predpokladu, že tieto informácie obsahujú zhrnutie relevantných dôvodov uvedené v článku 75 ods. 2 smernice 2014/25/EÚ s výhradou článku 75 ods. 3 uvedenej smernice alebo v článku 40 ods. 1 druhom pododseku smernice 2014/23/EÚ s výhradou článku 40 ods. 2 uvedenej smernice. Táto možnosť sa vzťahuje aj na prípady uvedené v článku 2b prvom odseku písm. c) tejto smernice;“.
7.
V článku 8 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Komisia môže uplatniť postup stanovený v odsekoch 2 až 5, ak pred uzavretím zmluvy usúdi, že počas postupu zadávania zákazky, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti smernice 2014/25/EÚ alebo smernice 2014/23/EÚ, alebo vo vzťahu k článku 26 ods. 1 písm. a) smernice 2014/25/EÚ v prípade obstarávateľov, na ktorých sa dané ustanovenie uplatňuje, došlo k závažnému porušeniu práva Únie v oblasti obstarávania.“
HLAVA V
DELEGOVANÉ PRÁVOMOCI, VYKONÁVACIE PRÁVOMOCI A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 48
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 3, článku 9 ods. 4, článku 27 ods. 2 a článku 30 ods. 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 17. apríla 2014.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 3, článku 9 ods. 4, článku 27 ods. 2 a článku 30 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 3, článku 9 ods. 4, článku 27 ods. 2 a článku 30 ods. 4 nadobúda účinnosť iba vtedy, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietky v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 49
Postup pre naliehavé prípady
1. Delegované akty prijaté podľa tohto článku nadobúdajú účinnosť okamžite a uplatňujú sa pod podmienkou, že sa voči nim nevznesie námietka v súlade s odsekom 2. V oznámení Európskemu parlamentu a Rade o delegovanom akte sa uvedú dôvody použitia postupu pre naliehavé prípady.
2. Európsky parlament alebo Rada môžu vzniesť voči delegovanému aktu námietku v súlade s postupom uvedeným v článku 48 ods. 5. V takom prípade Komisia bez odkladu po oznámení rozhodnutia Európskeho parlamentu alebo Rady vzniesť námietku akt zruší.
Článok 50
Postup výboru
1. Komisii pomáha Poradný výbor pre verejné obstarávanie zriadený rozhodnutím Rady 71/306/EHS (39). Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento článok, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 51
Transpozícia
1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 18. apríla 2016. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných opatrení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti rozsahu pôsobnosti tejto smernice.
Článok 52
Prechodné ustanovenia
Odkazy na článok 1 ods. 3 písm. a) a b) smernice 2004/17/ES a článok 1 ods. 3 a 4 a hlavu III smernice 2004/18/ES sa považujú za odkazy na túto smernicu.
Článok 53
Monitorovanie a podávanie správ
Komisia posúdi ekonomický vplyv na vnútorný trh, najmä pokiaľ ide o také faktory, ako je napríklad cezhraničné zadávanie zákaziek a transakčné náklady, vyplývajúci z uplatňovania finančných limitov stanovených v článku 8 a Európskemu parlamentu a Rade podá príslušnú správu do 18. apríla 2019. Primeranosť výšky finančných limitov sa preskúma v rámci rokovaní na základe GPA, pričom sa zohľadní vplyv inflácie a transakčné náklady. Komisia v prípade, že je to možné a vhodné, zváži návrh na zvýšenie finančných limitov uplatniteľných na základe GPA počas ďalšieho kola rokovaní.
V prípade akýchkoľvek zmien finančných limitov uplatniteľných na základe GPA Komisia, keď to prichádza do úvahy, v následnosti na správu predloží legislatívny návrh, ktorým sa zmenia finančné limity stanovené v tejto smernici.
Komisia posúdi aj ekonomický vplyv vylúčení stanovených v článku 12 na vnútorný trh, pričom zohľadní osobitné štruktúry odvetvia vodného hospodárstva, a Európskemu parlamentu a Rade podá príslušnú správu do 18. apríla 2019.
Komisia preskúma fungovanie tejto smernice a na základe informácií, ktoré členské štáty poskytnú v súlade s článkom 45 ods. 3, podá Európskemu parlamentu a Rade správu do 18. apríla 2021 a následne každých päť rokov.
Komisia sprístupní verejnosti výsledky preskúmania vykonaného v súlade so štvrtým odsekom.
Článok 54
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Táto smernica sa neuplatňuje na udeľovanie koncesií ponúkaných alebo udelených pred 17. aprílom 2014.
Článok 55
Adresáti
Táto smernica je určená členským štátom.
V Štrasburgu 26. februára 2014