NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 795/2014
ze dne 3. července 2014
o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy
(ECB/2014/28)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 3.1, článek 22 a čl. 34.1 první odrážku tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Čl. 127 odst. 2 čtvrtá odrážka Smlouvy a čl. 3.1 čtvrtá odrážka statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) zmocňují Eurosystém k tomu, aby podporoval plynulé fungování platebních systémů.
(2)
Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor.
(3)
V lednu roku 2001 přijal Eurosystém Základní zásady pro systémově významné platební systémy („Core Principles for Systemically Important Payment Systems“), které vypracoval Výbor pro platební a zúčtovací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby jako minimální požadavky pro systémově významné platební systémy („systemically important payment systems“ („SIPS“ nebo „systémy SIPS“)) (1).
(4)
V dubnu roku 2012 byly Základní zásady pro systémově významné platební systémy nahrazeny zásadami CPSS a technického výboru Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) pro infrastruktury finančního trhu (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2), které harmonizují a posilují stávající mezinárodní standardydozoru mimo jiné v případě systémů SIPS.
(5)
V souladu se zásadami CPSS-IOSCO by systémy SIPS měly podléhat účinnému dozoru na základě jednoznačně vymezených a zveřejněných kritérií, a to s ohledem na potenciál těchto systémů vyvolávat systémová rizika, pokud nejsou dostatečně chráněny vůči rizikům, jimž jsou vystaveny. Příslušné orgány by kromě toho měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých úkolů včetně přijetí nápravného opatření. CPSS-IOSCO doporučuje, aby tyto zásady byly v nejvyšším možném rozsahu provedeny ve vnitrostátních právních a regulatorních rámcích.
(6)
Z tohoto důvodu a s cílem zajistit účinnost a spolehlivost systémů SIPS Evropská centrální banka (ECB) rozhodla, že zásady CPSS-IOSCO provede formou nařízení. Očekává se, že i orgány v jiných zemích zásady CPSS-IOSCO ve svém příslušném právním a regulatorním rámci obdobně zavedou a použijí v nejvyšším možném rozsahu, který jim tento rámec umožňuje.
(7)
Toto nařízení se vztahuje na systémy SIPS, které zahrnují systémově významné platební systémy pro velké i malé platby. Vztahuje se na platební systémy provozované centrálními bankami i soukromými provozovateli. Zásady CPSS-IOSCO uznávají, že existují výjimečné případy, kdy se tyto zásady vzhledem k požadavkům vymezeným v příslušném právním či správním předpisu nebo postupu odlišně použijí na platební systémy provozované centrálními bankami. Eurosystém má cíle veřejné politiky, povinnosti a institucionální uspořádání vymezené ve Smlouvě a statutu ESCB, což znamená, že systémy SIPS Eurosystému mohou být vyňaty z určitých požadavků na základě tohoto nařízení. S ohledem na tyto skutečnosti by systémy SIPS Eurosystému měly být vyňaty z konkrétních požadavků týkajících se správy a řízení, plánů na ukončení činnosti, kapitálu a likvidních aktiv, zajištění a investičních rizik, jež se vztahují na stejné oblasti jako příslušné požadavky formálně přijaté Radou guvernérů. Tyto výjimky jsou vymezeny v několika ustanoveních tohoto nařízení.
(8)
Na základě obecných zásad ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanou strukturu spočívající ve vzájemném propojení souboru platebních systémů. Systémy, které jsou součástí TARGET2, jsou s určitými výjimkami v případě omezení vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů v nejvyšším možném rozsahu harmonizovány. Hlavním znakem systému TARGET2 je dále jednotná technická platforma s názvem Jednotná sdílená platforma (Single Shared Platform - SSP). Rada guvernérů má ve vztahu k TARGET2 nejvyšší pravomoc a zabezpečuje jeho veřejnou funkci: toto uspořádání v oblasti správy a řízení se odráží v dozoru nad TARGET2.
(9)
K účinnosti a spolehlivosti systému SIPS je třeba souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a existence jednoznačných pravidel, postupů a smluv, na jejichž základě je tento systém provozován. Soulad s právními předpisy se týká právních systémů všech zemí, v nichž provozovatel SIPS nebo jeho účastníci vykonávají činnost.
(10)
Účinnost a spolehlivost systému SIPS závisí rovněž na jednoznačnosti a vhodnosti jeho systému správy a řízení, který musí být jasně zdokumentován.
(11)
Spolehlivý a stále se vyvíjející rámec pro komplexní řízení právního, úvěrového, operačního a investičního rizika, rizika likvidity, obecného podnikatelského rizika, rizika úschovy a dalších rizik, je zcela zásadní pro identifikaci, měření, sledování a řízení celé řady rizik, která vznikají na straně provozovatele SIPS či která tento provozovatel nese. Totéž platí i pro spolehlivost a odolnost rámce pro zajištění, pravidel a postupů pro případ selhání účastníka a plánů zachování provozu provozovatele SIPS.
(12)
Snížení systémového rizika mimo jiné vyžaduje neodvolatelnost zúčtování. Unie přijala směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (4). Směrnice 98/26/ES vyžaduje, aby pravidla pro systémy označené podle této směrnice vymezila okamžik vstupu (po němž jsou převodní příkazy právně vymahatelné a závazné pro třetí osoby i v případě úpadkového řízení proti účastníkovi) a okamžik neodvolatelnosti převodních příkazů. Vnitrodenní zúčtování nebo zúčtování v reálném čase může být rovněž vhodné, je-li v souladu s obecným obchodním modelem systému SIPS a je-li nezbytné k tomu, aby provozovatel a účastníci systému SIPS mohli řídit svá úvěrová rizika, případně rizika likvidity.
(13)
Objektivní a zveřejněná kritéria pro účast v systému SIPS, která jsou založena na riziku a která umožňují spravedlivý a (s výhradou přijatelných standardů pro kontrolu rizik) volný přístup do systému SIPS, podporují bezpečnost a účinnost systému SIPS a trhů, kterým slouží, aniž by při tom docházelo k nepřiměřenému omezení volného poskytování služeb.
(14)
Ustanoveními tohoto nařízení, jež vyžadují, aby provozovatel SIPS shromažďoval, zpracovával a předával údaje, by neměla být dotčena žádná použitelná pravidla ochrany údajů účastníků či klientů.
(15)
Celkově účinný a efektivní systém SIPS s jednoznačně vymezenými, měřitelnými a dosažitelnými cíli je nejlépe vybaven pro to, aby naplnil potřeby účastníků SIPS a trhů, jimž tento systém slouží.
(16)
V rozsahu, který lze považovat za možný a vhodný, se ECB za účelem plnění úkolů ESCB může obracet na národní centrální banky.
(17)
Požadavky vymezené v tomto nařízení jsou přiměřené specifickým rizikům a expozicím systémů SIPS.
(18)
Zásadními prvky při provádění zásad CPSS-IOSCO v nejvyšším rozsahu umožněném Smlouvou a statutem ESCB jsou oprávnění příslušných orgánů požadovat přijetí opatření k nápravě nebo zamezení opakování neplnění tohoto nařízení a oprávnění ECB ukládat účinné, přiměřené a odstrašující sankce za porušení tohoto nařízení.
(19)
Je nezbytné, aby se na dodržování souladu s požadavky v oblasti dozoru vymezenými v tomto nařízení vztahovalo přechodné období, což provozovatelům SIPS umožní, aby se s těmito požadavky seznámili a aby je provedli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení vymezuje požadavky v oblasti dozoru nad systémy SIPS.
2. Rada guvernérů přijme rozhodnutí, v němž určí platební systémy, na něž se vztahuje toto nařízení, jakož i jejich příslušné provozovatele a příslušné orgány. Tento seznam ECB vede na svých internetových stránkách a aktualizuje jej v návaznosti na každou změnu.
3. Platební systém se určí jako systém SIPS, pokud: a) je způsobilý k tomu, aby jej členský stát, jehož měnou je euro, oznámil jako systém podle směrnice 98/26/ES, nebo jeho provozovatel je usazen v eurozóně, a to i formou pobočky, jejímž prostřednictvím je systém provozován, a b) během kalendářního roku byly splněny alespoň dvě z těchto podmínek:
i)
celková denní průměrná hodnota zpracovaných plateb v eurech je vyšší než 10 miliard EUR;
ii)
jeho tržní podíl je alespoň jedním z těchto podílů:
-
15 % celkového objemu plateb v eurech;
-
5 % celkového objemu přeshraničních plateb v eurech;
-
75 % celkového objemu plateb v eurech na úrovni členského státu, jehož měnou je euro;
iii)
jeho přeshraniční činnost (tj. účastníci usazení v zemi jiné než je země provozovatele SIPS a/nebo přeshraniční propojení s jinými platebními systémy) zahrnuje pět či více zemí a představuje minimálně 33 % celkového objemu plateb v eurech zpracovaných tímto systémem SIPS;
iv)
je využíván k zúčtování ostatních infrastruktur finančního trhu.
4. Provozovatelé SIPS zajistí, aby systémy SIPS, jež provozují, splňovaly požadavky vymezené v článcích 3 až 21.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
„platebním systémem“ se rozumí formální dohoda mezi třemi či více účastníky (bez započtení možných zúčtovacích bank, ústředních protistran, clearingových institucí nebo nepřímých účastníků) s obecnými pravidly a standardizovanými postupy pro provádění převodních příkazů mezi účastníky;
2)
„převodní příkaz“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. i) první odrážce směrnice 98/26/ES;
3)
„systémovým rizikem“ se rozumí riziko, že nesplnění povinností, které má účastník nebo provozovatel SIPS v rámci systému SIPS, způsobí, že jiní účastníci a/nebo provozovatel SIPS nejsou schopni plnit své splatné závazky, přičemž tato situace může případně mít dopady ohrožující stabilitu finančního systému či důvěru v něj;
4)
„provozovatelem SIPS“ se rozumí právní subjekt, který je právně odpovědný za provozování systému SIPS;
5)
„příslušným orgánem“ se rozumí centrální banka Eurosystému s primární odpovědností v oblasti dozoru, která je takto určena podle čl. 1 odst. 2;
6)
„systémem SIPS Eurosystému“ se rozumí systém SIPS, který vlastní a provozuje centrální banka Eurosystému;
7)
„právním rizikem“ se rozumí riziko vyplývající z použití právního či správního předpisu a které obvykle vede ke ztrátě;
8)
„úvěrovým rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude schopna v plném rozsahu plnit své finanční závazky, když nastane jejich splatnost či kdykoli v budoucnu;
9)
„rizikem likvidity“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude mít dostatečné finanční prostředky pro splnění svých splatných finančních závazků, i když může mít dostatečné finanční prostředky pro splnění těchto závazků v budoucnu;
10)
„operačním rizikem“ se rozumí riziko, že nedostatky v informačních systémech nebo vnitřních procesech, lidská chyba, manažerské selhání či poruchy způsobené vnějšími událostmi nebo externě zadanými službami povedou ke snížení, zhoršení či výpadku služeb, které poskytuje systém SIPS;
11)
„rizikem úschovy“ se rozumí riziko vzniku ztráty u aktiv držených v úschově v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy či nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele či dalšího uschovatele;
12)
„investičním rizikem“ se rozumí riziko ztráty, jemuž je provozovatel SIPS či účastník vystaven, pokud provozovatel SIPS investuje své vlastní zdroje či zdroje svých účastníků, např. zajištění;
13)
„tržním rizikem“ se rozumí riziko ztrát v důsledku pohybů tržních cen, a to jak v případě rozvahových, tak i podrozvahových pozic;
14)
„systémem s odloženým netto vypořádáním“ se rozumí systém, který provádí vypořádání v čisté výši na konci předem vymezeného cyklu vypořádání, např. na konci nebo v průběhu obchodního dne;
15)
„přeshraničním zajištěním“ se rozumí zajištění, u něhož je z hlediska země, v níž jsou aktiva přijímána jako zajištění, alespoň jedna z těchto skutečností cizí: a) měna, v níž jsou aktiva denominována, b) země, v níž se aktiva nacházejí, nebo c) země, v níž je usazen emitent;
16)
„přeshraniční platbou“ se rozumí platba mezi účastníky usazenými v různých zemích;
17)
„infrastrukturou finančního trhu“ se rozumí mnohostranný systém zúčastněných institucí včetně provozovatele systému, který je využíván k zúčtování, vypořádání či zaznamenávání plateb, cenných papírů, derivátů či jiných finančních transakcí;
18)
„účastníkem“ se rozumí subjekt identifikovaný či uznaný platebním systémem, který může do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat, a to buď přímo, či nepřímo;
19)
„radou“ se rozumí správní a/nebo dozorčí rada provozovatele SIPS v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
20)
„vedením“ se rozumí členové představenstva/výkonní členové správní rady, tj. členové správní rady v monistickém systému, kteří jsou zapojeni do každodenního řízení provozovatele SIPS, a členové představenstva provozovatele SIPS v dualistickém systému;
21)
„příslušnými zúčastněnými stranami“ se rozumí účastníci, infrastruktury finančního trhu, jež mají dopad na riziko v systému SIPS, a v jednotlivých případech jiní dotčení účastníci trhu;
22)
„úvěrovou expozicí“ se rozumí částka či hodnota, u níž je dáno riziko, že ji účastník nevypořádá za úplnou hodnotu v době splatnosti či kdykoli poté;
23)
„zajištěním“ se rozumí aktivum či závazek třetí strany, jež poskytovatel zajištění používá k zajištění závazku vůči příjemci zajištění. Zajištění zahrnuje tuzemské i přeshraniční zajištění;
24)
„poskytovatelem likvidity“ se rozumí poskytovatel hotovosti podle čl. 5 odst. 3, čl. 6 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 9 a čl. 8 odst. 11 nebo aktiv podle čl. 8 odst. 4 včetně účastníka SIPS nebo externí strany;
25)
„mimořádnými, ale možnými tržními podmínkami“ se rozumí komplexní soubor historických a hypotetických podmínek včetně nejvolatilnějších období, ke kterým došlo na trzích, jimž systém SIPS slouží;
26)
„určeným dnem vypořádání“ se rozumí den, který odesílatel převodního příkazu zadal do systému SIPS jako den vypořádání;
27)
„obecným podnikatelským rizikem“ se rozumí jakékoli možné zhoršení finanční pozice systému SIPS jako podniku v důsledku snížení příjmů nebo zvýšení výdajů, a to tak, že výdaje jsou vyšší než příjmy a vedou ke ztrátě, kterou je třeba účtovat vůči kapitálu;
28)
„plánem ozdravných postupů“ se rozumí plán vypracovaný provozovatelem SIPS s cílem znovuobnovit plynulé fungování systému SIPS;
29)
„plánem na řádné ukončení činnosti“ se rozumí plán, který provozovatel SIPS připravil pro řádné uzavření systému SIPS;
30)
„podstatný“ označuje riziko, závislost a/nebo změnu, jež mohou ovlivnit schopnost subjektu vykonávat či poskytovat služby dle očekávání;
31)
„příslušnými orgány“ se rozumí orgány, které mají oprávněný zájem na získání přístupu k informacím ze systému SIPS za účelem plnění požadavků vyplývajících z právních předpisů, např. orgány pro řešení problémů a orgány dohledu nad významnými účastníky;
32)
„hlavním rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana ztratí plnou hodnotu, která je předmětem transakce, tj. riziko, že prodávající finančního aktiva neodvolatelně dodá aktivum, avšak neobdrží platbu, nebo riziko, že kupující finančního aktiva za aktivum neodvolatelně zaplatí, avšak aktivum neobdrží;
33)
„uschovatelskou bankou“ se rozumí banka, která drží a uchovává finanční aktiva třetích osob;
34)
„zúčtovací bankou“ se rozumí banka, která vede účty ve vztahu k platbám, prostřednictvím kterých dochází k plnění povinností vyplývajících z platebního systému;
35)
„nostro agentem“ se rozumí banka, kterou účastníci SIPS využívají při vypořádání;
36)
„jednostrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje pouze jeden převod peněžních prostředků v jedné měně;
37)
„dvoustrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje dva převody peněžních prostředků v různých měnách v systému vypořádání při výměně hodnot;
38)
„rizikem pozitivní korelace“ se rozumí riziko, které vzniká z expozice vůči účastníkovi či emitentovi, je-li zajištění poskytnuté tímto účastníkem či emitované tímto emitentem vysoce korelované s jeho úvěrovým rizikem;
39)
„obchodní den“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. n) směrnice 98/26/ES.
Článek 3
Právní spolehlivost
1. Provozovatel SIPS posoudí, zda rozhodné právo ve všech příslušných právních systémech zajišťuje vysoký stupeň jistoty a podporuje všechny podstatné aspekty činnosti systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy pro systém SIPS a uzavře smlouvy, které jsou jednoznačné a v souladu s rozhodným právem ve všech příslušných právních systémech.
3. Provozovatel SIPS musí být schopen jednoznačně a srozumitelně informovat příslušný orgán, účastníky, případně klienty účastníků o rozhodném právu, pravidlech, postupech a smlouvách k provozování systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření k zajištění toho, aby jeho pravidla, postupy a smlouvy byly vynutitelné ve všech příslušných právních systémech a aby opatření, jež přijme na základě těchto pravidel, postupů a smluv, nebyla neplatná a aby nebyla zrušena či pozastavena.
5. Provozovatel SIPS, který vyvíjí činnost ve více než jednom právním systému, identifikuje a snižuje rizika vyplývající z možné kolize práv.
6. Provozovatel SIPS vyvine nejvyšší úsilí k zajištění toho, aby systém SIPS byl označen ve smyslu směrnice 98/26/ES.
Článek 4
Správa a řízení
1. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne cíle, které kladou vysoký důraz na bezpečnost a účinnost systému SIPS. Tyto cíle výslovně podporují finanční stabilitu a jiná relevantní hlediska veřejného zájmu, zejména existenci otevřených a účinných finančních trhů.
2. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne ujednání v oblasti správy a řízení, která jednoznačně a přímo rozdělují úkoly a odpovědnost. Tato ujednání zpřístupní příslušnému orgánu, vlastníkům a účastníkům. Provozovatel SIPS zpřístupní zkrácenou verzi těchto ujednání veřejnosti.
3. Jednoznačně se vymezí úkoly a odpovědnost rady. Mezi úkoly a odpovědnost rady patří všechny tyto činnosti:
a)
zavedení jednoznačných strategických cílů pro systém SIPS;
b)
zavedení postupů pro fungování systému SIPS ve formě dokumentů včetně postupů pro zjišťování, řešení a zvládnutí střetu zájmů členů rady;
c)
zajištění účinného výběru, sledování, případně odvolání členů vedení s výjimkou systému SIPS Eurosystému;
d)
zavedení vhodných postupů odměňování, které jsou v souladu s osvědčenými postupy a které se zakládají na dlouhodobých výsledcích, s výjimkou systému SIPS Eurosystému.
4. S výjimkou systému SIPS Eurosystému rada nejméně jednou ročně přezkoumá svou celkovou činnost a činnost jednotlivých členů rady.
5. Složení rady je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což radě umožní, aby plnila své příslušné úkoly a povinnosti. Složení dále závisí na všeobecném rozdělení působnosti na základě vnitrostátních právních předpisů. S výjimkou systému SIPS Eurosystému a umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy, zahrnuje rada i členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady.
6. Jednoznačně se vymezí úkoly, odpovědnost a hierarchie vedení. Složení je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což vedení umožní, aby plnilo své povinnosti v oblasti provozování a řízení rizik provozovatele SIPS. Mezi povinnosti, které vedení plní s usměrněním ze strany rady, patří všechny tyto činnosti:
a)
aby činnost provozovatele SIPS byla v souladu s cíli, strategií a tolerancí rizik;
b)
aby vnitřní kontroly a související postupy byly vhodně nastaveny, prováděny a aby byl nad nimi vykonáván vhodný dohled s cílem podporovat cíle provozovatele SIPS;
c)
aby vnitřní kontroly a související postupy podléhaly pravidelnému přezkumu a zkouškám ze strany útvarů pro řízení rizik a interní audit, které disponují dostatečným počtem dobře vyškolených zaměstnanců.;
d)
aktivní účast v procesu kontroly rizik;
e)
aby rámci pro řízení rizik systému SIPS byly alokovány dostatečné zdroje.
7. Rada zavede rámec pro řízení rizik ve formě dokumentace a vykonává nad ním dohled; tento rámec:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v době krize a v nouzových situacích;
d)
řeší funkce vnitřní kontroly.
Rada zajistí, aby útvary řízení rizik a vnitřní kontroly měly dostatečnou autoritu, nezávislost, zdroje a přístup k radě.
8. Rada zajistí, aby zásadní rozhodnutí, která mají dopad na technické a funkční uspořádání systému SIPS, jeho pravidla a celkovou strategii (zejména pokud jde o výběr systému zúčtování a vypořádání), provozní strukturu, rozsah zúčtovávaných či vypořádávaných produktů a použití technologie a postupů, vhodně odrážely oprávněné zájmy příslušných zúčastněných stran systému SIPS. Příslušné zúčastněné strany, případně veřejnost budou v přiměřeném předstihu konzultovány k těmto rozhodnutím.
Článek 5
Rámec pro komplexní řízení rizik
1. Provozovatel SIPS zavede a udržuje spolehlivý rámec pro řízení rizik s cílem komplexně identifikovat, měřit, sledovat a řídit veškerá rizika, která vznikají na straně systému SIPS či která systém SIPS nese. Rámec pro řízení rizik přezkoumává provozovatel SIPS nejméně jednou ročně. Rámec pro řízení rizik:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik a vhodné nástroje pro řízení rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v nouzových situacích týkajících se systému SIPS včetně vývoje na finančních trzích, které případně mají nepříznivý dopad na tržní likviditu a stabilitu finančního systému v členském státě, jehož měnou je euro, v němž je usazen provozovatel SIPS nebo jeden z účastníků.
2. Provozovatel SIPS motivuje účastníky, případně jejich klienty, aby řídili a omezili rizika, jež tyto subjekty představují pro systém SIPS a jež pro tyto subjekty z tohoto systému vyplývají. Pokud se týká účastníků, zahrnují tyto pobídky účinný, přiměřený a odstrašující režim finančních pokut či opatření ke sdílení ztrát či obojí.
3. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá podstatná rizika, jež pro systém SIPS v důsledku vzájemné závislosti vyplývají od jiných subjektů a jež tento systém představuje pro jiné subjekty, a to včetně infrastruktur finančního trhu, zúčtovacích bank, poskytovatelů likvidity a poskytovatelů služeb. Provozovatel SIPS vyvine nástroje pro řízení rizik, které jsou spolehlivé a přiměřené ve vztahu k zjištěné výši rizika.
4. Provozovatel SIPS vymezí kritické operace a služby systému SIPS. Provozovatel SIPS identifikuje konkrétní scénáře, které mu mohou znemožnit poskytovat tyto kritické operace a služby jako trvajícímu podniku, a posoudí účinnost všech možných ozdravných postupů nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - řádného ukončení činnosti. Provozovatel SIPS kritické operace a služby systému SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá. Na základě tohoto posouzení připraví provozovatel SIPS plán ozdravných postupů pro systém SIPS nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - připraví plán na řádné ukončení činnosti. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti obsahují mimo jiné podstatné shrnutí klíčových strategií ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, opětovné vymezení kritických operací a služeb systému SIPS a popis opatření, která jsou zapotřebí k provedení klíčových strategií. Provozovatel SIPS případně poskytne příslušným orgánům informace nezbytné pro účely plánování řešení problémů. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá.
Článek 6
Úvěrové riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec pro měření, sledování a řízení svých úvěrových expozic vůči účastníkům a úvěrových expozic mezi účastníky, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje veškeré zdroje úvěrového rizika. Měření a sledování úvěrových expozic probíhá v průběhu dne za použití včasných informací a vhodných nástrojů pro řízení rizik.
3. Provozovatel SIPS (včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním se zárukou vypořádání), kterému během operací systému SIPS vznikne úvěrová expozice vůči jeho účastníkům, pokryje své úvěrové expozice vůči jednotlivým účastníkům pomocí zajištění, záručních fondů, kapitálu (po odečtení částky určené k pokrytí obecného podnikatelského rizika) nebo jiných srovnatelných finančních zdrojů.
4. Provozovatel SIPS, včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním bez záruky vypořádání, avšak kde účastníci mají úvěrové expozice z důvodu platebních, zúčtovacích nebo vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, zavede pravidla či smluvní ujednání s těmito účastníky. Pravidla či smluvní ujednání zajistí, aby účastníci poskytli dostatečné zdroje ve smyslu odstavce 3 k pokrytí úvěrových expozic, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, ve vztahu k dvěma účastníkům, kteří spolu se svými přidruženými společnostmi mají největší celkovou úvěrovou expozici.
5. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy k řešení ztrát, které přímo vznikly z důvodu selhání jednoho či více účastníků, pokud se týká plnění jejich povinností vůči systému SIPS. Tato pravidla a postupy řeší rozdělení případných nekrytých ztrát včetně splacení peněžních prostředků, které si provozovatel SIPS případně půjčí od poskytovatelů likvidity. Zahrnují pravidla a postupy provozovatele SIPS pro doplnění finančních zdrojů, které systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavci 3.
Článek 7
Zajištění
1. Provozovatel SIPS přijme jako zajištění pouze tato aktiva: a) hotovost a b) aktiva s nízkým úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity, tj. aktiva, u kterých může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že splňují všechny tyto podmínky:
i)
byla vydána emitentem s nízkým úvěrovým rizikem;
ii)
jsou volně převoditelná bez jakéhokoli právního omezení či nároků třetích osob;
iii)
jsou denominována v měně, jejíž rizika jsou řízena provozovatelem SIPS;
iv)
mají spolehlivé údaje o ceně, jež jsou pravidelně zveřejňovány;
v)
nejsou jinak vystavena podstatnému riziku pozitivní korelace;
vi)
nejsou vydána účastníkem, který poskytuje zajištění, ani subjektem, který je součástí stejné skupiny jako účastník, s výjimkou krytých dluhopisů a pouze pokud jsou aktiva v souboru zajišťovacích aktiv vhodně oddělena v rámci spolehlivého právního rámce a pokud splňují požadavky vymezené v bodech i) až v).
Při provádění interního posouzení podle bodů i) až vi) provozovatel SIPS vymezí, zdokumentuje a použije objektivní metodiku.
2. Provozovatel SIPS zavede a provede zásady a postupy ke sledování úvěrové kvality, tržní likvidity a cenové volatility všech aktiv přijatých jako zajištění. Provozovatel SIPS pravidelně, a to nejméně jednou ročně, sleduje přiměřenost svých zásad a postupů oceňování. Tento přezkum provede rovněž při každé podstatné změně, která má vliv na expozici systému SIPS vůči rizikům. Provozovatel SIPS provede ocenění zajištění podle tržní hodnoty nejméně jednou denně.
3. Provozovatel SIPS zavede stabilní a konzervativní srážky a nejméně jednou ročně je prověří a zohlední stresové tržní podmínky. Postupy pro uplatňování srážek nejméně jednou ročně ověřují zaměstnanci, kteří nevytvářejí a nepoužívají postupy pro uplatňování srážek.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření s cílem předejít koncentrované držbě určitých aktiv, pokud by to podstatně ovlivnilo schopnost rychle tato aktiva likvidovat bez podstatného nepříznivého dopadu na jejich cenu.
5. Provozovatel SIPS, který přijímá přeshraniční zajištění, identifikuje a zmírňuje rizika spojená s jeho přeshraničním používáním a zajistí, aby přeshraniční zajištění mohlo být používáno včas.
6. Provozovatel SIPS používá účinný a provozně flexibilní systém pro řízení zajištění.
7. Odstavec 1 se nevztahuje na SIPS Eurosystému.
Článek 8
Riziko likvidity
1. Provozovatel SIPS zavede komplexní rámec pro řízení rizik likvidity, jež představují účastníci systému SIPS, zúčtovací banky, nostro agenti, uschovatelské banky, poskytovatelé likvidity a jiné příslušné subjekty.
2. Provozovatel SIPS zavede provozní a analytické nástroje, které umožňují průběžně a včas identifikovat, měřit a sledovat zúčtovací a peněžní toky včetně používání vnitrodenní likvidity.
3. Provozovatel SIPS vždy má nebo zajistí, aby účastníci vždy měli dostatečné likvidní zdroje ve všech měnách, s nimiž pracuje, s cílem v širokém okruhu možných stresových scénářů umožnit zúčtování platebních závazků ve stejný den. Je-li to vhodné, zahrnuje takové zúčtování vnitrodenní či vícedenní zúčtování. Stresové scénáře zahrnují: a) selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek, za mimořádných, ale možných tržních podmínek; a b) jiné scénáře podle odstavce 11.
4. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, s cílem umožnit včasné zúčtování platebních závazků v případě selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek ve smyslu odst. 3 písm. a), a to jedním z těchto způsobů:
a)
v hotovosti u Eurosystému, nebo
b)
ve způsobilém zajištění ve smyslu rámce Eurosystému pro zajištění, který je vymezen v obecných zásadách ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (5), zejména pokud má provozovatel SIPS přístup ke stálým facilitám Eurosystému.
5. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli dodatečné likvidní zdroje v souladu s odst. 3 písm. b), a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 4, nebo u důvěryhodné obchodní banky ve formě jednoho či více těchto nástrojů:
a)
závazné úvěrové linky;
b)
závazné devizové swapy;
c)
závazné repo obchody;
d)
aktiva ve smyslu čl. 7 odst. 1, která jsou v držení uschovatele;
e)
investice, které jsou snadno dostupné a převoditelné na peníze s předjednanými ujednáními týkajícími se financování, v jejichž případě může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že tato ujednání týkající se financování jsou vysoce spolehlivá, a to i za mimořádných, ale možných tržních podmínek.
Provozovatel SIPS bude připraven na to, aby příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázal, že daná obchodní banka je důvěryhodná.
6. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 5.
7. Pokud provozovatel SIPS doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, jsou tato aktiva po selhání pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění (např. pro úvěrové linky, swapy nebo repo operace) v jednotlivém případě, i když to nelze spolehlivě předem sjednat či zaručit za mimořádných, ale možných tržních podmínek. Pokud účastník doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, provozovatel SIPS zajistí, aby tato jiná aktiva splňovala požadavky uvedené v první větě. Předpokládá se, že aktiva jsou pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění, pokud provozovatel SIPS zohlednil pravidla a postupy příslušné centrální banky týkající se způsobilosti zajištění.
8. Provozovatel SIPS nepředpokládá, že bude k dispozici nouzový úvěr od centrální banky.
9. Provozovatel SIPS provede hloubkovou kontrolu s cílem ověřit, že každý poskytovatel likvidních zdrojů systému SIPS ve smyslu odstavce 3: a) má dostatečné a aktuální informace k pochopení a řízení svých rizik likvidity spojených s poskytováním hotovosti nebo aktiv a b) je schopen poskytnout požadovanou hotovost nebo aktiva. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá, jak plní svou povinnost provádět hloubkovou kontrolu. Jako poskytovatele likvidity lze akceptovat pouze subjekty, které mají přístup k úvěru od emisní centrální banky. Provozovatel SIPS pravidelně testuje své postupy pro přístup k likvidním zdrojům systému SIPS.
10. Je-li to možné, provozovatel SIPS, který má přístup k účtům, platebním službám nebo službám v oblasti cenných papírů, jež jsou poskytovány centrální bankou, těchto služeb využívá.
11. Provozovatel SIPS pomocí důkladných zátěžových testů určí, kolik hotovosti a jiných aktiv je třeba ke splnění požadavků podle odstavců 3 a 4. Tuto částku pravidelně přezkoumává mimo jiné tím, že zváží celou řadu možných scénářů včetně:
a)
nejvyšší historické volatility cen shora uvedených aktiv;
b)
změn jiných tržních faktorů včetně činitelů určujících ceny a výnosových křivek;
c)
selhání jednoho či více účastníků ve stejný den a v různých následujících dnech;
d)
současných tlaků na trhu financování a na trhu aktiv;
e)
škály stresových scénářů budoucího vývoje v různých mimořádných, ale možných tržních podmínkách.
Tyto scénáře zohlední rovněž koncepci a provoz systému SIPS; přezkoumají všechny subjekty, které by mohly představovat podstatné riziko likvidity pro systém SIPS, a to včetně zúčtovacích bank, nostro agentů, uschovatelských bank, poskytovatelů likvidity a propojených infrastruktur finančního trhu; a je-li to vhodné, pokryjí období více dnů.
12. Provozovatel SIPS ve formě dokumentu uvede důvody pro držbu určité výše hotovosti a jiných aktiv držených provozovatelem SIPS nebo účastníky, jakož i zavede vhodná opatření pro správu a řízení této výše hotovosti a jiných aktiv. Zavede jednoznačné postupy pro ohlašování výsledků svých zátěžových testů radě. Použije tyto výsledky k hodnocení vhodnosti a k provedení úprav svého rámce pro řízení rizika likvidity.
13. Provozovatel SIPS zavede jednoznačná pravidla a postupy, jež umožní, aby systém SIPS po selhání jednoho či více účastníků tohoto systému SIPS prováděl zúčtování platebních závazků ve stejný den, popřípadě jejich včasné vnitrodenní a vícedenní zúčtování. Tato pravidla a postupy:
a)
řeší nepředvídaný a případně nekrytý nedostatek likvidity;
b)
mají za cíl zamezit zrušení, odvolání či zpoždění zúčtování platebních závazků ve stejný den;
c)
uvádějí, jak doplnit hotovost a ostatní aktiva, která systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 až 5.
Článek 9
Konečné zúčtování
Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy, které umožní, aby ke konečnému zúčtování docházelo nejpozději na konci určeného dne zúčtování.
Článek 10
Zúčtování v penězích
1. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky.
2. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky, je-li to proveditelné a jsou-li k dispozici.
3. Nejsou-li použity peníze centrální banky, provozovatel SIPS zajistí, aby k zúčtování v penězích docházelo za použití zúčtovacích aktiv s malým nebo žádným úvěrovým rizikem či rizikem likvidity.
4. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, provozovatel SIPS sleduje, řídí a omezuje úvěrové riziko a riziko likvidity, jež vznikají z důvodu zapojení obchodních zúčtovacích bank. Provozovatel SIPS pro své zúčtovací banky zejména zavede přísná kritéria, která mimo jiné zohlední regulaci zúčtovacích bank, dohled nad nimi, jejich důvěryhodnost, kapitalizaci, přístup k likviditě a provozní spolehlivost, a dodržování těchto kritérií sleduje. Provozovatel SIPS rovněž sleduje a řídí koncentraci úvěrové expozice a expozice likvidity vůči obchodním zúčtovacím bankám systému SIPS.
5. Pokud provozovatel SIPS provádí zúčtování v penězích ve svém účetnictví, minimalizuje a přísně kontroluje své úvěrové riziko a riziko likvidity.
6. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, stanoví právní ujednání mezi provozovatelem SIPS a obchodní zúčtovací bankou jednoznačně:
a)
kdy se očekává, že dojde k převodům v účetnictví jednotlivých zúčtovacích bank;
b)
že jakmile k převodům dojde, jsou konečné;
c)
že obdržené peněžní prostředky budou převoditelné, jakmile to bude možné, nejpozději však do konce dne.
Článek 11
Placení proti placení
Provozovatel SIPS, který používá mechanismus placení proti placení, eliminuje hlavní riziko tím, že zajistí, aby ke konečnému zúčtování jednoho závazku docházelo pouze tehdy, pokud dochází i ke konečnému zúčtování spojeného závazku. Tímto pravidlem je třeba se řídit bez ohledu na to, zda k zúčtování dochází v hrubé či čisté výši a kdy nastává neodvolatelnost.
Článek 12
Pravidla a postupy v případě selhání účastníka
1. Provozovatel SIPS v pravidlech a postupech pro systém SIPS zavede definici selhání účastníka, která obsahuje alespoň situaci, kdy účastník není schopen plnit své splatné finanční závazky mimo jiné z provozních důvodů, v důsledku neplnění smlouvy nebo zahájení úpadkového řízení vůči účastníkovi. Provozovatel SIPS rozlišuje mezi automatickým selháním a selháním na základě uvážení. V případě selhání na základě uvážení provozovatel SIPS upřesní, kterému subjektu je dána možnost uvážení. Tuto definici nejméně jednou ročně přezkoumává.
2. Provozovatel SIPS má pravidla a postupy pro případ selhání, jež mu umožňují pokračovat v plnění svých závazků v případě selhání účastníka a jež řeší doplnění zdrojů po selhání. Pravidla a postupy vymezují minimálně všechny tyto skutečnosti:
a)
opatření, která může provozovatel SIPS přijmout, dojde-li k selhání;
b)
zda se jedná o opatření automatická nebo na základě uvážení a způsob, jak lze uvážení vykonat;
c)
možné změny běžných zúčtovacích postupů provozovatele SIPS s cílem zajistit včasné zúčtování;
d)
správu plateb v různých fázích zpracování;
e)
možné pořadí přijímaných opatření;
f)
úlohu, povinnosti a odpovědnost příslušných stran včetně účastníků, u nichž nedošlo k selhání;
g)
jiné mechanismy, které mají být aktivovány s cílem omezit dopad selhání.
3. Provozovatel SIPS je připraven k provedení pravidel a postupů pro případ selhání včetně všech vhodných postupů na základě uvážení, které jsou zakotveny v těchto pravidlech. Provozovatel SIPS mimo jiné zajistí, že: a) má provozní kapacitu včetně dostatečného počtu dobře školených zaměstnanců k včasnému provedení postupů vymezených v odstavci 2; a b) pravidla a postupy systému SIPS řeší potřebu v oblasti dokumentace, informací a komunikace a je-li zapojena více než jedna infrastruktura finančního trhu nebo orgán, koordinaci.
4. Provozovatel SIPS zveřejní klíčové aspekty pravidel a postupů vymezených v odstavci 2 včetně minimálně všech těchto skutečností:
a)
okolností, za nichž budou přijata opatření;
b)
toho, kdo opatření přijímá;
c)
rozsahu opatření, která jsou přijímána;
d)
mechanismů pro řešení závazků provozovatele SIPS vůči účastníkům, u nichž nedošlo k selhání.
5. Provozovatel SIPS testuje a přezkoumává pravidla a postupy systému SIPS vymezené v odstavci 2 nejméně jednou ročně nebo po jakékoli podstatné změně systému SIPS, která má vliv na tato pravidla a postupy. Provozovatel SIPS do tohoto testování a přezkumu zapojí účastníky SIPS a příslušné zúčastněné strany.
Článek 13
Obecné podnikatelské riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivé systémy řízení a kontroly s cílem identifikovat, sledovat a řídit obecné riziko podnikání včetně ztrát v důsledku špatného provádění obchodní strategie, záporných hotovostních toků nebo nečekaných a nadměrně vysokých provozních výdajů.
2. Provozovatel SIPS drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, např. kmenových akcií, zveřejněných fondů nebo jiného nerozděleného zisku, aby pokud u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání, mohl i nadále pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik. Výše těchto aktiv se určí podle obecného podnikatelského rizikového profilu provozovatele SIPS a délky doby, jež je třeba k ozdravení nebo řádnému ukončení jeho kritických operací a služeb, pokud je takové opatření přijato.
3. Provozovatel SIPS udržuje funkční plán ozdravných opatření nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - plán na řádné ukončení činnosti.
4. Provozovatel SIPS drží dostatečná likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, za účelem provedení plánu uvedeného v odstavci 3. Provozovatel SIPS minimálně drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, jejichž hodnota je rovna výši běžných provozních výdajů za nejméně šest měsíců. Tato aktiva doplňují zdroje držené za účelem pokrytí selhání účastníka nebo jiných rizik na základě článků 6 a 8. Lze zahrnout i kapitál držený podle mezinárodních kapitálových standardů založených na riziku s cílem zamezit zdvojení kapitálových požadavků.
5. Aktiva držená za účelem pokrytí obecného rizika podnikání musí být dostatečně likvidní a mít vysokou kvalitu, aby byla včas k dispozici. Provozovatel SIPS musí být schopen tato aktiva realizovat s malým nepříznivým dopadem na cenu (případně bez tohoto dopadu), aby mohl pokračovat v činnosti jako trvající podnik v případě, že u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání.
6. Provozovatel SIPS zavede funkční plán pro získání dodatečného kapitálu, pokud se jeho kapitál sníží na hodnotu uvedenou v odstavci 4 nebo pod tuto hodnotu. Plán se předloží radě ke schválení a každý rok se aktualizuje.
7. Odstavce 2 a 4 až 6 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 14
Riziko úschovy a investiční riziko
1. Provozovatel SIPS drží svá vlastní aktiva a aktiva účastníků u subjektů, které podléhají dohledu a regulaci (dále jen „uschovatelé“), jež mají účetní postupy, postupy při úschově a vnitřní kontroly, které plně chrání tato aktiva vůči riziku ztráty v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy nebo nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele nebo dalšího uschovatele.
2. Provozovatel SIPS musí mít včas přístup ke svým aktivům a k aktivům poskytnutým účastníky.
3. Provozovatel SIPS hodnotí své expozice vůči uschovatelským bankám a těmto expozicím rozumí s ohledem na úplný rozsah svých vztahů s každou z těchto bank.
4. Provozovatel SIPS zavede investiční strategii, která je v souladu s celkovou strategií pro řízení rizik a je plně zpřístupněna účastníkům. Investiční strategii přezkoumá nejméně jednou ročně.
5. Investice provozovatele SIPS v rámci jeho investiční strategie jsou zajištěny vysoce kvalitními dlužníky nebo se jedná o pohledávky za takovými dlužníky. Provozovatel SIPS vymezí kritéria pro vysoce kvalitní dlužníky. Investice jsou investicemi do nástrojů s minimálním úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity.
6. Odstavce 3 až 5 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 15
Operační riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec s vhodnými systémy, postupy, přístupy a kontrolami s cílem identifikovat, sledovat a řídit provozní riziko.
2. Provozovatel SIPS zavede cíle týkající se úrovně služeb a provozní spolehlivosti, jakož i postupy k dosažení těchto cílů. Tyto cíle a postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
3. Provozovatel SIPS zajistí, aby systém SIPS měl vždy rozšiřitelnou kapacitu, aby se dokázal vypořádat se zvýšením objemů plateb, k němuž dojde v důsledku stresových událostí, a aby mohl dosahovat svých cílů týkajících se úrovně služeb.
4. Provozovatel SIPS zavede komplexní přístupy v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti informací, které umožní v dostatečné míře identifikovat, hodnotit a řešit veškeré možné zranitelnosti a hrozby. Tyto přístupy alespoň jednou ročně přezkoumá.
5. Provozovatel SIPS zavede plán zachování provozu, který řeší výskyt událostí, které představují významné riziko spočívající v přerušení provozu systému SIPS. Plán obsahuje využití jiného místa a je koncipován tak, aby bylo zajištěno, že kritické informační technologické systémy jsou schopny obnovit provoz do dvou hodin po výskytu těchto událostí. Plán je koncipován tak, aby systém SIPS byl vždy schopen provést zúčtování všech splatných plateb do konce obchodního dne, kdy došlo k výskytu poruchy. Provozovatel SIPS plán nejméně jednou ročně testuje a přezkoumá.
6. Provozovatel SIPS určí rozhodné účastníky na základě objemů a hodnot plateb a na základě jejich možného vlivu na ostatní účastníky a systém SIPS jako celek v případě významného provozního problému na straně těchto účastníků.
7. Provozovatel SIPS identifikuje, sleduje a řídí rizika, která mohou rozhodní účastníci, jiné infrastruktury finančního trhu a poskytovatelé služeb a infrastruktur představovat pro operace systému SIPS.
Článek 16
Kritéria pro přístup a účast
1. Provozovatel SIPS zavede a zveřejní nediskriminační kritéria pro přístup ke službám systému SIPS a účast na těchto službách pro přímé, případně nepřímé účastníky a pro jiné infrastruktury finančního trhu. Tato kritéria alespoň jednou ročně přezkoumá.
2. Kritéria pro přístup a účast podle odstavce 1 budou odůvodněna, pokud se týká bezpečnosti a účinnosti systému SIPS a trhů, kterým slouží, a budou přizpůsobena a nastavena přiměřeně specifickým rizikům systému SIPS. V souladu se zásadou přiměřenosti stanoví provozovatel SIPS požadavky, které omezují přístup v co nejmenším možném rozsahu. Pokud provozovatel SIPS určitému subjektu odepře přístup, písemně tento postup na základě komplexní analýzy rizik odůvodní.
3. Provozovatel SIPS průběžně monitoruje to, jak účastníci splňují kritéria pro přístup a účast v systému SIPS. Zavede a zveřejní nediskriminační postupy k řešení pozastavení nebo řádného ukončení účastníkova práva na účast v systému SIPS, pokud účastník nesplňuje kritéria pro přístup a účast. Tyto postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
Článek 17
Systém zprostředkované účasti
1. Pro účely řízení rizik provozovatel SIPS zajistí, aby mu pravidla, postupy a smluvní ujednání systému SIPS umožňovala shromažďovat informace o nepřímé účasti s cílem identifikovat, sledovat a řídit všechna podstatná rizika, která pro systém SIPS z účasti vyplývají. Tyto informace pokrývají nejméně tyto skutečnosti:
a)
poměr činností, které přímí účastníci provádějí jménem nepřímých účastníků;
b)
počet nepřímých účastníků, kteří provádějí zúčtování prostřednictvím jednotlivých přímých účastníků;
c)
objem či hodnotu plateb v systému SIPS, které pocházejí od jednotlivých nepřímých účastníků;
d)
objem či hodnotu plateb uvedených v bodě c) v poměru k objemu či hodnotě plateb přímého účastníka, jehož prostřednictvím má nepřímý účastník přístup do systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje podstatnou závislost přímých a nepřímých účastníků, která může mít vliv na systém SIPS.
3. S cílem řídit uvedená rizika identifikuje provozovatel SIPS nepřímé účastníky, kteří představují podstatné riziko pro systém SIPS a přímé účastníky, jejichž prostřednictvím mají přístup do systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá rizika, která vyplývají ze systému zprostředkované účasti. S cílem zajistit řádné řízení rizik přijme v případě potřeby opatření ke zmírnění těchto rizik.
Článek 18
Účinnost a efektivita
1. Provozovatel SIPS zavede postup ke zjišťování a plnění potřeb trhů, jimž systém SIPS slouží, zejména pokud se týká:
a)
výběru systému zúčtování a vypořádání;
b)
provozní struktury;
c)
rozsahu produktů, které jsou předmětem zúčtování nebo vypořádání;
d)
použití technologie a postupů.
2. Provozovatel SIPS má jednoznačně vymezené cíle, které jsou měřitelné a dosažitelné, např. v oblasti minimální úrovně služeb, očekávání v oblasti řízení rizik a obchodních priorit.
3. Provozovatel SIPS zavede mechanismy pro pravidelný (alespoň jednou ročně) přezkum požadavků vymezených v odstavcích 1 a 2.
Článek 19
Postupy a standardy v oblasti komunikace
S cílem umožnit účinné provádění plateb, zúčtování, vypořádání a záznamů používá provozovatel SIPS příslušné mezinárodně uznávané postupy a standardy v oblasti komunikace, případně se těmto postupům a standardům přizpůsobí.
Článek 20
Zveřejnění pravidel, klíčových postupů a tržních údajů
1. Provozovatel SIPS přijme jednoznačná a komplexní pravidla a postupy, která v celém rozsahu zpřístupní účastníkům. Příslušná pravidla a klíčové postupy budou rovněž zveřejněny.
2. Provozovatel SIPS zveřejní jednoznačný popis koncepce a operací systému, jakož i práva a povinnosti provozovatele SIPS a účastníků, aby účastníci mohli posoudit rizika, kterým by byli při účasti v systému SIPS vystaveni.
3. Provozovatel SIPS poskytne veškerou nezbytnou a přiměřenou dokumentaci a školení, aby účastníkům umožnil pochopit pravidla a postupy systému SIPS, jakož i rizika, kterým při účasti v systému SIPS čelí.
4. Provozovatel SIPS zveřejní poplatky systému SIPS na úrovni jednotlivých služeb, které nabízí, jakož i slevovou politiku. Provozovatel SIPS pro účely srovnání poskytne jednoznačný popis zpoplatněných služeb.
5. Provozovatel SIPS dokončí a zveřejní odpovědi na rámec pro zpřístupnění informací pro infrastruktury finančního trhu v rámci CPSS-IOSCO. Své odpovědi aktualizuje v návaznosti na podstatné změny systému nebo jeho prostředí, avšak nejméně jednou za dva roky. Provozovatel SIPS rovněž zpřístupní alespoň základní údaje o objemech a hodnotách transakcí.
Článek 21
Poskytování informací a dokumentů příslušnému orgánu
Příslušný orgán je oprávněn obdržet od provozovatele SIPS veškeré informace a dokumenty nezbytné k posouzení souladu s požadavky podle tohoto nařízení. Provozovatel SIPS sdělí příslušné konkrétní informace příslušnému orgánu.
Článek 22
Nápravná opatření
1. Pokud provozovatel SIPS neplní toto nařízení, příslušný orgán:
a)
informuje provozovatele SIPS o povaze takového neplnění a
b)
dá provozovateli SIPS možnost se vyjádřit a poskytnout vysvětlení.
2. Na základě informací poskytnutých provozovatelem SIPS může příslušný orgán udělit provozovateli SIPS pokyn, aby provedl určité nápravné opatření s cílem napravit dané neplnění a/nebo zamezit jeho opakování.
3. Příslušný orgán může ukládat nápravná opatření ihned, dojde-li k odůvodněnému závěru, že případ neplnění je natolik závažný, že vyžaduje okamžitý zásah.
4. Příslušný orgán o všech nápravných opatřeních uložených provozovateli SIPS okamžitě informuje ECB.
5. Nápravná opatření mohou být ukládána nezávisle nebo souběžně se sankcemi v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (6).
Článek 23
Sankce
V případě porušení tohoto nařízení ECB uloží sankce v souladu s nařízením (ES) č. 2532/98 a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (7). ECB zveřejní oznámení o metodice pro výpočet výše sankcí.
Článek 24
Přezkum
Rada guvernérů přezkoumá obecné použití tohoto nařízení nejpozději do dvou let od jeho vstupu v platnost a poté každé dva roky, a posoudí, zda je třeba jej změnit.
Článek 25
Závěrečná ustanovení
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Provozovatelé SIPS mají ke splnění povinností vymezených tímto nařízením jeden rok ode dne, kdy jim bylo oznámeno rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 1 odst. 2.
3. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. července 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) č. 795/2014
z 3. júla 2014
o požiadavkách v oblasti dohľadu nad systémovo dôležitými platobnými systémami
(ECB/2014/28)
RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2,
so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 3.1, článok 22 a článok 34.1 prvú zarážku,
keďže:
(1)
Článok 127 ods. 2 štvrtá zarážka zmluvy a článok 3.1 štvrtá zarážka Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) splnomocňujú Eurosystém, aby podporoval plynulú prevádzku platobných systémov.
(2)
Eurosystém podporuje plynulú prevádzku platobných systémov okrem iného výkonom dohľadu.
(3)
V januári 2001 Eurosystém prevzal Core Principles for Systemically Important Payment Systems (Základné zásady pre systémovo dôležité platobné systémy) vypracované výborom pre platobné systémy a systémy zúčtovania (Committee on Payment and Settlement Systems - CPSS) Banky pre medzinárodné zúčtovanie ako svoje minimálne požiadavky pre systémovo dôležité platobné systémy (SDPS) (1).
(4)
V apríli 2012 boli Core Principles for Systemically Important Payment Systems nahradené dokumentom Principles for financial market infrastructures (Zásady pre infraštruktúry finančného trhu) (2)vypracovanýmvýborom pre platobné systémy a systémy zúčtovania a Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere (International Organization of Securities Commission - IOSCO), ktorým sa harmonizujú a posilňujú existujúce medzinárodné normy v oblasti dohľadu okrem iného pre SDPS.
(5)
Podľa zásad pre infraštruktúry finančného trhu CPSS a IOSCO (ďalej len „zásady CPSS-IOSCO“) sú SDPS potenciálnym zdrojom systémových rizík, ak nie sú dostatočne chránené proti rizikám, ktoré im hrozia, a preto by mali podliehať účinnému dohľadu v súlade s jednoznačne vymedzenými kritériami prístupnými verejnosti. Príslušné orgány by okrem toho mali mať dostatočné právomoci a zdroje na to, aby plnili svoje úlohy vrátane ukladania opatrení na nápravu. CPSS a IOSCO odporúčajú, aby sa tieto zásady implementovali v medziach vnútroštátnych právnych a regulačných rámcov v čo najväčšom rozsahu.
(6)
Z uvedeného dôvodu a s cieľom zabezpečiť výkonnosť a spoľahlivosť SDPS sa Európska centrálna banka (ECB) rozhodla implementovať zásady CPSS-IOSCO vo forme nariadenia. Od orgánov iných štátov sa tiež očakáva, že zavedú zásady CPSS-IOSCO do svojich právnych a regulačných rámcov a budú ich uplatňovať, a to v čo najväčšom rozsahu v medziach týchto rámcov.
(7)
Toto nariadenie sa vzťahuje na SDPS vrátane systémovo dôležitých platobných systémov pre veľké platby, ako aj systémovo dôležitých retailových platobných systémov. Uplatňuje sa na platobné systémy prevádzkované centrálnymi bankami, ako aj súkromnými prevádzkovateľmi. V zásadách CPSS-IOSCO sa uznáva, že sa vo výnimočných prípadoch uplatňujú rozdielne na platobné systémy prevádzkované centrálnymi bankami, a to z dôvodu požiadaviek ustanovených príslušnom zákone, inom právnom predpise alebo z dôvodu uplatňovaného prístupu. Ciele, povinnosti a inštitucionálne zriadenie Eurosystému vymedzené v zmluve a v štatúte ESCB majú verejný charakter, a preto by SDPS Eurosystému mohli mať výnimku z určitých požiadaviek ustanovených v tomto nariadení. Z uvedeného dôvodu by sa na SDPS Eurosystému nemali vzťahovať osobitné požiadavky týkajúce správy, plánov usporiadaného postupného ukončenia činnosti, kapitálu a likvidných aktív, zábezpeky a investičných rizík, ktoré sa vzťahujú na rovnaké oblasti ako príslušné požiadavky formálne prijaté Radou guvernérov. Tieto výnimky sú bližšie vymedzené v niekoľkých ustanoveniach tohto nariadenia.
(8)
Podľa usmernenia ECB/2012/27 z 5. decembra 2012 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanú štruktúru a spája medzi sebou viaceré platobné systémy. Systémy, ktoré sú súčasťou TARGET2, sú v čo najväčšej miere zosúladené, s výnimkou určitých obmedzení vyplývajúcich z vnútroštátneho práva. TARGET2 je tiež charakteristický jednotnou technickou platformou nazývanou jednotná spoločná platforma. Rada guvernérov má vo vzťahu k TARGET2 právomoc rozhodovať s konečnou platnosťou a zabezpečuje plnenie jeho verejnej funkcie: tento spôsob správy je zohľadnený v dohľade nad TARGET2.
(9)
Výkonnosť a spoľahlivosť SDPS si vyžaduje dodržiavanie príslušných vnútroštátnych právnych predpisov a jednoznačné pravidlá, postupy a zmluvy, na základe ktorých je prevádzkovaný. Pri dodržiavaní právnych predpisov sa majú na mysli právne systémy všetkých krajín, v ktorých vykonáva činnosť prevádzkovateľ SDPS alebo jeho účastníci.
(10)
Efektívnosť a spoľahlivosť SDPS závisí aj od jasného a vhodného systému správy, ktorý sa musí jednoznačným spôsobom ustanoviť v dokumentácii.
(11)
Spoľahlivý a rozvíjajúci sa rámec pre ucelené riadenie právneho, kreditného, prevádzkového, investičného rizika, rizika nedostatočnej likvidity, rizika spojeného s úschovou, všeobecného podnikateľského rizika a iných rizík je nevyhnutný pre identifikáciu, meranie, sledovanie a riadenie celej škály rizík, ku ktorým dochádza u prevádzkovateľa SDPS, alebo ktoré tento prevádzkovateľ znáša. Uvedené platí aj pre spoľahlivosť a odolnosť rámca zábezpeky, pravidiel a postupov pri nesplnení záväzku účastníka a plánov na zabezpečenie kontinuity prevádzky prevádzkovateľa SDPS.
(12)
Zníženie systémového rizika si okrem iného vyžaduje konečné vyrovnanie. Únia prijala smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (4). V smernici 98/26/ES sa vyžaduje, aby pravidlá systémov označených v súlade s ňou vymedzili okamih vstupu (po ktorom sú prevodné príkazy právne vymožiteľné a záväzné pre tretie osoby, dokonca aj v prípade konkurzného konania na majetok účastníka) a okamih neodvolateľnosti prevodných príkazov. Vnútrodenné vyrovnanie alebo vyrovnanie v reálnom čase možno tiež odporúčať, ak je zlučiteľné so všeobecným modelom obchodovania SDPS a potrebné na to, aby mohli prevádzkovateľ a účastníci SDPS riadiť svoje príslušné kreditné riziko a riziko nedostatočnej likvidity.
(13)
Objektívne a zverejnené kritériá účasti v SDPS založené na hodnotení rizika, ktoré umožňujú spravodlivý a otvorený prístup k SDPS (v závislosti od akceptovateľných noriem kontroly rizík), podporujú bezpečnosť a výkonnosť SDPS a trhov, ktorým poskytujú služby, pričom neobmedzujú voľné poskytovanie služieb v neprimeranom rozsahu.
(14)
Ustanoveniami tohto nariadenia, v ktorých sa vyžaduje, aby prevádzkovateľ SDPS zbieral, spracovával a prenášal údaje, by nemali byť dotknuté uplatňované pravidlá o ochrane údajov účastníkov alebo klientov.
(15)
Celkovo výkonný a efektívny SDPS, ktorého ciele sú jednoznačne vymedzené, merateľné a dosiahnuteľné, je najlepšie pripravený vyhovieť potrebám účastníkov SDPS a trhov, ktorým poskytuje služby.
(16)
Za predpokladu, že je to možné a primerané, ECB sa obracia na národné centrálne banky, aby plnili úlohy ESCB.
(17)
Požiadavky ustanovené v tomto nariadení sú primerané vzhľadom na špecifické riziká a expozície SDPS.
(18)
Podstatnými prvkami pri implementácii zásad CPSS-IOSCO v medziach zmluvy a štatútu ESCB v čo najširšom rozsahu sú oprávnenie príslušných orgánov požadovať prijatie opatrení na nápravu na odstránenie prípadov nedodržiavania tohto nariadenia alebo predchádzanie jeho opätovnému nedodržiavaniu a oprávnenie ECB ukladať účinné, primerané a odradzujúce sankcie za jeho porušovanie.
(19)
Na dodržiavanie požiadaviek v oblasti dohľadu podľa tohto nariadenia je potrebné ustanoviť prechodné obdobie, ktoré umožní prevádzkovateľom SDPS, aby sa s týmito požiadavkami zoznámili a aby ich implementovali,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet a rozsah pôsobnosti
1. V tomto nariadení sa ustanovujú požiadavky v oblasti dohľadu pre SDPS.
2. Rada guvernérov príjme rozhodnutie, v ktorom sa označia platobné systémy v pôsobnosti tohto nariadenia, ich príslušní prevádzkovatelia a príslušné orgány. Tento zoznam sa vedie na internetových stránkach ECB a po každej zmene sa aktualizuje.
3. Platobný systém sa označí za SDPS za predpokladu, že: a) ho členský štát, ktorého menou je euro, môže oznámiť ako systém podľa smernice 98/26/ES alebo má jeho prevádzkovateľ v eurozóne sídlo alebo pobočku, prostredníctvom ktorej je systém prevádzkovaný a b) v priebehu kalendárneho roka sú splnené aspoň dve z týchto podmienok:
i)
celková výška platieb v eurách spracovaných za deň v priemere presahuje 10 miliárd EUR;
ii)
pre podiel platobného systému na trhu platí najmenej jedna z uvedených skutočností:
-
predstavuje 15 % celkového objemu platieb v eurách,
-
predstavuje 5 % celkového objemu cezhraničných platieb v eurách,
-
predstavuje 75 % celkového objemu platieb v eurách na úrovni členského štátu, ktorého menou je euro;
iii)
jeho cezhraničná činnosť (t. j. účastníci so sídlom v inom štáte než v štáte prevádzkovateľa SDPS a/alebo cezhraničné prepojenia s inými platobnými systémami) sa týka najmenej piatich štátov a predstavuje najmenej 33 % celkového objemu platieb v eurách, ktoré SDPS spracoval;
iv)
iné infraštruktúry finančného trhu ho využívajú na vyrovnanie.
4. Prevádzkovatelia SDPS zabezpečujú, aby SDPS, ktoré prevádzkujú, spĺňali požiadavky uvedené v článkoch 3 až 21.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia:
1.
„platobným systémom“ sa rozumie formálne usporiadanie medzi tromi alebo viacerými účastníkmi, nepočítajúc prípadné banky pre vyrovnanie, centrálne protistrany, zúčtovacie inštitúcie alebo nepriamych účastníkov, so spoločnými pravidlami a štandardizovanými postupmi na vykonávanie prevodných príkazov medzi účastníkmi;
2.
„prevodný príkaz“ má rovnaký význam ako v článku 2 písm. i) prvej zarážke smernice 98/26/ES;
3.
„systémovým rizikom“ sa rozumie riziko, že si účastník alebo prevádzkovateľ SDPS nesplní svoje príslušné záväzky v SDPS, v dôsledku čoho nebudú ďalší účastníci a/alebo prevádzkovateľ SDSP schopní splniť si svoje splatné záväzky, čo by mohlo mať kontaminačné účinky ohrozujúce stabilitu finančného systému alebo dôveru v neho;
4.
„prevádzkovateľom SDPS“ sa rozumie právnická osoba, ktorá má z právneho hľadiska zodpovednosť za prevádzkovanie SDPS;
5.
„príslušným orgánom“ sa rozumie centrálna banka Eurosystému, ktorá má prvoradú zodpovednosť za dohľad, určená v súlade s článkom 1 ods. 2;
6.
„SDPS Eurosystému“ sa rozumie SDPS, ktorý vlastní a prevádzkuje centrálna banka Eurosystému;
7.
„právnym rizikom“ sa rozumie riziko vyplývajúce z uplatňovania zákona alebo iného právneho predpisu, ktorého dôsledkom je zvyčajne strata;
8.
„kreditným rizikom“ sa rozumie riziko, že zmluvná strana, či už účastník alebo iný subjekt, nebude schopná splniť si v plnom rozsahu svoje finančné záväzky v čase splatnosti alebo kedykoľvek neskôr;
9.
„rizikom nedostatočnej likvidity“ sa rozumie riziko, že zmluvná strana, či už účastník alebo iný subjekt, nebude mať dostatok finančných prostriedkov na splnenie svojich finančných záväzkov v čase splatnosti, hoci by mohol mať dostatok finančných prostriedkov na ich splnenie v budúcnosti;
10.
„prevádzkovým rizikom“ sa rozumie riziko, že nedostatky v informačných systémoch alebo interných procesoch, zlyhania ľudského faktora, zlyhania riadenia, alebo narušenia spôsobené vonkajšími udalosťami alebo externe zabezpečovanými službami spôsobia obmedzenie, zhoršenie, alebo výpadok služieb, ktoré poskytuje SDPS;
11.
„rizikom spojeným s úschovou“ sa rozumie riziko straty na aktívach v úschove v prípade platobnej neschopnosti, nedbanlivosti, podvodu, nedostatočnej správy alebo neprimeraného vedenia záznamov zo strany uschovávateľa alebo ďalšej osoby, ktorú úschovou poveril;
12.
„investičným rizikom“ sa rozumie riziko straty, ktoré znáša prevádzkovateľ alebo účastník SDPS v prípade, že prevádzkovateľ SDPS investuje svoje vlastné zdroje alebo zdroje svojich účastníkov, napr. zábezpeku;
13.
„trhovým rizikom“ sa rozumie riziko strát týkajúcich sa pozícii v súvahe ako aj mimo nej, ktoré vyplývajú zo zmien trhových cien;
14.
„systémom odloženého čistého vyrovnania“(deferred net settlement - DNS) sa rozumie systém, ktorý uskutočňuje vyrovnanie na čistom základe na konci vopred určeného cyklu vyrovnania, napr. na konci alebo počas pracovného dňa;
15.
„cezhraničnou zábezpekou“ sa rozumie zábezpeka, v prípade ktorej je z pohľadu štátu, v ktorom sa prijímajú aktíva ako zábezpeka, cudzí aspoň jeden z týchto prvkov: a) mena, b) štát, v ktorom sa aktíva nachádzajú, alebo c) štát, v ktorom má sídlo emitent;
16.
„cezhraničnou platbou“ sa rozumie platba medzi účastníkmi, ktorí majú sídla v odlišných štátoch;
17.
„infraštruktúrou finančného trhu“ (IFT) sa rozumie mnohostranný systém zúčastnených inštitúcií vrátane prevádzkovateľa systému, ktorý sa využíva na zúčtovanie, vyrovnanie alebo zaznamenávanie transakcií platieb, transakcií cenných papierov, derivátov alebo iných finančných transakcií;
18.
„účastníkom“ sa rozumie subjekt, ktorý je označený a uznaný platobným systémom, a ktorý je buď priamo alebo nepriamo oprávnený posielať tomuto systému prevodné príkazy a je schopný od neho prevodné príkazy prijímať;
19.
„radou“ sa rozumie správna rada a/alebo dozorná rada prevádzkovateľa SDPS, v súlade s vnútroštátnym právom;
20.
„vedením“ sa rozumejú výkonní riaditelia, t. j. členovia správnej rady v monistickom systéme, ktorí sú zapojení do každodenného riadenia prevádzkovateľa SDPS a členovia predstavenstva prevádzkovateľa SDPS v dualistickom systéme;
21.
„príslušnými zainteresovanými subjektmi“ sa rozumejú účastníci, infraštruktúry finančného trhu, ktoré majú vplyv na riziko v rámci SDPS, a v jednotlivých prípadoch aj ostatní dotknutí trhoví aktéri;
22.
„expozíciou voči kreditnému riziku“ sa rozumie suma alebo hodnota, pri ktorej existuje riziko, že ju účastník nevyrovná v plnom rozsahu, v čase splatnosti alebo kedykoľvek neskôr;
23.
„zábezpekou“ sa rozumie aktívum alebo záväzok tretej osoby, ktorým poskytovateľ zábezpeky zabezpečuje záväzok voči prijímateľovi zábezpeky. Zábezpeka zahŕňa domovskú, ako aj cezhraničnú zábezpeku;
24.
„poskytovateľom likvidity“ sa rozumie poskytovateľ hotovosti podľa článkov 5 ods. 3, 6 ods. 5, 8 ods. 1, 8 ods. 9 a 8 ods. 11 alebo aktív podľa článku 8 ods. 4 vrátane účastníka SDPS alebo tretej strany;
25.
„extrémnymi, ale možnými trhovými podmienkami“ sa rozumie ucelený súbor historických a hypotetických podmienok vrátane období s najvyššou volatilitou, ktorými prešli trhy, ktorým poskytujú služby SDPS;
26.
„plánovaným dňom vyrovnania“ sa rozumie dátum, ktorý zadávateľ prevodného príkazu vložil do SDPS ako dátum vyrovnania;
27.
„všeobecným podnikateľským rizikom“ sa rozumie každé potenciálne zhoršenie finančnej pozície SDPS ako podniku v dôsledku poklesu jeho výnosov alebo zvýšenia jeho nákladov tak, že výdavky prevýšia príjmy a vyústia v stratu, ktorá sa musí započítať voči kapitálu;
28.
„plánom ozdravenia“ sa rozumie plán, ktorý vyvinul prevádzkovateľ SDPS, aby obnovil plynulú prevádzku SDPS;
29.
„plánom usporiadaného postupného ukončenia činnosti“ sa rozumie plán usporiadaného postupného ukončenia činnosti SDPS, ktorý vyvinul prevádzkovateľ SDPS;
30.
„podstatným“ sa označuje riziko, závislosť a/alebo zmena, ktoré môžu ovplyvniť schopnosť subjektu vykonávať činnosť alebo poskytovať služby podľa očakávania;
31.
„príslušnými orgánmi“ sa rozumejú orgány, ktoré majú v záujme plnenia svojich zákonných povinností oprávnený záujem na prístupe k informáciám od SDPS, napr. orgány pre riešenie krízových situácií a orgány dohľadu nad hlavnými účastníkmi;
32.
„hlavným rizikom“ sa rozumie riziko, že zmluvná strana príde o celú sumu, ktorá je predmetom transakcie, t. j. riziko, že osoba predávajúca finančné aktívum neodvolateľne dodá aktívum, ale neprijme platbu, alebo riziko, že osoba kupujúca finančné aktívum za neho neodvolateľne zaplatí, ale nebude jej dodané;
33.
„správcovskou bankou“ sa rozumie banka, ktorá drží a zabezpečuje finančné aktíva tretích osôb;
34.
„bankou pre vyrovnanie“ sa rozumie banka, ktorá vedie účty týkajúce sa platieb, na ktorých dochádza k plneniu záväzkov vyplývajúcich z platobného systému;
35.
„agentom nostro“ sa rozumie banka, ktorú účastníci SDPS využívajú na vyrovnanie;
36.
„jednostrannou platbou“ sa rozumie platba zahŕňajúca len jeden prevod finančných prostriedkov v jedinej mene;
37.
„dvojstrannou platbou“ sa rozumie platba zahŕňajúca dva prevody finančných prostriedkov v rôznych menách v systéme vyrovnania pri výmene hodnôt;
38.
„rizikom nesprávnej voľby“ sa rozumie riziko vyplývajúce z expozície voči účastníkovi alebo emitentovi, ak zábezpeka poskytnutá týmto účastníkom alebo vydaná týmto emitentom vo vysokej miere závisí od jeho kreditného rizika;
39.
„pracovný deň“ má rovnaký význam ako v článku 2 písm. n) smernice 98/26/ES.
Článok 3
Súlad s právom
1. Prevádzkovateľ SDPS posúdi, či uplatniteľné právne predpisy vo všetkých príslušných právnych systémoch zabezpečujú vysoký stupeň istoty pre jeho SDPS a podporujú každý podstatný aspekt činností jeho SDPS.
2. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pravidlá a postupy SDPS a uzatvára zmluvy, ktoré sú jednoznačné a v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi vo všetkých príslušných právnych systémoch.
3. Prevádzkovateľ SDPS je schopný jednoznačne a zrozumiteľne informovať príslušný orgán, účastníkov a prípadne zákazníkov účastníkov o uplatniteľných právnych predpisoch, pravidlách, postupoch a zmluvách o prevádzke SDPS.
4. Prevádzkovateľ SDPS prijíma opatrenia na účely zabezpečenia, aby boli jeho pravidlá, postupy a zmluvy vymožiteľné vo všetkých príslušných právnych systémoch, a aby bolo jeho konanie v súlade s týmito pravidlami, postupmi a zmluvami platné, nezvrátiteľné, a aby ho nebolo možné pozastaviť.
5. Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vykonáva činnosť vo viac než jednom právnom systéme, identifikuje a zmierňuje riziká spojené s každou potenciálnou kolíziou právnych poriadkov.
6. Prevádzkovateľ SDPS vynakladá všetko úsilie, aby zabezpečil označenie SDPS v súlade so smernicou 98/26/ES.
Článok 4
Správa
1. Prevádzkovateľ SDPS má v dokumentácii ustanovené ciele, ktoré výrazne uprednostňujú bezpečnosť a výkonnosť SDPS. Tieto ciele výslovne podporujú finančnú stabilitu a ostatné relevantné potreby verejného záujmu, najmä otvorené a výkonné finančné trhy.
2. Prevádzkovateľ SDPS má v dokumentácii ustanovené pravidlá správy, ktoré zahŕňajú jednoznačnú a priamu hierarchiu zodpovednosti. Tieto ustanovenia sa poskytnú príslušnému orgánu, vlastníkom a účastníkom. Prevádzkovateľ SDPS ich v skrátenej verzii sprístupní verejnosti.
3. Úlohy a povinnosti rady sú vymedzené jednoznačne. Medzi úlohy a povinnosti rady patria:
a)
ustanovenie jednoznačných strategických cieľov SDPS;
b)
schválenie dokumentácie o postupoch fungovania SDPS vrátane postupov na identifikáciu, riešenie a riadenie konfliktov záujmov jej členov;
c)
zabezpečenie efektívneho výberu, monitorovania a prípadne aj odvolávania členov vedenia, s výnimkou SDPS Eurosystému;
d)
zavedenie vhodných politík odmeňovania, v súlade s osvedčenými postupmi a na základe dlhodobých výsledkov, s výnimkou SDPS Eurosystému.
4. S výnimkou SDPS Eurosystému, rada aspoň raz za rok prehodnotí svoje celkové pôsobenie a pôsobenie svojich jednotlivých členov.
5. Zloženie rady zabezpečuje integritu, a s výnimkou SDPS Eurosystému vhodný pomer technických zručností, vedomostí a skúseností týkajúcich sa SDPS ako aj finančného trhu vo všeobecnosti, čo umožňuje rade, aby si plnila svoje príslušné úlohy a povinnosti. Jej zloženie tiež závisí od celkového rozdelenia pôsobností podľa vnútroštátneho práva. Ak to umožňuje vnútroštátne právo, rada zahŕňa členov bez výkonnej právomoci. To neplatí pre SDPS Eurosystému.
6. Úloha, povinnosti a oblasti zodpovednosti vedenia sú vymedzené jednoznačne. Jeho zloženie zaručuje integritu a vhodný pomer technických zručností, vedomostí a skúseností tak vo vzťahu k SDPS, ako aj finančného trhu vo všeobecnosti, čím sa vedeniu umožní, aby nieslo zodpovednosť za riadenie prevádzky a rizika prevádzkovateľa SDPS. Medzi povinnosti vedenia riadeného radou patrí zabezpečenie:
a)
aby bola činnosť prevádzkovateľa SDPS v súlade s jeho cieľmi, stratégiou a toleranciou rizika;
b)
aby boli vnútorné kontroly a súvisiace postupy vhodne nastavené, vykonávané a dohliadané, s cieľom podporiť ciele prevádzkovateľa SDPS;
c)
aby boli vnútorné kontroly a súvisiace postupy predmetom pravidelných revízií a testovaní dostatočným počtom kvalitne vyškolených pracovníkov, ktorí vykonávajú funkcie riadenia rizika a interného auditu;
d)
aktívneho zapojenia sa do procesu kontroly rizika;
e)
aby boli na rámec pre riadenie rizika SDPS vyčlenené dostatočné zdroje.
7. Rada ustanovuje a vykonáva dohľad nad rámcom pre riadenie rizika, ktorý je ustanovený v dokumentácii, a ktorý:
a)
zahŕňa ustálený prístup prevádzkovateľa SDPS k tolerancii rizika;
b)
vymedzuje zodpovednosť za rozhodnutia týkajúce sa rizika;
c)
sa zaoberá prijímaním rozhodnutí v čase kríz a núdze;
d)
sa zaoberá funkciami vnútorných kontrol.
Rada zabezpečuje, aby mali útvary riadenia rizika a vnútornej kontroly dostatočnú právomoc, nezávislosť, zdroje a prístup k Rade.
8. Rada zabezpečuje, aby hlavné rozhodnutia týkajúce sa technického a funkčného zriadenia SDPS, pravidiel a celkovej stratégie, najmä vo vzťahu k výberu mechanizmov zúčtovania a vyrovnania, prevádzkovej štruktúry, škály produktov, ktoré sú predmetom zúčtovania a vyrovnania, a k používaniu technológie a postupov, zohľadňovali oprávnené záujmy príslušných zainteresovaných osôb v rámci SDPS. S príslušnými zainteresovanými osobami, a prípadne aj verejnosťou, sa uskutočňujú konzultácie s primeraným časovým odstupom pred prijatím takýchto rozhodnutí.
Článok 5
Rámec pre ucelené riadenia rizík
1. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje a udržiavať spoľahlivý rámec pre riadenie rizík, s cieľom ucelene identifikovať, merať, sledovať a riadiť škálu rizík, ku ktorým dochádza u prevádzkovateľa SDPS, alebo ktoré tento prevádzkovateľ znáša. Aspoň raz za rok prehodnocuje rámec pre riadenie rizika. Rámec pre riadenie rizika:
a)
zahŕňa ustálený prístup prevádzkovateľa SDPS k tolerancii rizík a vhodné nástroje na riadenie rizík;
b)
vymedzuje zodpovednosť za rozhodnutia týkajúce sa rizík;
c)
rieši rozhodovanie v núdzových situáciách týkajúcich sa SDPS vrátane vývoja na finančných trhoch, ktoré môžu mať nepriaznivý vplyv na likviditu na trhu a stabilitu finančného systému v niektorom z členských štátov, ktorých menou je euro, v ktorom má sídlo prevádzkovateľ SDPS alebo niektorý z jeho účastníkov.
2. Prevádzkovateľ SDPS motivuje účastníkov a prípadne ich klientov, aby riadili a obmedzovali riziká, ktoré oni sami predstavujú pre SDPS, alebo ktoré SDPS predstavuje pre nich. Pokiaľ ide o účastníkov, motivácia zahŕňa aj účinný, primeraný a odradzujúci režim finančných sankcií alebo opatrenia na zdieľanie strát, prípadne oboje.
3. Prevádzkovateľ SDPS aspoň raz za rok prehodnocuje podstatné riziká, ktoré z dôvodu vzájomnej závislosti SDPS predstavuje pre: ostatné subjekty vrátane, okrem iného, infraštruktúr peňažného trhu, bánk pre vyrovnanie, poskytovateľov likvidity a poskytovateľov služieb. Prevádzkovateľ SDPS vytvára nástroje na riadenie rizík, ktoré sú odolné a primerané identifikovanej úrovni rizika.
4. Prevádzkovateľ SDPS vymedzuje kritické operácie a služby SDPS. Prevádzkovateľ SDPS identifikuje špecifické situácie, ktoré mu ako podniku môžu brániť v uskutočňovaní týchto kritických operácií a poskytovaní kritických služieb a hodnotí efektívnosť všetkých možností ozdravenia alebo usporiadaného postupného ukončenia činnosti, s výnimkou SDPS Eurosystému. Aspoň raz za rok prehodnocuje kritické operácie a služby SDPS. Na základe tohto hodnotenia pripravuje prevádzkovateľ SDPS plán ozdravenia SDPS alebo jeho usporiadaného postupného ukončenia činnosti, s výnimkou SDPS Eurosystému. Plán ozdravenia a usporiadaného postupného ukončenia činnosti okrem iného obsahuje podstatné zhrnutie kľúčových stratégií ozdravenia a usporiadaného postupného ukončenia činnosti, opätovné vymedzenie kritických operácií a služieb SDPS a opis opatrení potrebných na implementáciu kľúčových stratégií. Prevádzkovateľ SDPS prípadne poskytne príslušným orgánom informácie potrebné na účely plánovania ozdravenia. Aspoň raz za rok prehodnocuje plán ozdravenia a usporiadaného postupného ukončenia činnosti.
Článok 6
Kreditné riziko
1. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pevný rámec pre meranie, sledovanie a riadenie svojich úverových expozícií voči svojim účastníkom a úverových expozícií medzi účastníkmi, ktoré vyplývajú z procesov platby, zúčtovania a vyrovnania v rámci SDPS.
2. Prevádzkovateľ SDPS vymedzuje všetky zdroje kreditného rizika. Meranie a sledovanie úverových expozícií sa uskutočňuje počas dňa s použitím včasných informácií a nástrojov na riadenie rizík.
3. Prevádzkovateľ SDPS vrátane SDPS prevádzkujúceho DNS so zárukou vyrovnania, u ktorého v priebehu operácií SDPS dôjde u úverovej expozícií voči jeho účastníkom, kryje svoje úverové expozície voči všetkým účastníkom zábezpekou, garančnými fondmi, kapitálom (po odpočítaní sumy určenej na krytie všeobecného podnikateľského rizika) alebo inými rovnocennými finančnými zdrojmi.
4. Prevádzkovateľ SDPS vrátane prevádzkovateľa prevádzkujúceho DNS bez záruky vyrovnania, ktorého účastníci sú vystavení kreditnému riziku vyplývajúceho z procesov platby, zúčtovania a vyrovnania v rámci SDPS, ustanovujú príslušné pravidlá alebo uzatvárajú príslušné zmluvy s týmito účastníkmi. Pravidlá alebo zmluvy zabezpečia, aby účastníci poskytli primerané zdroje vymedzené v odseku 3 na krytie úverových expozícií vyplývajúcich z procesov platieb, zúčtovania a vyrovnania SDPS vo vzťahu k tým dvom účastníkom, ktorí majú spoločne so svojimi pridruženými spoločnosťami najväčšiu agregovanú úverovú expozíciu.
5. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pravidlá a postupy na riešenie strát, ktoré priamo súvisia s nesplnením záväzkov jedného alebo viacerých účastníkov voči SDPS. Tieto pravidlá a postupy riešia rozdelenie potenciálne nekrytých strát vrátane splatenia všetkých finančných prostriedkov, ktoré by si prevádzkovateľ SDPS mohol požičať od poskytovateľov likvidity. Zahŕňajú pravidlá a postupy prevádzkovateľa SDPS na doplnenie všetkých finančných zdrojov, ktoré SDPS použil počas krízovej udalosti, na úroveň ustanovenú v odseku 3.
Článok 7
Zábezpeka
1. Prevádzkovateľ SDPS prijíma ako zábezpeku len tieto aktíva: a) hotovosť a b) aktíva s nízkym kreditným rizikom, rizikom nedostatočnej likvidity a trhovým rizikom, t. j. aktíva, u ktorých môže prevádzkovateľ SDPS preukázať príslušnému orgánu, že na základe jeho primeraného interného hodnotenia spĺňajú všetky tieto podmienky:
i)
vydal ich emitent s nízkym kreditným rizikom;
ii)
sú voľne prevoditeľné bez akejkoľvek právnej prekážky alebo nároku tretej osoby;
iii)
sú denominované v mene, ktorej riziko riadi prevádzkovateľ SDPS;
iv)
majú spoľahlivé údaje o cene, ktoré sa pravidelne uverejňujú;
v)
nie je s nimi spojené významné riziko nesprávnej voľby;
vi)
nevydal ich účastník, ktorý poskytuje zábezpeku, ani subjekt, ktorý patrí do tej istej skupiny ako účastník, s výnimkou ak ide o kryté dlhopisy a len ak sú aktíva v súbore zabezpečovacích aktív vhodne oddelené v rámci pevného právneho rámca a spĺňajú požiadavky uvedené v bodoch i) až v).
Pri uskutočňovaní interného hodnotenia bodov i) až vi) prevádzkovateľ SIPS vymedzuje a používa objektívnu metodológiu podloženú dokumentáciou.
2. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje a implementuje politiky a postupy na sledovanie kreditnej kvality, likvidity na trhu a cenovej volatility každého aktíva, ktoré sa prijíma ako zábezpeka. Prevádzkovateľ SDPS pravidelne a aspoň raz do roka sleduje primeranosť svojich politík a postupov hodnotenia. Takáto revízia sa vykonáva aj v prípade, keď sa vyskytne podstatná zmena majúca vplyv na expozíciu SDPS voči riziku. Prevádzkovateľ SDPS člení svoju zábezpeku podľa trhovej hodnoty prinajmenšom raz za deň.
3. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje stabilné a konzervatívne zrážky a testuje ich aspoň raz za rok a prihliada pritom na napäté trhové podmienky. Postup uplatňovania zrážok schvaľujú aspoň raz do roka iní zamestnanci než tí, ktorý vytvárajú a uplatňujú postupy uplatňovania zrážok.
4. Prevádzkovateľ SDPS prijíma opatrenia na účely predchádzania koncentrovanej držbe určitých aktív, ktorá by mohla významne znížiť schopnosť tieto aktíva rýchlo speňažiť bez toho, aby to malo významný negatívny vplyv na ich cenu.
5. Prevádzkovateľ SDPS, ktorý prijíma cezhraničnú zábezpeku, identifikuje a zmierňuje riziká spojené s jej používaním a zabezpečuje, aby mohla byť cezhraničná zábezpeka použitá včas.
6. Prevádzkovateľ SDPS používa účinný a prevádzkovo pružný systém riadenia zábezpeky.
7. Odsek 1 sa neuplatňuje na SDPS Eurosystému.
Článok 8
Riziko nedostatočnej likvidity
1. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje ucelený rámec pre riadenie rizík nedostatočnej likvidity spojených s účastníkmi SDPS, bankami pre vyrovnanie, agentmi nostro, správcovskými bankami, poskytovateľmi likvidity a inými príslušnými subjektmi.
2. Prevádzkovateľ SDPS zavádza prevádzkové a analytické nástroje, ktoré mu umožňujú, aby priebežne a včas identifikoval, meral a sledoval toky vyrovnania a financovania vrátane používania vnútrodennej likvidity.
3. Prevádzkovateľ SDPS má sústavne k dispozícii, alebo zabezpečuje, aby mali účastníci sústavne k dispozícii dostatočné likvidné zdroje vo všetkých menách, ktoré používa, aby vedel uskutočniť vyrovnanie platobných záväzkov v ten istý deň v rôznych krízových situáciách, ktoré by mohli nastať. Ak je to vhodné, týka sa to vnútrodenného alebo viacdenného vyrovnania. Medzi krízové situácie patria: a) nesplnenie záväzkov za extrémnych, ale možných trhových podmienok, zo strany účastníka, ktorý má spoločne so svojimi pridruženými spoločnosťami najväčší agregovaný platobný záväzok a b) iné situácie, ktoré by mohli nastať, v súlade s odsekom 11.
4. Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva jednostranné platby v eurách, má v súlade s odsekom 3 k dispozícii, alebo zabezpečuje, aby mali účastníci k dispozícii likvidné zdroje, aby vedel včas uskutočniť vyrovnanie platobných záväzkov v prípade nesplnenia záväzkov účastníka, ktorý má spoločne so svojimi pridruženými spoločnosťami najväčší agregovaný platobný záväzok určený podľa odseku 3 písm. a), niektorým z týchto spôsobov:
a)
v hotovosti u Eurosystému, alebo
b)
v akceptovateľnej zábezpeke vymedzenej v rámci Eurosystému pre zábezpeku ustanovenom v usmernení ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (5), najmä ak má prevádzkovateľ SDPS prístup k automatickým operáciám Eurosystému.
5. Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva jednostranné platby v eurách, má dispozícii, alebo zabezpečuje, aby mali účastníci k dispozícii, dodatočné likvidné zdroje v súlade s odsekom 3 písm. b) a niektorým zo spôsobov uvedených v odseku 4 alebo u hodnovernej komerčnej banky, v podobe niektorého z týchto nástrojov:
a)
záväzné úverové linky;
b)
záväzné devízové swapy;
c)
záväzné repoochody;
d)
aktíva vymedzené v článku 7 ods. 1, ktoré má v držbe uschovávateľ;
e)
investície, ktoré sú k dispozícii a prevoditeľné na hotovosť s vopred dojednaným financovaním, v prípade ktorých môže prevádzkovateľ SDPS na základe primeraného interného hodnotenia preukázať príslušnému orgánu, že dojednané financovanie je vysoko spoľahlivé, hoci aj za extrémnych, ale možných trhových podmienok.
Prevádzkovateľ SDPS je pripravený preukázať príslušnému orgánu, že na základe primeraného interného hodnotenia je komerčná banka dôveryhodná.
6. Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva dvojstranné platby alebo jednostranné platby v menách iných ako euro, má k dispozícii, ale zabezpečuje, aby mali účastníci k dispozícii likvidné zdroje v súlade s odsekom 3 a spôsobmi uvedenými v odseku 5.
7. Ak prevádzkovateľ SDPS dopĺňa zdroje uvedené v odseku 3 inými aktívami, tieto aktíva sú pravdepodobne obchodovateľné alebo akceptovateľné ako zábezpeka (napr. za úverové linky, swapy alebo repoobchody) ad hoc v prípade nesplnenia záväzku, hoci to nie je možné spoľahlivo dojednať vopred alebo zaručiť za extrémnych, ale možných trhových podmienok. Ak účastník doplní zdroje uvedené v odseku 3 inými aktívami, prevádzkovateľ SDPS zabezpečí, aby tieto iné aktíva spĺňali požiadavky uvedené v prvej vete. Predpokladá sa, že aktíva sú pravdepodobne obchodovateľné alebo akceptovateľné ako zábezpeka, ak prevádzkovateľ SDPS vzal do úvahy pravidlá a prax príslušnej centrálnej banky týkajúce sa akceptovateľnej zábezpeky.
8. Prevádzkovateľ SDPS nepredpokladá, že núdzový úver centrálnej banky bude k dispozícii.
9. Prevádzkovateľ SDPS s náležitou starostlivosťou overí, či má každý poskytovateľ likvidných zdrojov SDPS podľa odseku 3: a) dostatočné a aktuálne informácie, aby pochopil a riadil svoje riziká nedostatočnej likvidity spojené s poskytovaním hotovosti alebo aktív a b) schopnosť poskytovať hotovosť alebo aktíva v požadovanom rozsahu. Prevádzkovateľ SDPS prehodnotí aspoň raz za rok, ako dodržiava povinnosť náležitej starostlivosti. Ako poskytovatelia likvidity sa prijímajú len subjekty s prístupom k úveru od vydávajúcej centrálnej banky. Prevádzkovateľ SDPS pravidelne testuje svoje postupy na prístup k likvidným zdrojom SDPS.
10. Ak je to možné, prevádzkovateľ SDPS s prístupom k účtom, platobným službám alebo službám v oblasti cenných papierov, ktoré poskytuje centrálne banka, tieto služby využíva.
11. Na základe prísneho stresového testovania určuje prevádzkovateľ SDPS, koľko hotovosti a ostatných aktív je potrebných na splnenie požiadaviek podľa odsekov 3 a 4. Túto hodnotu pravidelne prehodnocuje okrem iného s prihliadnutím na rozličné situácie, ktoré by mohli nastať, vrátane:
a)
najvyššej cenovej volatility uvedených aktív v histórii;
b)
zmien iných trhových faktorov, ktoré okrem iného zahŕňajú cenové faktory a výnosové krivky;
c)
nesplnenia záväzku zo strany jedného alebo viacerých účastníkov v rovnaký deň a v rôznych nasledujúcich dňoch;
d)
súbežných tlakov na trhoch financovania a na trhoch aktív;
e)
škály krízových situácií, ktoré by mohli nastať v budúcnosti za rozličných extrémnych, ale možných trhových podmienok.
Situácie, ktoré by mohli nastať, zohľadňujú aj podobu a prevádzku SDPS, hodnotia všetky subjekty, s ktorými by mohlo byť spojené podstatné riziko nedostatočnej likvidity SDPS, okrem iného banky pre vyrovnanie, agentov nostro, správcovské banky, poskytovateľov likvidity a pripojené infraštruktúry finančného trhu, a pokiaľ je to vhodné, vzťahujú sa na obdobie niekoľkých dní.
12. Prevádzkovateľ vedie dokumentáciu o dôvodoch držby hotovosti a ostatných aktív, ktoré uchováva prevádzkovateľ SDPS alebo účastníci, a zavádza vhodné opatrenia na ich správu. Ustanovuje jednoznačné postupy na podávanie správ o výsledkoch svojich stresových testov rade. Tieto výsledky používa na hodnotenie primeranosti rámca pre riadenie rizika nedostatočnej likvidity a na jeho úpravy.
13. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje jednoznačné pravidlá a postupy, ktoré umožňujú SDPS, aby v prípade nesplnenia záväzku jedným alebo viacerými zo svojich účastníkov, uskutočnil vyrovnanie platobných záväzkov v rovnaký deň a prípadne včasné vnútrodenné a viacdenné vyrovnanie. Tieto pravidlá a postupy:
a)
riešia nepredvídané a potenciálne nekryté nedostatky likvidity;
b)
sa snažia predchádzať neusporiadanému zrušeniu, odvolaniu alebo odloženiu vyrovnania platobných záväzkov v rovnaký deň;
c)
určujú, ako doplniť hotovosť a ostatné aktíva, ktoré SDPS použil počas krízovej udalosti, v rozsahu vyžadovanom podľa odsekov 3 až 5.
Článok 9
Konečné vyrovnanie
Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pravidlá a postupy, ktoré umožňujú, aby ku konečnému vyrovnaniu došlo najneskôr na konci určeného dňa vyrovnania.
Článok 10
Vyrovnania v peniazoch
1. Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva jednostranné platby v eurách, zabezpečuje, aby sa konečné vyrovnanie uskutočnilo v peniazoch centrálnej banky.
2. Prevádzkovateľ SDPS, ktorý vyrovnáva dvojstranné platby alebo jednostranné platby v menách iných ako euro zabezpečuje, aby sa konečné vyrovnanie uskutočnilo v peniazoch centrálnej banky, ak je to uskutočniteľné a ak sú k dispozícii.
3. Ak sa nepoužijú peniaze centrálnej banky, prevádzkovateľ SDPS zabezpečuje, aby sa vyrovnanie v peniazoch uskutočnilo s použitím aktíva na vyrovnanie, s ktorým nie je spojené žiadne kreditné riziko a riziko nedostatočnej likvidity, alebo sú tieto riziká minimálne.
4. Ak sa vyrovnanie uskutoční v peniazoch komerčnej banky, prevádzkovateľ SDPS sleduje, riadi a obmedzuje kreditné riziko a riziko nedostatočnej likvidity, ktoré je spojené s komerčnými bankami pre vyrovnanie. Prevádzkovateľ SDPS najmä ustanovuje pre svoje banky pre vyrovnanie prísne kritériá, ktoré okrem iného zohľadňujú ich reguláciu a dohľad nad nimi, dôveryhodnosť, úroveň kapitálu, prístup ku likvidite a prevádzkovú spoľahlivosť, a sleduje ich dodržiavanie. Prevádzkovateľ SDPS sleduje a riadi aj koncentráciu úverových expozícií a likviditných expozícií voči komerčným bankám pre vyrovnanie SDPS.
5. Ak prevádzkovateľ SDPS uskutočňuje vyrovnanie v peniazoch vo svojom vlastnom účtovníctve, obmedzuje a prísne kontroluje svoje kreditné riziká a riziká nedostatočnej likvidity.
6. Ak sa vyrovnanie uskutočňuje v peniazoch komerčnej banky, v právnych dojednaniach medzi prevádzkovateľom SDPS a každou komerčnou bankou pre vyrovnanie sa jednoznačne uvádza:
a)
kedy sa očakáva zaznamenanie prevodov v účtovníctve jednotlivých bánk pre zúčtovanie;
b)
že prevody majú byť po ich vykonaní konečné;
c)
že prijaté finančné prostriedky sú prevoditeľné hneď, ako je to možné, najneskôr do konca daného dňa.
Článok 11
Platba oproti platbe
Prevádzkovateľ SDPS, ktorý používa mechanizmus platby oproti platbe, odstraňuje hlavné riziko tak, že zabezpečuje, aby ku konečnému vyrovnaniu jedného záväzku došlo len ak súčasne dochádza ku konečnému vyrovnaniu spojeného záväzku. Toto pravidlo sa dodržiava bez ohľadu na to, či sa vyrovnanie uskutočňuje na hrubom alebo čistom základe a kedy je konečné.
Článok 12
Pravidlá a postupy týkajúce sa nesplnenia záväzku účastníkom
1. Prevádzkovateľ SDPS definuje v pravidlách a postupoch SDPS prípad nesplnenia záväzku účastníkom, ktorý prinajmenšom zahŕňa neschopnosť účastníka plniť svoje finančné záväzky pri ich splatnosti okrem iného z prevádzkových dôvodov, v dôsledku porušenia dohody alebo začatia konkurzného konania na majetok tohto účastníka. Prevádzkovateľ SDPS rozlišuje medzi automatickým nesplnením povinnosti a nesplnením povinnosti na základe voľnej úvahy. V prípade nesplnenia povinnosti na základe voľnej úvahy určuje prevádzkovateľ SDPS, ktorému subjektu náleží voľné uváženie. Túto definíciu prehodnocuje aspoň raz za rok.
2. Prevádzkovateľ SDPS má ustanovené pravidlá a postupy týkajúce sa nesplnenia záväzku účastníkom, ktoré mu umožňujú, aby bol v prípade nesplnenia záväzku účastníkom naďalej schopný plniť si svoje záväzky, a ktoré riešia spôsob doplnenia zdrojov v prípade nesplnenia záväzku. V týchto pravidlách a postupoch sa prinajmenšom vymedzujú:
a)
opatrenia, ktoré môže prevádzkovateľ SDPS prijať v nadväznosti na nesplnenie povinnosti;
b)
či sú tieto opatrenia automatické alebo podliehajú voľnej úvahe a spôsoby vykonávania voľného uváženia;
c)
potenciálne zmeny normálnej praxe vyrovnania prevádzkovateľa SDPS, s cieľom zabezpečiť včasné vyrovnanie;
d)
riadenie platieb v rôznych štádiách ich spracovania;
e)
pravdepodobná postupnosť opatrení;
f)
úlohy, záväzky a povinnosti príslušných strán vrátane účastníkov, u ktorých nedošlo k nesplneniu záväzkov;
g)
iné mechanizmy, ktoré sa majú aktivovať s cieľom obmedziť dosah nesplnenia povinnosti.
3. Prevádzkovateľ SDPS je pripravený implementovať svoje pravidlá a postupy v prípade nesplnenia povinnosti vrátane všetkých vhodných postupov vykonávania voľného uváženia ustanovených v jeho pravidlách. Prevádzkovateľ SDPS okrem iného zabezpečuje, aby: a) mal prevádzkovú kapacitu vrátane dostatočného počtu kvalitne vyškolených pracovníkov na včasné uplatňovanie postupov uvedených v odseku 2 a b) pravidlá a postupy SDPS riešili potreby vedenia dokumentácie, informovania a komunikácie, a koordinácie v prípade, ak je zapojených viacero infraštruktúr peňažného trhu alebo orgánov.
4. Prevádzkovateľ SDPS uverejňuje kľúčové aspekty pravidiel a postupov uvedených v odseku 2, ktoré prinajmenšom zahŕňajú:
a)
okolnosti, za ktorých sa prijímajú dané opatrenia;
b)
kto tieto opatrenia prijíma;
c)
rozsah opatrení, ktoré sa prijímajú;
d)
mechanizmy týkajúce sa záväzkov prevádzkovateľa SDPS vo vzťahu k účastníkom, u ktorých nedošlo k nesplneniu záväzku.
5. Prevádzkovateľ SDPS testuje a prehodnocuje pravidlá a postupy SDPS uvedené v odseku 2 najmenej raz za rok, alebo po každej podstatnej zmene SDPS, ktorá má vplyv na tieto pravidlá a postupy. Do tohto testovania a prehodnocovania zapája prevádzkovateľ SDPS účastníkov a príslušné zainteresované osoby.
Článok 13
Všeobecné podnikateľské riziko
1. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje spoľahlivé systémy riadenia a kontroly, s cieľom identifikovať, sledovať a riadiť všeobecné podnikateľské riziko vrátane strát, ktoré sú výsledkom nedostatočného uplatňovania podnikateľskej stratégie, záporných tokov hotovosti, alebo neočakávaných a nadmerne vysokých prevádzkových nákladov.
2. Prevádzkovateľ SDPS má v držbe čisté likvidné aktíva financované z kapitálu, napr. základného akciového kapitálu, zverejnených fondov alebo iného nerozdeleného zisku, aby mohol v prípade všeobecných podnikateľských strát pokračovať v prevádzke a poskytovaní služieb ako podnik. Výška týchto aktív sa určuje podľa jeho profilu všeobecného podnikateľského rizika a času potrebného na ozdravenie alebo usporiadané postupné ukončenie činnosti týkajúce sa jeho kritickej prevádzky a služieb, pokiaľ sa k týmto opatreniam pristúpi.
3. Prevádzkovateľ SDPS udržuje funkčný plán ozdravenia alebo - s výnimkou SDPS Eurosystému - plán usporiadaného postupného ukončenia činnosti.
4. Na implementáciu plánu uvedeného v odseku 3 má prevádzkovateľ SDPS v držbe dostatok čistých likvidných aktív financovaných z kapitálu. Prevádzkovateľ SDPS má v držbe minimálne čisté likvidné aktíva financované majetkovou účasťou, ktorých hodnota sa rovná výdavkom na bežnú prevádzku vynaloženým v období aspoň šiestich mesiacov. Tieto aktíva doplňujú zdroje, ktoré má v držbe s cieľom kryť riziko nesplnenia záväzku účastníkom alebo iné riziká uvedené v článkoch 6 a 8. Majetkovú účasť v držbe podľa medzinárodných noriem kapitálu založených na riziku možno zahrnúť s cieľom predísť duplicite kapitálových požiadaviek.
5. Aktíva v držbe na krytie všeobecného podnikateľského rizika sú dostatočne likvidné a vysoko kvalitné, aby boli včas k dispozícii. Prevádzkovateľ SDPS je tieto aktíva schopný predať prípadne len s malým nepriaznivým vplyvom na cenu, aby mohol pokračovať v prevádzke ako podnik v prípade, ak zaznamená všeobecné podnikateľské straty.
6. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje uskutočniteľný plán na získanie dodatočnej majetkovej účasti, ak sa výška majetkovej účasť priblíži alebo klesne pod sumu uvedenú v odseku 4. Plán sa predkladá rade na schválenie a aktualizuje sa aspoň raz za rok.
7. Odseky 2 a 4 až 6 neplatia pre SDPS Eurosystému.
Článok 14
Riziko spojené s úschovou a investičné riziko
1. Prevádzkovateľ SDPS drží vlastné aktíva alebo aktíva účastníkov prostredníctvom dohliadaných a regulovaných subjektov (ďalej len „uschovávatelia“), ktorých účtovná prax, úschovné postupy a interné kontroly tieto aktíva v plnom rozsahu chránia pred rizikom straty v prípade platobnej neschopnosti, nedbanlivosti, podvodu, nedostatočnej správy alebo neprimeraného vedenia záznamov zo strany uschovávateľa alebo ďalšej osoby poverenej úschovou.
2. Prevádzkovateľ SDPS má včasný prístup ku svojim aktívam a k aktívam poskytnutým účastníkmi.
3. Prevádzkovateľ SDPS hodnotí a rozumie svojim expozíciám voči svojím správcovským bankám, berúc do úvahy úplný rozsah vzťahov s každou z bánk.
4. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje svoju investičnú stratégiu, ktorá je v súlade s jeho celkovou stratégiou riadenia rizika a v plnom rozsahu sprístupnená účastníkom. Investičnú stratégiu prehodnocuje aspoň raz za rok.
5. Investície prevádzkovateľa SDPS v súlade s jeho investičnom stratégiou zabezpečujú dlžníci vysokej kvality, alebo sú pohľadávkami voči nim. Prevádzkovateľ SDPS vymedzuje kritériá pre vysokokvalitných dlžníkov. Investuje sa do nástrojov s minimálnym kreditným a trhovým rizikom a rizikom nedostatočnej likvidity.
6. Odseky 3 až 5 neplatia pre SDPS Eurosystému.
Článok 15
Prevádzkové riziko
1. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje pevný rámec s vhodným systémom, ustálenými prístupmi, postupmi a kontrolami na identifikáciu, sledovania a riadenie prevádzkového rizika.
2. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje ciele na úrovni služieb a prevádzkovej spoľahlivosti a politiky, ktorými sa tieto ciele majú dosiahnuť. Ciele a politiky prehodnocuje aspoň raz za rok.
3. Prevádzkovateľ SDPS zabezpečuje, aby mal SDPS neustále zlepšujúcu sa schopnosť zvládať rast objemu platieb, ku ktorému dochádza v dôsledku krízových udalostí, a aby vedel dosiahnuť svoje ciele na úrovni služieb.
4. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje ucelené politiky fyzickej a informačnej bezpečnosti, ktoré primerane identifikujú, hodnotia a riadia všetky potenciálne slabosti a hrozby. Tieto politiky prehodnocuje aspoň raz za rok.
5. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje plán zabezpečenia kontinuity prevádzky, ktorý sa venuje udalostiam predstavujúcim významné riziko narušenia prevádzky SDPS. Plán zahŕňa používanie druhotného miesta prevádzky a je pripravený tak, aby zabezpečil, že kritické systémy výpočtovej techniky budú opäť schopné prevádzky do dvoch hodím od daných udalostí. Plán je pripravený tak, aby bol SDPS vždy schopný vyrovnávať všetky splatné platby do konca pracovného dňa, v ktorom došlo k narušeniu. Prevádzkovateľ SDPS testuje plán a prehodnocuje ho aspoň raz za rok.
6. Prevádzkovateľ SDPS identifikuje kritických účastníkov, najmä na základe objemov a hodnôt platieb, a ich možného vplyvu na ostatných účastníkov a SDPS ako celok v prípade významných prevádzkových problémov, ktorým čelia títo účastníci.
7. Prevádzkovateľ SDPS identifikuje, sleduje a riadi riziká, ktoré môžu pre prevádzku SDPS predstavovať kritickí účastníci, iné infraštruktúry finančného trhu a poskytovatelia služieb a infraštruktúr.
Článok 16
Kritériá prístupu a účasti
1. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje a uverejňuje nediskriminačné kritériá prístupu k službám SDPS a účasti na nich pre priamych a prípadne aj nepriamych účastníkov, a iné infraštruktúry finančného trhu. Tieto kritériá prehodnocuje aspoň raz za rok.
2. Kritériá prístupu a účasti podľa odseku 1 sa odôvodňujú v zmysle bezpečnosti a výkonnosti SDPS a trhov, ktorým slúži, a sú prispôsobené a primerané špecifickým rizikám SDPS. V súlade so zásadou proporcionality ustanovuje prevádzkovateľ SDPS požiadavky, ktoré obmedzujú prístup čo najmenej. V prípade, keď prevádzkovateľ SDPS odoprie subjektu prístup, písomne to odôvodní na základe ucelenej analýzy rizika.
3. Prevádzkovateľ SDPS priebežne monitoruje dodržiavanie kritérií prístupu a účasti SDPS zo strany účastníkov. Ustanovuje a uverejňuje nediskriminačné postupy na uľahčenie pozastavenia a usporiadaného zániku práva účastníka na účasť, ak účastník nedodrží kritériá prístupu a účasti. Tieto postupy prehodnocuje aspoň raz za rok.
Článok 17
Systém sprostredkovanej účasti
1. Na účely riadenia rizika zabezpečuje prevádzkovateľ SDPS, aby mu pravidlá, postupy a zmluvné dojednania ohľadom SDPS umožňovali zhromažďovať informácie o nepriamych účastníkoch, s cieľom identifikovať, sledovať a riadiť všetky podstatné riziká SDPS, ktoré vyplývajú z účasti. Tieto informáciu prinajmenšom zahŕňajú:
a)
podiel činnosti, ktorú priami účastníci vykonávajú v mene nepriamych účastníkov,
b)
počet nepriamych účastníkov, ktorí uskutočňujú vyrovnanie prostredníctvom jednotlivých priamych účastníkov,
c)
objemy alebo hodnoty platieb v SDPS, ktoré pochádzajú od každého nepriameho účastníka,
d)
objemy alebo hodnoty platieb podľa písm. c) v pomere k objemom a hodnotám platieb priamych účastníkov, prostredníctvom ktorých nepriamy účastník pristupuje k SDPS.
2. Prevádzkovateľ SDPS identifikuje podstatné závislosti medzi priamymi a nepriamymi účastníkmi, ktoré môžu mať vplyv na SDPS.
3. Prevádzkovateľ SDPS identifikuje nepriamych účastníkov, ktorí predstavujú podstatné riziká pre SDPS a priamych účastníkov, prostredníctvom ktorých majú prístup k SDPS, s cieľom riadiť tieto riziká.
4. Prevádzkovateľ SDPS prehodnocuje riziká vyplývajúce zo stupňovitej účasti aspoň raz za rok. Ak je to potrebné, prijíma opatrenia na zmiernenie rizík, s cieľom zabezpečiť, aby boli riziká riadne riadené.
Článok 18
Výkonnosť a účinnosť
1. Prevádzkovateľ SDPS ustanovuje proces identifikácie a uspokojovania potrieb trhov, ktorým SDPS poskytuje služby, najmä vo vzťahu k:
a)
výberu mechanizmov zúčtovania a vyrovnania;
b)
prevádzkovej štruktúre;
c)
škále produktov, ktoré sú predmetom zúčtovania alebo vyrovnania;
d)
používaniu technológie a postupov.
2. Ciele prevádzkovateľa SDPS sú jednoznačne vymedzené, merateľné a dosiahnuteľné, ako napríklad v oblastiach minimálnych úrovní služieb, očakávaní riadenia rizika a podnikateľských priorít.
3. Prevádzkovateľ SDPS má ustanovené mechanizmy pravidelného prehodnocovania požiadaviek ustanovených v odsekoch 1 a 2, prinajmenšom raz za rok.
Článok 19
Postupy a normy komunikácie
Prevádzkovateľ SDPS používa alebo dodržiava príslušné medzinárodne akceptované postupy a normy komunikácie s cieľom umožniť výkonné vykonávanie platieb, zúčtovania, vyrovnania a vedenia záznamov.
Článok 20
Sprístupnenie pravidiel, kľúčových postupov a údajov o trhu
1. Prevádzkovateľ SDPS prijíma jednoznačné a ucelené pravidlá a postupy, ktoré sú v plnom rozsahu prístupné účastníkom. Príslušné pravidlá a kľúčové postupy sa tiež uverejňujú.
2. Prevádzkovateľ SDPS sprístupňuje jednoznačné opisy podoby a prevádzky systému, ako aj práva a povinnosti prevádzkovateľa a účastníkov SDPS, aby mohli účastníci hodnotiť riziká, ktoré by im hrozili v dôsledku účasti v SDPS.
3. Prevádzkovateľ SDPS poskytuje celú potrebnú a vhodnú dokumentáciu a zabezpečuje školenia s cieľom uľahčiť účastníkom, aby pochopili pravidlá a postupy SDPS a riziká, ktoré im hrozia v dôsledku účasti v SDPS.
4. Prevádzkovateľ SDPS uverejňuje poplatky SDPS za jednotlivé služby, ktoré poskytuje, ako aj politiku zliav. Na účely porovnania poskytuje prevádzkovateľ SDPS jednoznačný opis spoplatnených služieb.
5. Prevádzkovateľ SDPS vypracuje a uverejní odpovede na rámec sprístupňovania informácií CPSS-IOSCO pre infraštruktúry finančného trhu. Svoje odpovede aktualizuje v nadväznosti na podstatné zmeny v systéme alebo jeho prostredí, v každom prípade však aspoň raz za dva roky. Prevádzkovateľ SDPS tiež sprístupňuje prinajmenšom základné údaje o objemoch a hodnotách transakcií.
Článok 21
Poskytovanie informácií príslušným orgánom
Príslušný organ má právo získať od prevádzkovateľa SDPS všetky informácie a dokumenty potrebné na posúdenie miery dodržiavania požiadaviek ustanovených v tomto nariadení. Prevádzkovateľ SDPS podáva príslušné špecifické informácie príslušnému orgánu.
Článok 22
Opatrenia na nápravu
1. Ak prevádzkovateľ SDPS nedodržal toto nariadenie, príslušný orgán:
a)
informuje prevádzkovateľa SDPS o povahe nedodržania nariadenia a
b)
poskytne prevádzkovateľovi SDPS možnosť vyjadriť sa a poskytnúť vysvetlenie.
2. Na základe informácií poskytnutých prevádzkovateľom SDPS môže príslušný orgán poskytnúť prevádzkovateľovi SDPS pokyny, aby prijal určité nápravné opatrenia s cieľom odstrániť nesúlad s nariadením a/alebo predísť jeho opätovnému nedodržaniu.
3. Príslušný orgán môže uložiť nápravné opatrenia hneď ako zistí, že prípad nedodržania nariadenie je dostatočne závažný na to, aby si vyžiadal okamžité konanie. Svoj názor odôvodní.
4. Príslušný orgán urýchlene informuje ECB o všetkých nápravných opatreniach uložených prevádzkovateľovi SDPS.
5. Nápravné opatrenia môžu byť uložené nezávisle alebo súbežne so sankciami v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2532/98 z 23. novembra 1998 týkajúceho sa práva Európskej centrálnej banky ukladať sankcie (6).
Článok 23
Sankcie
V prípade porušenia tohto nariadenia uloží ECB sankcie v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2532/98 a nariadením Európskej centrálnej banky (ES) č. 2157/1999 z 23. septembra 1999 o práve Európskej centrálnej banky ukladať sankcie (ECB/1999/4) (7). ECB uverejňuje oznámenie o metóde výpočtu výšky sankcií.
Článok 24
Revízia
Rada guvernérov preskúma všeobecné uplatňovanie tohto nariadenia najneskôr do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti a neskôr každé dva roky, a posúdi, či je potrebné ho zmeniť.
Článok 25
Záverečné ustanovenia
1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
2. Prevádzkovatelia SDPS majú jeden rok odo dňa, kedy im bolo oznámené rozhodnutie Rady guvernérov podľa článku 1 ods. 2, na to, aby splnili požiadavky ustanovené v tomto nariadení.
3. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
Vo Frankfurte nad Mohanom 3. júla 2014