NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 639/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky, a kterým se mění příloha X uvedeného nařízení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a č. 73/2009 (1), a zejména na čl. 4 odst. 3, čl. 8 odst. 3, čl. 9 odst. 5, čl. 35 odst. 1, 2 a 3, čl. 36 odst. 6, čl. 39 odst. 3, čl. 43 odst. 12, čl. 44 odst. 5, čl. 45 odst. 5 a 6, čl. 46 odst. 9, čl. 50 odst. 11, čl. 52 odst. 9, čl. 57 odst. 3, čl. 58 odst. 5, čl. 59 odst. 3, čl. 67 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1307/2013 zrušilo a nahradilo nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (2). Nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví nový právní rámec spočívající v novém systému přímé podpory, včetně základní platby pro zemědělce a dalších režimů podpory. Zmocňuje Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů. V zájmu zajištění hladkého fungování režimů v novém právním rámci musí být prostřednictvím těchto aktů přijata některá pravidla. V zájmu snížení administrativní zátěže by tato pravidla měla být jednoduchá a snadno kontrolovatelná. Uvedené akty by měly nahradit pravidla stanovená v nařízeních Komise (ES) č. 1120/2009 (3) a (ES) č. 1121/2009 (4).
(2)
Uvedený rámec je nezbytné doplnit tímto nařízením, pokud jde o některá obecná ustanovení, režim základní platby, režim jednotné platby na plochu, platbu pro zemědělce dodržující zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, platbu pro mladé zemědělce zahajující zemědělskou činnost, dobrovolnou podporu vázanou na produkci a zvláštní podporu pro bavlnu a o oznámení nutná s ohledem na každý režim podpory.
(3)
Za účelem zajištění správného použití úprav přímých plateb s ohledem na finanční kázeň je nezbytné stanovit obecná pravidla o pořadí výpočtu těchto snížení ve vztahu ke snížením podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (5).
(4)
V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie (6) je vhodné objasnit, že přijímají-li členské státy prováděcí opatření k unijní právní úpravě, měly by při výkonu své diskreční pravomoci dodržovat určité zásady, zejména zásadu nediskriminace.
(5)
Podpora jiná než podpora vázaná na produkci by měla splňovat požadavky, aby byla považována za podporu oddělenou od produkce ve smyslu kritérií „Green Box“ Dohody o zemědělství uzavřené v rámci Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání (7), a podpora vázaná na produkci by měla splňovat požadavky, aby byla považována za podporu spadající do kategorie „Blue Box“ uvedené dohody.
(6)
V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 nemusí „zemědělská činnost“ nutně znamenat produkci, chov zvířat nebo pěstování zemědělských plodin. Zemědělci mohou místo toho udržovat zemědělské plochy ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin bez přípravy, která jde nad rámec běžných způsobů zemědělské praxe a použití strojů, nebo na zemědělských plochách přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin vykonávat minimální činnosti. Jelikož obě tyto aktivity od zemědělce vyžadují určitou činnost, je nutné stanovit rámec Unie, ve kterém členské státy vymezí další kritéria pro tyto aktivity.
(7)
Definice „trvalých travních porostů“ v čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje z důvodů ochrany životního prostředí rovněž jiné druhy než trávy a další bylinné pícniny, např. křoviny a stromy, které mohou být spásány, pokud trávy a jiné bylinné pícniny i nadále na příslušné půdě převažují. Je proto nezbytné stanovit kritérium, na jehož základě lze určit, v jakých případech trávy a jiné bylinné pícniny nadále převažují.
(8)
Tato definice „trvalých travních porostů“ členským státům umožňuje považovat za trvalé travní porosty také půdu, kterou lze spásat a která tvoří součást zavedených místních postupů v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny obvykle nepřevažují trávy a jiné bylinné pícniny. Za tímto účelem je nezbytné stanovit kritéria, na jejichž základě lze tyto zavedené místní postupy určit.
(9)
V souladu s čl. 4 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 mohou členské státy za trvalé travní porosty považovat půdu, kterou lze spásat a která tvoří součást zavedených místních postupů v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny obvykle nepřevažují trávy a jiné bylinné pícniny. Na tyto trvalé travní porosty lze použít redukční koeficient podle čl. 32 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013. Aby se zajistilo přiměřené uplatňování tohoto ustanovení, je vhodné stanovit možnost rozlišovat mezi různými kategoriemi ploch za účelem použití různých redukčních koeficientů pro tyto kategorie.
(10)
V čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 se stanoví, že přímé platby se neposkytují fyzickým či právnickým osobám nebo skupinám fyzických či právnických osob, jejichž zemědělské plochy jsou převážně plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin a které na uvedených plochách nevykonávají minimální činnost stanovenou členskými státy. Pro tento účel je nezbytné určit, kdy se tyto plochy považují za hlavní část zemědělské půdy zemědělce, a objasnit oblast působnosti tohoto ustanovení.
(11)
Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 se subjekty, které spadají do oblasti působnosti tzv. negativního seznamu, považují za aktivní zemědělce, pokud jsou schopny prokázat, že splňují jedno z kritérií vyjmenovaných v uvedeném ustanovení. Na základě jednoho z těchto kritérií je třeba prokázat, že roční částka přímých plateb tvoří alespoň 5 % celkových příjmů získaných z nezemědělské činnosti. Je proto nezbytné stanovit, jakým způsobem se určí, zda příjmy pochází ze zemědělské, nebo nezemědělské činnosti.
(12)
Kromě toho je nezbytné stanovit pravidla týkající se způsobu určení roční částky přímých plateb pro účely čl. 9 odst. 2 a případně čl. 9 odst. 3, jakož i čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, kterým jsou někteří zemědělci vyňati z použití čl. 9 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení. Aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci v Bulharsku, Chorvatsku a Rumunsku, kde dochází k postupnému zavádění přímých plateb, měla by roční částka přímých plateb v těchto členských státech vycházet z konečných částek, které mají být poskytovány na konci tohoto procesu.
(13)
V souladu s čl. 9 odst. 2 a případně čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 mohou být zemědělci vyloučeni z podpory, pokud je jejich zemědělská činnost zanedbatelná nebo pokud jejich hlavním obchodním či podnikatelským cílem není výkon zemědělské činnosti. Je nezbytné vymezit v tomto ohledu určitá kritéria a přitom členským státům umožnit stanovení alternativních kritérií pro zemědělské činnosti, které jsou pouze okrajové.
(14)
Nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví několik možností přiznání platebních nároků zemědělcům. V zájmu právní jistoty by mělo být stanoveno, že v případě skutečného nebo předpokládaného dědictví nebo předpokládaného dědictví, které lze odvolat, a v případě fúze či rozdělení podniku se počet a hodnota platebních nároků, které mají být přiznány, stanoví za stejných podmínek, jaké by se použily pro zemědělce, který podnik spravoval původně. Dále je třeba stanovit pravidla pro určení počtu platebních nároků, které mají být přiznány, v případě podniků, které vznikly rozdělením, jestliže se tyto podniky nacházejí v členských státech používajících čl. 24 odst. 4 nebo 5 nařízení (EU) č. 1307/2013. V zájmu oprávněných očekávání zemědělců by změny právního postavení zemědělce neměly mít dopad na počet nebo hodnotu platebních nároků, které mohou být zemědělci přiznány, jestliže má zemědělec nad podnikem nadále kontrolu, pokud jde o řízení, zisky a finanční rizika.
(15)
V zájmu právní jistoty a za účelem zajištění řádné správy platebních nároků je třeba upřesnit, že pro přiznání a aktivaci platebních nároků by měly být zohledněny pouze ty způsobilé hektary, které jsou určeny podle čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 23 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 (8).
(16)
V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie (9) by měly být platební nároky přiznány osobě, která má rozhodovací pravomoc, má zisky a nese finanční rizika ve vztahu k zemědělské činnosti na půdě, pro kterou se o přiznání nároků žádá. Je vhodné upřesnit, že tato zásada platí zejména v případech, kdy je způsobilý hektar předmětem žádostí o přiznání platebních nároků podaných více než jedním zemědělcem.
(17)
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 členským státům umožňuje uplatnit redukční koeficient na některé způsobilé hektary, které představují trvalé travní porosty nacházející se v oblastech s nepříznivými klimatickými podmínkami způsobenými zejména nadmořskou výškou a jinými přírodními omezeními. V zájmu zajištění přiměřeného používání uvedeného ustanovení je vhodné zřídit rámec pro uplatnění tohoto redukčního koeficientu, zejména pokud jde o limity takovéhoto snížení.
(18)
Článek 9 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví základní zásadu, že přímé platby lze poskytnout pouze aktivním zemědělcům. Kromě toho čl. 24 odst. 9 uvedeného nařízení umožňuje členským státům stanovit minimální rozlohu na zemědělský podnik pro přiznání platebních nároků. Je vhodné tato ustanovení zohlednit rovněž v rámci určení hodnoty platebních nároků.
(19)
Zohlední-li se pro určení původní jednotkové hodnoty platebních nároků podle článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013 podpora poskytnutá za kalendářní rok 2014, mělo by být upřesněno, že členské státy mohou rozhodnout, že nebudou zohledňovat všechna opatření uvedená v uvedeném ustanovení. Aby se zabránilo nepřiměřeným sankcím pro zemědělce, referenční částky významné pro určení hodnoty platebních nároků by neměly zahrnovat žádná snížení ani vyloučení stanovená podle hlavy II kapitoly 4 nařízení (ES) č. 73/2009. Je vhodné stanovit způsob, jakým by uvedená podpora měla být zohledněna, a stanovit další kritéria nezbytná pro dodržení povahy některých režimů oddělených od produkce, které mohou být zohledněny.
(20)
Kromě toho je pro účely stanovení původní jednotkové hodnoty platebních nároků třeba objasnit, že v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 platební nároky zemědělce zahrnují rovněž ty platební nároky, které jsou k datu předložení žádosti za rok 2014 pronajímatelem pronajaty jinému zemědělci.
(21)
Aby bylo možné předvídat podporu příjmů pro zemědělce, je vhodné stanovit lhůtu, do níž členské státy musí stanovit a sdělit zemědělcům konečnou hodnotu a počet platebních nároků, pokud byli zemědělci informováni na základě prozatímních údajů.
(22)
Pro účely použití článku 26 nebo čl. 40 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případech, kdy byl zemědělec během referenčního roku uvedeného v těchto článcích postižen vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi, je vhodné stanovit hodnotu platebních nároků na základě posledního roku, který vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi ovlivněn nebyl. Členské státy by však měly mít možnost stanovit určitou prahovou hodnotu, pokud jde o dopad vyšší moci nebo mimořádných okolností na přímou podporu obdrženou v referenčním roce, s cílem snížit administrativní zátěž.
(23)
Pro případy prodeje nebo pronájmu podniku nebo jeho části, které se uskutečnily v období před datem pro podání žádosti o přiznání nároků v prvním roce uplatňování režimu, je třeba stanovit, že členské státy mohou rozhodnout, že zemědělci mohou spolu s podnikem nebo jeho částí smluvně převést i platební nároky, které mají být přiznány. Podle takového soukromoprávního smluvního ustanovení by platební nároky měly být přiděleny prodávajícímu nebo pronajímateli a přímo převedeny kupujícímu nebo nájemci, který bude případně moci využít platby, které prodávající nebo pronajímatel obdržel za rok 2014, nebo hodnotu nároků, které prodávající nebo pronajímatel v roce 2014 vlastnil, jak je uvedeno v článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013, jako referenci pro počáteční jednotkovou hodnotu platebních nároků. Dále by mělo být upřesněno, že na tyto převody se nepoužije čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(24)
Pokud jde o výpočet jednotkové hodnoty platebních nároků, měla by být stanovena jasná pravidla pro zaokrouhlování číselných údajů, možnost rozdělit stávající platební nároky v případech, kdy velikost pozemku ohlášeného nebo převáděného s nároky představuje pouze zlomek hektaru, a možnost nároky a zlomky hektaru slučovat.
(25)
V zájmu právní jistoty je vhodné stanovit lhůtu, do které musí být stanoveny regiony uvedené v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(26)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení pro správu vnitrostátních nebo regionálních rezerv.
(27)
Je nezbytné stanovit kritéria a maximální procentní sazby pro použití čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, aby se zamezilo tomu, že by snížení podle uvedeného ustanovení vedlo ke vzniku závažných překážek pro převod platebních nároků nebo by jej znemožnilo.
(28)
Z důvodů právní jistoty je vhodné vyjasnit způsob určení částky, která může být při stanovení platebních nároků v prvním roce provádění režimu základní platby převedena do vnitrostátní nebo regionální rezervy podle článku 28 nebo čl. 40 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(29)
Článek 30 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví povinné a nepovinné případy přiznání platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy. Je vhodné stanovit pravidla pro výpočet počtu a hodnoty platebních nároků, jež se tímto způsobem přiznávají, a stanovit, aby priority uvedené v čl. 30 odst. 6 uvedeného nařízení nebyly negativně ovlivněny rozhodnutími, která mohou členské státy přijmout podle čl. 30 odst. 7 a 10 nařízení (EU) č. 1307/2013. Podobně by použití čl. 30 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 mělo být v souladu s čl. 24 odst. 6 a 7 uvedeného nařízení a s pravidly pro obtížné situace v tomto nařízení. V zájmu zajištění povahy režimu základní platby, který je oddělený od produkce, by výpočet počtu a hodnoty platebních nároků v rámci vnitrostátní nebo regionální rezervy neměl po datu stanoveném členským státem v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (10) pro rok podání žádostí 2013 vycházet z odvětvových kritérií.
(30)
V zájmu právní jistoty, a aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci zahajujícími zemědělskou činnost, je vhodné upřesnit pojem „zemědělci zahajující zemědělskou činnost“ uvedený v čl. 30 odst. 11 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013.
(31)
Pokud členské státy přiznají platební nároky podle čl. 30 odst. 7 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013, hodnota těchto nároků by měla být vypočtena v souladu s článkem 25 nebo 40 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(32)
Ustanovení čl. 24 odst. 3 až 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 poskytuje členským státům několik možností pro omezení počtu platebních nároků, jež mají být zemědělcům přiznány. Někteří zemědělci mohou tedy mít vysoký podíl způsobilých hektarů, které nejsou zahrnuty do platebních nároků, což může vést k obtížné situaci, neboť některé režimy podpory připojené k režimu základní platby, zejména platba na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, jsou založeny na způsobilých hektarech, které jsou ohlášeny pro účely aktivace platebních nároků. Proto by mělo být upřesněno, že členské státy mají možnost přiznat platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy, pokud je zemědělec výrazně postižen omezeními stanovenými v čl. 24 odst. 3 až 7 nařízení (EU) č. 1307/2013. Jelikož na některé oblasti se nevztahují ekologické povinnosti nebo jsou ke splnění těchto povinností potřebné pouze omezené náklady, členské státy by měly mít možnost rozhodnout, že tyto oblasti nebudou při určování obtížných situací zahrnuty.
(33)
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 (vlastněné nebo pronajaté) platební nároky zemědělce, které překračují počet způsobilých hektarů, které má k dispozici, pozbývají platnosti. Z důvodů právní jistoty je vhodné upřesnit prioritní pořadí, v němž tyto platební nároky pozbývají platnosti, a stanovit další pravidla provádění. Dále je vhodné dát členským státům možnost toto ustanovení zohlednit rovněž v rámci určování hodnoty platebních nároků.
(34)
Nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví, že základní platba v některých členských státech se může provádět v podobě režimu jednotné platby na plochu, a to nejpozději do roku 2020. S ohledem na skutečnost, že jednotná platba na plochu na hektar se vypočítává každý rok a že způsobilost pro základní platbu je předpokladem pro přístup k většině ostatních režimů přímých plateb, a tudíž je s nimi nerozlučně spjata, je třeba upřesnit, že pro účely příslušných režimů by měly být zohledněny pouze ty způsobilé hektary, které jsou určeny podle čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 23 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
(35)
Členský stát, který používá režim jednotné platby na plochu a který používá režim základní platby nejpozději od 1. ledna 2018, může rozlišit částky jednotné platby na plochu na hektar s ohledem na některé platby poskytnuté za kalendářní rok 2014. Pro účely tohoto rozlišení je vhodné upřesnit, jakým způsobem by tyto platby měly být zohledněny, a stanovit další kritéria nezbytná pro dodržení povahy některých režimů, které jsou oddělené od produkce. Kromě toho je v případech, kdy byl zemědělec postižen vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi, které ovlivnily kalendářní rok 2014, vhodné zavést rozlišení na základě posledního roku, který vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi ovlivněn nebyl. Členské státy by však měly mít možnost stanovit určitou prahovou hodnotu, pokud jde o dopad vyšší moci nebo mimořádných okolností na přímou podporu obdrženou v referenčním roce, s cílem snížit administrativní zátěž. Kromě toho by v zájmu právní jistoty měla být stanovena pravidla pro případ skutečného nebo předpokládaného dědictví.
(36)
Hlava III kapitola 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví podmínky pro poskytnutí platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí („ekologická“ platba). Požadavky spjaté s ekologickou platbou, jak je stanoví základní akt, jsou zobecněné (platí podle stejného vzoru pro všechny příjemce) a stanoví mimosmluvní činnosti, přičemž na obecné úrovni zajišťují, aby bylo zemědělství EU založeno na postupech, které jdou nad rámec podmíněnosti. Tyto zásady stanovené v základním aktu je třeba zohlednit při specifikaci podrobných pravidel pro ekologické postupy.
(37)
S cílem získat přiměřenou úroveň jistoty, pokud jde povinnosti stanovené v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 týkající se rovnocenných postupů, které upravují vnitrostátní nebo regionální systémy certifikace, by měla být stanovena kritéria ohledně určení veřejných nebo soukromých certifikačních orgánů.
(38)
Aby byla dodržena zásada zamezení dvojímu financování, musí být stanovena pravidla pro výpočet plateb za některé konkrétní závazky týkající se postupů uvedených v oddílu I bodech 3 a 4 a v oddílu III bodu 7 přílohy IX nařízení (EU) č. 1307/2013. Jelikož se tyto závazky týkají rovnocenných postupů, které zemědělcům, kteří takovéto závazky přijali, dovolují splnit jednu nebo více povinností, aby mohli obdržet „ekologickou“ platbu podle hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, měly by být platby za takové závazky v porovnání s běžnými platbami uvedenými v čl. 28 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (11) sníženy o částku, která se vypočítá na základě úrovně ekologické platby v dotčeném členském státě či regionu nebo, ve zvláštních případech, na základě individuální ekologické platby daného zemědělce.
(39)
Článek 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví povinnosti, pokud jde o počet plodin a poměrné podíly plodin na orné půdě. Je třeba stanovit pravidla týkající se přesného výpočtu podílu různých plodin.
(40)
Měla by být stanovena pravidla týkající se období, které se zohlední pro výpočet poměrného podílu plodin, přičemž je třeba vzít v úvahu reálný časový rámec pro pěstování plodin a potřebu umožnit jednoduchou správu.
(41)
Z důvodu jasnosti pro zemědělce a členské státy a v zájmu přispění k ochraně krajinných prvků, které se nacházejí v oblasti orné půdy, je nezbytné vyjasnit situaci, pokud jde o plochu zaujímanou krajinnými prvky.
(42)
Pro účely výpočtu podílu různých plodin je rovněž nezbytné stanovit doplňující pravidla pro zvláštní případy pěstování smíšených kultur v samostatných řádcích, podsevu a používání směsí osiv.
(43)
Ustanovení čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví povinnosti, jejichž cílem je zachování ploch s trvalými travními porosty, které nejvíce přispívají k ochraně životního prostředí, zejména v oblasti zachycování uhlíku, biologické rozmanitosti a ochrany půdy. Tyto travní plochy, které tvoří oblasti značného environmentálního zájmu, se nacházejí jednak uvnitř sítě Natura 2000, ale také mimo ni. Pro zajištění účinné ochrany těch ploch, které se nacházejí mimo tuto síť, je třeba stanovit rámec pro jejich určení členskými státy, který by jim měl umožnit zohlednit podmínky v daném členském státě a měl by využívat synergie se stávajícími environmentálními politikami.
(44)
S cílem zajistit ochranu těchto ploch s trvalými travními porosty v průběhu let by měla být stanovena pravidla pro obnovu těchto ploch v případě, kdy zemědělec přísnou ochranu poruší.
(45)
Článek 45 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví ochranu podílu trvalých travních porostů v poměru k celkové zemědělské ploše. Pro dosažení tohoto cíle by členské státy měly sledovat vývoj podílu trvalých travních porostů. Mělo by jim být umožněno zavést systém předchozího schválení. V případě poklesu o více než 5 % by se měly vyžadovat individuální obnovy a zákaz další přeměny. V zájmu jasnosti a za účelem přiměřeného provádění by měla být stanovena pravidla pro zemědělce a plochy, na které se mají schválení a obnovy vztahovat.
(46)
Aby se schvalovací postup pro přeměnu trvalých travních porostů účinně využíval, měla by být členským státům poskytnuta možnost výběru prioritních ploch nebo skupin zemědělců, kterým schválení na základě objektivních kritérií udělí.
(47)
Měla by být stanovena pravidla pro metodu určení poměru mezi trvalým travním porostem a zemědělskou půdou, aby se zabránilo situacím, kdy se plochy s trvalými travními porosty započítávají dvakrát vzhledem k tomu, že se u nich používá dlouhodobé střídání, a aby se zabránilo tomu, že by přeměny prováděné malými a ekologickými zemědělci, kteří jsou osvobozeni od povinnosti obnovy, měly přímý dopad na povinnost obnovy pro ostatní zemědělce. Členským státům by mělo být povoleno přizpůsobit v odůvodněných případech svůj referenční poměr.
(48)
Článek 46 nařízení (EU) č. 1307/2013 uvádí prvky a plochy, které mohou členské státy uplatnit jako plochy využívané v ekologickém zájmu. Je třeba stanovit další kritéria pro to, aby mohly být uvedené prvky a plochy označeny jako plochy využívané v ekologickém zájmu. Aby se splnily cíle v oblasti biologické rozmanitosti, měla by tato kritéria zajistit zachování a zlepšení biologické rozmanitosti v zemědělských podnicích. Tato kritéria by rovněž měla brát v úvahu úsilí, které již zemědělci vynaložili.
(49)
Na půdě ponechané ladem by zákaz produkce, který vede k omezení použití pesticidů nebo hnojiv, neměl vylučovat dobrovolné činnosti, jako je výsev směsí semen planě rostoucích květin, které mají ještě zvýšit přínos pro biologickou rozmanitost. Mělo by být upřesněno, že půda ponechaná ladem po dobu více než pěti let pro účely splnění požadavku na plochy využívané v ekologickém zájmu zůstává ornou půdou a nevztahuje se na ni definice trvalých travních porostů.
(50)
Pokud jde o terasy, vzhledem k tomu, že způsob jejich zakládání je v celé Unii velmi rozmanitý, měly by členské státy samy vymezit přesné podmínky vycházející z vnitrostátních nebo regionálních zvláštností, přičemž zohlední jejich hodnotu pro biologickou rozmanitost.
(51)
V zájmu jasnosti by měly být vyjmenovány krajinné prvky, které platí za plochu využívanou v ekologickém zájmu, a mělo by se vyjasnit, jak souvisejí s prvky, které jsou v členských státech již chráněny v rámci zásady podmíněnosti. U některých prvků by měla být stanovena minimální nebo maximální velikost s cílem usnadnit jejich identifikaci a pomoci zaručit, aby daná plocha byla převážně zemědělská.
(52)
Ochranné pásy, které mají být umístěny při hranicích ploch orné půdy podél vodních toků nebo na této ploše v horní části svahu, jsou prospěšné pro účely omezení odtoku znečišťujících látek do povrchových vod. V zájmu zachování biologické rozmanitosti by se mělo stanovit, že veškeré tyto plochy, které platí za plochu využívanou v ekologickém zájmu, nesmějí být využívány pro produkci, čímž se rovněž zabrání použití pesticidů a omezí použití hnojiv. Za účelem dalšího zlepšení přínosů biologické rozmanitosti by neměly být vyloučeny dobrovolné činnosti, jako je výsev směsí semen planě rostoucích květin. Členské státy by měly mít možnost rozhodnout, zda na ochranných pásech povolí spásání nebo sekání za účelem získání píce.
(53)
Pokud jde o hektary zemědělsko-lesnické plochy, mělo by být upřesněno, že plochy, které je třeba brát v úvahu, jsou plochy orné půdy, které se nacházejí na ploše zemědělsko-lesnického systému, která stále ještě splňuje podmínky, podle kterých získává či získala podporu pro rozvoj venkova. Členské státy, které vybírají tyto plochy za účelem splnění povinnosti mít plochu využívanou v ekologickém zájmu, by měly ve svých programech pro rozvoj venkova při stanovování dodatečných podmínek pro získání podpory na zřízení zemědělsko-lesnického systému zohlednit cíl biologické rozmanitosti.
(54)
Pokud jde o pásy způsobilých hektarů ležící na okraji lesa, měly by členské státy samy rozhodnout, zda stanoví zákaz produkce, který zabrání tomu, aby se na daných pásech na okraji lesa používaly vstupy, s cílem vytvořit do přilehlého lesa ochranný přechod. Takový požadavek zvýší hodnotu plochy využívané v ekologickém zájmu, což by se mělo projevit na odlišné hodnotě váhového koeficientu pro tento typ plochy.
(55)
Omezená míra používání vstupů potřebných pro pěstování rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích nepřímo prospívá biologické rozmanitosti. Za tímto účelem by členské státy měly stanovit podmínky, které se vztahují na tento druh plochy využívané v ekologickém zájmu, tím, že stanoví seznam druhů dřevin, které lze použít, a pravidla pro používání vstupů.
(56)
S cílem umožnit provádění, které je přizpůsobeno vnitrostátním podmínkám, a pro optimální využití kapacity meziplodin a zeleného porostu s cílem účinně využít zbytkový dusík a zabránit vzniku holé půdy a difúznímu znečištění podzemní vody by členské státy měly stanovit lhůty pro výsev těchto porostů. Meziplodiny nebo zelené porosty by měly vznikat vysetím směsi druhů plodin nebo podsevem trávy s cílem optimalizovat agronomický a environmentální přínos z hlediska biologické rozmanitosti. Členské státy mohou v rámci DZES 4 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013 stanovit data, po nichž je povolena mechanická likvidace meziplodin a zeleného porostu.
(57)
Pokud jde o plochy s plodinami, které vážou dusík, členské státy by měly stanovit pravidla, která zabrání tomu, aby pěstování plodin, které vážou dusík, na plochách využívaných v ekologickém zájmu vedlo k vyplavování dusíku a ke zhoršení kvality vody, což by nebylo v souladu s cíli směrnice Rady 91/676/EHS (12) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (13) a negativně by ovlivnilo cíl biologické rozmanitosti. Členské státy by rovněž měly stanovit seznam plodin, které vážou dusík, jež jsou považovány za přínosné pro zlepšování biologické rozmanitosti.
(58)
Aby se maximálně využilo přínosů existence ploch využívaných v ekologickém zájmu na orné půdě a aby se zajistilo, aby plochy využívané v ekologickém zájmu pokrývaly procentní podíl plochy stanovený v čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, mělo by být v zájmu účinného řízení jasně stanoveno, že není možné započítat pozemek nebo krajinný prvek, který splňuje požadavek na plochy využívané v ekologickém zájmu, v tomtéž roce dvakrát.
(59)
Ustanovení čl. 46 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 dovoluje členským státům uplatnit až 50 % individuálního požadavku na plochy využívané v ekologickém zájmu na regionální úrovni. S cílem zajistit, aby takové regionální provádění přineslo další výhody z hlediska životního prostředí a krajiny a přispívalo k provádění strategie v oblasti zelené infrastruktury (14), by měla být zavedena pravidla týkající se prvků, kterých lze využít pro vytvoření přilehlých ploch využívaných v ekologickém zájmu. Měla by být rovněž stanovena pravidla ohledně určení oblastí, aby se při provádění zemědělské a environmentální politiky Unie dosáhlo součinnosti.
(60)
Pro účely rozhodnutí členských států, kterým členské státy mohou zemědělcům povolit možnost kolektivně splnit polovinu jejich individuální povinnosti mít plochu využívanou v ekologickém zájmu, jak uvádí čl. 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, by měla být zavedena pravidla podobná pravidlům pro regionální provádění, pokud jde o prvky, kterých lze využít pro vytvoření přilehlých ploch využívaných v ekologickém zájmu, aby se pro životní prostředí zaručila přidaná hodnota a příspěvek k posílení zelené infrastruktury. Pravidla týkající se kritérií, která musí zemědělci splnit, by měla stanovit, že se jejich zemědělské podniky musí nacházet v bezprostřední blízkosti, přičemž členské státy by měly mít volnost zohlednit různé správní struktury. V zájmu právní jasnosti by měla být stanovena pravidla pro obsah písemné dohody, která má být uzavřena mezi účastníky s cílem stanovit práva a povinnosti každého z nich.
(61)
Pokud jde o možnost, že některé členské státy mohou od povinnosti mít plochu využívanou v ekologickém zájmu osvobodit zemědělce v silně zalesněných oblastech, měla by být zavedena pravidla, která objasní, jaké metody a údaje mají být použity pro výpočet poměru lesního porostu a celkové plochy půdy a poměru lesních porostů a zemědělské půdy.
(62)
Nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví podmínky způsobilosti, pokud jde o platbu pro mladé zemědělce. Platba je zejména podmíněna tím, že mladý zemědělec poprvé zřizuje zemědělský podnik jako jeho vedoucí, nebo již takový podnik zřídil v průběhu pěti let před prvním předložením žádosti o platbu, a že zemědělci v roce předložení první žádosti o platbu není více než 40 let. V případě právnických osob je vhodné, aby tyto podmínky splňovaly všechny fyzické osoby vykonávající nad právnickou osobou účinnou a dlouhodobou kontrolu ve smyslu rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie (15). Dále je nezbytné vyjasnit, jaké podmínky má splňovat právnická osoba a fyzická osoba nebo fyzické osoby, které mají nad touto právnickou osobou kontrolu.
(63)
Aby se zamezilo možnému obcházení pravidel platby pro mladé zemědělce, mělo by být stanoveno, že právnické osobě se platba poskytuje pouze tehdy, pokud nad ní má nadále kontrolu alespoň jedna z fyzických osob, které nad touto právnickou osobou měly kontrolu v prvním roce žádosti o platbu v rámci daného režimu. Pro účely stanovení maximální doby platby podle čl. 50 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 je nutné stanovit pravidla pro případy, kdy je právnická osoba kontrolována více než jednou fyzickou osobou.
(64)
S cílem zamezit diskriminaci mezi právnickými osobami a skupinami fyzických osob, které podávají žádost v rámci režimu pro mladé zemědělce, by rovnocenná pravidla měla být uplatňována na skupinu fyzických osob podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud žádost o účast v režimu základní platby a režimu pro mladé zemědělce podává tato skupina a nikoli jednotliví členové skupiny.
(65)
Hlava IV kapitola 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví možnost poskytovat zemědělcům dobrovolnou podporu vázanou na produkci. Měly by být stanoveny podmínky pro poskytnutí podpory uvedené v této kapitole.
(66)
Podle čl. 52 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 1307/2013 může být dobrovolná podpora vázaná na produkci poskytnuta pouze těm odvětvím nebo těm regionům členského státu, kde zvláštní druhy zemědělské činnosti nebo zvláštní zemědělská odvětví čelí určitým obtížím a přitom jsou obzvláště důležité z hospodářských, sociálních nebo environmentálních důvodů. Kromě toho podle čl. 52 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 může být dobrovolná podpora vázaná na produkci poskytnuta pouze v míře nezbytné pro vytvoření motivace pro zachování současných úrovní produkce v příslušných regionech nebo odvětvích. Měla by se poskytovat formou roční platby, a to na základě stanovených množstevních omezení a stanovených ploch a výnosů nebo stanoveného počtu zvířat. S cílem zajistit, aby byla opatření v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci dobře zacílená a řízená, a zároveň umožnit členským státům, aby navrhly dobrovolnou podporu vázanou na produkci podle vlastních potřeb, by mělo být stanoveno, že členské státy jsou odpovědné za vymezení regionů nebo druhů zemědělské činnosti způsobilých k podpoře a stanovení množstevních omezení, jakož i vhodné míry podpory. Aby se však zabránilo narušení trhu, neměly by platby vycházet z výkyvů tržních cen ani by neměly být rovny režimu vyrovnávacích plateb, kdy členské státy vyplácí zemědělcům zemědělskou domácí podporu na základě rozdílu mezi cílovou cenou a cenou na domácím trhu.
(67)
Podle memoranda o porozumění mezi Evropským hospodářským společenstvím a Spojenými státy americkými o olejnatých semenech v rámci GATT (16) by měla být stanovena samostatná základní plocha pro producenty, kteří využívají platby na olejnatá semena uvedená v příloze daného memoranda o porozumění. Vzhledem k tomu, že olejnatá semena jsou zahrnuta do seznamu odvětví a produktů způsobilých pro dobrovolnou podporu vázanou na produkci, je vhodné zavést v tomto režimu podpory maximální plochu pro olejnatá semena uvedená v tomto memorandu o porozumění na úrovni Unie, aby se zajistilo dodržování tohoto mezinárodního závazku. V případě překročení této maximální plochy by členské státy měly oznámenou plochu upravit použitím redukčního koeficientu, který vypočítá a sdělí Komise.
(68)
V souladu s čl. 52 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 musí být dobrovolná podpora vázaná na produkci poskytnutá podle uvedeného článku v souladu s dalšími opatřeními podpory Unie a s opatřeními financovanými ze státní podpory. Mají-li být režimy řádně řízeny a aby se zabránilo dvojímu financování, neměla by být podobná opatření financována dvakrát, jednak v rámci režimu dobrovolné podpory vázané na produkci a jednak v rámci jiných režimů podpory Unie. Vzhledem k různorodosti možností, které členské státy při provádění dobrovolné podpory vázané na produkci mají, by měly být odpovědné za zajištění uvedeného souladu v rámci stanoveném nařízením (EU) č. 1307/2013 a v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení.
(69)
Podle čl. 55 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 má Komise schválit rozhodnutí uvedené v čl. 53 odst. 4 nebo případně v čl. 53 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení, pokud se v dotčeném regionu nebo odvětví prokáže jedna z určitých potřeb. V zájmu zajištění správného používání uvedeného článku je třeba stanovit kritéria pro tyto potřeby.
(70)
Hlava IV kapitola 2 nařízení (ES) č. 1307/2013 stanoví zvláštní podporu pro bavlnu. Komise by měla stanovit pravidla a podmínky schválení zemědělské půdy a povolení odrůd pro účely této podpory. Kromě toho by měla být stanovena pravidla pro podmínky způsobilosti. Jedná se o objektivní požadavek, kdy půda má být oseta tak, aby se dosáhlo minimální hustoty osazení, kterou stanoví členské státy na základě půdních a klimatických podmínek a regionálních zvláštností. Zavedení zvláštních pravidel pro agronomické postupy by mělo být ponecháno na členských státech.
(71)
Členské státy by měly schválit meziodvětvové organizace pro pěstování bavlny na základě objektivních kritérií týkajících se velikosti meziodvětvových organizací a jejich vnitřní organizace. Velikost meziodvětvové organizace by měla být stanovena s přihlédnutím k tomu, že je nutné, aby členská vyzrňovací stanice mohla přejímat dostatečná množství nevyzrněné bavlny.
(72)
Aby se zamezilo komplikacím na úrovni řízení režimu podpory, smí být tentýž producent členem pouze jedné meziodvětvové organizace. Ze stejného důvodu by měl producent, který je členem meziodvětvové organizace a zaváže se dodat svou vypěstovanou bavlnu, dodávat pouze vyzrňovací stanici, která je členem téže organizace.
(73)
Za účelem sledování řádného uplatňování pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 1307/2013 a hodnocení provádění politiky je nutné stanovit oznamovací povinnosti členských států, zejména pokud jde o informace, které mají oznamovat ohledně rozhodnutí přijímaných v souladu s hlavami II až V uvedeného nařízení.
(74)
Pokud jde konkrétně o dobrovolnou podporu vázanou na produkci, je třeba dále upřesnit obsah informací, které mají být členskými státy oznámeny, v zájmu zajištění řádného uplatňování pravidel pro tuto podporu a účinnosti takovýchto oznámení, aby mohla Komise ověřit, zda členské státy při navrhování opatření podpory dodržují požadavky ohledně souladu a nekumulace podpor, jakož i maximální procentní hodnoty vnitrostátních stropů uvedené v článku 53 nařízení (EU) č. 1307/2013 a související celkové částky.
(75)
Členské státy mohou za určitých podmínek rozhodnout, že budou poskytovat vnitrostátní podporu. S cílem ověřit, že je tato podpora poskytnuta v rámci stanovených limitů, je vhodné stanovit povinnost předkládat Komisi výroční zprávy o některých podrobnostech týkajících se poskytnuté podpory.
(76)
V případě potřeby by měla být Komise informována o veškerých rozhodnutích vyplývajících z přezkumu rozhodnutí oznámených podle nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo tohoto nařízení, aby mohla sledovat řádné uplatňování a dopad tohoto přezkumu. Je proto nezbytné stanovit v tomto ohledu pravidla pro oznamovací povinnosti.
(77)
Příloha X nařízení (EU) č. 1307/2013 obsahuje tabulku, která má stanovit přepočítací a váhové koeficienty uvedené v čl. 46 odst. 3 uvedeného nařízení pro různé druhy ploch využívaných v ekologickém zájmu. V době přijetí nařízení (EU) č. 1307/2013 byla tabulka ponechána prázdná. Tuto přílohu je tedy nutné upravit. Přepočítací koeficienty by měly vycházet ze zkušeností získaných v souvislosti s měřením a specifiky prvků. Váhové koeficienty by měly tvořit tři různé hodnoty zohledňující různý význam pro biologickou rozmanitost. Příloha X nařízení (EU) č. 1307/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Pro účely výpočtu plochy využívané v ekologickém zájmu by se přepočítací a váhové koeficienty měly vztahovat také na prvky, na něž se vztahují rovnocenné postupy, pokud jsou stejné jako prvky vyjmenované v uvedené příloze.
(78)
V zájmu jasnosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 1120/2009 a 1121/2009 měla být zrušena.
(79)
Toto nařízení by se mělo použít ve vztahu k žádostem o podporu, které se týkají kalendářních roků následujících po kalendářním roce 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBLAST PŮSOBNOSTI A OBECNÁ USTANOVENÍ
ODDÍL 1
Oblast působnosti a obecné zásady
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví ustanovení, která doplňují některé jiné než podstatné prvky nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud jde o:
a)
obecná ustanovení o přímých platbách;
b)
režim základní platby;
c)
režim jednotné platby na plochu;
d)
platbu pro zemědělce dodržující zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí;
e)
platbu pro mladé zemědělce zahajující zemědělskou činnost;
f)
dobrovolnou podporu vázanou na produkci;
g)
zvláštní podporu pro bavlnu;
h)
oznamovací povinnosti členských států.
Článek 2
Obecné zásady
1. Členské státy provádí toto nařízení v souladu s objektivními kritérii a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže a aby se zároveň podporovalo udržitelné řízení přírodních zdrojů a opatření v oblasti klimatu.
2. Členské státy zajistí, aby všechny podmínky pro poskytnutí podpory uplatňované podle tohoto nařízení byly ověřitelné a kontrolovatelné.
3. Členské státy provádí toto nařízení:
a)
pokud jde o podporu jinou než podporu vázanou na produkci, s ohledem na požadavky stanovené v příloze 2 bodech 1, 5 a 6 Dohody o zemědělství; a
b)
pokud jde o podporu vázanou na produkci, s ohledem na požadavky stanovené v čl. 6 odst. 5 Dohody o zemědělství.
Článek 3
Snížení v důsledku finanční kázně
Snížení v důsledku finanční kázně, která stanoví článek 8 nařízení (EU) č. 1307/2013, se uplatní na celkovou částku plateb z různých režimů přímé podpory uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013, na něž má každý zemědělec nárok, po uplatnění odnětí a správních sankcí, které se vztahují k přímým platbám podle hlavy II kapitoly IV nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014, a před uplatněním správních sankcí, které se vztahují k podmíněnosti podle hlavy IV kapitoly II uvedeného nařízení v přenesené pravomoci.
ODDÍL 2
Ustanovení týkající se definicí v nařízení (EU) č. 1307/2013
Článek 4
Rámec pro kritéria týkající se udržování zemědělské plochy ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin
1. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu ii) nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví členské státy kritéria, kterým musí zemědělci vyhovět, aby splňovali povinnost udržovat zemědělské plochy ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin bez přípravy, která jde nad rámec běžných způsobů zemědělské praxe a použití strojů, a to jedním nebo oběma následujícími způsoby:
a)
členské státy od zemědělce vyžadují provádění alespoň jedné činnosti ročně. Pokud je to opodstatněné z důvodů ochrany životního prostředí, mohou se členské státy rozhodnout uznávat také činnosti, jež jsou prováděny jen každý druhý rok;
b)
členské státy stanoví vlastnosti, které musí zemědělská plocha splňovat, aby ji bylo možné považovat za udržovanou ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin.
2. Při stanovení kritérií uvedených v odstavci 1 mohou členské státy rozlišovat mezi různými druhy zemědělských ploch.
Článek 5
Rámec pro minimální činnosti na zemědělských plochách přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin
Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu iii) nařízení (EU) č. 1307/2013 minimální činnost, kterou stanoví členské státy a kterou je třeba provádět na zemědělských plochách přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin, je činnost, kterou musí zemědělec provádět alespoň jednou ročně. Pokud je to opodstatněné z důvodů ochrany životního prostředí, mohou se členské státy rozhodnout uznávat také činnosti, jež jsou prováděny jen každý druhý rok.
Článek 6
Převaha trav a jiných bylinných pícnin v případě trvalých travních porostů
Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 se má za to, že trávy a jiné bylinné pícniny nadále převažují, pokud pokrývají více než 50 % plochy, na kterou lze poskytnout podporu, na úrovni zemědělského pozemku ve smyslu čl. 67 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 7
Zavedené místní postupy v případě trvalých travních porostů
Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 se zavedenými místními postupy rozumí kterýkoli z těchto postupů nebo jejich kombinace:
a)
postupy pro plochy určené pro pastvu hospodářských zvířat, jež mají tradiční charakter a jsou na dotčených plochách běžně používány;
b)
postupy, jež jsou důležité pro ochranu přírodních stanovišť uvedených v příloze I směrnice Rady 92/43/EHS (17) a biotopů a stanovišť, na něž se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (18).
Článek 8
Redukční koeficient podle čl. 32 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013
Při použití čl. 32 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 na trvalé travní porosty, které lze spásat a jež tvoří součást zavedených místních postupů v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny obvykle nepřevažují trávy a jiné bylinné pícniny, mohou členské státy rozlišovat mezi různými kategoriemi ploch za účelem použití různých redukčních koeficientů na tyto kategorie.
Článek 9
Produkce konopí
Pro účely čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 je způsobilost plochy využívané pro produkci konopí vázána na použití osiva odrůd uvedených ve „Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin“ dne 15. března roku, pro který je podpora poskytnuta, a zveřejněných v souladu s článkem 17 směrnice Rady 2002/53/ES (19). Osivo je certifikováno v souladu se směrnicí Rady 2002/57/ES (20).
ODDÍL 3
Aktivní zemědělec
Článek 10
Případy, kdy zemědělské plochy jsou převážně plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin
1. Pro účely čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 se má za to, že fyzické nebo právnické osoby nebo skupiny fyzických nebo právnických osob mají zemědělské plochy, jež jsou převážně plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin, pokud tyto plochy představují více než 50 % veškeré zemědělské plochy ohlášené v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Ustanovení čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 se nepoužijí pro fyzické nebo právnické osoby nebo skupiny fyzických nebo právnických osob, které na plochách přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin vykonávají zemědělskou činnost ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 11
Příjmy získané z nezemědělské činnosti
1. Pro účely čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 a případně článku 13 tohoto nařízení se příjmy získanými ze zemědělské činnosti rozumí příjmy, jež zemědělec získal ze zemědělské činnosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení ve svém zemědělském podniku, včetně podpory Unie v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), jakož i veškeré vnitrostátní podpory poskytnuté na zemědělské činnosti, s výjimkou doplňkových vnitrostátních přímých plateb podle článků 18 a 19 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Příjmy ze zpracování zemědělských produktů podniku ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1307/2013 se považují za příjmy ze zemědělské činnosti za předpokladu, že zpracované produkty zůstanou ve vlastnictví zemědělce a že tímto zpracováním vznikne další zemědělský produkt ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Jakékoli jiné příjmy se považují za příjmy z nezemědělské činnosti.
2. Pro účely odstavce 1 se „příjmy“ rozumí hrubé příjmy před odečtením souvisejících nákladů a daní.
3. Podpora Unie uvedená v odstavci 1 se vypočítá:
a)
v Bulharsku a Rumunsku pro rok 2015 na základě příslušné částky stanovené v příloze V bodu A nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
v Chorvatsku pro každý rok uvedený v článku 17 nařízení (EU) č. 1307/2013 na základě částky stanovené v příloze VI bodu A uvedeného nařízení.
Článek 12
Částka přímých plateb uvedená v čl. 9 odst. 2 a 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 a v čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení
1. Roční částkou přímých plateb zemědělce uvedenou v čl. 9 odst. 2 třetím pododstavci písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 a případně v čl. 13 odst. 2 tohoto nařízení se rozumí celková částka přímých plateb, na něž měl zemědělec nárok v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 za poslední účetní období, pro které jsou k dispozici důkazy o příjmech z nezemědělské činnosti. Při výpočtu této částky se nepřihlíží k použití článku 63 a čl. 91 odst. 1 nařízení Komise (EU) č. 1306/2013.
Pokud je posledním účetním obdobím uvedeným v prvním pododstavci rok 2014 či dřívější, rozumí se roční částkou přímých plateb celková částka přímých plateb, na něž měl zemědělec nárok v souladu s nařízením (ES) č. 73/2009, před uplatněním snížení a vyloučení podle článků 21 a 23 uvedeného nařízení.
2. Pokud zemědělec nepředložil v posledním účetním období uvedeném v odst. 1 prvním pododstavci žádost o přímé platby podle nařízení (EU) č. 1307/2013, stanoví členské státy celkovou částku přímých plateb uvedenou v odst. 1 prvním pododstavci tak, že vynásobí počet způsobilých hektarů ohlášených daným zemědělcem v roce podání žádosti o podporu v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 vnitrostátní průměrnou platbou přímé podpory na hektar za rok uvedený v odst. 1 prvním pododstavci.
Vnitrostátní průměrná platba přímé podpory na hektar uvedená v prvním pododstavci se určí vydělením vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II nařízení (EU) č. 1307/2013 na daný rok celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v daném členském státě za daný rok v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Jestliže je rokem uvedeným v odst. 1 prvním pododstavci rok 2014 nebo dřívější, vnitrostátní průměrná platba přímé podpory na hektar uvedená v prvním pododstavci tohoto odstavce se určí vydělením vnitrostátního stropu stanoveného v příloze VIII nařízení (ES) č. 73/2009 na daný rok celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v daném členském státě za daný rok v souladu s čl. 19 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009.
3. Částkou přímých plateb zemědělce uvedenou v čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 se rozumí celková částka přímých plateb, na něž měl zemědělec nárok v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 před použitím článku 63 a čl. 91 odst. 1 nařízení Komise (EU) č. 1306/2013 za předchozí rok.
Pokud je rokem uvedeným v prvním pododstavci rok 2014, rozumí se částkou přímých plateb celková částka přímých plateb za rok 2014, na něž měl zemědělec nárok v souladu s nařízením (ES) č. 73/2009 před uplatněním snížení a vyloučení podle článků 21 a 23 uvedeného nařízení.
4. Pokud zemědělec nepředložil v předchozím roce žádost o přímé platby v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 podle odst. 3 prvního pododstavce, stanoví členské státy celkovou částku přímých plateb uvedenou v odst. 3 prvním pododstavci tak, že vynásobí počet způsobilých hektarů ohlášených daným zemědělcem v roce podání žádosti o podporu v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 vnitrostátní průměrnou platbou přímé podpory na hektar za předchozí rok.
Vnitrostátní průměrná platba přímé podpory na hektar uvedená v prvním pododstavci se určí vydělením vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II nařízení (EU) č. 1307/2013 na daný rok celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v daném členském státě za daný rok v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pokud je předchozím rokem uvedeným v odst. 3 prvním pododstavci rok 2014, členské státy stanoví roční částku přímých plateb tohoto zemědělce tak, že vynásobí počet způsobilých hektarů ohlášených tímto zemědělcem za rok 2015 v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 vnitrostátní průměrnou platbou přímé podpory na hektar za rok 2014.
Vnitrostátní průměrná platba přímé podpory na hektar za rok 2014 se určí vydělením vnitrostátního stropu na rok 2014 uvedeného v příloze VIII nařízení (ES) č. 73/2009 celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v daném členském státě za rok 2014 v souladu s čl. 19 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení.
5. Celková částka přímých plateb uvedená v odstavcích 1 a 2 se vypočte:
a)
v Bulharsku a Rumunsku pro rok 2015 na základě příslušné částky stanovené v příloze V bodu A nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
v Chorvatsku pro každý rok uvedený v článku 17 nařízení (EU) č. 1307/2013 na základě částky stanovené v příloze VI bodu A uvedeného nařízení.
Článek 13
Kritéria, která musí zemědělci splňovat, aby prokázali, že jejich zemědělská činnost není zanedbatelná a že jejich hlavním obchodním nebo podnikatelským cílem je výkon zemědělské činnosti
1. Pro účely čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013 zemědělské činnosti nejsou zanedbatelné, jestliže celkové příjmy získané ze zemědělských činností ve smyslu článku 11 tohoto nařízení v posledním účetním období, pro které jsou k dispozici tyto důkazy, představují nejméně jednu třetinu celkových příjmů získaných v posledním účetním období, pro které jsou tyto důkazy k dispozici.
Členské státy mohou stanovit prahové hodnoty pro celkové příjmy získané ze zemědělských činností na úrovni nižší než jedna třetina za předpokladu, že tento nižší práh neumožňuje, aby byly za aktivní zemědělce považovány fyzické nebo právnické osoby provádějící okrajové zemědělské činnosti.
Odchylně od ustanovení prvního a druhého pododstavce mohou členské státy stanovit alternativní kritéria, která umožní hospodářskému subjektu prokázat, že jeho zemědělské činnosti nejsou zanedbatelné podle čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Pro účely čl. 9 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 mohou členské státy rozhodnout, že zemědělské činnosti představují pouze zanedbatelnou část celkové hospodářské činnosti fyzické nebo právnické osoby či skupiny fyzických nebo právnických osob, a to použitím těchto metod:
a)
roční částka přímých plateb je v posledním účetním období, pro které jsou k dispozici tyto důkazy, nižší než 5 % celkových příjmů získaných z nezemědělské činnosti ve smyslu článku 11 tohoto nařízení;
b)
celková částka příjmů získaných ze zemědělských činností ve smyslu článku 11 tohoto nařízení v posledním účetním období, pro které jsou k dispozici tyto důkazy, je nižší než prahová hodnota, o níž rozhodnou členské státy a která není vyšší než třetina celkové částky příjmů získaných v posledním účetním období, pro které jsou tyto důkazy k dispozici.
Odchylně od ustanovení prvního pododstavce mohou členské státy stanovit alternativní kritéria, na jejichž základě mají být zemědělské činnosti považovány za zanedbatelné podle čl. 9 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Pro účely čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 a případně čl. 9 odst. 3 písm. b) uvedeného nařízení se zemědělská činnost považuje za hlavní obchodní nebo podnikatelský cíl právnické osoby, pokud je jako hlavní obchodní nebo podnikatelský cíl zaznamenána v oficiálním obchodním rejstříku či v jakémkoli rovnocenném úředním dokladu členského státu. V případě fyzické osoby se vyžaduje rovnocenný doklad.
Pokud takové rejstříky neexistují, použijí členské státy rovnocenný doklad.
Odchylně od ustanovení prvního a druhého pododstavce mohou členské státy stanovit alternativní kritéria, na jejichž základě má být zemědělská činnost považována za hlavní obchodní nebo podnikatelský cíl fyzické nebo právnické osoby podle čl. 9 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) a případně čl. 9 odst. 3 písm. b) uvedeného nařízení.
KAPITOLA 2
REŽIM ZÁKLADNÍ PLATBY A REŽIM JEDNOTNÉ PLATBY NA PLOCHU
ODDÍL 1
Pravidla provádění režimu základní platby stanoveného v hlavě III kapitole 1 oddílech 1, 2, 3 a 5 nařízení (EU) č. 1307/2013
Pododdíl 1
První přiznání platebních nároků
Článek 14
Případy dědictví, změny právního postavení nebo názvu a fúzí a rozdělení
1. Pokud zemědělec získal podnik nebo jeho část na základě skutečného nebo předpokládaného dědictví, má nárok požádat svým jménem o počet a hodnotu platebních nároků, jež mají být přiznány získanému podniku nebo jeho části, a to za stejných podmínek jako zemědělec, který podnik spravoval původně.
V případech, kdy předpokládané dědictví lze odvolat, se platební nároky přiznají pouze dědici určenému ke dni uvedenému v čl. 24 odst. 1 nebo čl. 39 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Změna názvu nemá žádný dopad na počet a hodnotu platebních nároků, jež mají být přiznány.
Změna právního postavení nemá žádný dopad na počet a hodnotu platebních nároků, jež mají být přiznány, pokud zemědělec, který měl kontrolu nad původním podnikem, pokud jde o řízení, zisky a finanční rizika, spravuje také nový podnik.
3. Fúze ani rozdělení nemají žádný dopad na počet a hodnotu platebních nároků, jež mají být podniku (podnikům) přiznány.
V případě rozdělení, pokud členský stát používá čl. 24 odst. 4 nebo 5 nařízení (EU) č. 1307/2013, se počet platebních nároků, které mají být přiznány každému podniku vzniklému tímto rozdělením, stanoví tak, že se vynásobí počet způsobilých hektarů, které má příslušný nový podnik k dispozici, průměrným snížením počtu nároků, které by se uplatnilo na původní podnik podle čl. 24 odst. 4 nebo 5 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Pro účely tohoto odstavce se použijí tyto definice:
a)
„fúzí“ se rozumí fúze dvou nebo více samostatných zemědělců ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 v jednoho nového zemědělce ve smyslu uvedeného článku, nad nímž mají, pokud jde o řízení, zisky a finanční rizika, kontrolu zemědělci, kteří podniky původně spravovali, nebo jeden z těchto zemědělců;
b)
„rozdělením“ se rozumí rozdělení jednoho zemědělce ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 na:
i)
alespoň dva nové samostatné zemědělce ve smyslu uvedeného článku, z nichž alespoň nad jedním má, pokud jde o řízení, zisky a finanční rizika, kontrolu alespoň jedna z fyzických nebo právnických osob, které původně podnik spravovaly; nebo
ii)
původního zemědělce a alespoň jednoho nového samostatného zemědělce ve smyslu uvedeného článku.
Článek 15
Stanovení způsobilých hektarů pro účely čl. 24 odst. 2 a čl. 39 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Pro účely stanovení počtu platebních nároků, jež mají být přiznány v souladu s čl. 24 odst. 2 a čl. 39 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případech, kdy nejsou uznány případy vyšší moci a mimořádné okolnosti, se zohlední pouze ty způsobilé hektary, které jsou určeny podle čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 23 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
2. V případě, že se na způsobilý hektar uvedený v odstavci 1 vztahují žádosti o přiznání platebních nároků dvou nebo více žadatelů, je kritériem pro rozhodnutí o přiznání platebního nároku to, kdo z nich má rozhodovací pravomoc, pokud jde o zemědělské činnosti vykonávané na uvedeném hektaru, a kdo má zisky a nese finanční rizika související s těmito činnostmi.
Článek 16
Omezení podle čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Případné snížení podle čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 nepřekročí 85 % počtu platebních nároků odpovídajících způsobilým hektarům trvalých travních porostů, které se nacházejí v oblastech s obtížnými klimatickými podmínkami.
2. Pro účely uplatnění redukčního koeficientu stanoveného v odstavci 1 mohou členské státy na základě přírodních omezení uvedených v čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 rozlišovat mezi kategoriemi oblastí s obtížnými klimatickými podmínkami, aby bylo možné na tyto kategorie uplatnit různé redukční koeficienty.
Článek 17
Určení hodnoty platebních nároků podle článků 26 a 40 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Za účelem určení příslušných přímých plateb nebo hodnoty nároků ve vztahu k roku 2014 podle článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013 se zohlední pouze platby těm zemědělcům nebo hodnota nároků těch zemědělců, kteří mají v roce 2015 nárok na poskytnutí přímých plateb v souladu s článkem 9 a čl. 24 odst. 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Za účelem určení příslušných přímých plateb ve vztahu k roku, který předchází roku provedení režimu základní platby podle čl. 40 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, se zohlední pouze platby těm zemědělcům, kteří mají nárok na poskytnutí přímých plateb v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 1307/2013 v prvním roce provádění režimu základní platby.
2. Pro účely čl. 26 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 se použijí tato pravidla:
a)
odkazem na opatření zvláštní podpory stanovené v čl. 68 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 73/2009 není dotčena možnost, aby členské státy zvážily pouze jedno nebo několik opatření prováděných v rámci těchto opatření zvláštní podpory;
b)
podpora poskytnutá zemědělci za kalendářní rok 2014 v rámci jednoho nebo více režimů podpory uvedených v čl. 26 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 se vypočte bez přihlédnutí k případným snížením nebo vyloučením stanoveným v hlavě II kapitole 4 nařízení (ES) č. 73/2009;
c)
členské státy mohou v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii rozhodnout o výši podpory, která má být zohledněna pro jeden nebo více režimů uvedených v čl. 26 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, které dotčený členský stát používá.
Při použití tohoto odstavce členské státy nesmí ohrozit povahu podpory, která je oddělená od produkce, poskytované v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. c) a články 126, 127 a 129 nařízení (ES) č. 73/2009.
3. Pro účely čl. 26 odst. 6 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1307/2013 se podpora poskytnutá za kalendářní rok 2014 podle článků 72a a 125a nařízení (ES) č. 73/2009 vypočte bez přihlédnutí k případným snížením nebo vyloučením stanoveným v hlavě II kapitole 4 nařízení (ES) č. 73/2009.
4. Odkaz na platební nároky zemědělce v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje rovněž ty platební nároky, které jsou zemědělcem k datu předložení žádosti pro rok 2014 pronajaty jinému zemědělci.
Článek 18
Konečné stanovení hodnoty a počtu platebních nároků
Pokud informace zemědělcům uvedené v čl. 25 odst. 10 nebo v čl. 40 odst. 4 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 vychází z předběžných údajů, konečná hodnota a počet platebních nároků se stanoví a zemědělcům sdělí po provedení všech nezbytných kontrol podle článku 74 nařízení (EU) č. 1306/2013 a v každém případě do 1. dubna roku následujícího po prvním roce používání režimu základní platby dotčeným členským státem.
Článek 19
Stanovení hodnoty platebních nároků v případě obtížné situace
1. Jestliže je jedna nebo několik přímých plateb uvedených v článku 26 nebo čl. 40 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 ve vztahu k roku 2014 nebo roku, který předchází provedení režimu základní platby, nižší než odpovídající částky v roce předcházejícím rokům ovlivněným vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi, stanoví se původní jednotková hodnota na základě částek, které zemědělec obdržel v roce předcházejícím rokům ovlivněným vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi.
2. Členské státy mohou rozhodnout o omezení používání odstavce 1 na případy, kdy jsou přímé platby ve vztahu k roku 2014 nebo roku, který předchází provedení režimu základní platby, nižší než určitý procentní podíl odpovídajících částek v roce předcházejícím rokům ovlivněným vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi. Tento procentní podíl nesmí být nižší než 85 %.
Článek 20
Soukromoprávní smluvní ustanovení v případě prodeje
1. Členské státy mohou rozhodnout, že v případě prodeje podniku nebo jeho části mohou zemědělci smlouvou podepsanou před posledním datem pro podání žádosti o přiznání platebních nároků stanoveným Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 převést společně se zemědělským podnikem nebo jeho částí odpovídající platební nároky, jež mají být přiznány. V takovém případě se platební nároky přidělí prodávajícímu a přímo převedou kupujícímu, který bude případně moci využít platby, které prodávající obdržel za rok 2014, nebo hodnotu nároků, které prodávající v roce 2014 vlastnil, jak je uvedeno v článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013, jako referenci pro stanovení původní jednotkové hodnoty uvedených platebních nároků.
Takový převod vyžaduje, aby prodávající splňoval ustanovení čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a aby kupující splňoval ustanovení článku 9 uvedeného nařízení.
Takovýto prodej se nepovažuje za převod bez pozemků ve smyslu čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Odstavec 1 se použije obdobně na členské státy, které používají hlavu III kapitolu 1 oddíl 5 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 21
Soukromoprávní smluvní ustanovení v případě pronájmu
1. Členské státy mohou rozhodnout, že v případě pronájmu podniku nebo jeho části mohou zemědělci smlouvou podepsanou před datem uvedeným v čl. 20 odst. 1 prvním pododstavci pronajmout společně se zemědělským podnikem nebo jeho částí odpovídající platební nároky, jež mají být přiznány. V takovém případě se platební nároky přidělí pronajímateli a přímo pronajmou nájemci, který bude případně moci využít platby, které pronajímatel obdržel za rok 2014, nebo hodnotu nároků, které pronajímatel v roce 2014 vlastnil, jak je uvedeno v článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013, jako referenci pro stanovení původní jednotkové hodnoty uvedených platebních nároků.
Takový převod vyžaduje, aby pronajímatel splňoval ustanovení čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, aby nájemce splňoval ustanovení článku 9 uvedeného nařízení a aby nájemní smlouva končila po uplynutí termínu pro podání žádosti v režimu základní platby.
Takovýto pronájem se nepovažuje za převod bez pozemků ve smyslu čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Odstavec 1 se použije obdobně na členské státy, které používají hlavu III kapitolu 1 oddíl 5 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 22
Příjemci podle čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013
Pro účely čl. 24 odst. 1 třetího pododstavce písm. a) bodu i) první odrážky nařízení (EU) č. 1307/2013 se „konzumními bramborami“ a „sadbovými bramborami“ rozumí brambory kódu KN 0701 jiné než brambory určené pro výrobu bramborového škrobu.
Pododdíl 2
Aktivace a převod nároků
Článek 23
Výpočet hodnoty platebních nároků
1. Platební nároky se nejprve vypočtou s přesností na tři desetinná místa a poté se zaokrouhlí nahoru nebo dolů na nejbližší druhé desetinné místo. Jestliže výsledek výpočtu končí na třetím desetinném místě číslicí 5, zaokrouhluje se částka na druhé desetinné místo směrem nahoru.
2. Pokud zemědělec převede zlomek nároku, hodnota tohoto zlomku se vypočte úměrně pro každý zbývající příslušný rok podle článku 25 nebo 40 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Členské státy mohou platební nároky upravit sloučením zlomků nároků vlastněných jedním zemědělcem. Hodnota sloučených nároků se stanoví pro každý zbývající příslušný rok podle článku 25 nebo 40 nařízení (EU) č. 1307/2013 sečtením hodnot těchto zlomků.
Článek 24
Požadavky pro aktivaci platebních nároků
1. Platební nároky může k výplatě ohlásit jedenkrát za rok pouze zemědělec, který je držitelem (vlastněných nebo pronajatých) nároků k poslednímu datu pro podání jednotné žádosti.
Jestliže však zemědělec využije možnosti změnit jednotnou žádost v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, může k výplatě ohlásit rovněž (vlastněné nebo pronajaté) platební nároky, jichž je držitelem ke dni, kdy oznámí změny příslušnému orgánu, pokud dotčené platební nároky neohlásí k výplatě pro tentýž rok jiný zemědělec.
Jestliže zemědělec získá platební nároky převodem od jiného zemědělce a jestliže tento jiný zemědělec již tyto platební nároky k výplatě ohlásil, je dodatečné ohlášení těchto platebních nároků nabyvatelem přípustné pouze tehdy, pokud převodce již informoval o převodu příslušný orgán v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 34 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 a stáhne tyto platební nároky ze své vlastní jednotné žádosti v příslušné lhůtě pro změny jednotné žádosti stanovené Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Jestliže zemědělec podle čl. 33 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 ohlásil pozemky odpovídající všem jeho dostupným platebním nárokům vyjádřeným celými čísly a stále disponuje pozemkem, který představuje zlomek hektaru, může ohlásit další celý platební nárok, který opravňuje k platbě vypočtené poměrným dílem podle velikosti pozemku. Tento platební nárok se pro účely čl. 31 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení považuje za plně aktivovaný.
Článek 25
Převod nároků
1. Platební nároky lze převést kdykoliv během roku.
2. Pokud členský stát využije možnosti stanovené v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, vymezí regiony uvedené v tomto ustanovení v prvním roce používání čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, a to nejpozději jeden měsíc přede dnem stanoveným členským státem podle čl. 33 odst. 1 uvedeného nařízení.
Pododdíl 3
Vnitrostátní nebo regionální rezervy
Článek 26
Navracení do vnitrostátní nebo regionální rezervy v důsledku srážek při převodu platebních nároků
Pokud členský stát využije možnosti stanovené v čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, může rozhodnout v souladu s objektivními kritérii a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a aby se zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže, že navrátí do vnitrostátní nebo regionální rezervy až 30 % roční jednotkové hodnoty každého platebního nároku převedeného bez odpovídajících způsobilých hektarů ve smyslu čl. 32 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo srovnatelnou částku vyjádřenou v počtu platebních nároků.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy stanovit během prvních tří let používání režimu základní platby navracení až do výše 50 % roční jednotkové hodnoty každého platebního nároku nebo srovnatelné částky vyjádřené v počtu platebních nároků podle prvního pododstavce.
Článek 27
Použití ustanovení o neočekávaných ziscích
Pro účely článku 28 a čl. 40 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 se zvýšení hodnoty platebních nároků uvedené v těchto ustanoveních určí porovnáním hodnoty platebních nároků zemědělce, která vyplývá z použití čl. 25 odst. 4 a článku 26 nebo čl. 40 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, po prodeji nebo pronájmu podle článku 28 nebo čl. 40 odst. 5 uvedeného nařízení s hodnotou platebních nároků zemědělce, které by bylo dosaženo bez prodeje nebo pronájmu.
Článek 28
Stanovení platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy podle čl. 30 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Pro účely čl. 30 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případech, kdy mladý zemědělec nebo zemědělec zahajující zemědělskou činnost žádá o platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy a zároveň není držitelem žádného (vlastněného ani pronajatého) platebního nároku, obdrží počet platebních nároků odpovídající počtu (vlastněných nebo pronajatých) způsobilých hektarů, jichž je držitelem k poslednímu datu pro podání žádosti o přiznání nebo zvýšení hodnoty platebních nároků stanovenému Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. V případech, kdy mladý zemědělec nebo zemědělec zahajující zemědělskou činnost žádá o platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy a zároveň již je držitelem (vlastněných nebo pronajatých) platebních nároků, obdrží počet platebních nároků odpovídající počtu (vlastněných nebo pronajatých) způsobilých hektarů, jichž je držitelem k poslednímu datu pro podání žádosti uvedenému v odstavci 1 a k nimž nedrží (vlastněné ani pronajaté) platební nároky.
Je-li hodnota (vlastněných nebo pronajatých) nároků, jichž je zemědělec již držitelem, nižší než vnitrostátní nebo regionální průměrná hodnota uvedená v čl. 30 odst. 8 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013, mohou být roční jednotkové hodnoty těchto nároků zvýšeny až do hodnoty vnitrostátního nebo regionálního průměru stanoveného v čl. 30 odst. 10 uvedeného nařízení.
Avšak v členských státech, které uplatňují zvýšení uvedené v čl. 30 odst. 10 nařízení (EU) č. 1307/2013 pro účely čl. 30 odst. 7 uvedeného nařízení, je zvýšení podle druhého pododstavce tohoto odstavce v daném členském státě povinné. Toto zvýšení by mělo být stanoveno na úrovni, která odpovídá nejvyšší úrovni zvýšení uplatněné pro účely čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. V členských státech, které použijí čl. 24 odst. 6 nebo 7 nařízení (EU) č. 1307/2013, mohou být omezení přiznání platebních nároků stanovená v uvedených ustanoveních uplatněna obdobně pro přiznání platebních nároků podle čl. 30 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Členské státy však mohou rozhodnout, že pokud se uplatněním jednoho nebo několika omezení přiznání platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy uvedených v prvním pododstavci sníží celkový počet platebních nároků, které zemědělec již drží a které mají být z rezervy nově přiznány, na méně, než činí pevně stanovený procentní podíl jeho způsobilých hektarů v roce, kdy žádá o přiznání platebních nároků z rezervy, zemědělci se přizná dodatečný počet platebních nároků odpovídající podílu z celkového počtu jeho způsobilých hektarů ohlášených v žádosti pro uvedený rok v souladu s čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pevně stanovený procentní podíl uvedený v druhém pododstavci tohoto odstavce se vypočte v souladu s metodou uvedenou v čl. 31 odst. 2 druhém pododstavci tohoto nařízení.
Podíl z celkového počtu způsobilých hektarů zemědělce uvedený v druhém pododstavci tohoto odstavce se vypočte jako polovina rozdílu vyjádřeného v procentních bodech mezi pevně stanoveným procentním podílem uvedeným v třetím pododstavci tohoto odstavce a podílem platebních nároků zemědělce z jeho způsobilých hektarů ohlášených v souladu s čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 v žádosti pro rok uvedený v druhém pododstavci tohoto odstavce. Pro účely tohoto pododstavce se „platebními nároky zemědělce“ rozumějí platební nároky, které již zemědělec drží a které mají být nově přiděleny z rezervy.
Při výpočtu počtu způsobilých hektarů uvedeného ve druhém, třetím a čtvrtém pododstavci tohoto odstavce mohou členské státy rozhodnout, že nezahrnou plochy pokryté trvalými kulturami, trvalými travními porosty, které se nacházejí v oblastech s obtížnými klimatickými podmínkami uvedenými v čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo plochy, které byly uznány jako trvalé travní porosty v souladu s čl. 4 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013.
Členské státy, které využívají možnost stanovenou v článku 23 nařízení (EU) č. 1307/2013 uplatňovat režim základní platby na regionální úrovni, mohou metodu výpočtu uvedenou v druhém pododstavci tohoto odstavce založit na celkovém počtu přiznaných nároků/ohlášených hektarů v příslušném regionu v roce 2015.
Pro účely stanovení prahové hodnoty v druhém pododstavci se nezohlední pozemky získané nebo pronajaté zemědělcem po 19. říjnu 2011.
4. Pro účely tohoto článku se berou v úvahu pouze ti zemědělci zahajující zemědělskou činnost, kteří svou zemědělskou činnost zahájili v kalendářním roce 2013 nebo v pozdějších letech a kteří předloží žádost o základní platbu nejpozději do dvou let po skončení kalendářního roku, v němž svou zemědělskou činnost zahájili.
Článek 29
Stanovení platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy podle čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Pro účely čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případech, kdy jsou přiznány nové platební nároky podle čl. 30 odst. 10 uvedeného nařízení, musí být přiznány v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku a v souladu s objektivními kritérii stanovenými dotčeným členským státem.
2. Pokud je zemědělec, který není držitelem žádného (vlastněného ani pronajatého) platebního nároku, oprávněn v souladu s čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 získat platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy a požádá o ně, získá určitý počet platebních nároků až do výše počtu (vlastněných nebo pronajatých) způsobilých hektarů, jichž je držitelem k poslednímu datu pro podání žádosti podle čl. 28 odst. 1.
3. Pokud je zemědělec, který je držitelem (vlastněných nebo pronajatých) platebních nároků, oprávněn v souladu s čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 získat platební nároky z vnitrostátní nebo regionální rezervy a požádá o ně, získá určitý počet platebních nároků až do výše počtu (vlastněných nebo pronajatých) způsobilých hektarů, jichž je držitelem k poslednímu datu pro podání žádosti podle čl. 28 odst. 1 a k nimž nedrží (vlastněné ani pronajaté) platební nároky.
Je-li hodnota (vlastněných nebo pronajatých) nároků, jichž je zemědělec již držitelem, nižší než vnitrostátní nebo regionální průměrná hodnota uvedená v čl. 30 odst. 8 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013, mohou být roční jednotkové hodnoty těchto nároků zvýšeny až do hodnoty vnitrostátního nebo regionálního průměru stanoveného v čl. 30 odst. 10 uvedeného nařízení.
4. Pro účely odstavce 1 členské státy nestanoví kritéria týkající se produkce nebo jiných údajů specifických pro dané odvětví na období po datu stanoveném členským státem v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 pro rok podání žádosti 2013.
Článek 30
Další pravidla pro stanovení platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy
1. Při zvýšení roční jednotkové hodnoty platebních nároků podle čl. 30 odst. 10 nařízení (EU) č. 1307/2013 členské státy zvýší jednotkovou hodnotu (vlastněných nebo pronajatých) nároků, jichž je zemědělec již držitelem ke dni podání žádosti o přiznání nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy, v souladu s objektivními kritérii a takovým způsobem, aby se zajistilo rovné zacházení se zemědělci a aby nedošlo k narušení trhu a hospodářské soutěže.
2. Pro účely odstavce 1 členské státy nestanoví kritéria týkající se produkce nebo jiných údajů specifických pro dané odvětví na období po datu stanoveném členským státem v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 pro rok podání žádosti 2013.
Článek 31
Obtížné situace
1. Pokud zemědělci zabránila v podání žádosti o přiznání platebních nároků v souladu s čl. 24 odst. 1 nebo čl. 39 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 vyšší moc nebo mimořádné okolnosti a zemědělec žádá o přiznání platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy, jsou mu přiznány platební nároky podle čl. 30 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Členské státy stanoví roční jednotkové hodnoty platebních nároků, které mají být přiznány, v souladu s článkem 25 nebo 40 nařízení (EU) č. 1307/2013 a s rozhodnutími, která členský stát přijal ohledně možností uvedených v těchto článcích.
2. Členské státy mohou rozhodnout, že pokud se uplatněním jednoho nebo několika omezení přiznání platebních nároků stanovených v čl. 24 odst. 3 až 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 sníží celkový počet platebních nároků přiznaných zemědělci na méně, než činí pevně stanovený procentní podíl jeho způsobilých hektarů, a pokud zemědělec žádá o přiznání platebních nároků z vnitrostátní nebo regionální rezervy, má se za to, že tento zemědělec je v situaci „zvláštní nevýhody“ podle čl. 30 odst. 7 písm. b) uvedeného nařízení. V takovém případě se zemědělci přizná určitý počet platebních nároků v souladu s čl. 30 odst. 7 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013, který odpovídá podílu z celkového počtu jeho způsobilých hektarů ohlášených v žádosti pro rok 2015 v souladu s čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pevně stanovený procentní podíl uvedený v prvním pododstavci se vypočte tak, že se celkový počet platebních nároků přiznaných v členském státě v roce 2015 po uplatnění omezení podle čl. 24 odst. 3 až 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 vydělí celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v členském státě v roce 2015 v souladu s čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Podíl z celkového počtu způsobilých hektarů zemědělce uvedený v prvním pododstavci se vypočte jako polovina rozdílu vyjádřeného v procentních bodech mezi pevně stanoveným procentním podílem uvedeným v prvním a druhém pododstavci a podílem platebních nároků zemědělce z jeho způsobilých hektarů ohlášených v žádosti pro rok 2015 v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Při výpočtu počtu způsobilých hektarů uvedeného v prvním, druhém a třetím pododstavci tohoto odstavce mohou členské státy rozhodnout, že nezahrnou plochy pokryté trvalými kulturami, trvalými travními porosty, které se nacházejí v oblastech s obtížnými klimatickými podmínkami uvedenými v čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo plochy, které byly uznány jako trvalé travní porosty v souladu s čl. 4 odst. 2 druhým pododstavcem uvedeného nařízení.
Členské státy, které využívají možnost stanovenou v článku 23 nařízení (EU) č. 1307/2013 uplatňovat režim základní platby na regionální úrovni, mohou metodu výpočtu uvedenou v druhém pododstavci tohoto odstavce založit na celkovém počtu přiznaných nároků/ohlášených hektarů v příslušném regionu v roce 2015.
Pro účely stanovení prahové hodnoty v prvním pododstavci se neberou v úvahu pozemky získané nebo pronajaté zemědělcem po 19. říjnu 2011.
Pododdíl 4
Členské státy, které používají čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013
Článek 32
Provádění v členských státech, které používají čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013
Není-li v tomto pododdíle stanoveno jinak, vztahují se na členské státy, které používají čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, ustanovení tohoto oddílu.
Článek 33
Použití čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013
Za účelem stanovení toho, které platební nároky pozbývají v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 platnosti, se dává přednost platebním nárokům, které mají nejnižší hodnotu.
Pokud mají platební nároky stejnou hodnotu, sníží se počet vlastněných platebních nároků i počet pronajatých platebních nároků ve stejném poměru.
Členské státy mohou rozhodnout, že první a druhý odstavec použijí na regionální úrovni.
Článek 34
Určení hodnoty platebních nároků podle článku 26 nařízení (EU) č. 1307/2013 pro členské státy, které používají čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení
Pro účely stanovení původní jednotkové hodnoty platebních nároků mohou členské státy, které používají čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, upravit částku plateb za rok 2014 podle čl. 26 odst. 5 uvedeného nařízení tak, že před sníženími a vyloučeními odečtou částku vyplývající z platebních nároků, jejichž platnost podle čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 vypršela.
ODDÍL 2
Režim jednotné platby na plochu
Článek 35
Způsobilé hektary v členských státech používajících režim jednotné platby na plochu
Pro účely režimu jednotné platby na plochu stanoveného v hlavě III kapitole 1 oddíle 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, včetně všech odkazů na způsobilé hektary ohlášené pro účely tohoto režimu v nařízení (EU) č. 1307/2013, se zohlední pouze ty způsobilé hektary, které jsou určeny ve smyslu čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 23 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
Článek 36
Použití čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Pro účely rozlišení jednotné platby na plochu podle čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 se použijí tato pravidla:
a)
odkazem na opatření zvláštní podpory stanovené v čl. 68 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 73/2009 není dotčena možnost, aby členské státy zvážily pouze jedno nebo několik opatření prováděných v rámci těchto opatření zvláštní podpory;
b)
členské státy mohou v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii rozhodnout o výši podpory, která má být zohledněna pro jeden nebo více režimů používaných dotčeným členským státem v souladu s čl. 36 odst. 3 druhým pododstavcem uvedeného nařízení a případně s třetím pododstavcem uvedeného ustanovení. Při zohlednění podpory poskytnuté v rámci příslušného režimu v roce 2014 však částka používaná k rozlišení jednotné platby na plochu nesmí být vyšší než odpovídající částka poskytnutá jednotlivému zemědělci v rámci tohoto režimu v roce 2014;
c)
při zohlednění podpory poskytnuté v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. c) a s články 126, 127 a 129 nařízení (ES) č. 73/2009 nesmí toto rozlišení ohrozit povahu těchto režimů, které jsou oddělené od produkce.
Takovéto rozlišení je dostupné zemědělcům, kteří v roce 2014 obdrželi podporu podle čl. 36 odst. 3 druhého, třetího nebo čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1307/2013. Částka na hektar se určuje každý rok tak, že se vydělí částka pro rozlišení jednotné platby na plochu, kterou má daný zemědělec k dispozici, počtem způsobilých hektarů ohlášených příslušným zemědělcem v souladu s čl. 72 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Jestliže je částka podpory v rámci jednoho nebo více režimů podpory uvedených v čl. 36 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 ve vztahu k roku 2014 nižší než odpovídající částka nebo částky v roce předcházejícím rokům, které byly ovlivněny vyšší mocí nebo výjimečnými okolnostmi, členský stát zohlední podporu poskytnutou v rámci dotčených režimů podpory v roce předcházejícím rokům, které byly ovlivněny vyšší mocí nebo výjimečnými okolnostmi.
Členské státy mohou rozhodnout o omezení používání prvního pododstavce na případy, kdy jsou přímé platby ve vztahu k roku 2014 nižší než určitý procentní podíl odpovídajících částek v roce předcházejícím rokům ovlivněným vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi. Tento procentní podíl nesmí být nižší než 85 %.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že v případě skutečného nebo předpokládaného dědictví je rozlišení jednotné platby na plochu k dispozici zemědělci, který podnik zdědil, pokud je tento zemědělec způsobilý v rámci režimu jednotné platby na plochu.
Článek 37
Produkce konopí v rámci režimu jednotné platby na plochu
Pokud jde o režim jednotné platby na plochu, použije se obdobně článek 9.
KAPITOLA 3
EKOLOGICKÉ POSTUPY
ODDÍL 1
Rovnocennost
Článek 38
Požadavky pro celostátní nebo regionální systémy certifikace
1. Členské státy, které se rozhodnou provádět rovnocenné postupy uvedené v čl. 43 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013, určí jeden nebo více veřejných nebo soukromých certifikačních orgánů, které osvědčí, že zemědělec ve svém zemědělském podniku používá postupy, které jsou v souladu s čl. 43 odst. 3 uvedeného nařízení (EU).
2. Veřejné nebo soukromé certifikační orgány splňují tyto podmínky:
a)
mají odbornou způsobilost, vybavení a infrastrukturu potřebnou k plnění certifikačních úkolů;
b)
mají dostatečný počet kvalifikovaných a zkušených zaměstnanců;
c)
jsou nestranné a prosté jakéhokoli střetu zájmů, pokud jde o plnění certifikačních úkolů.
Soukromé certifikační orgány musí být akreditovány v souladu s EN ISO/IEC 17021 (Požadavky na orgány provádějící audit a certifikaci systémů managementu) nebo EN ISO/IEC 17065 (Posuzování shody - Požadavky na orgány certifikující produkty, procesy a služby) v odvětví zemědělské produkce. Akreditaci smí udělit pouze vnitrostátní akreditační orgán v členském státě v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (21).
3. Určení veřejných nebo soukromých certifikačních orgánů bude odňato, pokud orgány nesplní podmínky určení stanovené v odstavci 2.
Článek 39
Výpočet částky uvedené v čl. 28 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013
1. V případě zemědělců, kteří se rozhodnout používat postupy uvedené v oddílu I bodech 3 a 4 a oddílu III bodě 7 přílohy IX nařízení (EU) č. 1307/2013 a jakékoli další rovnocenné postupy doplněné do této přílohy, u kterých je nutný zvláštní výpočet, aby se zabránilo dvojímu financování, jakožto rovnocenné postupy podle čl. 43 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení, členské státy odečtou od částky podpory na hektar vypočtené podle čl. 28 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013 částku odpovídající jedné třetině průměrné ekologické platby na hektar v dotčeném členském státě či regionu za každý ekologický postup, kterému je daný postup rovnocenný.
Průměrná ekologická platba na hektar v dotčeném členském státě či regionu se vypočte na základě procentního podílu podle čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 průměru vnitrostátních stropů pro roky 2015-2019 stanovených v příloze II uvedeného nařízení a na základě počtu způsobilých hektarů ohlášených v roce 2015 v souladu s článkem 33 nebo 36 nařízení (EU) č. 1307/2013. Členské státy, které se rozhodnou provádět postupy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce již v roce 2015, mohou odhadnout počet způsobilých hektarů ohlášených v roce 2015 na základě ohlášení učiněných v roce 2014 podle čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy, které se rozhodnou použít čl. 43 odst. 9 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1307/2013, rozhodnout, že použijí odpočet uvedený v odstavci 1 tohoto článku individuálně ve výši částky, která odpovídá jedné třetině průměrné ekologické platby na hektar dotčeného zemědělce.
Průměrná ekologická platba se u daného zemědělce vypočítá na základě průměru individuální platby vypočítané v souladu s čl. 43 odst. 9 třetím a čtvrtým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 pro roky 2015-2019 a na základě počtu způsobilých hektarů, které zemědělec ohlásil v roce 2015 v souladu s článkem 33 uvedeného nařízení.
ODDÍL 2
Diverzifikace plodin
Článek 40
Výpočet podílu různých plodin pro diverzifikaci plodin
1. Pro účely výpočtu podílu různých plodin podle čl. 44 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 je obdobím, jež je třeba zohlednit, nejvýznamnější část vegetačního období s ohledem na tradiční pěstitelské postupy ve vnitrostátních souvislostech.
Členské státy o tomto období zemědělce v přiměřené lhůtě informují. V rámci celkové orné půdy zemědělského podniku se za účelem výpočtu podílů různých plodin každý hektar zohlední pouze jednou v jednom roce podání žádosti.
2. Při výpočtu podílu různých plodin může plocha, na které se určitá plodina pěstuje, zahrnovat krajinné prvky, které tvoří součást plochy, na kterou lze poskytnou podporu, podle článku 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
3. Na ploše, kde se používá smíšená kultura v podobě současného pěstování dvou nebo více plodin v samostatných řádcích, se každá plodina započítá jako samostatná plodina, pokud pokrývá alespoň 25 % dané plochy. Plocha pokrytá samostatnými plodinami se vypočte vydělením plochy, kde se používá smíšená kultura, počtem plodin pěstovaných na alespoň 25 % dané plochy, bez ohledu na skutečný podíl plodiny na dané ploše.
V případě ploch, kde se používá smíšená kultura v podobě pěstování hlavní plodiny, pod kterou se seje druhá plodina, se plocha považuje za plochu, na které se pěstuje pouze hlavní plodina.
Plochy, na nichž se vysévá směs osiv, se bez ohledu na konkrétní plodiny obsažené ve směsi považují za plochu pokrytou jedinou plodinou. Aniž je dotčen čl. 44 odst. 4 písm. d) nařízení (EU) č. 1307/2013, takováto jediná plodina se označuje jako „smíšená plodina“. Pokud je možné určit, že druhy obsažené v různých směsích osiv se od sebe navzájem liší, mohou členské státy uznat tyto různé směsi osiv jako samostatné jediné plodiny, pokud se tyto různé směsi osiv nepoužívají pro plodinu uvedenou v čl. 44 odst. 4 písm. d) nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 3
Trvalé travní porosty
Článek 41
Rámec pro určení dalších environmentálně citlivých oblastí s trvalými travními porosty mimo oblasti Natura 2000
Environmentálně citlivé oblasti s trvalými travními porosty mimo oblastí, na které se vztahuje směrnice 92/43/EHS nebo směrnice 2009/147/ES, jak je uvedeno v čl. 45 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013, se určují na základě jednoho nebo více z těchto kritérií:
a)
tvoří je organické půdy s vysokým obsahem organického uhlíku, jako jsou rašeliniště nebo mokřady;
b)
nacházejí se na nich stanoviště uvedená v příloze I směrnice 92/43/EHS nebo chráněná podle vnitrostátních právních předpisů;
c)
nacházejí se na nich druhy rostlin uvedené v příloze II směrnice 92/43/EHS nebo chráněné podle vnitrostátních právních předpisů;
d)
jsou významné pro volně žijící druhy ptáků uvedené v příloze I směrnice 2009/147/ES;
e)
jsou významné pro volně žijící druhy živočichů chráněné podle směrnice 92/43/EHS nebo chráněné podle vnitrostátních právních předpisů;
f)
tvoří je trvalé travní porosty vysoké přírodní hodnoty vymezené podle objektivních kritérií, která stanoví členský stát;
g)
tvoří je půdy s vysokým rizikem eroze;
h)
nacházejí se v citlivé oblasti vymezené v plánech povodí podle směrnice 2000/60/ES.
Členské státy mohou každoročně rozhodnout o doplnění nově určených oblastí a v přiměřené lhůtě o takovém rozhodnutí informují dotčené zemědělce.
Článek 42
Obnova v případě nedodržení povinnosti týkající se environmentálně citlivých ploch s trvalými travními porosty
Aniž je dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES (22), pokud zemědělec přeměnil nebo zoral trvalý travní porost, na který se vztahuje povinnost uvedená v čl. 45 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013, stanoví dotyčný členský stát povinnost obnovit na ploše trvalý travní porost a může případ od případu vydat přesné pokyny, které musí dotyčný zemědělec dodržet, popisující způsob, jak napravit způsobenou ekologickou újmu s cílem obnovit environmentálně citlivý stav.
Dotyčný zemědělec je po zjištění nedodržení neprodleně vyrozuměn o tom, že je povinen zajistit obnovu, a o datu, dokdy má být tato povinnost splněna. Toto datum nesmí být pozdější než datum pro podání jednotné žádosti na následující rok, nebo v případě Švédska a Finska 30. červen následujícího roku.
Odchylně od čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 se obnovená půda považuje za trvalý travní porost od prvního dne obnovy a podléhá povinnosti uvedené v čl. 45 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 43
Výpočet poměru trvalých travních porostů
1. Plochy ohlášené zemědělci účastnícími se režimu pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013, jakož i jednotky zemědělského podniku, které se používají pro ekologickou produkci v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (23), se nezahrnují do poměru ploch s trvalými travními porosty k celkové zemědělské ploše a referenčního poměru podle čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Plochy ohlášené zemědělci v roce 2012 jako půda využívaná jako stálé pastviny, které byly přeměněny na půdu určenou k jiným účelům, je možné odečíst od výpočtu ploch s trvalými travními porosty v souladu s čl. 45 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013, a to až do počtu hektarů stálých pastvin nebo trvalých travních porostů, které zemědělci vyčlenili po roce 2012 a ohlásili v roce 2015 na vnitrostátní, regionální, subregionální nebo podnikové úrovni, pokud byla dodržena stávající pravidla o zachování stálých pastvin stanovená v čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 a v čl. 93 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Při výpočtu počtu hektarů stálých pastvin nebo trvalých travních porostů, které byly vyčleněny po roce 2012, jak je uvedeno v prvním pododstavci, se zohlední pouze hektary stálých pastvin nebo trvalých travních porostů na zemědělské ploše ohlášené v roce 2012, 2013 nebo 2014 v souladu s čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009.
3. Členské státy referenční poměr přizpůsobí, pokud usoudí, že existuje významný dopad na vývoj tohoto poměru způsobený zejména změnou plochy využívané k ekologické produkci nebo změnou počtu účastníků režimu pro malé zemědělce. V takových případech členské státy neprodleně informují Komisi o provedeném přizpůsobení a jeho odůvodnění.
Článek 44
Zachování poměru trvalých travních porostů
1. Členské státy mohou stanovit individuální povinnost zemědělců nepřeměňovat trvalé travní porosty bez předchozího schválení. Zemědělci jsou o této povinnosti informováni neprodleně a v každém případě před 15. listopadem roku, kdy ji dotčený členský stát stanoví. Tato povinnost platí pouze pro zemědělce, na které se vztahují povinnosti podle hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud jde o plochy s trvalými travními porosty, na něž se nevztahuje čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Vydání schválení může záviset na použití objektivních a nediskriminačních kritérií, včetně kritérií environmentálních. Jestliže je schválení uvedené v prvním pododstavci podmíněno tím, že je třeba vyčlenit jako trvalý travní porost jinou plochu s odpovídajícím počtem hektarů, tato plocha se odchylně od čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 považuje za trvalý travní porost od prvního dne přeměny. Takové plochy musí být užívány k pěstování trav nebo jiných bylinných pícnin alespoň po pět po sobě jdoucích let ode dne přeměny, nebo, pokud tak rozhodne členský stát, jestliže zemědělci přemění oblasti, které k pěstování trav a jiných bylinných pícnin již byly užívány, na plochy s trvalými travními porosty, po zbývající počet let nutný k dosažení pěti po sobě následujících let.
2. Je-li zjištěno, že poměr uvedený v čl. 45 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 klesl o více než 5 % v porovnání s referenčním poměrem podle uvedeného článku, stanoví dotčený členský stát povinnost obnovit na těchto plochách trvalý travní porost a pravidla, která zabrání novým přeměnám ploch s trvalými travními porosty.
Členské státy určí zemědělce, na které se vztahuje povinnost zajistit obnovu, ze zemědělců:
a)
na které se vztahují povinnosti podle hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud jde o plochy s trvalými travními porosty, na něž se nevztahuje čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení; a
b)
kteří na základě žádostí, které byly podány v souladu s článkem 72 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo článkem 19 nařízení (ES) č. 73/2009 během předcházejících dvou kalendářních roků, nebo v roce 2015 během předcházejících tří kalendářních roků, mají k dispozici zemědělské plochy, jež byly přeměněny z ploch s trvalými travními porosty nebo půdy se stálými pastvinami na plochy s jiným využitím.
Pokud období uvedená v druhém pododstavci písm. b) zahrnují kalendářní roky před rokem 2015, povinnost obnovy se vztahuje také na plochy, jež byly přeměněny na plochy s jiným využitím z půdy využívané jako stálé pastviny, na které se vztahovala povinnost uvedená v čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo čl. 93 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Při určování, kteří zemědělci obnoví plochy na plochy s trvalými travními porosty, uloží členské státy tuto povinnost nejprve zemědělcům, kteří mají k dispozici plochu, jež byla přeměněna z plochy s trvalými travními porosty nebo půdy se stálými pastvinami na plochu s jiným využitím v rozporu s požadavky na schválení podle odstavce 1 tohoto článku nebo čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1122/2009, pokud se na ně vztahovaly. Tito zemědělci obnoví celou přeměněnou plochu.
3. Pokud se použitím odstavce 2 čtvrtého pododstavce nezvýší poměr uvedený v čl. 45 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 nad prahovou hodnotu 5 %, členské státy stanoví, že zemědělci, kteří mají k dispozici plochu, jež byla přeměněna z plochy s trvalými travními porosty nebo půdy se stálými pastvinami na plochu s jiným využitím během období uvedených v odst. 2 druhém pododstavci písm. b) tohoto článku, rovněž obnoví určitý procentní podíl uvedené přeměněné plochy na plochy s trvalými travními porosty nebo vyčlení jinou plochu odpovídající tomuto procentnímu podílu jako plochu s trvalými travními porosty. Tento procentní podíl se vypočítá na základě plochy přeměněné zemědělcem během období uvedených v odst. 2 druhém pododstavci písm. b) tohoto článku a plochy, jež je nezbytná pro zvýšení poměru uvedeného v čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 nad prahovou hodnotu 5 %.
Členské státy mohou pro výpočet procentního podílu uvedeného v prvním pododstavci vyloučit z plochy přeměněné zemědělcem ty plochy, které se staly trvalými travními porosty po 31. prosinci 2015, pokud provádějí administrativní křížové kontroly trvalých travních porostů každoročně nahlášených v geoprostorových žádostech o podporu prostřednictvím prostorových průsečíku s plochou oznámenou jako stálé pastviny v roce 2015 a zaznamenanou v systému identifikace zemědělských pozemků a pokud tyto plochy trvalých travních porostů nevznikly jako výsledek povinnosti obnovit nebo zřídit plochu trvalých travních porostů podle odstavce 2 nebo tohoto odstavce. Pokud však toto vyloučení neumožňuje zvýšit poměr uvedený v čl. 45 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 nad prahovou hodnotu 5 %, členské státy uvedené plochy nevyloučí.
Plochy s trvalými travními porosty nebo půda využívaná jako stálé pastviny, jež zemědělci vyčlenili v rámci závazků v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 (24) a nařízením (EU) č. 1305/2013, se za účelem výpočtu procentního podílu podle prvního pododstavce v rámci plochy, kterou zemědělec přeměnil, nezohlední.
Zemědělci jsou o individuální povinnosti obnovy a o pravidlech, která brání nové přeměně trvalých travních porostů, informováni neprodleně a v každém případě před 31. prosincem roku, v němž byl zjištěn pokles o více než 5 %. Povinnost obnovy musí být splněna před datem pro podání jednotné žádosti na následující rok, nebo v případě Švédska a Finska před 30. červnem následujícího roku.
Odchylně od čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 se plochy, jež byly obnoveny nebo vyčleněny jako plochy s trvalými travními porosty, považují za trvalý travní porost od prvního dne obnovy nebo vyčlenění. Uvedené plochy musí být užívány k pěstování trav nebo jiných bylinných pícnin alespoň po pět po sobě jdoucích let ode dne přeměny, nebo, pokud tak členský stát rozhodne, jestliže zemědělci přemění plochy, které již byly užívány k pěstování trav a jiných bylinných pícnin, na plochy s trvalými travními porosty, zbývající počet let nutných k dosažení pěti po sobě následujících let.
ODDÍL 4
Plocha využívaná v ekologickém zájmu
Článek 45
Další kritéria pro druhy plochy využívané v ekologickém zájmu
1. Pro určení druhů ploch uvedených v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 jako ploch využívaných v ekologickém zájmu se použijí odstavce 2 až 11 tohoto článku.
2. Na půdě ponechané ladem nedochází k zemědělské produkci. Odchylně od čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013 zůstává půda ponechaná ladem po dobu delší než pět let pro účely splnění podmínek pro plochu využívanou v ekologickém zájmu ornou půdou.
3. Terasami se rozumí terasy, které jsou chráněny v rámci DZES 7 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i ostatní terasy. Členské státy mohou rozhodnout, že za plochu využívanou v ekologickém zájmu považují pouze terasy chráněné v rámci DZES 7. Členské státy, které se rozhodnou zohlednit také ostatní terasy, stanoví pro tyto ostatní terasy kritéria, včetně minimální výšky, na základě vnitrostátních nebo regionálních zvláštností.
4. Krajinné prvky jsou k dispozici zemědělci a rozumí se jimi prvky chráněné v rámci DZES 7, SMR 2 nebo SMR 3 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i tyto prvky:
a)
živé ploty nebo zalesněné pásy o šířce nejvýše 10 metrů;
b)
solitérní stromy, jejichž koruna má průměr nejméně 4 metry;
c)
stromy ve stromořadí, jejichž koruna má průměr nejméně 4 metry. Prostor mezi korunami nesmí přesáhnout 5 metrů;
d)
skupiny stromů, ve kterých jsou stromy propojeny zápojem s překrývajícími se korunami, a plochy porostlé houštím, v obou případech o velikosti maximálně 0,3 ha;
e)
souvratě o šířce 1 až 20 metrů, na kterých nedochází k zemědělské produkci,
f)
rybníky o velikosti maximálně 0.1 ha. Nádrže vyrobené z betonu nebo z plastů se nepovažují za plochu využívanou v ekologickém zájmu;
g)
příkopy široké maximálně 6 metrů, včetně otevřených vodních toků pro účely zavlažování či odvodňování. Kanály, které mají stěny z betonu, se nepovažují za plochu využívanou v ekologickém zájmu;
h)
tradiční kamenné zdi.
Členské státy mohou rozhodnout, že v řádně odůvodněných případech omezí výběr krajinných prvků pouze na prvky v rámci DZES 7, SMR 2 nebo SMR 3 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013 a/nebo na jeden či více prvků uvedených v prvním pododstavci písm. a) až h).
Pro účely prvního pododstavce písm. b) a c) mohou členské státy zařadit stromy, které uznávají za hodnotné krajinné prvky a které mají korunu o průměru menším než 4 metry.
Pro účely prvního pododstavce písm. e) mohou členské státy stanovit nižší maximální šířku.
Pro účely prvního pododstavce písm. f) mohou členské státy stanovit minimální velikost rybníka a mohou rozhodnout, že do velikosti rybníka se zahrnuje pás s pobřežní vegetací podél vodní plochy o šířce až 10 metrů. Mohou stanovit kritéria, která zajistí, že rybníky mají přírodní hodnotu, s ohledem na význam, který mají přírodní rybníky pro ochranu přírodních stanovišť a druhů.
Pro účely prvního pododstavce písm. h) stanoví členské státy na základě vnitrostátních nebo regionálních specifických podmínek minimální kritéria, včetně omezení ohledně výšky a šířky.
5. Ochranné pásy zahrnují ochranné pásy podél vodních toků požadované v rámci DZES 1, SMR 1 nebo SMR 10 podle přílohy II nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i ostatní ochranné pásy. Minimální šířku těchto ostatních ochranných pásů určí členské státy, nesmí však být menší než 1 metr. Musí se nacházet na orné půdě nebo k ní přiléhat, a to tak, že jejich dlouhé okraje jsou rovnoběžné s okrajem vodního toku nebo vodního útvaru. Podél vodních toků mohou zahrnovat také pásy s pobřežní vegetací o šířce až 10 metrů. Na ochranných pásech nesmí docházet k zemědělské produkci. Odchylně od požadavku zákazu zemědělské produkce mohou členské státy povolit pastvu nebo sekání, pokud lze ochranný pás nadále odlišit od přiléhající zemědělské půdy.
6. Hektary zemědělsko-lesnické plochy jsou ornou půdou způsobilou pro režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu uvedené v hlavě III kapitole 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a splňují podmínky, za kterých je nebo byla udělena podpora podle článku 44 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo článku 23 nařízení (EU) č. 1305/2013.
7. Pokud jde o pásy způsobilých hektarů podél okrajů lesa, členské státy mohou buď rozhodnout, že zemědělskou produkci povolí, nebo zavést požadavek zákazu zemědělské produkce, nebo poskytnout zemědělcům obě možnosti. Pokud se členské státy rozhodnou nepovolit zemědělskou produkci, mohou odchylně od požadavku zákazu zemědělské produkce povolit pastvu nebo sekání, pokud lze ochranný pás nadále odlišit od přiléhající zemědělské půdy. Minimální šířku takových pásů určí členské státy, nesmí však být menší než 1 metr. Maximální šířka je 10 metrů.
8. Pokud jde o plochy s rychle rostoucími dřevinami pěstovanými ve výmladkových plantážích, na kterých se nepoužívají minerální hnojiva a/nebo přípravky na ochranu rostlin, členské státy vypracují seznam druhů, které lze k tomuto účelu použít, a to tak, že ze seznamu stanoveného podle čl. 4 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 vyberou druhy, které jsou z ekologického hlediska nejvhodnější, čímž se vyloučí druhy, které zjevně nejsou původní. Členské státy také stanoví požadavky na používání minerálních hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, přičemž zohlední cíl ploch využívaných v ekologickém zájmu, konkrétně chránit a zlepšovat biologickou rozmanitost.
9. Plochy, na kterých rostou meziplodiny nebo zelený porost, zahrnují takovéto plochy stanovené podle požadavků SMR 1 uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i ostatní plochy s meziplodinami nebo zeleným porostem pod podmínkou, že byly založeny vysetím směsi druhů plodin nebo podsevem trávy do hlavní plodiny. Členské státy stanoví seznam směsí druhů plodin, které se použijí, a období pro osévání meziplodinami nebo zeleným porostem a mohou stanovit další podmínky, zejména pokud jde o způsoby produkce. Období, které určí členské státy, nesmí překročit 1. říjen.
Plochy, na kterých rostou meziplodiny nebo zelený porost, nezahrnují plochy se zimními plodinami, které se běžně osévají na podzim a jsou určené pro sklizeň nebo pastvu. Nezahrnují ani plochy, na které se vztahují rovnocenné postupy uvedené v bodě I.3 a 4 přílohy IX nařízení (EU) č. 1307/2013 a prováděné formou závazků uvedených v čl. 43 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení.
10. Plochy s plodinami, které vážou dusík, zemědělci osévají takovými plodinami, které vážou dusík, jež jsou zahrnuty na seznamu sestaveném členským státem. Tento seznam obsahuje plodiny, které vážou dusík, u nichž má členský stát za to, že přispívají k cíli zlepšení biologické rozmanitosti. Tyto plodiny na ploše rostou v průběhu vegetačního období. Členské státy stanoví pravidla určující, kde je možné pěstovat plodiny, které vážou dusík, aby byly splněny podmínky pro plochu využívanou v ekologickém zájmu. Tato pravidla zohlední potřebu splnit cíle směrnic 91/676/EHS a 2000/60/ES, vzhledem k tomu, že plodiny, které vážou dusík, mohou na podzim zvyšovat riziko vyplavování dusíku. Členské státy mohou stanovit další podmínky, zejména pokud jde o způsoby produkce.
Plochy s plodinami, které vážou dusík, nezahrnují plochy, na které se vztahují rovnocenné postupy uvedené v bodě I.3 a 4 přílohy IX nařízení (EU) č. 1307/2013 a prováděné formou závazků uvedených v čl. 43 odst. 3 písm. a) tohoto nařízení.
11. Za účelem splnění požadavku na plochu využívanou v ekologickém zájmu může zemědělec stejnou plochu nebo krajinný prvek ohlásit v roce podání žádosti pouze jednou.
Článek 46
Pravidla pro regionální provádění u ploch využívaných v ekologickém zájmu
1. Členské státy, které se rozhodnout pro regionální provádění uvedené v čl. 46 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013, vymezí regiony pro účely uvedeného článku. Tyto regiony, které mají být vymezeny, se skládají z jednotných a homogenních zeměpisných oblastí s podobnými zemědělskými a environmentálními podmínkami. Pro tento účel se homogenita vztahuje k typu půdy, nadmořské výšce, jakož i k výskytu přírodních a polopřírodních ploch.
2. Ve vymezených regionech členské státy určí plochy, na nichž se musí uplatňovat až polovina procentních bodů požadavku na plochu využívanou v ekologickém zájmu.
3. Pokud jde o tyto určené plochy, členské státy stanoví pro zúčastněné zemědělce nebo skupiny zemědělců zvláštní povinnosti. Tyto povinnosti zajistí souvislou strukturu přiléhajících ploch využívaných v ekologickém zájmu. Povinnosti uložené zúčastněným zemědělcům nebo skupinám zemědělců zahrnují požadavek, podle něhož každý zúčastněný zemědělec zajistí, aby se alespoň 50 % plochy, na kterou se vztahuje povinnost stanovená v čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, nacházelo na půdě jeho zemědělského podniku v rámci daného regionu a v souladu s čl. 46 odst. 2 druhým pododstavcem uvedeného nařízení.
4. Povinnosti uložené zúčastněným zemědělcům nebo skupinám zemědělců zajistí, aby souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu uvedené v odstavci 3 tvořila jedna nebo více ploch uvedených v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), c), d) a h) nařízení (EU) č. 1307/2013.
5. Členské státy při určování ploch a stanovování povinností uvedených v odstavcích 2 a 3 případně zohlední stávající vnitrostátní nebo regionální strategie v oblasti biologické rozmanitosti nebo zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí, plány povodí nebo zjištěné potřeby tak, aby se zajistila ekologická soudržnost sítě Natura 2000 podle článku 10 směrnice 92/43/EHS nebo aby se přispělo k provádění strategie v oblasti zelené infrastruktury.
6. Dříve než členské státy zemědělcům uloží povinnosti, konzultují dotčené zemědělce nebo skupiny zemědělců a ostatní zúčastněné strany. Po této konzultaci členské státy stanoví konečný podrobný plán regionálního provádění a informují o tomto plánu strany zúčastněné na konzultaci a dotčené zemědělce nebo skupiny zemědělců, včetně určení oblastí a povinnosti pro zúčastněné zemědělce nebo skupiny zemědělců, a zejména přesného procentního podílu, který musí každý jednotlivý zemědělec provádět ve svém vlastním podniku. Tyto informace členské státy poskytnou zemědělci do 30. června roku, který předchází roku, ve kterém se použije regionální provádění, nebo v prvním roce uplatňování tohoto nařízení s dostatečným předstihem tak, aby zemědělec mohl řádně podat svou žádost.
Aniž jsou dotčeny platby zemědělcům uvedené v čl. 43 odst. 9 nařízení (EU) č. 1307/2013, členské státy zajistí, aby byla stanovena opatření ohledně finančních kompenzací mezi zemědělci a správních pokut pro případ, že nebudou splněny podmínky týkající se souvislých ploch využívaných v ekologickém zájmu.
Článek 47
Pravidla pro kolektivní provádění a kritéria, která mají podniky splňovat, aby byly považovány za podniky v těsné blízkosti
1. Členské státy, které se rozhodnou povolit kolektivní provádění podle čl. 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, určí kritéria, která musí zemědělské podniky splňovat, aby byly považovány za podniky v těsné blízkosti, přičemž použijí kterékoli z následujících kritérií:
a)
zemědělci, u nichž se 80 % podniku nachází ve stejné obci;
b)
zemědělci, u nichž se 80 % podniku nachází v okruhu určitého počtu kilometrů, který určí členské státy, maximálně však do 15 kilometrů.
2. Členské státy, které se rozhodnou určit plochy, na kterých je možné kolektivní provádění, a které se rozhodnou uložit zúčastněným zemědělcům nebo skupinám zemědělců povinnosti, zohlední stávající vnitrostátní nebo regionální strategie v oblasti biologické rozmanitosti nebo zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jí, plány povodí nebo zjištěné potřeby tak, aby se zajistila ekologická soudržnost sítě Natura 2000 podle článku 10 směrnice 92/43/EHS nebo aby se přispělo ke zlepšování zelené infrastruktury.
3. Povinnosti uložené zúčastněným zemědělcům nebo skupinám zemědělců podle odstavce 2 zahrnují podmínku, aby souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu tvořila jedna nebo více ploch uvedených v čl. 46 odst. 2 druhém pododstavci písm. a), c), d) a h) nařízení (EU) č. 1307/2013.
4. Zemědělci, kteří se účastní kolektivního provádění, uzavřou písemnou dohodu, která obsahuje podrobnosti o interních ujednáních ohledně finančních kompenzací a správních pokut pro případ, že nebudou splněny podmínky pro souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu.
Článek 48
Stanovení poměru lesní a zemědělské půdy
1. Členské státy, které se rozhodnou použít čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013, stanoví na základě údajů poskytnutých Eurostatem procentní podíl lesní půdy v porovnání s celkovou plochou půdy podle prvního pododstavce uvedeného odstavce. Údaje týkající se lesů odkazují na definici používanou Organizací OSN pro výživu a zemědělství a nezahrnují plochu patřící do kategorie jiných zalesněných ploch. Celková plocha půdy nezahrnuje plochu pokrytou vnitrozemskými vodami, včetně řek a jezer.
2. K výpočtu poměru lesní a zemědělské půdy podle čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 se použijí údaje poskytnuté Eurostatem. Pokud o lesní a zemědělské půdě nejsou k dispozici údaje Eurostatu v požadované míře, aby bylo možné vyhodnotit poměr zalesnění na úrovni plochy rovnocenné úrovni LAU2 nebo na úrovni jasně vymezené územní jednotky, která zahrnuje jednu konkrétní a souvislou zeměpisnou oblast s obdobnými zemědělskými podmínkami, lze použít údaje z jiných zdrojů.
Členské státy prokáží, že o lesní a zemědělské půdě použily aktuální a konzistentní údaje, které v maximální možné míře vypovídají o skutečné situaci.
3. Údaje a výpočty podle odstavců 1 a 2 jsou platné po dobu tří let. Po skončení tohoto období členské státy, které se rozhodnou dále uplatňovat výjimku stanovenou v čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 a obnovit tříleté období, znovu vypočítají poměry v souladu s odstavci 1 a 2 tohoto článku na základě nejnovějších dostupných údajů.
V případě změn správních hranic, které mají vliv na poměr uvedený v odstavci 2, se údaje a výpočty znovu vyhodnotí a veškeré změny v uplatnění výjimky budou oznámeny Komisi.
KAPITOLA 4
PLATBA PRO MLADÉ ZEMĚDĚLCE
Článek 49
Přístup právnických osob k platbě pro mladé zemědělce
1. Roční platba pro mladé zemědělce podle čl. 50 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 se poskytuje právnické osobě bez ohledu na její právní formu, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
právnická osoba má nárok na platbu v režimu základní platby nebo v režimu jednotné platby na plochu uvedeném v hlavě III kapitole 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a má aktivované platební nároky nebo ohlášené způsobilé hektary podle čl. 50 odst. 4 uvedeného nařízení;
b)
mladý zemědělec ve smyslu čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 vykonává nad právnickou osobou účinnou a dlouhodobou kontrolu, pokud jde o rozhodnutí týkající se řízení, zisků a finančních rizik, v prvním roce žádosti právnické osoby o platbu v režimu pro mladé zemědělce. Pokud se na kapitálu nebo řízení právnické osoby podílí více fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladými zemědělci, je mladý zemědělec schopen tuto účinnou a dlouhodobou kontrolu vykonávat buď samostatně, nebo společně s dalšími zemědělci;
c)
alespoň jeden z mladých zemědělců, kteří splňují podmínku stanovenou v písmenu b), splňuje kritéria způsobilosti zavedená členskými státy podle čl. 50 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, pokud existují, ledaže členské státy rozhodly, že se tato kritéria vztahují na všechny takovéto mladé zemědělce.
Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, použijí se podmínky stanovené v prvním pododstavci písm. b) na veškeré fyzické osoby, které mají kontrolu nad touto jinou právnickou osobou.
2. Platba uvedená v čl. 50 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 nesmí být nadále poskytována, jestliže všichni mladí zemědělci splňující kritéria stanovená v odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a případně v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) ztratili nad právnickou osobou kontrolu.
3. Pro účely tohoto článku:
a)
se jakýkoli odkaz na „zemědělce“ v čl. 50 odst. 4 až 10 nařízení (EU) č. 1307/2013 považuje za odkaz na právnickou osobu uvedenou v tomto článku;
b)
se odkaz na první předložení žádosti o účast v režimu základní platby nebo v režimu jednotné platby na plochu uvedené v čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 považuje za odkaz na první žádost této právnické osoby o platbu v rámci režimu pro mladé zemědělce;
c)
aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku, se odkaz na „zřízení“ v čl. 50 odst. 5 druhé větě nařízení (EU) č. 1307/2013 považuje za odkaz na zřízení mladými zemědělci, kteří mají nad právnickou osobou kontrolu v souladu s odst. 1 prvním pododstavcem písm. b) tohoto článku.
4. Pokud několik mladých zemědělců podle odst. 1 prvního pododstavce písm. b) získalo kontrolu nad právnickou osobou v různých obdobích, za dobu „zřízení“ uvedeného v čl. 50 odst. 5 druhé větě nařízení (EU) č. 1307/2013 se považuje časově první získání kontroly.
Článek 50
Přístup skupiny fyzických osob k platbě pro mladé zemědělce
Článek 49 se použije obdobně na skupinu fyzických osob podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013, kde jsou požadavky stanovené v čl. 49 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení splněny na úrovni skupiny.
KAPITOLA 5
PODPORA VÁZANÁ NA PRODUKCI
ODDÍL 1
Dobrovolná podpora vázaná na produkci
Článek 51
Definice
Pro účely tohoto oddílu se „opatřeními podpory vázané na produkci“ rozumí opatření, kterými se provádí dobrovolná podpora vázaná na produkci uvedená v čl. 52 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 52
Obecné zásady
1. Regiony uvedené v čl. 52 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 vymezí členské státy na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou agronomické a sociálně ekonomické rysy a regionální zemědělský potenciál nebo institucionální či administrativní struktura. Tyto regiony se mohou lišit od regionů vymezených v rámci jiných režimů podpory, jež stanoví nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Při vymezení zvláštních druhů zemědělské činnosti nebo zvláštních zemědělských odvětví uvedených v čl. 52 odst. 3 nařízení Komise (EU) č. 1307/2013 členské státy zohlední zejména příslušné struktury a podmínky produkce v dotčeném regionu nebo odvětví.
3. Pro účely čl. 52 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 se má za to, že určité druhy zemědělské činnosti nebo zvláštní zemědělská odvětví jsou „v obtížích“, jestliže hrozí opuštění nebo pokles produkce, mimo jiné i z důvodu nedostatečné ziskovosti vykonávané činnosti, které negativně ovlivňují hospodářskou, sociální nebo environmentální rovnováhu v regionu či odvětví.
Článek 53
Podmínky poskytnutí podpory
1. Členské státy stanoví kritéria způsobilosti pro opatření podpory vázané na produkci v souladu s rámcem stanoveným v nařízení (EU) č. 1307/2013 a s podmínkami stanovenými v tomto nařízení.
2. Plochy a výnosy a počty zvířat uvedené v čl. 52 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví členské státy na regionální nebo odvětvové úrovni. Odpovídají maximálním výnosům, obdělávané ploše nebo počtu zvířat, jichž bylo v cílovém regionu nebo odvětví dosaženo alespoň v jednom roce během období pěti let, které předchází roku rozhodnutí podle čl. 53 odst. 1 uvedeného nařízení.
Roční platba se vyjadřuje jako částka podpory na jednotku. Vychází z poměru mezi částkou stanovenou pro financování daného opatření, jak byla oznámena podle bodu 3 písm. i) přílohy I tohoto nařízení, a buď plochou či počtem zvířat, na které může být poskytnuta podpora v daném roce, nebo plochou či počtem zvířat stanovenými podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
3. Pokud se opatření podpory vázané na produkci týká olejnatých semen uvedených v příloze memoranda o porozumění mezi Evropským hospodářským společenstvím a Spojenými státy americkými o olejnatých semenech v rámci GATT, nesmí souhrn maximálních ploch, které mají být podle oznámení členských států podporovány, překročit maximální plochu stanovenou pro celou Unii, aby se zajistilo dodržování jejích mezinárodních závazků.
Pokud dojde k překročení maximální plochy uvedené v prvním pododstavci, dotčené členské státy upraví oznámenou plochu použitím redukčního koeficientu, který vyplývá z poměru mezi maximální plochou a souhrnem ploch oznámených pro podporu na olejnatá semena podle prvního pododstavce.
Komise stanoví redukční koeficient uvedený v druhém pododstavci prostřednictvím prováděcích aktů, které budou přijaty bez použití postupu uvedeného v čl. 71 odst. 2 nebo 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
4. Pokud se opatření vázané podpory týká skotu nebo ovcí a koz, členské státy určí jako podmínku způsobilosti pro podporu požadavky na identifikaci a registraci zvířat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (25) nebo nařízení Rady (ES) č. 21/2004 (26).
5. Členské státy neposkytnou vázanou podporu na plochu pro plochy, které nejsou plochami, na něž lze poskytnout podporu, ve smyslu čl. 32 odst. 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1307/2013. Pokud členské státy poskytují vázanou podporu na konopí, použije se podmínka uvedená v čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 a v článku 9 tohoto nařízení.
Článek 54
Soulad a kumulace podpor
1. Pro účely čl. 52 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 se opatření stanovená v nařízení (EU) č. 1305/2013 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (27) považují za „další opatření a politiky Unie“.
2. Členské státy zajistí soulad mezi:
a)
opatřeními podpory vázané na produkci a opatřeními prováděnými v rámci dalších opatření a politik Unie;
b)
různými opatřeními podpory vázané na produkci;
c)
opatřeními podpory vázané na produkci a opatřeními financovanými v rámci státní podpory.
Členské státy zajistí, aby opatření podpory vázané na produkci nenarušovala řádné fungování dalších opatření uvedených v prvním pododstavci.
3. Jestliže může být podpora v rámci určitého opatření podpory vázané na produkci poskytnuta také v rámci jiného opatření podpory vázané na produkci nebo opatření prováděného v rámci dalších opatření a politik Unie, členské státy zajistí, aby zemědělec mohl získat podporu zaměřenou na cíle uvedené v čl. 52 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013 pouze v rámci jednoho takového opatření.
Článek 55
Kritéria schválení Komisí
1. Pro účely čl. 55 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 neexistují alternativy, jestliže:
a)
v cílovém regionu nebo odvětví nelze provozovat žádnou jinou produkci, než je produkce, která je předmětem opatření podpory vázané na produkci, nebo pokračování takovéto produkce vyžaduje významné změny struktur produkce; nebo
b)
přeměna na jinou produkci je výrazně omezena v důsledku nedostupnosti půdy nebo infrastruktury přizpůsobené takovéto produkci, následného podstatného snížení počtu zemědělských podniků, úrovně potřebných investic vyplývajících z přeměny nebo z podobných důvodů.
2. Pro účely čl. 55 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013 je nutné poskytovat stabilní dodávky místnímu zpracovatelskému průmyslu v případech, kde by pozastavení nebo snížení produkce v cílovém regionu nebo odvětví pravděpodobně mělo negativní dopad na činnost a související ekonomickou životaschopnost nebo zaměstnanost v navazujících podnicích, které jsou na této produkci značně závislé, jako jsou např. zpracovatelé surovin, jatka nebo potravinářské podniky. Tyto navazující podniky musí mít sídlo v příslušném regionu nebo musí být pokračování jejich činnosti výrazně závislé na daném odvětví.
3. Pro účely čl. 55 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 pokračujících narušení trhu existují v případě, kdy jsou zemědělci v cílovém regionu nebo odvětví postiženi hospodářskými ztrátami, které vyplývají zejména z výskytu znečištění, kontaminace nebo snížení kvality životního prostředí v souvislosti s konkrétní událostí omezeného zeměpisného rozsahu.
4. Při posuzování úrovně podpory vázané na produkci vyplývající z opatření oznámených členským státem, která mají být schválena, bere Komise v úvahu úroveň přímých plateb vázaných na produkci poskytnutých v průběhu alespoň jednoho roku v referenčním období 2010-2014 podle čl. 53 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 2
Zvláštní podpora pro bavlnu
Článek 56
Schválení zemědělské půdy pro produkci bavlny
Členské státy stanoví objektivní kritéria, na jejichž základě se schvaluje zemědělská půda podle čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Tato kritéria se opírají o jeden nebo více z těchto prvků:
a)
zemědělské hospodářství oblastí, v nichž bavlna představuje hlavní plodinu;
b)
půdní a klimatické podmínky v příslušných oblastech;
c)
hospodaření s vodou na zavlažování;
d)
režimy střídání plodin a pěstitelské techniky, jež mohou pravděpodobně přispět k ochraně životního prostředí.
Článek 57
Povolení odrůd k výsevu
Pro účely čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 členské státy povolí odrůdy evidované ve „Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin“ podle směrnice 2002/53/ES, které jsou přizpůsobeny potřebám trhu.
Článek 58
Podmínky způsobilosti
Výsevu na plochách podle čl. 57 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 je dosaženo tehdy, pokud je dosaženo minimální hustoty osazení rostlin, kterou stanoví dotčený členský stát v závislosti na půdních a klimatických podmínkách a případně na regionálních zvláštnostech.
Článek 59
Agronomické postupy
Členské státy mohou stanovit zvláštní pravidla pro agronomické postupy, které jsou nezbytné pro péči o kultury a pro jejich sklizeň za běžných vegetačních podmínek.
Článek 60
Schválení meziodvětvových organizací
1. Členské státy každý rok schválí na dobu jednoho roku, počínaje nejpozději 1. březnem, všechny mezioborové organizace podle čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, které požádají o to, aby byly schválenými organizacemi, a které:
a)
zahrnují celkovou plochu o rozloze alespoň 4 000 hektarů stanovených členským státem, které vyhovují kritériím schválení podle článku 56 tohoto nařízení;
b)
zahrnují alespoň jednu vyzrňovací stanici; a
c)
přijaly interní provozní pravidla, zejména pro podmínky členství a členské příspěvky, v souladu s vnitrostátními a unijními předpisy.
2. Pokud se zjistí, že schválená meziodvětvová organizace nesplňuje kritéria pro schválení uvedená v odstavci 1, členský stát schválení odejme, pokud nedojde v souvislosti s nesplněním dotčených kritérií k nápravě. Pokud se plánuje odejmutí schválení, členský stát oznámí uvedený záměr meziodvětvové organizaci spolu s důvody, které ho k tomu vedly. Členský stát umožní meziodvětvové organizaci předložit ve stanovené lhůtě námitky.
Zemědělci, kteří jsou členy schválené meziodvětvové organizace, jejíž schválení je odňato v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce, ztrácí nárok na zvýšení podpory podle čl. 60 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 61
Povinnosti producentů
1. Tentýž producent nesmí být členem více než jedné schválené meziodvětvové organizace uvedené v čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Producent, který je členem schválené meziodvětvové organizace, je povinen dodávat vyprodukovanou bavlnu pouze vyzrňovací stanici, která je členem téže organizace.
3. Členství producentů ve schválené meziodvětvové organizaci je založeno na dobrovolném přistoupení.
KAPITOLA 6
OZNÁMENÍ
Článek 62
Oznámení týkající se definicí a souvisejících ustanovení
Členské státy oznámí Komisi veškerá rozhodnutí přijatá v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 do 31. ledna 2015. Takovéto oznámení obsahuje podrobnosti těchto rozhodnutí, jejich odůvodnění a objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí učiněna.
Článek 63
Oznámení týkající se redukčního koeficientu podle čl. 32 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013
Členské státy oznámí Komisi veškerá rozhodnutí podle článku 8 do 31. ledna 2015. Takovéto oznámení obsahuje podrobnosti těchto rozhodnutí, jejich odůvodnění a objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí učiněna.
Článek 64
Oznámení týkající se základní platby
1. Pokud členský stát oznamuje Komisi svá rozhodnutí podle čl. 22 odst. 2 a 3, čl. 24 odst. 10, článku 29 a čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, obsahuje takovéto oznámení podrobnosti o těchto rozhodnutích. U rozhodnutí podle čl. 24 odst. 10, článku 29 a čl. 40 odst. 4 uvedeného nařízení navíc v případě potřeby obsahuje odůvodnění.
Pokud členský stát oznamuje Komisi svá rozhodnutí podle čl. 23 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, obsahuje takovéto oznámení podrobnosti o těchto rozhodnutích, jejich odůvodnění a objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí přijata, zejména kritéria použitá pro vymezení regionů podle čl. 23 odst. 1 uvedeného nařízení, kritéria použitá pro rozdělení vnitrostátních stropů mezi regiony podle čl. 23 odst. 2 uvedeného nařízení a kritéria použitá pro případné postupné roční úpravy podle čl. 23 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti stanovené v čl. 30 odst. 7, čl. 30 odst. 11 písm. b), čl. 32 odst. 3 písm. b), čl. 32 odst. 5 a čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 31. ledna prvního roku používání takového rozhodnutí podrobnosti o těchto rozhodnutích, jakož i odůvodnění a případně objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí učiněna.
V případě přezkumu rozhodnutí uvedeného v čl. 30 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 se informace uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce oznámí Komisi do 31. ledna prvního roku používání takového revidovaného rozhodnutí.
3. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti stanovené v čl. 34 odst. 3 a 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí své rozhodnutí Komisi do 31. ledna prvního roku používání takového rozhodnutí.
4. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti stanovené v čl. 39 odst. 1 druhém pododstavci a v čl. 40 odst. 2 a 5 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 31. července roku předcházejícího roku prvního používání takového rozhodnutí podrobnosti o těchto rozhodnutích, jakož i odůvodnění a případně objektivní kritéria, na jejichž základě byla tato rozhodnutí učiněna.
5. Pokud se členský stát rozhodne používat režim jednotné platby na plochu podle čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 1. září každého roku pro daný rok podání žádostí celkový počet hektarů ohlášených zemědělci podle čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení.
Článek 65
Oznámení týkající se ekologických postupů
1. Členské státy oznámí Komisi následující informace:
a)
do 15. prosince 2014:
i)
své případné rozhodnutí vypočítat platbu uvedenou v čl. 43 odst. 9 nařízení (EU) č. 1307/2013 v souladu s třetím pododstavcem uvedeného odstavce;
ii)
své případné rozhodnutí určit další citlivé plochy s trvalými travními porosty uvedené v čl. 45 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013;
iii)
své případné rozhodnutí uplatnit platbu uvedenou v čl. 43 odst. 9 nařízení (EU) č. 1307/2013 na regionální úrovni, jak stanoví čl. 47 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení;
b)
do 15. prosince příslušného roku své rozhodnutí nově určit environmentálně citlivé plochy s trvalými travními porosty, jak je uvedeno v článku 41 druhém pododstavci tohoto nařízení;
c)
do 15. prosince každého roku, pokud jde o příslušný rok podání žádostí:
i)
celkový počet zemědělců, kteří musí splnit alespoň jednu ekologickou povinnost uvedenou v čl. 43 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, a celkový počet hektarů, který tito zemědělci ohlásili;
ii)
celkový počet zemědělců, kteří jsou osvobozeni od povinnosti používat jeden nebo více ekologických postupů, a počet hektarů, který tito zemědělci ohlásili; počet zemědělců, kteří jsou osvobozeni od povinnosti používat jakékoli postupy, neboť splňují požadavky nařízení (ES) č. 834/2007; počet zemědělců, kteří jsou osvobozeni od povinnosti diverzifikace plodin; počet zemědělců, kteří jsou osvobozeni od povinnosti mít plochu využívanou v ekologickém zájmu; a příslušný počet hektarů, který tito zemědělci ohlásili. Tyto údaje nezahrnují zemědělce, kteří se účastní režimu pro malé zemědělce;
iii)
celkový počet zemědělců, kteří používají rovnocenná opatření, přičemž je třeba rozlišit zemědělce, kteří uplatňují rovnocennost podle čl. 43 odst. 3 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1307/2013, a příslušný počet hektarů, který tito zemědělci ohlásili;
iv)
celkový počet zemědělců, na které se vztahuje povinnost diverzifikace plodin, v rozdělení podle počtu zemědělců, na které se vztahuje povinnost diverzifikace se dvěma plodinami, a počtu zemědělců, na které se vztahuje povinnost diverzifikace se třemi plodinami, včetně příslušného počtu hektarů orné půdy, kterou tito zemědělci ohlásili;
v)
celkový počet zemědělců, kteří se zohledňují pro výpočet poměru ploch s trvalými travními porosty k celkové zemědělské ploše, a celkový počet hektarů s trvalými travními porosty, které tito zemědělci ohlásili;
vi)
celkový počet zemědělců, kteří ohlašují environmentálně citlivé trvalé travní porosty, celkový počet hektarů, na nichž rostou environmentálně citlivé trvalé travní porosty, které tito zemědělci ohlásili, a celkový počet hektarů určených environmentálně citlivých trvalých travních porostů;
vii)
celkový počet zemědělců, na které se vztahuje povinnost mít plochu využívanou v ekologickém zájmu, celkový počet hektarů orné půdy, které tito zemědělci ohlásili, a celkový počet hektarů ohlášených jako plocha využívaná v ekologickém zájmu před použitím váhových koeficientů, v rozdělení podle druhu plochy využívané v ekologickém zájmu podle čl. 46 odst. 2 prvního pododstavce nařízení (EU) č. 1307/2013;
viii)
celkový počet zemědělců, kteří povinnost mít plochu využívanou v ekologickém zájmu provádějí na regionální úrovni nebo kolektivně, a celkový počet hektarů orné půdy, které tito zemědělci ohlásili;
d)
do 15. prosince každého roku referenční poměr a roční poměr ploch s trvalými travními porosty k celkové zemědělské ploše, jakož i informace týkající se povinností stanovených na úrovni podniku v souladu s čl. 45 odst. 2 pátým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 a článkem 44 tohoto nařízení.
2. Členské státy ve svém oznámení, které mají podat podle čl. 46 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 do 1. srpna 2014, oznámí Komisi následující:
a)
svá rozhodnutí o tom, které oblasti uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 je třeba považovat za plochu využívanou v ekologickém zájmu, která budou do 1. října 2014 doplněna podrobnými informacemi o těchto rozhodnutích, včetně podmínek uplatňovaných na tyto plochy v důsledku rozhodnutí přijatých členskými státy;
b)
podrobné informace o použití přepočítacích a váhových koeficientů uvedených v čl. 46 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Členské státy ve svém oznámení, které mají podat podle čl. 46 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 do 1. srpna roku, který předchází roku, ve kterém se příslušné rozhodnutí poprvé použije, oznámí Komisi následující:
a)
pro členské státy, které se rozhodnou pro regionální provádění podle čl. 46 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013, informace týkající se vymezení regionů, určení ploch, vybrané plochy pro účely čl. 46 odst. 4 tohoto nařízení a informace odůvodňující, jak toto regionální provádění podporuje provádění politik Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a biologické rozmanitosti;
b)
pro členské státy, které se rozhodnou povolit kolektivní provádění uvedené v čl. 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, případně rovněž informace o určení ploch a vybraných plochách pro účely čl. 47 odst. 3 tohoto nařízení.
4. Ve svém oznámení, které mají podat podle čl. 46 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 do 1. srpna roku, který předchází roku, ve kterém se příslušné rozhodnutí poprvé použije, členské státy, které splňují podmínku uvedenou v čl. 46 odst. 7 uvedeného nařízení a které se rozhodly použít výjimku stanovenou v uvedeném ustanovení, poskytnou Komisi podrobnosti o svém rozhodnutí včetně údajů a výpočtů, které doloží, že jsou splněny všechny podmínky pro výjimku uvedené v čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013.
První pododstavec se použije obdobně na rozhodnutí dále uplatňovat výjimku stanovenou v čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 a obnovit tříleté období, jak uvádí čl. 48 odst. 3 tohoto nařízení.
Členské státy neprodleně oznámí Komisi všechny změny v uplatňování výjimky stanovené v čl. 46 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 66
Oznámení týkající se platby pro mladé zemědělce
1. Pokud se členský stát rozhodne použít pro výpočet platby pro mladé zemědělce čl. 50 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 31. ledna 2015 zvolenou metodu výpočtu platby a maximální částku stanovenou v souladu s čl. 50 odst. 9 uvedeného nařízení.
2. Pokud se členský stát rozhodne stanovit kritéria způsobilosti v souladu s čl. 50 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo použít metodu výpočtu uvedenou v čl. 50 odst. 10 uvedeného nařízení, oznámí toto rozhodnutí Komisi do 31. ledna 2015.
3. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti znovu vypočíst stanovený počet hektarů, jak uvádí čl. 50 odst. 10 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi toto rozhodnutí do 1. srpna roku, na který takovýto výpočet uplatní, a poskytne odůvodnění, jakož i objektivní kritéria, na jejichž základě toto rozhodnutí učinil.
Článek 67
Oznámení týkající se dobrovolné podpory vázané na produkci
1. Oznámení podle čl. 54 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 obsahují položky, které jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
2. Pro každé opatření podpory vázané na produkci a pro každý dotčený zvláštní druh zemědělské činnosti nebo zvláštní zemědělské odvětví oznámí členské státy Komisi celkový počet příjemců, částku plateb, které byly poskytnuty, jakož i celkovou plochu a celkový počet zvířat, pro které byla skutečně vyplacena podpora. Tato oznámení se podávají do 15. září roku následujícího po roce, na který jsou platby poskytnuty.
Článek 68
Oznámení týkající se minimálních požadavků na získání přímých plateb
Členské státy oznámí Komisi do 1. srpna 2014 veškerá rozhodnutí přijatá v souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 69
Oznámení týkající se redistributivní platby
Pokud se členský stát rozhodne poskytnout redistributivní platbu podle hlavy III kapitoly 2 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámení uvedené v čl. 41 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013 obsahuje podrobnosti o tomto rozhodnutí, včetně podrobného výpočtu redistributivní platby a jeho zdůvodnění, a případně informace o použití režimu na regionální úrovni podle čl. 41 odst. 2 uvedeného nařízení a o odstupňované škále hodnot v rámci počtu hektarů podle čl. 41 odst. 5 uvedeného nařízení.
Článek 70
Oznámení týkající se platby na oblasti s přírodními omezeními
Pokud se členský stát rozhodne poskytnout platbu na oblasti s přírodními omezeními podle hlavy III kapitoly 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 1. srpna 2014 veškerá rozhodnutí přijatá v souladu s článkem 48 nařízení (EU) č. 1307/2013. Toto oznámení obsahuje podrobnosti o tomto rozhodnutí, případně včetně informací o omezení plateb na některé oblasti podle čl. 48 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013, o použití maximálních limitů uvedených v čl. 48 odst. 4 uvedeného nařízení a o použití na regionální úrovni podle čl. 48 odst. 5 uvedeného nařízení.
Článek 71
Oznámení týkající se režimu pro malé zemědělce
Pokud se členský stát rozhodne použít režim pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 1. srpna 2014 veškerá rozhodnutí přijatá v souladu s uvedenou hlavou.
Toto oznámení obsahuje podrobnosti o tomto rozhodnutí, včetně možného automatického zařazení zemědělců podle čl. 62 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 a výpočtu platby podle článku 63 uvedeného nařízení.
Členské státy uvědomí Komisi o rozhodnutí o financování uvedeném v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 bezodkladně a nejpozději do 1. prosince kalendářního roku, k němuž se platba vztahuje.
Článek 72
Použití čl. 8 odst. 1, čl. 41 odst. 4 nebo čl. 52 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 na členy právnických osob nebo skupin
Pokud se členský stát rozhodne použít čl. 8 odst. 4, čl. 41 odst. 8 nebo čl. 52 odst. 7 nařízení (EU) č. 1307/2013, oznámí Komisi do 1. srpna 2014 podrobnosti o těchto rozhodnutích.
Článek 73
Lineární snížení plateb
V případě použití lineárních snížení uvedených v čl. 7 odst. 1 druhém pododstavci, čl. 51 odst. 2 nebo čl. 65 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013 členské státy informují Komisi o použité procentní sazbě snížení, a to bezodkladně a nejpozději do 30. června roku, který následuje po kalendářním roce, v jehož průběhu byly podány žádosti o tyto lineárně snížené přímé platby.
Článek 74
Žádost o informace týkající se opatření přijatých členskými státy
Pokud je to nezbytné pro zajištění řádného uplatňování pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo v tomto nařízení, může Komise požádat členské státy, aby jí poskytly podrobnosti o opatřeních přijatých k provádění nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo jakýchkoli předpisů přijatých Komisí na základě uvedeného nařízení.
Článek 75
Zprávy
1. Pokud se Bulharsko a Rumunsko rozhodnou poskytnout doplňkové vnitrostátní přímé platby podle článku 18 nařízení (EU) č. 1307/2013, předloží Komisi zprávu do 30. června 2016. Zpráva obsahuje pro každou doplňkovou vnitrostátní přímou platbu počet příjemců, celkovou částku poskytnutých doplňkových vnitrostátních přímých plateb, počet hektarů, na něž byla platba poskytnuta, a případně míru platby.
2. Pokud se členský stát rozhodne poskytnout přechodnou vnitrostátní podporu podle čl. 37 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, předloží Komisi výroční zprávu do 15. září roku následujícího po provádění této přechodné vnitrostátní podpory. Zpráva obsahuje pro každé odvětví počet příjemců, částku poskytnuté přechodné vnitrostátní podpory, počet hektarů, zvířat nebo jiných jednotek, na které byla podpora poskytnuta, a případně míru této podpory.
Článek 76
Oznámení rozhodnutí vyplývajících z přezkumu
Pokud může být rozhodnutí oznámené Komisi v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 nebo tímto nařízením přezkoumáno, oznámí se rozhodnutí vyplývající z přezkumu Komisi ve lhůtě čtyř týdnů od přijetí takového rozhodnutí, pokud nařízení (EU) č. 1307/2013 nestanoví pro toto oznámení jinou lhůtu.
Toto oznámení obsahuje podrobnosti o rozhodnutí a případně odůvodnění a objektivní kritéria, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí učiněno.
KAPITOLA 7
ZMĚNA, ZRUŠENÍ A VSTUP V PLATNOST
Článek 77
Změna nařízení (EU) č. 1307/2013
Příloha X nařízení (EU) č. 1307/2013 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení.
Článek 78
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1120/2009 a (ES) č. 1121/2009 se zrušují.
Nadále se však použijí ve vztahu k žádostem o podporu, které se týkají kalendářních roků před kalendářním rokem 2015.
Článek 79
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ve vztahu k žádostem o podporu, které se týkají kalendářních roků následujících po kalendářním roce 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 639/2014
z 11. marca 2014,
ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, a ktorým sa mení príloha X k uvedenému nariadeniu
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3, článok 8 ods. 3, článok 9 ods. 5, článok 35 ods. 1, 2 a 3, článok 36 ods. 6, článok 39 ods. 3, článok 43 ods. 12, článok 44 ods. 5, článok 45 ods. 5 a 6, článok 46 ods. 9, článok 50 ods. 11, článok 52 ods. 9, článok 57 ods. 3, článok 58 ods. 5, článok 59 ods. 3 a článok 67 ods. 1 a 2,
keďže:
(1)
Nariadením (EÚ) č. 1307/2013 sa zrušilo a nahradilo nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 (2). V nariadení (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovuje nový právny rámec, ktorý pozostáva z nového systému priamej podpory vrátane základných platieb pre poľnohospodárov a ďalších režimov podpory. Komisia sa ním splnomocňuje prijímať delegované a vykonávacie akty. Aby sa zaručilo bezproblémové fungovanie režimov v novom právnom rámci, musia sa prostredníctvom takýchto aktov prijať určité pravidlá. V záujme zníženia administratívneho zaťaženia by tieto pravidlá mali byť jednoduché a mali by sa dať ľahko ovládať. Týmito aktmi by sa mali nahradiť pravidlá stanovené v nariadeniach Komisie (ES) č. 1120/2009 (3) a (ES) č. 1121/2009 (4).
(2)
Spomínaný rámec treba týmto nariadením doplniť v súvislosti s určitými všeobecnými ustanoveniami, režimom základných platieb, režimom jednotnej platby na plochu, platbou pre poľnohospodárov dodržiavajúcich poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie, platbou pre mladých poľnohospodárov, ktorí začínajú s poľnohospodárskou činnosťou, dobrovoľnou viazanou podporou, osobitnou platbou na bavlnu a v súvislosti s oznamovaním potrebným pri každom režime podpory.
(3)
V záujme zabezpečenia správneho uplatňovania úprav priamych platieb so zreteľom na finančnú disciplínu je potrebné stanoviť všeobecné pravidlá postupu pri výpočte takýchto znížení vo vzťahu k zníženiam podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 (5).
(4)
V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie (6) je vhodné objasniť, že členské štáty by mali pri prijímaní opatrení na účely vykonávania práva Únie uplatňovať svoje právomoci v súlade s určitými zásadami, najmä so zásadou nediskriminácie.
(5)
Podpora iná ako viazaná podpora by mala spĺňať požiadavky na to, aby sa dala považovať za oddelenú podporu v zmysle „zeleného koša“ dohody o poľnohospodárstve uzatvorenej v rámci tzv. uruguajského kola multilaterálnych obchodných rokovaní (7), a viazaná podpora by mala spĺňať požiadavky na zaradenie do „modrého koša“ v zmysle uvedenej dohody.
(6)
Podľa článku 4 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 si „poľnohospodárska činnosť“ nevyžaduje produkciu, chov alebo pestovanie poľnohospodárskych výrobkov. Poľnohospodári môžu namiesto toho udržiavať poľnohospodársku plochu v stave, v ktorom je vhodná na pastvu alebo pestovanie bez prípravnej činnosti nad rámec použitia bežných poľnohospodárskych postupov a strojov, alebo v prípade poľnohospodárskych plôch prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie vykonávať určité minimálne činnosti. Keďže obe tieto činnosti si vyžadujú určité konanie zo strany poľnohospodára, je potrebné stanoviť na úrovni Únie rámec, na základe ktorého majú členské štáty stanoviť ďalšie kritériá týchto činností.
(7)
Z environmentálnych dôvodov zahŕňa vymedzenie pojmu „trvalý trávny porast“ v článku 4 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 aj nebylinné rastlinné druhy, napr. kry a/alebo stromy, ktoré sa môžu spásať, pod podmienkou, že trávy a iné rastlinné krmivá zostávajú na príslušnej pôde v prevahe. Preto je potrebné stanoviť kritérium na určenie, v ktorých prípadoch zostávajú trávy a iné rastlinné krmivá v prevahe.
(8)
Vymedzenie pojmu „trvalý trávny porast“ umožňuje členským štátom považovať za trvalý trávny porast aj pôdu, ktorú možno spásať a ktorá je súčasťou zaužívaných miestnych postupov, pri ktorých trávy a iné rastlinné krmivá tradične na spásaných plochách neprevládajú. Na tento účel je potrebné stanoviť kritériá, na základe ktorých možno určiť zaužívané miestne postupy.
(9)
V súlade s článkom 4 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 môžu členské štáty považovať za trvalý trávny porast pôdu, ktorú možno spásať a ktorá je súčasťou zaužívaných miestnych postupov, pri ktorých trávy a iné rastlinné krmivá tradične na spásaných plochách neprevládajú. Takýto trvalý trávny porast môže podliehať koeficientu zníženia podľa článku 32 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Aby sa zabezpečilo pomerné uplatňovanie uvedeného ustanovenia, je vhodné umožniť rozlišovanie medzi rôznymi kategóriami plôch s cieľom uplatňovať rozdielne koeficienty zníženia na tieto kategórie.
(10)
Na základe článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa priame platby nesmú poskytovať fyzickým ani právnickým osobám, ani skupinám fyzických alebo právnických osôb, ktorých poľnohospodárske plochy sú prevažne plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie a ktoré na uvedených plochách nevykonávajú minimálnu činnosť vymedzenú členskými štátmi. Na tento účel je potrebné určiť, kedy sa takéto plochy majú považovať za hlavnú časť poľnohospodárskej pôdy poľnohospodára, a objasniť rozsah uplatňovania uvedeného ustanovenia.
(11)
Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa subjekty patriace do rozsahu pôsobnosti tzv. negatívneho zoznamu považujú za aktívnych poľnohospodárov, ak sú schopné dokázať, že spĺňajú jedno z kritérií uvedených v danom ustanovení. Jedným z týchto kritérií je preukázať, že ročná výška priamych platieb je aspoň 5 % z celkových príjmov získaných z nepoľnohospodárskych činností. Preto je potrebné prijať ustanovenia týkajúce sa určenia toho, či príjmy pochádzajú z poľnohospodárskych alebo nepoľnohospodárskych činností.
(12)
Okrem toho je potrebné stanoviť pravidlá určenia ročnej výšky priamych platieb na účely článku 9 ods. 2 a prípadne článku 9 ods. 3, ako aj na účely článku 9 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ktorým sa určití poľnohospodári oslobodzujú od uplatňovania článku 9 ods. 2 a 3 uvedeného nariadenia. Aby sa zabezpečilo rovnocenné zaobchádzanie s poľnohospodármi v Bulharsku, Chorvátsku a Rumunsku, kde priame platby podliehajú mechanizmu postupného zavádzania, v týchto členských štátoch by mala ročná výška priamych platieb vychádzať z konečnej sumy, ktorá sa pridelí na konci procesu postupného zavádzania.
(13)
V súlade s článkom 9 ods. 2 a prípadne s článkom 9 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 možno poľnohospodárov vylúčiť z podpory, ak sú ich poľnohospodárske činnosti nepodstatné alebo ich hlavným obchodným alebo podnikateľským cieľom nie je výkon poľnohospodárskej činnosti. V tejto súvislosti je potrebné stanoviť určité kritériá a umožniť členským štátom stanovenie alternatívnych kritérií zacielených na poľnohospodárske činnosti, ktoré sú len okrajové.
(14)
V nariadení (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovuje niekoľko možností pridelenia platobných nárokov poľnohospodárom. V záujme právnej istoty by sa malo stanoviť, že v prípade dedičstva alebo predpokladaného dedičstva, alebo predpokladaného dedičstva, ktoré možno odvolať, zlúčenia podnikov alebo rozdelenia podniku, sa počet a hodnota platobných nárokov, ktoré majú byť prijaté, stanovuje za rovnakých podmienok, aké by sa uplatňovali na poľnohospodára, ktorý poľnohospodársky podnik pôvodne riadil. Ďalej je potrebné stanoviť pravidlá určovania počtu platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť v prípade podnikov vzniknutých rozdelením, ak sa takéto podniky nachádzajú v členských štátoch uplatňujúcich článok 24 ods. 4 alebo 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Vzhľadom na oprávnené očakávania poľnohospodárov by zmeny právneho postavenia poľnohospodára nemali mať vplyv na počet či hodnotu platobných nárokov, ktoré môže poľnohospodár prijať, ak si takýto poľnohospodár zachová kontrolu nad podnikom z hľadiska riadenia, zisku a finančných rizík.
(15)
V záujme právnej istoty a zaručenia riadneho spravovania platobných nárokov je potrebné objasniť, že pri prideľovaní a aktivácii platobných nárokov by sa mali zohľadniť iba hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, určené podľa článku 2 ods. 1 druhého pododseku bodu 23 písm. a) delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 640/2014 (8).
(16)
V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie (9) by sa platobné nároky mali prideľovať osobe, ktorá má rozhodovaciu právomoc nad poľnohospodárskou činnosťou na pôde, na ktorú sa o takéto pridelenie žiada, ktorá z nej má zisk a nesie súvisiace finančné riziká. Je vhodné objasniť, že táto zásada sa uplatňuje najmä ak o pridelenie platobných nárokov na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, žiada viac ako jeden poľnohospodár.
(17)
V článku 24 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa členským štátom umožňuje uplatniť koeficient zníženia na určité hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré pozostávajú z trvalého trávneho porastu situovaného v oblastiach s náročnými klimatickými podmienkami, najmä z dôvodu ich nadmorskej výšky a iných prírodných prekážok. Aby sa zabezpečilo primerané uplatňovanie uvedeného ustanovenia, je vhodné vytvoriť rámec na uplatňovanie takéhoto koeficientu zníženia, najmä pokiaľ ide o limity takéhoto zníženia.
(18)
V článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovuje základná zásada, že priame platby možno poskytnúť iba aktívnym poľnohospodárom. Okrem toho, v článku 24 ods. 9 uvedeného nariadenia sa členským štátom umožňuje stanoviť minimálnu veľkosť na jeden podnik v súvislosti s prideľovaním platobných nárokov. Je vhodné zohľadniť tieto ustanovenia aj pri stanovovaní hodnoty platobných nárokov.
(19)
Ak sa pri stanovovaní pôvodnej jednotkovej hodnoty platobných nárokov zohľadňuje podľa článku 26 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 podpora poskytnutá na kalendárny rok 2014, malo by sa objasniť, že členské štáty sa môžu rozhodnúť, že nezohľadnia všetky opatrenia uvedené v danom ustanovení. S cieľom zabrániť neprimeranej penalizácii poľnohospodárov, referenčné sumy potrebné na stanovenie hodnoty platobných nárokov by nemali zahŕňať žiadne zníženia ani vylúčenia stanovené v súlade s hlavou II kapitolou 4 nariadenia (ES) č. 73/2009. Je vhodné spresniť, akým spôsobom sa má zohľadňovať uvedená podpora, a stanoviť ďalšie kritériá potrebné na rešpektovanie oddeleného charakteru určitých režimov, ktoré sa môžu zohľadniť.
(20)
Okrem toho je na účel stanovenia pôvodnej jednotkovej hodnoty platobných nárokov potrebné objasniť, že v článku 26 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 zahŕňajú platobné nároky v držbe poľnohospodára aj tie platobné nároky, ktoré sú prenajaté inému poľnohospodárovi v čase predloženia žiadosti prenajímateľa na rok 2014.
(21)
Aby sa umožnilo predpovedanie podpory príjmov poľnohospodárov, je vhodné stanoviť termín, do ktorého členské štáty musia stanoviť a oznámiť poľnohospodárom konečnú hodnotu a počet platobných nárokov v prípade, že poľnohospodári boli informovaní na základe predbežných údajov.
(22)
Na účely článku 26 alebo článku 40 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 je v prípade, že bol poľnohospodár ovplyvnený zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami počas referenčného roka, na ktorý sa vzťahujú uvedené články, vhodné určiť hodnotu platobných nárokov na základe posledného roka, ktorý nebol ovplyvnený zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami. Členské štáty by však v záujme zníženia administratívnej záťaže mali mať možnosť stanoviť určitý prah, pokiaľ ide o vplyv vyššej moci alebo výnimočných okolností na priamu podporu získanú v referenčnom roku.
(23)
Pokiaľ ide o predaj alebo prenájom podniku alebo jeho časti, ktorý sa uskutočnil v období pred dátumom podania žiadosti o pridelenie nárokov v prvom roku uplatňovania režimu, mala by sa stanoviť možnosť členských štátov rozhodnúť, že poľnohospodári môžu zmluvne previesť platobné nároky, ktoré sa majú prideliť, spolu s podnikom alebo jeho časťou. V rámci takéhoto ustanovenia súkromnoprávnej zmluvy by sa platobné nároky mali prideliť predávajúcemu, resp. prenajímateľovi a priamo previesť na kupujúceho, resp. nájomcu, pre ktorého sa prípadné platby prijaté predávajúcim, resp. prenajímateľom na rok 2014 alebo hodnota nárokov predávajúceho alebo prenajímateľa v roku 2014 podľa článku 26 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 uplatnia ako referenčná hodnota na stanovenie pôvodnej jednotkovej hodnoty platobných nárokov. Ďalej by sa malo objasniť, že článok 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa na takéto prevody neuplatňuje.
(24)
V súvislosti s výpočtom jednotkovej hodnoty platobných nárokov by sa mali stanoviť jasné pravidlá, pokiaľ ide o zaokrúhľovanie číselných hodnôt a možnosť rozdelenia existujúcich platobných nárokov, ak je veľkosť pozemku, ktorý sa nahlasuje alebo prevádza spolu s nárokom, len zlomkom hektára, či možnosť zlúčenia nárokov a zlomkov.
(25)
V záujme právnej istoty je vhodné určiť lehotu, v ktorej sa majú zriadiť regióny uvedené v článku 34 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
(26)
Mali by sa stanoviť osobitné ustanovenia týkajúce sa riadenia národných alebo regionálnych rezerv.
(27)
Je potrebné stanoviť kritériá a maximálne percentá na uplatňovanie článku 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, aby sa prípadné zníženie podľa uvedeného ustanovenia nestalo podstatnou prekážkou alebo neviedlo k zákazu prevodu platobných nárokov.
(28)
V záujme právnej istoty je vhodné objasniť určovanie sumy, ktorú možno vrátiť do národnej alebo regionálnej rezervy podľa článku 28 alebo článku 40 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pri stanovovaní platobných nárokov v prvom roku uplatňovania režimu základných platieb.
(29)
V článku 30 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovujú povinné a nepovinné prípady pridelenia platobných nárokov z národnej alebo regionálnej rezervy. Je vhodné stanoviť pravidlá na výpočet počtu a hodnoty platobných nárokov, ktoré sa majú takýmto spôsobom prideliť, a zároveň uviesť, že priority stanovené v článku 30 ods. 6 uvedeného nariadenia nie sú negatívne ovplyvnené rozhodnutiami, ktoré môžu členské štáty prijať podľa článku 30 ods. 7 a 10 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Podobne by aj uplatňovanie článku 30 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 malo byť v súlade s článkom 24 ods. 6 a 7 uvedeného nariadenia a s pravidlami v prípade ťažkostí uvedenými v tomto nariadení. S cieľom zabezpečiť oddelený charakter režimu základných platieb by sa výpočet počtu a hodnoty platobných nárokov v rámci národnej alebo regionálnej rezervy nemal zakladať na osobitných kritériách pre sektor po dátume stanovenom členským štátom v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1122/2009 (10) na rok nároku 2013.
(30)
V záujme právnej istoty a zabezpečenia rovnakého zaobchádzania s poľnohospodármi začínajúcimi poľnohospodársku činnosť je vhodné objasniť pojem „poľnohospodári, ktorí začínajú vykonávať poľnohospodársku činnosť“ uvedený v článku 30 ods. 11 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
(31)
Ak členské štáty prideľujú platobné nároky podľa článku 30 ods. 7 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, hodnota týchto nárokov by sa mala počítať v súlade s článkom 25 alebo 40 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
(32)
V článku 24 ods. 3 až 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa poskytuje členským štátom niekoľko možností na obmedzenie počtu platobných nárokov, ktoré sa majú poľnohospodárom prideliť. Niektorí poľnohospodári tak môžu mať vysoký podiel hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a na ktoré sa nevzťahujú platobné nároky, čo môže viesť k ťažkostiam, keďže niektoré režimy podpory dopĺňajúce režim základných platieb, najmä platby na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie, sú založené na hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré boli nahlásené na účely aktivácie platobných nárokov. Preto by sa malo objasniť, že členské štáty majú možnosť prideliť platobné nároky z národnej alebo regionálnej rezervy, ak na poľnohospodára výrazne vplývajú obmedzenia uvedené v článku 24 ods. 3 až 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Keďže niektoré oblasti nepodliehajú ekologizačným povinnostiam alebo sú v nich náklady na splnenie ekologizačných povinností len obmedzené, členské štáty by zároveň mali mať možnosť rozhodnúť, že tieto oblasti nezohľadnia pri určovaní prípadov ťažkostí.
(33)
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 uplynie platnosť platobných nárokov, ktoré poľnohospodár má (vo vlastníctve alebo v prenájme) nad rámec hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktorými disponuje. V záujme právnej istoty je vhodné objasniť poradie, v akom uplynie platnosť uvedených platobných nárokov, a stanoviť ďalšie pravidlá vykonávania. Okrem toho je vhodné dať členským štátom možnosť zohľadniť toto ustanovenie aj pri určovaní hodnoty platobných nárokov.
(34)
V nariadení (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovuje, že najneskôr do roku 2020 možno základnú platbu v určitých členských štátoch realizovať vo forme režimu jednotnej platby na plochu. Keďže jednotná platba na plochu na hektár sa počíta každý rok a oprávnenosť na základnú platbu je predpokladom pre prístup k väčšine ostatných režimov priamych platieb, a teda je s nimi vnútorne prepojená, je potrebné objasniť, že na účely príslušných režimov sa majú brať do úvahy iba tie hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, určené podľa článku 2 ods. 1 druhého pododseku bodu 23 písm. a) delegovaného nariadenia (EÚ) č. 640/2014.
(35)
Členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu a režim základných platieb najneskôr od 1. januára 2018 môžu rozlišovať jednotnú platbu na plochu na hektár, pričom zohľadnia niektoré platby poskytnuté na kalendárny rok 2014. Na účely tohto rozlíšenia je vhodné špecifikovať, ako by sa tieto platby mali zohľadniť, a stanoviť ďalšie kritériá, ktoré sú potrebné na dodržanie oddeleného charakteru určitých režimov. Okrem toho, ak bol poľnohospodár ovplyvnený zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami, ktoré majú vplyv na kalendárny rok 2014, je vhodné určiť rozlíšenie na základe posledného roka, ktorý nebol ovplyvnený zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami. Členské štáty by však v záujme zníženia administratívnej záťaže mali mať možnosť stanoviť určitý prah, pokiaľ ide o vplyv vyššej moci alebo výnimočných okolností na priamu podporu získanú v referenčnom roku. Okrem toho by sa v záujme právnej istoty mali stanoviť pravidlá pre prípad dedičstva alebo predpokladaného dedičstva.
(36)
V hlave III kapitole 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovujú podmienky udeľovania platieb na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie („ekologizačné“ platby). Požiadavky podmieňujúce ekologizačnú platbu v zmysle základného aktu sú zovšeobecnené (uplatňujú sa rovnako na všetkých príjemcov) a sú zamerané na nezmluvné činnosti, pričom globálne zabezpečujú, aby bolo poľnohospodárstvo EÚ založené na postupoch nad rámec požiadaviek krížového plnenia. Tieto zásady stanovené v základnom akte sa zohľadnia pri špecifikácii podrobných pravidiel týkajúcich sa ekologizačných postupov.
(37)
V záujme primeranej miery uistenia z hľadiska povinností uvedených v článku 43 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 v súvislosti s rovnocennými postupmi, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne alebo regionálne certifikačné systémy, by sa mali stanoviť kritériá určovania verejných alebo súkromných certifikačných orgánov.
(38)
Aby sa rešpektovala zásada predchádzania dvojitému financovaniu, je potrebné stanoviť pravidlá výpočtu platieb v prípade niektorých špecifických záväzkov, ktoré sa týkajú postupov uvedených v oddiele I bodoch 3 a 4 a v oddiele III bode 7 prílohy IX k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013. Keďže uvedené záväzky sa týkajú rovnocenných postupov, na základe ktorých môžu poľnohospodári prijímať takéto záväzky na splnenie jednej alebo viacerých povinností, aby získali tzv. „ekologizačnú“ platbu uvedenú v hlave III kapitole 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, platby za tieto záväzky by sa mali v porovnaní s bežnými platbami podľa článku 28 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (11) znížiť o sumu, ktorá sa vypočíta na základe výšky ekologizačnej platby v príslušnom členskom štáte alebo regióne, alebo v osobitných prípadoch na základe individuálnej ekologizačnej platby daného poľnohospodára.
(39)
V článku 44 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovujú povinnosti, pokiaľ ide o počet plodín a relatívne podiely plodín na ornej pôde. Je potrebné stanoviť pravidlá presného výpočtu podielov rôznych plodín.
(40)
Mali by sa stanoviť pravidlá vzťahujúce sa na obdobie, ktoré sa berie do úvahy na výpočet relatívneho podielu plodín, pričom sa zohľadní praktické časové rozvrhnutie činností spojených s pestovaním plodiny a potreba umožniť jednoduché administratívne postupy.
(41)
V záujme prehľadnosti pre poľnohospodárov a členské štáty a s cieľom prispieť k ochrane krajinných prvkov nachádzajúcich sa na ornej pôde je potrebné objasniť situáciu, pokiaľ ide o plochy s krajinnými prvkami.
(42)
Na účely výpočtu podielov rôznych plodín je takisto potrebné stanoviť dodatočné pravidlá pre špecifické prípady zmiešaných plodín v rôznych riadkoch, podsev a použitie zmesí osív.
(43)
V článku 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovujú povinnosti zamerané na zachovanie plôch trvalých trávnych porastov, ktoré najviac prispievajú k ochrane životného prostredia, najmä pokiaľ ide o sekvestráciu uhlíka, biodiverzitu a ochranu pôdy. Tieto trávne porasty, ktoré sú oblasťami vysokého environmentálneho záujmu, sa nachádzajú v sieti Natura 2000, ale aj mimo nej. Pri tých, ktoré sa nachádzajú mimo, je v záujme zabezpečenia ich účinnej ochrany potrebné stanoviť členským štátom rámec ich určovania, ktorý by im mal umožniť zohľadniť podmienky v danom členskom štáte a mal by sa zakladať na synergii s existujúcimi environmentálnymi politikami.
(44)
S cieľom zabezpečiť ochranu takýchto trvalých trávnych porastov v priebehu rokov by sa mali stanoviť pravidlá týkajúce sa opätovnej premeny takýchto plôch v prípade porušenia prísnej ochrany zo strany poľnohospodára.
(45)
V článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovuje ochrana podielu trvalých trávnych porastov v porovnaní s celkovou poľnohospodárskou plochou. V záujme dosiahnutia tohto cieľa by členské štáty mali monitorovať vývoj podielu trvalých trávnych porastov. Mali by mať možnosť vytvoriť systém predchádzajúceho schválenia. V prípade poklesu pod 5 % by sa mala vyžadovať individuálna opätovná premena a zákaz ďalšej premeny. V záujme jasnosti a na účely primeraného vykonávania by sa mali stanoviť pravidlá týkajúce sa poľnohospodárov a oblastí, ktorí/é majú byť predmetom schvaľovania opätovných premien.
(46)
V záujme účinného používania postupu pri schvaľovaní premeny trvalých trávnych porastov by sa členským štátom mala umožniť flexibilita pri výbere prioritných oblastí alebo skupín poľnohospodárov na udelenie schválenia na základe objektívnych kritérií.
(47)
Mali by sa stanoviť pravidlá, pokiaľ ide o metódu na určenie pomeru trvalých trávnych porastov k poľnohospodárskej ploche s cieľom vyhnúť sa situáciám, keď sa plochy trvalých trávnych porastov započítajú dvakrát ako dôsledok praxe dlhodobého striedania v prípade trvalých trávnych porastov, a s cieľom zabrániť tomu, aby premeny pôdy zo strany malých a organických poľnohospodárov, ktorí sú oslobodení od povinnosti opätovnej premeny pôdy, mali priamy dosah na povinnosť iných poľnohospodárov vykonať opätovnú premenu pôdy. Členským štátom by sa mala v odôvodnených prípadoch umožniť úprava ich referenčného pomeru.
(48)
V článku 46 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa uvádzajú prvky a oblasti, ktoré môžu členské štáty uplatniť ako oblasti ekologického záujmu. Je potrebné stanoviť ďalšie kritériá, na základe ktorých sa tieto prvky alebo oblasti budú považovať za oblasti ekologického záujmu. V záujme splnenia cieľa biodiverzity by tieto kritériá mali zabezpečiť zachovanie a zlepšenie biodiverzity v poľnohospodárskych podnikoch. Zároveň by mali zohľadňovať vynaložené úsilie poľnohospodárov.
(49)
Požiadavka nulovej produkcie na pôde ležiacej úhorom, ktorou sa obmedzí používanie pesticídov alebo hnojív, by nemala brániť dobrovoľným činnostiam, ako je napríklad výsev lúčnych zmesí v záujme zvýšenia prínosov biodiverzity. Malo by sa ujasniť, že pôda ležiaca úhorom viac ako päť rokov na účely požiadavky oblasti ekologického záujmu má zostať ornou pôdou a nespadá pod definíciu trvalého trávneho porastu.
(50)
Pokiaľ ide o terasy, vzhľadom na rozmanitosť ich stavby v rámci Únie by sa malo ponechať na členské štáty, aby stanovili podrobné podmienky v závislosti od vnútroštátnych alebo regionálnych špecifík a zohľadňujúc ich hodnotu z hľadiska biodiverzity.
(51)
Pre jednoznačnosť by sa mal zostaviť zoznam krajinných prvkov, ktoré sa považujú za oblasť ekologického záujmu, a malo by sa ujasniť prepojenie s prvkami, ktoré už sú v členských štátoch chránené v rámci krížového plnenia. Pri niektorých prvkoch by sa mala stanoviť minimálna a maximálna veľkosť, aby sa uľahčila ich identifikácia a aby sa pomohlo zabezpečiť, že daná oblasť je prevažne poľnohospodárska.
(52)
Nárazníkové zóny, ktoré sa majú nachádzať pri hraniciach obrábaných polí pozdĺž vodných tokov alebo v rámci polí vyššie na svahu, sú užitočné na znižovanie odtoku znečisťujúcich látok do povrchových vôd. V záujme prínosu z hľadiska biodiverzity treba stanoviť, že všetky tie oblasti, ktoré sa považujú za oblasť ekologického záujmu, sa nesmú používať na produkciu, čím sa zároveň predíde používaniu pesticídov a obmedzí sa používanie hnojív. Aby sa ešte viac posilnili prínosy z hľadiska biodiverzity, nemali by sa vylúčiť dobrovoľné činnosti ako výsev lúčnych zmesí. Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť, či povolia spásanie nárazníkových zón a ich kosenie na krmivo.
(53)
Pokiaľ ide o hektáre agrolesníckej pôdy, malo by sa objasniť, že do úvahy sa berú plochy ornej pôdy nachádzajúce sa v oblasti v rámci agrolesníckeho systému, ktorá stále spĺňa podmienky, za akých sa na ňu poskytuje alebo poskytovala podpora v rámci rozvoja vidieka. Členské štáty, ktoré si tieto oblasti zvolia na plnenie povinnosti v rámci oblastí ekologického záujmu, by mali pri určovaní dodatočných podmienok na získavanie podpory za vytvorenie agrolesníckeho systému vo svojich programoch rozvoja vidieka zohľadniť cieľ biodiverzity.
(54)
Pokiaľ ide o pásy hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, popri okrajoch lesov, malo by sa ponechať na členské štáty, aby sa rozhodli, či zavedú požiadavku zákazu pestovania, čím sa zabráni používaniu vstupov na vymedzenom páse pri priľahlom lese, a vytvorí sa tak ochranný prechod s hraničiacim lesom. Takáto požiadavka zvýši hodnotu oblasti ekologického záujmu, čo by sa malo premietnuť v diferencovanej hodnote váhového faktora pre tento typ oblasti.
(55)
Obmedzené použitie vstupov potrebných na pestovanie mladiny s krátkodobým striedaním nepriamo podporuje biodiverzitu. Členské štáty by na tento účel mali stanoviť podmienky, ktoré sa vzťahujú na tento typ oblasti ekologického záujmu, pričom sa uvedie zoznam povolených druhov stromov a pravidlá používania vstupov.
(56)
V záujme prispôsobenia vykonávania podmienkam v jednotlivých štátoch, optimálneho využitia schopnosti medziplodín a zelenej pokrývky účinne vstrebať zvyškový dusík, ako aj predchádzania pôde bez porastu a difúznemu znečisteniu podzemných vôd, by mali členské štáty stanoviť dátumy výsevu týchto porastov. Medziplodiny či zelené pokrývky by sa mali vytvoriť výsevom zmesi rastlinných druhov alebo podsievaním trávy s cieľom optimalizovať agronomický a environmentálny výsledok z hľadiska biodiverzity. Členské štáty môžu v rozsahu podľa normy GAEC 4 v zmysle prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 1306/2013 stanoviť dátumy, po ktorých sa povoľuje mechanické ničenie medziplodín a zelenej pokrývky.
(57)
Pokiaľ ide o plochy s plodinami, ktoré viažu dusík, členské štáty by mali stanoviť pravidlá na zabránenie tomu, aby pestovanie plodín viažucich dusík v oblastiach ekologického záujmu viedlo k zvýšeniu vyplavovania dusíka a zhoršeniu kvality vôd, čo by nebolo v súlade s cieľmi smernice Rady 91/676/EHS (12) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (13) a čo by ohrozilo cieľ v oblasti biodiverzity. Členské štáty by tiež mali zostaviť zoznam plodín viažucich dusík, ktoré sa považujú za prospešné z hľadiska zlepšovania biodiverzity.
(58)
Na maximalizáciu prínosov umiestnenia oblasti ekologického záujmu na ornej pôde a na zabezpečenie toho, aby oblasti ekologického záujmu pokrývali percentuálny podiel podľa článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, by sa malo v záujme efektívneho riadenia jasne stanoviť, že pozemok alebo krajinný prvok nemožno na účely splnenia požiadavky oblasti ekologického záujmu v tom istom roku rátať dvakrát.
(59)
Článok 46 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 umožňuje členským štátom uplatniť až 50 % požiadavky na individuálne oblasti ekologického záujmu na regionálnej úrovni. Aby sa zabezpečilo, že takéto regionálne uplatňovanie bude prínosnejšie z hľadiska životného prostredia a krajiny a že prispeje k vykonávaniu stratégie zelenej infraštruktúry (14), mali by sa zaviesť pravidlá pre prvky, ktoré možno využiť na vytvorenie priľahlých oblastí ekologického záujmu. Rovnako by sa mali stanoviť pravidlá z hľadiska určenia oblastí, s cieľom dosiahnuť synergiu pri vykonávaní poľnohospodárskej a environmentálnej politiky Únie.
(60)
Na účely rozhodnutia členských štátov o tom, že poľnohospodárom umožnia kolektívne plnenie polovice ich individuálnej povinnosti z hľadiska oblasti ekologického záujmu v zmysle článku 46 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, by sa mali zaviesť pravidlá podobné pravidlám regionálneho vykonávania z hľadiska prvkov, ktoré možno využiť na vytvorenie priľahlých oblastí ekologického záujmu, aby sa zabezpečila environmentálna pridaná hodnota a aby sa prispelo k rozvoju zelenej infraštruktúry. V pravidlách týkajúcich sa kritérií, ktoré musia poľnohospodári splniť, by sa malo stanoviť, že ich podniky sa musia nachádzať v bezprostrednej blízkosti, pričom však treba členským štátom ponechať flexibilitu na zohľadnenie rôznych administratívnych štruktúr. V záujme právnej jasnosti by sa mali stanoviť pravidlá pre obsah písomnej dohody, ktorá sa má uzavrieť medzi účastníkmi, s cieľom určiť práva a povinnosti každého z nich.
(61)
Pokiaľ ide o možnosť niektorých členských štátov oslobodiť poľnohospodárov v husto zalesnených oblastiach od povinnosti vytvoriť oblasti ekologického záujmu, mali by sa stanoviť pravidlá na objasnenie metód a údajov použitých na výpočet pomeru lesa k celkovej ploche pôdy a pomeru lesa k poľnohospodárskej pôde.
(62)
V nariadení (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovujú podmienky oprávnenosti na platbu pre mladých poľnohospodárov. Konkrétne sa na platbu viaže podmienka, že mladý poľnohospodár zakladá poľnohospodársky podnik prvýkrát ako vedúci predstaviteľ podniku, alebo takýto podnik už založil počas piatich rokov predchádzajúcich prvému podaniu žiadosti o platbu, a že daný poľnohospodár má v čase podania prvej žiadosti o platbu maximálne 40 rokov. V prípade právnických osôb je primerané, aby tieto podmienky spĺňali všetky fyzické osoby, ktoré majú nad predmetnou právnickou osobou účinnú a dlhodobú kontrolu, v súlade s definíciou Súdneho dvora Európskej únie (15). Ďalej je potrebné objasniť, aké podmienky musí spĺňať právnická osoba a fyzická osoba (fyzické osoby), ktorá (ktoré) má (majú) kontrolu nad právnickou osobou.
(63)
S cieľom zabrániť možnému obchádzaniu pravidiel v súvislosti s platbou pre mladých poľnohospodárov by sa malo stanoviť, že platby sa právnickej osobe poskytujú len dovtedy, kým nad ňou má kontrolu minimálne jedna z fyzických osôb, ktoré nad touto právnickou osobou mali kontrolu v prvom roku podania žiadosti o platbu v rámci daného režimu. Na účely určenia maximálneho obdobia vyplácania platby podľa článku 50 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 je nutné stanoviť pravidlá pre prípady, keď nad právnickou osobou má kontrolu viac než jedna fyzická osoba.
(64)
S cieľom zabrániť diskriminácii medzi právnickými osobami a skupinou fyzických osôb, ktoré žiadajú o zaradenie do režimu pre mladých poľnohospodárov, by sa mali uplatňovať rovnocenné pravidlá na skupinu fyzických osôb podľa článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ak žiadosti o zaradenie do režimu základných platieb a do režimu pre mladých poľnohospodárov podáva predmetná skupina a nie jej jednotliví členovia.
(65)
V hlave IV kapitole I nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovuje možnosť poskytovať poľnohospodárom dobrovoľnú viazanú podporu. Mali by sa stanoviť podmienky poskytovania podpory uvedenej v danej kapitole.
(66)
Podľa článku 52 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 možno dobrovoľnú viazanú podporu poskytnúť len tým sektorom alebo regiónom členského štátu, kde určité druhy hospodárenia alebo určité poľnohospodárske sektory osobitného významu pre hospodárstvo a/alebo spoločnosť a/alebo životné prostredie čelia určitým ťažkostiam. Ďalej podľa článku 52 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 možno dobrovoľnú viazanú podporu poskytnúť len do miery nevyhnutnej na vytvorenie stimulu na udržanie aktuálnej úrovne produkcie v dotknutých regiónoch alebo sektoroch. Mala by mať podobu ročných platieb a mala by sa poskytovať v rámci vymedzených kvantitatívnych obmedzení a na základe stanovených oblastí a výnosov alebo stanoveného počtu zvierat. S cieľom zabezpečiť, aby opatrenia v rámci dobrovoľnej viazanej podpory boli presne zacielené a dobre riadené, a zároveň umožniť členským štátom, aby koncipovali dobrovoľnú viazanú podporu podľa svojich potrieb, mali by sa prijať ustanovenia o uložení zodpovednosti členským štátom za vymedzenie regiónov a/alebo druhov hospodárenia oprávnených na podporu a za stanovenie kvantitatívnych obmedzení, ako aj primeranej úrovne podpory. S cieľom zabrániť narušeniam trhu by sa však platby nemali zakladať na fluktuácii trhových cien, ani by nemali zodpovedať systému deficitných platieb, v rámci ktorého členský štát vypláca poľnohospodárom domácu poľnohospodársku podporu na základe rozdielu medzi cieľovou cenou a domácou trhovou cenou.
(67)
Podľa memoranda o porozumení medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými v súvislosti s olejnatými semenami v rámci GATT (16) by sa mala stanoviť osobitná základná plocha pre výrobcov, ktorým plynú platby na olejnaté semená uvedené v prílohe k uvedenému memorandu o porozumení. Keďže olejnaté semená sú uvedené na zozname sektorov a oblastí výroby, na ktoré možno poskytnúť dobrovoľnú viazanú podporu, je pre zabezpečenie dodržiavania tohto medzinárodného záväzku vhodné na úrovni Únie zaviesť v tomto režime podpory maximálnu plochu pri olejnatých semenách uvedených v danom memorande o porozumení. V prípade presiahnutia tejto maximálnej plochy by členské štáty mali upraviť oznámenú plochu tak, že uplatnia koeficient zníženia, ktorý vypočíta a ktorý im oznámi Komisia.
(68)
V súlade s článkom 52 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa vyžaduje, aby sa dobrovoľná viazaná podpora podľa daného článku poskytovala v súlade s ostatnými podpornými opatreniami Únie alebo opatreniami financovanými zo štátnej pomoci. V záujme správneho riadenia režimov a s cieľom zabrániť dvojitému financovaniu by sa podobné opatrenia nemali financovať dvakrát, teda v rámci dobrovoľnej viazanej podpory a súčasne v rámci iných režimov Únie. Vzhľadom na rozmanitosť možností, ktoré majú členské štáty pri vykonávaní dobrovoľnej viazanej podpory k dispozícii, by členské štáty mali byť zodpovedné za zabezpečenie dodržiavania rámca stanoveného v nariadení (EÚ) č. 1307/2013 a podmienok stanovených v tomto nariadení.
(69)
Podľa článku 55 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 Komisia schváli rozhodnutie uvedené v článku 53 ods. 4 alebo prípadne v článku 53 ods. 6 písm. a) uvedeného nariadenia, ak sa v príslušnom sektore alebo regióne preukáže jedna z určitých potrieb. V záujme správneho uplatňovania uvedeného článku by sa malo prijať ustanovenie na určenie kritérií pre tieto potreby.
(70)
V hlave IV kapitole 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovuje osobitná platba na bavlnu. Komisia by mala stanoviť pravidlá a podmienky schvaľovania poľnohospodárskej pôdy a odrôd na účely predmetnej platby. Ďalej by sa mali stanoviť aj pravidlá oprávnenosti. Ide o objektívnu požiadavku, keď sa na pôdu majú plodiny siať takým spôsobom, aby sa dosiahla minimálna hustota výsadby, ktorú určia členské štáty na základe pôdnych a podnebných podmienok a osobitných čŕt regiónu. Stanovenie osobitných pravidiel poľnohospodárskych postupov by sa malo ponechať na členské štáty.
(71)
Členské štáty by mali schváliť medziodvetvové organizácie na produkciu bavlny na základe objektívnych kritérií týkajúcich sa ich veľkosti a vnútornej organizácie. Veľkosť medziodvetvovej organizácie by sa mala stanoviť so zreteľom na požiadavku, aby členský podnik odzrňujúci bavlnu bol schopný prijať dostatočné množstvo neodzrnenej bavlny.
(72)
Aby sa predišlo komplikáciám na úrovni riadenia režimu podpory, nemôže byť výrobca členom viacerých medziodvetvových organizácií. Z toho istého dôvodu by mal výrobca, ktorý je členom medziodvetvovej organizácie a ktorý sa zaviaže dodávať bavlnu, ktorú dopestoval, dodávať bavlnu iba podniku odzrňujúcemu bavlnu, ktorý je členom tej istej organizácie.
(73)
Na účely monitorovania správneho uplatňovania pravidiel stanovených v nariadení (EÚ) č. 1307/2013 a hodnotenia vykonávania politiky je potrebné stanoviť oznamovacie povinnosti členských štátov, najmä pokiaľ ide o informácie, ktoré majú poskytnúť o svojich rozhodnutiach v súlade s hlavou II až V uvedeného nariadenia.
(74)
Najmä pokiaľ ide o dobrovoľnú viazanú podporu, je nutné bližšie určiť obsah informácií, ktoré členské štáty majú oznamovať v záujme zabezpečenia správneho uplatňovania pravidiel týkajúcich sa danej podpory a efektívnosti tohto oznamovania, aby Komisia mohla overiť, či členské štáty pri navrhovaní podporných opatrení dodržiavajú požiadavky na súlad a nekumulovanie podpory, ako aj maximálne percentuálne podiely vnútroštátnych stropov uvedených v článku 53 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a súvisiace celkové sumy.
(75)
Členské štáty môžu rozhodnúť o poskytnutí vnútroštátnej pomoci za určitých podmienok. S cieľom overiť, že sa takáto pomoc poskytne v rámci stanovených limitov, je vhodné stanoviť povinnosť predkladať Komisii výročné správy o určitých podrobných informáciách týkajúcich sa poskytnutej pomoci.
(76)
Komisia by mala byť podľa potreby informovaná o akýchkoľvek rozhodnutiach vyplývajúcich z prehodnotenia rozhodnutí oznámených v súlade s nariadením (EÚ) č. 1307/2013 alebo týmto nariadením, aby mohla monitorovať správne uplatňovanie a dosah týchto prehodnotení. V danej súvislosti je preto potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa povinností oznamovania.
(77)
Príloha X k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013 obsahuje tabuľku, ktorou sa určujú konverzné a váhové faktory podľa článku 46 ods. 3 uvedeného nariadenia pre jednotlivé typy oblastí ekologického záujmu. V čase prijatia nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 tabuľka nie je vyplnená. Uvedenú prílohu preto treba upraviť. Konverzné faktory by mali byť založené na získaných skúsenostiach z meraní a na osobitnej povahe jednotlivých prvkov. Váhové faktory by mali pozostávať z troch rôznych hodnôt a zohľadňovať rozdiely z hľadiska významu pre biodiverzitu. Príloha X k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Na účely výpočtu rozlohy oblasti ekologického záujmu by sa konverzné a váhové faktory mali uplatniť aj na prvky, na ktoré sa vzťahujú rovnocenné postupy, pokiaľ sú rovnaké ako prvky uvedené v danej prílohe.
(78)
V záujme jasnosti a právnej istoty by sa nariadenia (ES) č. 1120/2009 a 1121/2009 mali zrušiť.
(79)
Toto nariadenie by sa malo uplatňovať v súvislosti so žiadosťami o pomoc za kalendárne roky nasledujúce po kalendárnom roku 2014,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA 1
ROZSAH PÔSOBNOSTI A VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
ODDIEL 1
Rozsah pôsobnosti a všeobecné zásady
Článok 1
Rozsah pôsobnosti
V tomto nariadení sa uvádzajú ustanovenia dopĺňajúce určité nepodstatné prvky nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ ide o:
a)
všeobecné ustanovenia o priamych platbách;
b)
režim základných platieb;
c)
režim jednotnej platby na plochu;
d)
platby pre poľnohospodárov dodržiavajúcich poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie;
e)
platby pre mladých poľnohospodárov, ktorí začínajú vykonávať poľnohospodársku činnosť;
f)
dobrovoľnú viazanú podporu;
g)
osobitnú platbu na bavlnu;
h)
povinnosti členských štátov týkajúce sa oznamovania.
Článok 2
Všeobecné zásady
1. Členské štáty vykonávajú toto nariadenie v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi, aby sa zabránilo narušeniam trhu a hospodárskej súťaže a aby sa podporovala udržateľnosť pri nakladaní s prírodnými zdrojmi a v oblasti klímy.
2. Členské štáty zabezpečia, aby boli všetky podmienky podpory na základe tohto nariadenia overiteľné a kontrolovateľné.
3. Členské štáty vykonávajú toto nariadenie:
a)
v prípade podpory inej ako viazaná podpora: v súlade s požiadavkami uvedenými v odseku 1, 5 a 6 prílohy 2 k dohode o poľnohospodárstve a
b)
v prípade viazanej podpory: v súlade s požiadavkami článku 6 ods. 5 dohody o poľnohospodárstve.
Článok 3
Zníženia v dôsledku finančnej disciplíny
Zníženia v dôsledku finančnej disciplíny podľa článku 8 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa uplatnia na sumu platieb z jednotlivých režimov priamej podpory uvedených v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013, na ktoré má každý poľnohospodár nárok po uplatnení odňatí a administratívnych sankcií súvisiacich s priamymi platbami podľa hlavy II kapitoly IV delegovaného nariadenia (EÚ) č. 640/2014 a pred uplatnením administratívnych sankcií v súvislosti s krížovým plnením podľa hlavy IV kapitoly II uvedeného delegovaného nariadenia.
ODDIEL 2
Ustanovenia týkajúce sa vymedzenia pojmov v nariadení (EÚ) č. 1307/2013
Článok 4
Rámec pre kritériá udržiavania poľnohospodárskej plochy v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie
1. Na účely článku 4 ods. 1 písm. c) bodu ii) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 stanovia členské štáty kritériá, ktorým musia poľnohospodári vyhovieť, aby splnili povinnosť udržiavať poľnohospodársku plochu v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie bez prípravných činností nad rámec použitia bežných poľnohospodárskych postupov a strojov, jedným z týchto spôsobov alebo oboma týmito spôsobmi:
a)
Členské štáty vyžadujú, aby poľnohospodár vykonával aspoň jednu činnosť každoročne. V prípade, že je to z environmentálneho hľadiska odôvodnené, môžu sa členské štáty rozhodnúť, že uznajú aj činnosti, ktoré sa vykonávajú iba každý druhý rok.
b)
Členské štáty stanovia vlastnosti, ktoré musí mať poľnohospodárska plocha, aby sa považovala za udržiavanú v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie.
2. Členské štáty môžu pri stanovovaní kritérií podľa odseku 1 rozlišovať medzi rôznymi druhmi poľnohospodárskych plôch.
Článok 5
Rámec pre minimálne činnosti na poľnohospodárskych plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie
Na účely článku 4 ods. 1 písm. c) bodu iii) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 je minimálna činnosť, ktorú musia členské štáty stanoviť a ktorá sa musí vykonať na poľnohospodárskych plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, aspoň jedna každoročná činnosť poľnohospodára. V prípade, že je to z environmentálneho hľadiska odôvodnené, môžu sa členské štáty rozhodnúť, že uznajú aj činnosti, ktoré sa vykonávajú iba každý druhý rok.
Článok 6
Prevaha tráv a iných rastlinných krmív v prípade trvalých trávnych porastov
Na účely článku 4 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa trávy a iné rastlinné krmivá považujú za prevažujúce, ak pokrývajú viac než 50 % plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu, na úrovni poľnohospodárskeho pozemku v zmysle článku 67 ods. 4 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Článok 7
Zaužívané miestne postupy v prípade trvalého trávneho porastu
Na účely článku 4 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sú zaužívanými miestnymi postupmi ktorékoľvek z týchto postupov alebo ich kombinácia:
a)
postupy týkajúce sa plôch určených na pastvu dobytka, ktoré majú tradičnú povahu a bežne sa uplatňujú na predmetné plochy;
b)
postupy, ktoré sú dôležité na ochranu biotopov uvedených v prílohe I k smernici Rady 92/43/EHS (17) a biotopov a biotopov druhov, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (18).
Článok 8
Koeficient zníženia podľa článku 32 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
V rámci uplatňovania článku 32 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na trvalý trávny porast, ktorý možno spásať a ktorý je súčasťou zaužívaných miestnych postupov, pri ktorých trávy a iné rastlinné krmivá tradične na spásaných plochách neprevládajú, môžu členské štáty rozlišovať medzi rôznymi kategóriami plôch a uplatňovať na tieto kategórie rozdielne koeficienty zníženia.
Článok 9
Pestovanie konope
Na účely článku 32 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 podlieha oprávnenosť oblastí využívaných na pestovanie konope použitiu osiva odrôd, ktoré sú uvedené v „Spoločnom katalógu odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov“ 15. marca roku, za ktorý sa platba poskytuje, a ktoré sa uverejnia v súlade s článkom 17 smernice Rady 2002/53/ES (19). Osivo sa certifikuje v súlade so smernicou Rady 2002/57/ES (20).
ODDIEL 3
Aktívny poľnohospodár
Článok 10
Prípady, keď sú poľnohospodárskymi plochami prevažne plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie
1. Na účely článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa fyzická alebo právnická osoba, alebo skupina fyzických alebo právnických osôb považuje za držiteľa poľnohospodárskych plôch, ktoré sú prevažne plochami prirodzene ponechanými v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie, ak takéto plochy predstavujú viac než 50 % celej poľnohospodárskej plochy nahlásenej v súlade s článkom 72 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
2. Článok 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa nevzťahuje na fyzickú alebo právnickú osobu, alebo skupinu fyzických alebo právnických osôb, ktorá na plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie vykonáva poľnohospodársku činnosť v zmysle článku 4 ods. 1 písm. c) bodu i) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 11
Príjmy z nepoľnohospodárskych činností
1. Na účely článku 9 ods. 2 tretieho pododseku písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a prípadne článku 13 tohto nariadenia sú príjmami z poľnohospodárskych činností príjmy, ktoré poľnohospodár získal zo svojej poľnohospodárskej činnosti v zmysle článku 4 ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia vo svojom podniku vrátane podpory Únie v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), ako aj prípadnej vnútroštátnej pomoci na poľnohospodárske činnosti okrem doplnkových vnútroštátnych priamych platieb podľa článku 18 a 19 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Príjmy zo spracovania poľnohospodárskych výrobkov v zmysle článku 4 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 v podniku sa považujú za príjmy z poľnohospodárskych činností, pokiaľ spracované výrobky zostávajú vlastníctvom poľnohospodára a pokiaľ je výsledkom takéhoto spracovania iný poľnohospodársky výrobok v zmysle článku 4 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Všetky ostatné príjmy sa považujú za príjmy z nepoľnohospodárskych činností.
2. Na účely odseku 1 sú „príjmy“ hrubé príjmy pred odpočítaním súvisiacich nákladov a daní.
3. Podpora Únie uvedená v odseku 1 sa vypočíta:
a)
v Bulharsku a Rumunsku na rok 2015 na základe príslušnej sumy stanovenej v bode A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013;
b)
v Chorvátsku na každý rok uvedený v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na základe sumy uvedenej v bode A prílohy VI k uvedenému nariadeniu.
Článok 12
Výška priamych platieb uvedených v článku 9 ods. 2 a 4 nariadenia (EÚ)č. 1307/2013 a článku 13 ods. 2 tohto nariadenia
1. Ročnou výškou priamych platieb poľnohospodárovi uvedenou v článku 9 ods. 2 treťom pododseku písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a prípadne v článku 13 ods. 2 tohto nariadenia je celková výška priamych platieb, na ktoré mal poľnohospodár nárok v súlade s nariadením (EÚ) č. 1307/2013 za posledné účtovné obdobie, za ktoré je k dispozícii dôkaz o príjmoch z nepoľnohospodárskych činností. Pri výpočte tejto sumy sa nezohľadňuje uplatňovanie článku 63 a článku 91 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Ak je posledným účtovným obdobím uvedeným v prvom pododseku rok 2014 alebo skorší rok, ročnou výškou priamych platieb je celková suma priamych platieb, na ktoré mal poľnohospodár nárok v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009 pred uplatnením znížení a vylúčení podľa článkov 21 a 23 uvedeného nariadenia.
2. Ak poľnohospodár v poslednom účtovnom období podľa odseku 1 prvého pododseku nepredložil žiadosť o priame platby v súlade s nariadením (EÚ) č. 1307/2013, členské štáty stanovia celkovú sumu priamych platieb uvedenú v odseku 1 prvom pododseku vynásobením počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených poľnohospodárom v roku podania žiadosti o pomoc v súlade s článkom 72 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 priemernou vnútroštátnou platbou priamej podpory na hektár za rok uvedený v odseku 1 prvom pododseku.
Priemerná vnútroštátna platba priamej podpory na hektár uvedená v prvom pododseku sa stanoví vydelením vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013 za daný rok celkovým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v danom členskom štáte za daný rok v súlade s článkom 72 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Ak je rokom uvedeným v odseku 1 prvom pododseku rok 2014 alebo skorší rok, priemerná vnútroštátna platba priamej podpory na hektár uvedená v prvom pododseku tohto odseku sa stanoví vydelením vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 73/2009 za daný rok celkovým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v danom členskom štáte za daný rok v súlade s článkom 19 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009.
3. Výškou priamych platieb poľnohospodárovi podľa článku 9 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 je celková suma priamych platieb, na ktoré mal poľnohospodár nárok v súlade s nariadením (EÚ) č. 1307/2013 pred uplatnením článku 63 a článku 91 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 za predchádzajúci rok.
Ak je rokom uvedeným v prvom pododseku rok 2014, výškou priamych platieb je celková suma priamych platieb za rok 2014, na ktoré mal poľnohospodár nárok v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009 pred uplatnením znížení a vylúčení podľa článku 21 a 23 uvedeného nariadenia.
4. Ak poľnohospodár nepredložil žiadosť o priame platby v súlade s nariadením (EÚ) č. 1307/2013 za predchádzajúci rok podľa odseku 3 prvého pododseku, členské štáty stanovia celkovú sumu priamych platieb uvedenú v odseku 3 prvom pododseku vynásobením počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených poľnohospodárom v roku podania žiadosti o pomoc v súlade s článkom 72 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 priemernou vnútroštátnou platbou priamej podpory na hektár za predchádzajúci rok.
Priemerná vnútroštátna platba priamej podpory na hektár uvedená v prvom pododseku sa stanoví vydelením vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013 za daný rok celkovým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v danom členskom štáte za daný rok v súlade s článkom 72 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Ak je predchádzajúcim rokom uvedeným v odseku 3 prvom pododseku rok 2014, členské štáty stanovia ročnú výšku priamych platieb tomuto poľnohospodárovi vynásobením počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásenými daným poľnohospodárom na rok 2015 v súlade s článkom 72 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 priemernou vnútroštátnou platbou priamej podpory na hektár za rok 2014.
Priemerná vnútroštátna platba priamej podpory na hektár za rok 2014 sa stanoví vydelením vnútroštátneho stropu za rok 2014 uvedeného v prílohe VIII k nariadeniu (ES) č. 73/2009 celkovým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v danom členskom štáte za rok 2014 v súlade s článkom 19 ods. 1 písm. a) uvedeného nariadenia.
5. Celková suma priamych platieb uvedená v odseku 1 a 2 sa vypočíta:
a)
v Bulharsku a Rumunsku na rok 2015 na základe príslušnej sumy stanovenej v bode A prílohy V k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013;
b)
v Chorvátsku na každý rok uvedený v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na základe sumy uvedenej v bode A prílohy VI k uvedenému nariadeniu.
Článok 13
Kritéria preukázania, že poľnohospodárske činnosti nie sú nepodstatné a že hlavným obchodným alebo podnikateľským cieľom je výkon poľnohospodárskej činnosti
1. Na účely článku 9 ods. 2 tretieho pododseku písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 poľnohospodárske činnosti nie sú nepodstatné, ak celkové príjmy z poľnohospodárskych činností v zmysle článku 11 tohto nariadenia v poslednom účtovnom období, za ktoré je k dispozícii príslušný dôkaz, predstavujú aspoň jednu tretinu celkových príjmov získaných v poslednom účtovnom období, za ktoré je k dispozícii príslušný dôkaz.
Členské štáty môžu rozhodnúť o nastavení nižšieho prahu celkových príjmov z poľnohospodárskych činností ako jedna tretina za predpokladu, že sa takýmto nižším prahom neumožní, aby sa za aktívnych poľnohospodárov považovali fyzické alebo právnické osoby s okrajovými poľnohospodárskymi činnosťami.
Odchylne od prvého a druhého pododseku môžu členské štáty stanoviť alternatívne kritériá, na základe ktorých môže subjekt preukázať, že jeho poľnohospodárske činnosti nie sú nepodstatné v zmysle článku 9 ods. 2 tretieho pododseku písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
2. Na účely článku 9 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 môžu členské štáty rozhodnúť, že poľnohospodárska činnosť tvorí len nepodstatnú časť celkovej hospodárskej činnosti fyzickej alebo právnickej osoby alebo skupiny fyzických alebo právnických osôb, týmito metódami:
a)
ročná výška priamych platieb je menej než 5 % z celkových príjmov z nepoľnohospodárskych činností v zmysle článku 11 tohto nariadenia za posledné účtovné obdobie, za ktoré je k dispozícii príslušný dôkaz;
b)
celková suma príjmov z poľnohospodárskych činností v zmysle článku 11 tohto nariadenia za posledné účtovné obdobie, za ktoré je k dispozícii príslušný dôkaz, je nižšia ako prahová hodnota, o ktorej rozhodnú členské štáty a ktorá nepresahuje jednu tretinu celkovej sumy príjmov získaných v poslednom účtovnom období, za ktoré je k dispozícii príslušný dôkaz.
Odchylne od prvého pododseku môžu členské štáty stanoviť alternatívne kritériá, na základe ktorých sa majú poľnohospodárske činnosti považovať za nepodstatné v zmysle článku 9 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
3. Na účely článku 9 ods. 2 tretieho pododseku písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a prípadne článku 9 ods. 3 písm. b) uvedeného nariadenia sa poľnohospodárska činnosť považuje za hlavný obchodný alebo podnikateľský cieľ právnickej osoby, ak je zaznamenaná ako hlavný obchodný alebo podnikateľský cieľ v úradnom obchodnom registri alebo v iných rovnocenných úradných záznamoch členského štátu. V prípade fyzickej osoby sa vyžadujú rovnocenné záznamy.
Ak takéto registre neexistujú, členský štát použije rovnocenné dôkazy.
Odchylne od prvého a druhého pododseku môžu členské štáty stanoviť alternatívne kritériá, na základe ktorých sa má poľnohospodárska činnosť považovať hlavný obchodný alebo podnikateľský cieľ fyzickej alebo právnickej osoby v zmysle článku 9 ods. 2 tretieho pododseku písm. c) a prípadne článku 9 ods. 3 písm. b) uvedeného nariadenia.
KAPITOLA 2
REŽIM ZÁKLADNÝCH PLATIEB A REŽIM JEDNOTNEJ PLATBY NA PLOCHU
ODDIEL 1
Pravidlá vykonávania režimu základných platieb uvedeného v hlave III kapitole 1 oddieloch 1, 2, 3 a 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
Pododdiel 1
Prvé pridelenie platobných nárokov
Článok 14
Prípady dedičstva, zmien v právnom postavení alebo názve a zlúčenia a rozdelenia
1. Ak poľnohospodár získal podnik alebo časť podniku prostredníctvom dedičstva alebo predpokladaného dedičstva, má právo požadovať vo svojom mene počet a hodnotu platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť na získaný podnik alebo jeho časť, a to za rovnakých podmienok ako poľnohospodár, ktorý podnik pôvodne riadil.
V prípadoch, v ktorých predpokladané dedičstvo možno odvolať, sa platobné nároky pridelia len dedičovi, ktorý bol takto označený k dátumu uvedenému v článku 24 ods. 1 alebo v článku 39 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
2. Zmena názvu nemá vplyv na počet a hodnotu platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť.
Zmena právneho postavenia nemá vplyv na počet a hodnotu platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť, ak poľnohospodár, ktorý mal kontrolu nad pôvodným podnikom, pokiaľ ide o riadenie, zisk a finančné riziká, riadi aj nový podnik.
3. Zlúčenie alebo rozdelenie nemá vplyv na celkový počet a hodnotu platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť podniku(-om).
V prípade rozdelenia, ak členský štát uplatňuje článok 24 ods. 4 alebo 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, počet platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť každému podniku vzniknutému týmto rozdelením, sa určí vynásobením počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré má príslušný nový podnik k dispozícii, priemerným znížením počtu nárokov, ktoré by sa na pôvodný podnik vzťahovalo podľa článku 24 ods. 4 alebo 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Na účely tohto odseku sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„zlúčenie“ je zlúčenie dvoch alebo viacerých samostatných poľnohospodárov v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 do jedného nového poľnohospodára v zmysle uvedeného článku, ktorý je z hľadiska riadenia, zisku a finančných rizík kontrolovaný poľnohospodármi, ktorí pôvodne riadili podniky alebo jeden z nich;
b)
„rozdelenie“ je rozdelenie jedného poľnohospodára v zmysle článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na:
i)
aspoň dvoch nových samostatných poľnohospodárov v zmysle uvedeného článku, z ktorých aspoň jeden je naďalej kontrolovaný z hľadiska riadenia, zisku a finančných rizík aspoň jednou z fyzických alebo právnických osôb, ktoré podnik pôvodne riadili, alebo
ii)
pôvodného poľnohospodára a aspoň jedného nového samostatného poľnohospodára v zmysle uvedeného článku.
Článok 15
Stanovenie hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, na účely článku 24 ods. 2 a článku 39 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
1. Na účely stanovenia počtu platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť podľa článku 24 ods. 2 a článku 39 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa v prípadoch, keď sa neuzná zásah vyššej moci alebo výnimočné okolnosti, zohľadnia iba tie hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sú stanovené podľa článku 2 ods. 1 druhého pododseku bodu 23 písm. a) delegovaného nariadenia (EÚ) č. 640/2014.
2. Keď o pridelenie platobných nárokov na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, uvedený v odseku 1, žiadajú dvaja alebo viacerí žiadatelia, rozhodnutie, komu prideliť platobný nárok, vychádza z toho, kto má rozhodovaciu právomoc, pokiaľ ide o poľnohospodárske činnosti vykonávané na uvedenom hektári, ako aj komu patrí zisk a kto znáša finančné riziká súvisiace s týmito činnosťami.
Článok 16
Obmedzenie podľa článku 24 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
1. Žiadne zníženie podľa článku 24 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 neprekročí 85 % počtu platobných nárokov zodpovedajúcich hektárom trvalých trávnych porastov, na ktoré možno poskytnúť podporu, situované v oblastiach s náročnými klimatickými podmienkami.
2. Na účely uplatňovania koeficientu zníženia podľa odseku 1 môžu členské štáty na základe prírodných prekážok uvedených v článku 24 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 rozlišovať medzi kategóriami oblastí s náročnými klimatickými podmienkami a uplatňovať na takéto kategórie rôzne koeficienty zníženia.
Článok 17
Stanovenie hodnoty platobných nárokov podľa článkov 26 a 40 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
1. Na účely stanovenia príslušných priamych platieb alebo hodnoty nárokov vzťahujúcich sa na rok 2014 v zmysle článku 26 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa zohľadňujú iba platby alebo hodnota nárokov tých poľnohospodárov, ktorí sú oprávnení na poskytnutie priamych platieb v súlade s článkom 9 a článkom 24 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 v roku 2015.
Na účely stanovenia príslušných priamych platieb vzťahujúcich sa na rok predchádzajúci vykonávanie režimu základných platieb v zmysle článku 40 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa zohľadňujú iba platby tým poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení získať priame platby v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 v prvom roku vykonávania režimu základných platieb.
2. Na účely článku 26 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa uplatňujú tieto pravidlá:
a)
odkazom na osobitné podporné opatrenia uvedené v článku 68 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia (ES) č. 73/2009 nie je dotknutá možnosť členských štátov zvážiť iba jedno alebo niekoľko opatrení vykonávaných v rámci uvedených osobitných podporných opatrení;
b)
podpora poskytnutá poľnohospodárovi na kalendárny rok 2014 v rámci jedného alebo viacerých režimov podpory uvedených v článku 26 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa vypočíta bez zohľadnenia akéhokoľvek zníženia alebo vylúčenia stanoveného v hlave II kapitole 4 nariadenia (ES) č. 73/2009;
c)
členské štáty môžu v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami rozhodnúť o úrovni podpory, ktorá sa má zohľadniť pri jednom alebo viacerých režimoch uvedených v článku 26 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ktoré uplatňuje príslušný členský štát.
Pri uplatňovaní tohto odseku nesmú členské štáty ohroziť oddelený charakter podpory poskytnutej podľa článku 68 ods. 1 písm. c) a podľa článkov 126, 127 a 129 nariadenia (ES) č. 73/2009.
3. Na účely článku 26 ods. 6 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa podpora poskytnutá na kalendárny rok 2014 podľa článkov 72a a 125a nariadenia (ES) č. 73/2009 vypočíta bez zohľadnenia prípadných znížení alebo vylúčení podľa hlavy II kapitoly 4 nariadenia (ES) č. 73/2009.
4. Odkaz v článku 26 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na platobné nároky, ktorých je poľnohospodár držiteľom, musí zahŕňať aj tie platobné nároky, ktoré poľnohospodár prenajíma inému poľnohospodárovi v deň predloženia žiadosti na rok 2014.
Článok 18
Konečné stanovenie hodnoty a počtu platobných nárokov
Ak sa informácie pre poľnohospodárov uvedené v článku 25 ods. 10 alebo v článku 40 ods. 4 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 zakladajú na predbežných údajoch, konečná hodnota a počet platobných nárokov sa stanovuje a oznamuje poľnohospodárom po vykonaní všetkých potrebných kontrol podľa článku 74 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 a v každom prípade do 1. apríla roku, ktorý nasleduje po prvom roku uplatňovania režimu základných platieb príslušným členským štátom.
Článok 19
Stanovenie hodnoty platobných nárokov v prípade ťažkostí
1. Ak jedna alebo viaceré z priamych platieb uvedených v článku 26 alebo v článku 40 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ktoré sa týkajú roku 2014, resp. roku, ktorý predchádza uplatňovanie režimu základných platieb, sú nižšie ako zodpovedajúce sumy v roku, ktorý predchádza roky ovplyvnené zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami, pôvodná jednotková hodnota sa stanoví na základe súm prijatých príslušným poľnohospodárom v roku predchádzajúcom roky ovplyvnené zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami.
2. Členské štáty môžu rozhodnúť o obmedzení uplatňovania odseku 1 na prípady, keď priame platby vzťahujúce sa na rok 2014, resp. rok, ktorý predchádza uplatňovanie režimu základných platieb, sú nižšie ako určité percento zodpovedajúcich súm v roku, ktorý predchádza roky ovplyvnené zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami. Táto percentuálna hodnota nesmie byť nižšia ako 85 %.
Článok 20
Súkromnoprávne zmluvné ustanovenie v prípade predaja
1. Členské štáty môžu rozhodnúť, že v prípade predaja určitého podniku alebo jeho časti môžu poľnohospodári prostredníctvom zmluvy podpísanej pred najneskorším dátumom na predkladanie žiadosti o pridelenie platobných nárokov stanoveným Komisiou na základe článku 78 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 previesť spolu s podnikom alebo jeho časťou zodpovedajúce platobné nároky, ktoré sa majú prideliť. V takom prípade sa platobné nároky pridelia predávajúcemu a priamo prevedú na kupujúceho, pre ktorého sa prípadné platby prijaté predávajúcim na rok 2014 alebo hodnota jeho nárokov v roku 2014 podľa článku 26 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 použijú ako referenčná hodnota na stanovenie pôvodnej jednotkovej hodnoty daných platobných nárokov.
Takýto prevod si vyžaduje, aby predávajúci dodržal článok 24 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a aby kupujúci dodržal článok 9 uvedeného nariadenia.
Takýto predaj sa nepovažuje za prevod bez pôdy v zmysle článku 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
2. Odsek 1 sa uplatňuje mutatis mutandis na členské štáty, ktoré uplatňujú hlavu III kapitolu 1 oddiel 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 21
Súkromnoprávne zmluvné ustanovenie v prípade prenájmu
1. Členské štáty môžu rozhodnúť, že v prípade prenájmu určitého podniku alebo jeho časti môžu poľnohospodári prostredníctvom zmluvy podpísanej pred dátumom uvedeným v článku 20 ods. 1 prvom pododseku prenajať spolu s podnikom alebo jeho časťou zodpovedajúce platobné nároky, ktoré sa majú prideliť. V takom prípade sa platobné nároky pridelia prenajímateľovi a priamo prenajmú nájomcovi, pre ktorého sa prípadné platby prijaté prenajímateľom na rok 2014 alebo hodnota jeho nárokov v roku 2014 podľa článku 26 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 použijú ako referenčná hodnota na stanovenie pôvodnej jednotkovej hodnoty daných platobných nárokov.
Takýto prevod si vyžaduje, aby prenajímateľ dodržal článok 24 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, aby nájomca dodržal článok 9 uvedeného nariadenia a aby platnosť zmluvy o prenájme skončila až po poslednom dni určenom na predloženie žiadosti v rámci režimu základných platieb.
Takýto prenájom sa nepovažuje za prevod bez pôdy v zmysle článku 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
2. Odsek 1 sa uplatňuje mutatis mutandis na členské štáty, ktoré uplatňujú hlavu III kapitolu 1 oddiel 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 22
Príjemcovia podľa článku 24 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
Na účely článku 24 ods. 1 tretieho pododseku písm. a) bodu i) prvej zarážky nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sú „konzumné zemiaky“ a „sadivo zemiakov“ zemiaky s kódom KN 0701 okrem zemiakov určených na výrobu zemiakového škrobu.
Pododdiel 2
Aktivácia a prevod nárokov
Článok 23
Výpočet hodnoty platobných nárokov
1. Platobné nároky sa najprv vypočítajú na tri desatinné miesta a následne sa zaokrúhľujú smerom nahor alebo nadol na najbližšiu stotinu. V prípade, že je vo výsledku výpočtu na treťom desatinnom mieste číslo 5, stotina sa zaokrúhľuje nahor.
2. Ak poľnohospodár prevedie zlomok nároku, hodnota uvedeného zlomku sa vypočíta úmerne na každý zostávajúci príslušný rok, ako sa uvádza v článku 25 alebo 40 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
3. Členské štáty môžu upraviť platobné nároky zlúčením zlomkov nárokov, ktoré vlastní poľnohospodár. Hodnota zlúčených nárokov sa stanoví na každý zostávajúci príslušný rok, ako sa uvádza v článku 25 alebo 40 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pripočítaním hodnoty zlomkov.
Článok 24
Požiadavky na aktivovanie platobných nárokov
1. Platobné nároky môže poľnohospodár, ktorý ich má (vo vlastníctve alebo v prenájme), nahlásiť na účely platby len raz za rok, a to v najneskoršom dátume na podanie jednotnej žiadosti.
Ak však poľnohospodár využíva možnosť zmeniť jednotnú žiadosť v súlade s pravidlami stanovenými Komisiou na základe článku 78 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, môže na účely platby nahlásiť aj platobné nároky, ktoré má (vo vlastníctve alebo v prenájme) v deň jeho oznámenia zmien príslušnému orgánu za predpokladu, že príslušné platobné nároky nenahlásil na účely platby za ten istý rok iný poľnohospodár.
Ak poľnohospodár získa platobné nároky prevodom od iného poľnohospodára a tento iný poľnohospodár už nahlásil uvedené platobné nároky na účely platby, dodatočné nahlásenie uvedených platobných nárokov subjektom, na ktorý boli prevedené, je prijateľné len vtedy, ak prevádzajúci subjekt už informoval príslušný orgán o prevode v súlade s pravidlami stanovenými Komisiou na základe článku 34 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a stiahne uvedené platobné nároky z jeho vlastnej jednotnej žiadosti v súlade s lehotami na zmenu jednotnej žiadosti stanovenými Komisiou na základe článku 78 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
2. V prípade, že má poľnohospodár po nahlásení pozemkov zodpovedajúcich všetkým jeho dostupným platobným nárokom podľa článku 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ktoré sú vyjadrené v celých číslach, stále k dispozícii pozemok, ktorý predstavuje zlomok hektára, môže nahlásiť ďalší celočíselný platobný nárok, ktorý oprávňuje získať platbu vypočítanú pomerne k veľkosti pozemku. Platobný nárok sa považuje za úplne aktivovaný na účely článku 31 ods. 1 písm. b) uvedeného nariadenia.
Článok 25
Prevod platobných nárokov
1. Platobné nároky možno previesť kedykoľvek počas roka.
2. V prípade, že členský štát využíva možnosť stanovenú v článku 34 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, musí definovať regióny uvedené v danom ustanovení v prvom roku uplatňovania článku 34 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a najneskôr jeden mesiac pred dátumom, ktorý určí členský štát podľa článku 33 ods. 1 uvedeného nariadenia.
Pododdiel 3
Národná alebo regionálna rezerva
Článok 26
Vrátenie do národnej alebo regionálnej rezervy v dôsledku retencie pri prevode platobných nárokov
V prípade, že členský štát využíva možnosť stanovenú v článku 34 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, môže sa rozhodnúť v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie so všetkými poľnohospodármi a zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, vrátiť do národnej alebo regionálnej rezervy až 30 % ročných jednotkových hodnôt každého platobného nároku prevedeného bez zodpovedajúcich hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, v zmysle článku 32 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 alebo ekvivalentnú sumu vyjadrenú počtom platobných nárokov.
Odchylne od prvého pododseku môžu členské štáty stanoviť úroveň vrátenia až do 50 % ročnej jednotkovej hodnoty každého platobného nároku alebo ekvivalentnej sumy vyjadrenej počtom platobných nárokov v zmysle prvého pododseku počas prvých troch rokov uplatňovania režimu základných platieb.
Článok 27
Uplatňovanie ustanovenia o neočakávanom zisku
Na účely článku 28 a článku 40 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa zvýšenie hodnoty platobných nárokov podľa uvedených ustanovení určí porovnaním hodnoty platobných nárokov poľnohospodára vyplývajúcich z uplatňovania článku 25 ods. 4 a článku 26, resp. článku 40 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 po predaji alebo prenájme podľa článku 28, resp. článku 40 ods. 5 uvedeného nariadenia s hodnotou, akú by platobné nároky poľnohospodára mali bez takéhoto predaja alebo prenájmu.
Článok 28
Stanovenie platobných nárokov z národnej alebo regionálnej rezervy podľa článku 30 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
1. Na účely článku 30 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ak mladý poľnohospodár alebo poľnohospodár, ktorý začína s poľnohospodárskou činnosťou, požiada o platobné nároky z národnej alebo regionálnej rezervy, pričom nemá žiadny platobný nárok (vo vlastníctve alebo v prenájme), získa počet platobných nárokov rovný počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré má (vo vlastníctve alebo v prenájme) k najneskoršiemu dátumu na podanie žiadosti o pridelenie alebo zvýšenie hodnoty platobných nárokov stanovenému Komisiou na základe článku 78 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
2. Ak mladý poľnohospodár alebo poľnohospodár, ktorý začína s poľnohospodárskou činnosťou, požiada o platobné nároky z národnej alebo regionálnej rezervy, pričom už má (vo vlastníctve alebo v prenájme) platobné nároky, získa počet platobných nárokov rovný počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré má (vo vlastníctve alebo v prenájme) k najneskoršiemu dátumu na podanie žiadosti podľa odseku 1 a ku ktorým nemá žiadne platobné nároky (vo vlastníctve alebo v prenájme).
V prípade, že hodnota nárokov, ktoré poľnohospodár už má (vo vlastníctve alebo v prenájme), nedosahuje vnútroštátnu alebo regionálnu priemernú hodnotu uvedenú v článku 30 ods. 8 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, môžu sa ročné jednotkové hodnoty uvedených nárokov zvýšiť až do výšky vnútroštátnej alebo regionálnej priemernej hodnoty v zmysle článku 30 ods. 10 uvedeného nariadenia.
V členských štátoch, ktoré uplatňujú zvýšenie uvedené v článku 30 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na účely článku 30 ods. 7 uvedeného nariadenia, je však zvýšenie uvedené v druhom pododseku tohto odseku povinné. Toto zvýšenie by malo byť na úrovni zodpovedajúcej najvyššej úrovni zvýšenia uplatňovanej na účely článku 30 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
3. V členských štátoch uplatňujúcich článok 24 ods. 6 alebo 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 možno obmedzenia týkajúce sa prideľovania platobných nárokov, ktoré sú stanovené v uvedených ustanoveniach, uplatňovať mutatis mutandis na prideľovanie platobných nárokov podľa článku 30 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Členské štáty však môžu rozhodnúť, že ak uplatnenie jedného alebo viacerých obmedzení podľa prvého pododseku obmedzuje celkový počet platobných nárokov, ktoré poľnohospodár už má a ktoré sa majú z rezervy novo prideliť, na hodnotu nižšiu ako určité pevne stanovené percento jeho hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, v roku, v ktorom žiada o pridelenie platobných nárokov z rezervy, tomuto poľnohospodárovi sa pridelí dodatočný počet platobných nárokov zodpovedajúci podielu na celkovom počte jeho hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v jeho žiadosti za daný rok v súlade s článkom 72 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Pevne stanovené percento uvedené v druhom pododseku tohto článku sa vypočíta podľa metódy uvedenej v článku 31 ods. 2 druhom pododseku tohto nariadenia.
Podiel celkového počtu hektárov poľnohospodára, na ktoré možno poskytnúť podporu, uvedený v druhom pododseku tohto odseku sa vypočíta ako polovica rozdielu v percentuálnych bodoch medzi pevne stanoveným percentom uvedeným v treťom pododseku tohto odseku a podielom platobných nárokov, ktoré má poľnohospodár na svoje hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré nahlásil v súlade s článkom 72 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 v žiadosti za rok uvedený v druhom pododseku tohto odseku. Na účely tohto pododseku „platobné nároky, ktoré má poľnohospodár“ znamenajú platobné nároky, ktoré už poľnohospodár má a ktoré majú byť novo pridelené z rezervy.
Pri výpočte počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, uvedeného v druhom, treťom a štvrtom pododseku tohto odseku môžu členské štáty rozhodnúť, že nezahŕňa plochy s trvalými plodinami, trvalými trávnymi porastmi v oblastiach s náročnými klimatickými podmienkami v zmysle článku 24 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 alebo oblasti uznané za trvalé trávne porasty v súlade s druhým pododsekom článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Členské štáty využívajúce možnosť uplatňovať režim základných platieb na regionálnej úrovni podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 môžu výpočet podľa druhého pododseku tohto odseku založiť na celkových pridelených/nahlásených počtoch v roku 2015 v príslušnom regióne.
Pri stanovovaní prahovej hodnoty podľa druhého pododseku sa nezohľadňuje pôda nadobudnutá alebo prenajatá poľnohospodárom po 19. októbri 2011.
4. Na účely tohto článku sa za poľnohospodárov, ktorí začínajú vykonávať poľnohospodársku činnosť, považujú iba tí poľnohospodári, ktorí začali vykonávať poľnohospodársku činnosť v kalendárnom roku 2013 alebo neskôr a ktorí predložili žiadosť základnú platbu do dvoch rokov po kalendárnom roku, v ktorom začali vykonávať poľnohospodársku činnosť.
Článok 29
Stanovenie platobných nárokov z národnej alebo regionálnej rezervy podľa článku 30 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
1. Na účely článku 30 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa v prípade pridelenia nových platobných nárokov podľa článku 30 ods. 10 uvedeného nariadenia prideľujú tieto platobné nároky v súlade s podmienkami stanovenými v tomto článku a v súlade s objektívnymi kritériami stanovenými príslušným členským štátom.
2. Ak je poľnohospodár, ktorý nemá (vo vlastníctve alebo v prenájme) žiadne platobné nároky, podľa článku 30 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 oprávnený na získanie platobných nárokov z národnej alebo regionálnej rezervy a požiada o ne, získa počet platobných nárokov do výšky počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré má (vo vlastníctve alebo v prenájme) k najneskoršiemu dátumu na podanie žiadosti podľa článku 28 ods. 1
3. Ak je poľnohospodár, ktorý má (vo vlastníctve alebo v prenájme) platobné nároky, podľa článku 30 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 oprávnený na získanie platobných nárokov z národnej alebo regionálnej rezervy a požiada o ne, získa počet platobných nárokov do výšky počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré má (vo vlastníctve alebo v prenájme) k najneskoršiemu dátumu na podanie žiadosti podľa článku 28 ods. 1 a ku ktorým nemá (vo vlastníctve alebo v prenájme) žiadne platobné nároky.
V prípade, že hodnota nárokov, ktoré poľnohospodár už má (vo vlastníctve alebo v prenájme), nedosahuje vnútroštátnu alebo regionálnu priemernú hodnotu uvedenú v článku 30 ods. 8 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, môžu sa ročné jednotkové hodnoty uvedených nárokov zvýšiť až do výšky vnútroštátnej alebo regionálnej priemernej hodnoty v zmysle článku 30 ods. 10 uvedeného nariadenia.
4. Na účely odseku 1 nesmú členské štáty stanoviť kritériá týkajúce sa výroby alebo iných údajov špecifických pre dané odvetvie na obdobie po dátume stanovenom členským štátom v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1122/2009 na rok nároku 2013.
Článok 30
Ďalšie pravidlá týkajúce sa stanovenia platobných nárokov z národnej alebo regionálnej rezervy
1. Pri zvyšovaní ročných jednotkových hodnôt platobných nárokov, ako sa uvádza v článku 30 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, členské štáty zvýšia jednotkovú hodnotu nárokov, ktoré poľnohospodár už má (vo vlastníctve alebo v prenájme) v deň žiadosti o pridelenie nárokov z národnej alebo regionálnej rezervy, a to v súlade s objektívnymi kritériami a takým spôsobom, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie so všetkými poľnohospodármi a zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže.
2. Na účely odseku 1 nesmú členské štáty stanoviť kritériá týkajúce sa výroby alebo iných údajov špecifických pre dané odvetvie na obdobie po dátume stanovenom členským štátom v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1122/2009 na rok nároku 2013.
Článok 31
Ťažkosti
1. V prípade, že poľnohospodár nemohol v dôsledku zásahu vyššej moci alebo výnimočných okolností podať žiadosť o pridelenie platobných nárokov v súlade s článkom 24 ods. 1 alebo článkom 39 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a požiada o platobné nároky z národnej alebo regionálnej rezervy, pridelia sa mu platobné nároky podľa článku 30 ods. 7 písm. c) uvedeného nariadenia. Členské štáty určia ročné jednotkové hodnoty platobných nárokov, ktoré sa majú prideliť, v súlade s článkom 25, resp. 40 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a s rozhodnutiami, ktoré prijal členský štát v súvislosti s možnosťami v uvedených článkoch.
2. Členské štáty môžu rozhodnúť, že ak uplatňovanie jedného alebo viacerých obmedzení prideľovania platobných nárokov stanovených v článku 24 ods. 3 až 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 obmedzuje počet platobných nárokov pridelených poľnohospodárovi na hodnotu nižšiu ako určité pevne stanovené percento jeho hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, a ak poľnohospodár požiada o platobné nároky z národnej alebo regionálnej rezervy, uvedený poľnohospodár sa považuje za subjekt „s osobitnou nevýhodou“ podľa článku 30 ods. 7 písm. b) uvedeného nariadenia. V takom prípade sa uvedenému poľnohospodárovi v súlade s článkom 30 ods. 7 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 pridelí počet platobných nárokov, ktorý zodpovedá podielu z celkového počtu jeho hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré nahlásil vo svojej žiadosti na rok 2015 v súlade s článkom 72 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Pevne stanovené percento uvedené v prvom pododseku sa vypočíta tak, že sa celkový počet platobných nárokov pridelených v členskom štáte v roku 2015 po uplatnení obmedzení podľa článku 24 ods. 3 až 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 vydelí celkovým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásených v členskom štáte v roku 2015 v súlade s článkom 72 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Podiel celkového počtu hektárov poľnohospodára, na ktoré možno poskytnúť podporu, uvedený v prvom pododseku sa vypočíta ako polovica rozdielu v percentuálnych bodoch medzi pevne stanoveným percentom uvedeným v prvom a druhom pododseku a podielom platobných nárokov poľnohospodára na jeho hektároch, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré nahlásil v roku 2015 v súlade s článkom 72 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Pri výpočte počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, uvedeného v prvom, druhom a treťom pododseku tohto odseku môžu členské štáty rozhodnúť, že nezahŕňa plochy s trvalými plodinami, trvalými trávnymi porastmi v oblastiach s náročnými klimatickými podmienkami v zmysle článku 24 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 alebo oblasti uznané za trvalé trávne porasty v súlade s článkom 4 ods. 2 druhým pododsekom uvedeného nariadenia.
Členské štáty využívajúce možnosť uplatňovať režim základných platieb na regionálnej úrovni podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 môžu výpočet podľa druhého pododseku tohto odseku založiť na celkových pridelených/nahlásených počtoch v roku 2015 v príslušnom regióne.
Pri stanovovaní prahovej hodnoty v prvom pododseku sa nezohľadňuje pôda nadobudnutá alebo prenajatá poľnohospodárom po 19. októbri 2011.
Pododdiel 4
Členské štáty uplatňujúce článok 21 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
Článok 32
Vykonávanie v členských štátoch uplatňujúcich článok 21 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
Pokiaľ sa v tomto pododseku nestanovuje inak, ustanovenia tohto odseku sa vzťahujú na členské štáty, ktoré uplatňujú článok 21 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 33
Uplatňovanie článku 21 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
Pri určovaní platobných nárokov, ktorých platnosť uplynie v súlade s článkom 21 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, sa uprednostnia tie platobné nároky, ktoré majú najnižšiu hodnotu.
Ak majú platobné nároky rovnakú hodnotu, počet vlastnených platobných nárokov a počet prenajatých platobných nárokov sa znižuje v rovnakom pomere.
Členské štáty môžu rozhodnúť o uplatňovaní prvého a druhého odseku na regionálnej úrovni.
Článok 34
Stanovenie hodnoty platobných nárokov v zmysle článku 26 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 pre členské štáty, ktoré uplatňujú článok 21 ods. 3 uvedeného nariadenia
Na účely stanovenia pôvodnej jednotkovej hodnoty platobných nárokov môžu členské štáty uplatňujúce článok 21 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 upraviť sumu platieb na rok 2014, ako sa uvádza v článku 26 ods. 5 uvedeného nariadenia, odpočítaním - pred znížením a vylúčením - sumy vzniknutej z platobných nárokov, ktorých platnosť uplynula podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
ODDIEL 2
Režim jednotnej platby na plochu
Článok 35
Hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, v členských štátoch uplatňujúcich režim jednotnej platby na plochu
Na účely režimu jednotnej platby na plochu stanoveného v hlave III kapitole 1 oddiele 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 vrátane akéhokoľvek odkazu v nariadení (EÚ) č. 1307/2013 na hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré boli nahlásené na účely uvedeného režimu, sa zohľadňujú iba tie hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sú stanovené v zmysle článku 2 ods. 1 druhého pododseku bodu 23 písm. a) delegovaného nariadenia (EÚ) č. 640/2014.
Článok 36
Uplatňovanie článku 36 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
1. Na účely rozlišovania režimu jednotnej platby na plochu, ako sa stanovuje v článku 36 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, sa uplatňujú tieto pravidlá:
a)
odkazom na osobitné podporné opatrenia uvedené v článku 68 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia (ES) č. 73/2009 nie je dotknutá možnosť členských štátov zvážiť iba jedno alebo niekoľko opatrení vykonávaných v rámci uvedených osobitných podporných opatrení;
b)
členské štáty môžu v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami rozhodnúť o úrovni podpory, ktorá sa má zohľadniť pri jednom alebo viacerých režimoch, ktoré uplatňuje dotknutý členský štát v súlade s článkom 36 ods. 3 druhým pododsekom uvedeného nariadenia a prípadne s tretím pododsekom uvedeného ustanovenia. Pri zohľadnení podpory poskytnutej v rámci príslušného režimu v roku 2014 však suma použitá na rozlíšenie jednotnej platby na plochu nesmie byť vyššia ako zodpovedajúca suma poskytnutá jednotlivému poľnohospodárovi v rámci tohto režimu v roku 2014;
c)
pri zohľadňovaní podpory poskytnutej podľa článku 68 ods. 1 písm. c) a podľa článkov 126, 127 a 129 nariadenia (ES) č. 73/2009 nesmie toto rozlíšenie ohroziť oddelený charakter týchto režimov.
Takéto rozlíšenie budú mať k dispozícii poľnohospodári, ktorí v roku 2014 získali podporu uvedenú v článku 36 ods. 3 druhom, treťom alebo štvrtom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Suma na hektár sa každoročne stanoví vydelením sumy na rozlíšenie jednotnej platby na plochu k dispozícii jednotlivému poľnohospodárovi počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré príslušný poľnohospodár nahlásil v súlade s článkom 72 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
2. Ak je výška podpory v rámci jedného alebo viacerých režimov podpory na rok 2014, ktoré sú uvedené v článku 36 ods. 3 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, nižšia ako príslušná suma alebo sumy v roku, ktorý predchádza roky ovplyvnené zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami, členský štát zohľadní podporu poskytnutú v rámci príslušných režimov podpory v roku, ktorý predchádza roky ovplyvnené zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami.
Členské štáty môžu rozhodnúť o obmedzení uplatňovania prvého pododseku na prípady, keď sú priame platby vzťahujúce sa na rok 2014 nižšie ako určité percento zodpovedajúcich súm v roku, ktorý predchádza roky ovplyvnené zásahom vyššej moci alebo výnimočnými okolnosťami. Táto percentuálna hodnota nesmie byť nižšia ako 85 %.
3. Členské štáty môžu rozhodnúť, že v prípade dedičstva alebo predpokladaného dedičstva bude rozlíšenie jednotnej platby na plochu k dispozícii poľnohospodárovi, ktorý podnik zdedil, pod podmienkou, že tento poľnohospodár je oprávnený na podporu v rámci režimu jednotnej platby na plochu.
Článok 37
Pestovanie konope v rámci režimu jednotnej platby na plochu
Článok 9 sa uplatňuje mutatis mutandis, pokiaľ ide o režim jednotnej platby na plochu.
KAPITOLA 3
EKOLOGIZÁCIA
ODDIEL 1
Rovnocenné postupy
Článok 38
Požiadavky na vnútroštátne alebo regionálne certifikačné systémy
1. Členské štáty, ktoré sa rozhodnú uplatniť rovnocenné postupy uvedené v článku 43 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, určia jeden alebo viacero verejných alebo súkromných certifikačných orgánov, ktoré potvrdzujú, že poľnohospodár vo svojom podniku dodržiava postupy, ktoré sú v súlade s článkom 43 ods. 3 uvedeného nariadenia.
2. Verejné alebo súkromné certifikačné orgány spĺňajú tieto podmienky:
a)
majú potrebnú odbornosť, vybavenie a infraštruktúru na vykonávanie certifikačných úloh;
b)
majú dostatočný počet kvalifikovaných a skúsených pracovníkov;
c)
z hľadiska výkonu certifikačných úloh sú nestranné a bez konfliktu záujmov.
Súkromné certifikačné orgány musia byť akreditované v súlade s normou EN ISO/IEC 17021 (Požiadavky na orgány vykonávajúce audit a certifikáciu systémov manažérstva) alebo EN ISO/IEC 17065 (Posudzovanie zhody. Požiadavky na organizácie certifikujúce výrobky, procesy a služby) v sektore poľnohospodárskej výroby. Akreditáciu môže vykonať len vnútroštátny akreditačný orgán v členskom štáte v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (21).
3. Určenie verejného alebo súkromného certifikačného orgánu sa zruší, ak nespĺňa podmienky určenia uvedené v odseku 2.
Článok 39
Výpočet sumy uvedenej v článku 28 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013
1. V prípade poľnohospodárov, ktorí sa rozhodnú uplatňovať postupy uvedené v oddiele I bodoch 3 a 4 a v oddiele III bode 7 prílohy IX k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013 a akékoľvek ďalšie rovnocenné postupy pridané do tejto prílohy, pri ktorých je potrebný osobitný výpočet v záujme predchádzania dvojitému financovaniu, ako rovnocenné postupy podľa článku 43 ods. 3 písm. a) uvedeného nariadenia, členské štáty odpočítajú od výšky podpory na hektár vypočítanej podľa článku 28 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 sumu zodpovedajúcu jednej tretine priemernej ekologizačnej platby na hektár v príslušnom členskom štáte alebo regióne za každý ekologizačný postup, s ktorým je príslušný postup rovnocenný.
Priemerná ekologizačná platba na hektár v príslušnom členskom štáte alebo regióne sa vypočíta na základe percentuálneho podielu uvedeného v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 z priemeru vnútroštátnych stropov za roky 2015 až 2019 podľa prílohy II k uvedenému nariadeniu a počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahláseného v súlade s článkom 33 alebo článkom 36 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 v roku 2015. Členské štáty, ktoré sa rozhodnú uplatňovať postupy uvedené v prvom pododseku tohto odseku už v roku 2015, môžu počet hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásený v roku 2015 odhadnúť na základe nahlásení z roku 2014 podľa článku 34 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009.
2. Odchylne od odseku 1 sa môžu členské štáty, ktoré sa rozhodnú uplatňovať článok 43 ods. 9 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, rozhodnúť uplatňovať odpočítanie uvedené v odseku 1 tohto článku individuálne o sumu zodpovedajúcu jednej tretine priemernej ekologizačnej platby pre príslušného poľnohospodára na hektár.
Priemerná ekologizačná platba pre poľnohospodára sa vypočíta na základe priemeru individuálnej platby vypočítanej v súlade s článkom 43 ods. 9 tretím a štvrtým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 za roky 2015 až 2019 a počtu hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahláseného poľnohospodárom podľa článku 33 uvedeného nariadenia v roku 2015.
ODDIEL 2
Diverzifikácia plodín
Článok 40
Výpočet podielov rôznych plodín na diverzifikáciu plodín
1. Na účely výpočtu podielov rôznych plodín podľa článku 44 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 je obdobie, ktoré sa má zohľadniť, najrelevantnejšou časťou obdobia pestovania, pri zohľadnení tradičných postupov pestovania vo vnútroštátnom kontexte.
Členské štáty informujú poľnohospodárov o uvedenom období v primeranej lehote. V rámci celkovej ornej pôdy podniku sa každý hektár zohľadní iba jeden raz v jednom roku nároku na účely výpočtu podielov rôznych plodín.
2. Na výpočet podielov rôznych plodín môže plocha, na ktorej rastie plodina, zahŕňať krajinné prvky, ktoré tvoria časť plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu, v súlade s článkom 9 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 640/2014.
3. Na plochách, kde zmiešané pestovanie plodín spočíva v súčasnom pestovaní dvoch alebo viacerých plodín v rôznych riadkoch, sa každá plodina počíta ako samostatná, ak pokrýva aspoň 25 % danej plochy. Plocha pokrytá jednotlivými plodinami sa vypočíta vydelením plochy, na ktorej rastú zmiešané plodiny, počtom plodín, ktoré pokrývajú aspoň 25 % danej plochy, bez ohľadu na skutočný podiel plodiny na danej ploche.
Na plochách, kde zmiešané pestovanie plodín spočíva v pestovaní hlavnej plodiny, pod ktorú sa podseje druhá plodina, sa daná oblasť považuje za oblasť, na ktorej rastie iba hlavná plodina.
Plochy vysievané zmesou osív sa bez ohľadu na konkrétne plodiny v zmesi považujú za pokryté iba jednou jednotlivou plodinou. Bez toho, aby bolo dotknuté ustanovenie článku 44 ods. 4 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, sa takáto jednotlivá plodina nazýva „zmiešaná plodina“. Ak možno určiť, že druhy zahrnuté v odlišných zmesiach osív sa vzájomne líšia, členské štáty môžu tieto odlišné zmesi osív uznať za samostatné jednotlivé plodiny, za predpokladu, že dané odlišné zmesi osív sa nepoužijú ako plodina uvedená v článku 44 ods. 4 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
ODDIEL 3
Trvalý trávny porast
Článok 41
Rámec na určenie ďalších trvalých trávnych porastov citlivých z hľadiska životného prostredia mimo oblastí sústavy Natura 2000
Trvalé trávne porasty citlivé z hľadiska životného prostredia nachádzajúce sa mimo oblastí patriacich do pôsobnosti smernice 92/43/EHS alebo smernice 2009/147/ES podľa článku 45 ods. 1 druhého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa určujú na základe jedného alebo viacerých z týchto kritérií:
a)
pokrývajú organické pôdy s vysokým percentuálnym podielom organického uhlíka ako rašeliniská alebo mokrade;
b)
nachádzajú sa na nich biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS alebo biotopy chránené vnútroštátnymi právnymi predpismi;
c)
nachádzajú sa na nich rastlinné druhy uvedené v prílohe II k smernici 92/43/EHS alebo rastlinné druhy chránené vnútroštátnymi právnymi predpismi;
d)
majú dôležitý význam pre druhy voľne žijúcich vtákov uvedené v prílohe I k smernici 2009/147/ES;
e)
majú dôležitý význam pre druhy voľne žijúcich zvierat chránené smernicou 92/43/EHS alebo vnútroštátnymi právnymi predpismi;
f)
zahŕňajú trvalé trávne porasty vysokej prírodnej hodnoty podľa objektívnych kritérií, ktoré stanoví členský štát;
g)
pokrývajú pôdy s vysokým rizikom erózie;
h)
nachádzajú sa v citlivej oblasti určenej v rámci plánov manažmentu povodí podľa smernice 2000/60/ES.
Členské štáty môžu každý rok rozhodnúť o pridaní nových určených oblasti a o uvedenom rozhodnutí v primeranej lehote informujú príslušných poľnohospodárov.
Článok 42
Opätovná premena pôdy v prípade nedodržania povinnosti, pokiaľ ide o oblasti s trvalými trávnymi porastmi citlivými z hľadiska životného prostredia
Bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES (22), ak poľnohospodár premenil alebo preoral trvalý trávny porast, na ktorý sa vzťahuje povinnosť uvedená v článku 45 ods. 1 treťom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, príslušný členský štát stanoví povinnosť opätovnej premeny danej plochy na trvalý trávny porast a v individuálnych prípadoch môže vydať presné pokyny, ako zvrátiť spôsobenú environmentálnu škodu, ktoré musí príslušný poľnohospodár dodržať, aby sa obnovil stav citlivosti z hľadiska životného prostredia.
Po zistení nedodržania predpisov je poľnohospodár bezodkladne informovaný o povinnosti opätovnej premeny a o dátume, do ktorého si musí danú povinnosť splniť. Tento dátum nesmie byť neskorší ako dátum na predloženie jednotnej žiadosti na nasledujúci rok, alebo v prípade Švédska a Fínska 30. jún nasledujúceho roka.
Odchylne od článku 4 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa opätovne premenená pôda považuje za trvalý trávny porast od prvého dňa opätovnej premeny a podlieha povinnosti uvedenej v článku 45 ods. 1 treťom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 43
Výpočet podielu trvalého trávneho porastu
1. Plochy, ktoré nahlásili poľnohospodári zúčastňujúci sa na režime pre malých poľnohospodárov podľa hlavy V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a jednotky podniku využívané na ekologickú výrobu v súlade s článkom 11 nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 (23), sa nezahŕňajú do podielu plôch s trvalým trávnym porastom k celkovej poľnohospodárskej ploche a referenčného podielu podľa článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
2. Oblasti, ktoré nahlásili poľnohospodári v roku 2012 ako pôdu s trvalými pasienkami, ktorá bola premenená na pôdu na iné využitie, možno odčítať z výpočtu oblastí s trvalým trávnym porastom v súlade s článkom 45 ods. 2 druhým pododsekom písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 až do výšky počtu hektárov trvalých pasienkov alebo trvalého trávneho porastu, ktoré poľnohospodári vyčlenili po roku 2012 a nahlásili v roku 2015 na vnútroštátnej, regionálnej, subregionálnej úrovni alebo na úrovni podniku, za predpokladu, že boli dodržané existujúce pravidlá o udržiavaní trvalých pasienkov stanovené v článku 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 a v článku 93 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Vo výpočte počtu hektárov trvalých pasienkov alebo trvalých trávnych porastov vyčlenených po roku 2012 v zmysle prvého pododseku sa zohľadňujú len hektáre trvalých pasienkov alebo trvalých trávnych porastov na poľnohospodárskej ploche nahlásenej v roku 2012, 2013 alebo 2014 v súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009.
3. Členské štáty referenčný podiel upravia, ak dospejú k záveru, že vývoj podielu je významne ovplyvnený najmä zmenou plochy s ekologickou výrobou alebo zmenou súboru účastníkov režimu pre malých poľnohospodárov. V takýchto prípadoch členské štáty bezodkladne oznámia Komisii vykonanú úpravu a odôvodnenie tejto úpravy.
Článok 44
Udržanie podielu trvalého trávneho porastu
1. Členské štáty môžu stanoviť individuálnu povinnosť poľnohospodárov, aby nepremenili oblasti s trvalým trávnym porastom bez predchádzajúceho individuálneho schválenia. Príslušní poľnohospodári musia byť o tejto povinnosti bezodkladne informovaní, a to v každom prípade pred 15. novembrom roku, v ktorom tak daný členský štát rozhodol. Uvedená povinnosť platí len pre poľnohospodárov, na ktorých sa vzťahujú povinnosti podľa hlavy III kapitoly 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ ide o oblasti s trvalým trávnym porastom, na ktoré sa nevzťahuje článok 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Vydanie schválenia môže byť podmienené uplatnením objektívnych a nediskriminačných kritérií vrátane environmentálnych kritérií. Ak sa na schválenie uvedené v prvom pododseku vzťahuje podmienka, že trvalý trávny porast sa má vyčleniť na inej ploche so zodpovedajúcim počtom hektárov, táto plocha sa odchylne od článku 4 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 považuje za trvalý trávny porast od prvého dňa premeny. Takéto plochy sa musia používať na pestovanie tráv alebo iných rastlinných krmív najmenej počas piatich po sebe nasledujúcich rokov po dátume premeny, alebo keď tak rozhodne členský štát, ak poľnohospodári premenia plochy, ktoré sa už používali na pestovanie tráv a iných rastlinných krmív, na oblasti s trvalým trávnym porastom, počas zostávajúceho počtu rokov potrebného na dosiahnutie piatich po sebe nasledujúcich rokov.
2. Ak sa zistí, že podiel uvedený v článku 45 ods. 2 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 klesol pod 5 % v porovnaní s referenčným podielom uvedeným v danom článku, príslušný členský štát stanoví povinnosť opätovne premeniť oblasti na oblasti s trvalým trávnym porastom, ako aj pravidlá na zabránenie ďalšej premene oblastí s trvalým trávnym porastom.
Členské štáty určia poľnohospodárov, na ktorých sa vzťahuje povinnosť opätovnej premeny pôdy, spomedzi poľnohospodárov:
a)
na ktorých sa vzťahujú povinnosti podľa hlavy III kapitoly 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ ide o oblasti s trvalým trávnym porastom, na ktoré sa nevzťahuje článok 45 ods. 1 uvedeného nariadenia; a
b)
ktorí na základe žiadostí predložených v súlade s článkom 72 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 alebo s článkom 19 nariadenia (ES) č. 73/2009 počas predchádzajúcich dvoch kalendárnych rokov, alebo v roku 2015 počas predchádzajúcich troch kalendárnych rokov, majú k dispozícii poľnohospodárske plochy, ktoré boli premenené z oblastí s trvalým trávnym porastom alebo z pôdy s trvalými pasienkami na oblasti na iné využitie.
Ak obdobia uvedené v druhom pododseku písm. b) zahŕňajú kalendárne roky pred rokom 2015, povinnosť opätovnej premeny pôdy sa uplatňuje takisto na oblasti, ktoré boli premenené na oblasti na iné využitie z pôdy s trvalými pasienkami, na ktoré sa vzťahovala povinnosť uvedená v článku 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 alebo článku 93 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Pri určovaní, ktorí poľnohospodári majú opätovne premeniť oblasti na oblasti s trvalým trávnym porastom, členské štáty uložia túto povinnosť najprv tým poľnohospodárom, ktorí majú k dispozícii oblasť premenenú z oblasti s trvalým trávnym porastom alebo pôdy s trvalými pasienkami na oblasť na iné využitie, pričom nedodržali prípadnú požiadavku na schválenie uvedenú v odseku 1 tohto článku alebo v článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1122/2009. Takíto poľnohospodári musia opätovne premeniť celú premenenú oblasť.
3. Ak uplatnenie odseku 2 štvrtého pododseku nevedie k zvýšeniu podielu uvedeného v článku 45 ods. 2 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 nad prah 5 %, členské štáty stanovia, že poľnohospodári, ktorí majú k dispozícii oblasť premenenú z oblasti s trvalým trávnym porastom alebo pôdy s trvalými pasienkami na oblasť na iné využitie počas období uvedených v odseku 2 druhom pododseku písm. b) tohto článku, musia takisto opätovne premeniť určitý percentuálny podiel uvedenej premenenej oblasti na oblasti s trvalým trávnym porastom alebo vyčleniť inú oblasť s trvalým trávnym porastom zodpovedajúcu danému percentuálnemu podielu. Tento percentuálny podiel sa vypočíta na základe plochy, ktorú poľnohospodár premenil počas období uvedených v odseku 2 druhom pododseku písm. b) tohto článku, a plochy potrebnej na zvýšenie podielu podľa článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 nad prah 5 %.
Členské štáty môžu na účely výpočtu percentuálneho podielu uvedeného v prvom pododseku vylúčiť z oblasti, ktorú poľnohospodár premenil, tie oblasti, ktoré sa stali trvalým trávnym porastom po 31. decembri 2015, za predpokladu, že vykonajú krížové administratívne kontroly trvalého trávneho porastu každoročne nahlasovaného v žiadosti o geopriestorovú podporu prostredníctvom priestorového prieniku s oblasťou nahlásenou ako trvalé pasienky v roku 2015, ktorá je evidovaná v systéme identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, a že tieto oblasti s trvalým trávnym porastom neboli vyčlenené v dôsledku povinnosti opätovne premeniť alebo vyčleniť oblasť s trvalým trávnym porastom podľa odseku 2 alebo tohto odseku. Ak však takéto vylúčenie neumožňuje zvýšenie podielu podľa článku 45 ods. 2 prvého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 nad prah 5 %, členské štáty uvedené oblasti nesmú vylúčiť.
Oblasti s trvalým trávnym porastom alebo pôda s trvalými pasienkami, ktoré poľnohospodári vytvorili v rámci záväzkov v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1698/2005 (24) a nariadením (EÚ) č. 1305/2013, sa nezapočítavajú do plochy, ktorú poľnohospodár premenil na účely výpočtu percentuálneho podielu podľa prvého pododseku.
Poľnohospodári sú o individuálnej povinnosti opätovnej premeny a o pravidlách na zabránenie ďalšej premene trvalých trávnych porastov informovaní bezodkladne, v každom prípade pred 31. decembrom roku, v ktorom sa zistil pokles pod 5 %. Povinnosť opätovnej premeny musí byť splnená pred dátumom na predloženie jednotnej žiadosti na nasledujúci rok, alebo v prípade Švédska a Fínska pred 30. júnom nasledujúceho roka.
Odchylne od článku 4 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa oblasti opätovne premenené na oblasti s trvalým trávnym porastom alebo vyčlenené ako oblasti s trvalým trávnym porastom považujú za trvalý trávny porast od prvého dňa opätovnej premeny alebo vyčlenenia. Tieto plochy sa musia používať na pestovanie tráv alebo iných rastlinných krmív najmenej počas piatich po sebe nasledujúcich rokov po dátume ich premeny, alebo keď tak rozhodne členský štát, ak poľnohospodári premenia plochy, ktoré sa už používali na pestovanie tráv a iných rastlinných krmív, na oblasti s trvalým trávnym porastom, počas zostávajúceho počtu rokov potrebného na dosiahnutie piatich po sebe nasledujúcich rokov.
ODDIEL 4
Oblasť ekologického záujmu
Článok 45
Ďalšie kritériá pre typy oblastí ekologického záujmu
1. Na zaradenie typov oblastí uvedených v článku 46 ods. 2 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 medzi oblasti ekologického záujmu sa uplatňujú odseky 2 až 11 tohto článku:
2. Pôda ležiaca úhorom sa nesmie využívať na poľnohospodársku výrobu. Odchylne od článku 4 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pôda ležiaca úhorom na účely plnenia funkcie oblasti ekologického záujmu na viac ako päť rokov zostáva ornou pôdou.
3. Terasy sú terasy chránené podľa normy GAEC 7 v zmysle prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 1306/2013, ako aj ostatné terasy. Členské štáty sa môžu rozhodnúť považovať za oblasť ekologického záujmu iba terasy chránené v rámci normy GAEC 7. Členské štáty, ktoré sa rozhodnú zahrnúť aj ostatné terasy, stanovia pre tieto ostatné terasy kritériá vrátane minimálnej výšky podľa vnútroštátnych alebo regionálnych špecifík.
4. Krajinné prvky sú k dispozícii poľnohospodárovi a ide o prvky chránené v rámci normy GAEC 7, požiadaviek SMR 2 alebo SMR 3 v zmysle prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 1306/2013, ako aj tieto prvky:
a)
živé ploty alebo pásy lesa so šírkou do 10 metrov;
b)
samostatne stojace stromy s priemerom koruny minimálne 4 metre;
c)
stromy v rade s priemerom koruny minimálne 4 metre. Priestor medzi korunami nesmie presiahnuť 5 metrov;
d)
stromy v skupine spojené prekrývajúcimi sa korunami a húštiny v poli, v oboch prípadoch do 0,3 ha;
e)
medze so šírkou od 1 do 20 metrov, ktoré sa nesmú využívať na poľnohospodársku výrobu;
f)
rybníky do 0.1 ha. Nádrže z betónu alebo plastu sa nepovažujú za oblasť ekologického záujmu;
g)
priekopy s maximálnou šírkou 6 metrov vrátane otvorených vodných tokov na účely zavlažovania alebo odvodňovania. Kanály s betónovými stenami sa nepovažujú za oblasť ekologického záujmu;
h)
tradičné kamenné múriky.
Členské štáty sa môžu v riadne odôvodnených prípadoch rozhodnúť obmedziť rozsah krajinných prvkov na tie, na ktoré sa vzťahuje norma GAEC 7, požiadavky SMR 2 alebo SMR 3 v zmysle prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 1306/2013, a/alebo na jeden či viacero prvkov, ktoré sú uvedené v prvom pododseku písm. a) až h).
Na účely písmen b) a c) v prvom pododseku môžu členské štáty zahrnúť aj stromy s priemerom koruny do 4 metrov, ktoré považujú za hodnotné krajinné prvky.
Na účely písmena e) v prvom pododseku môžu členské štáty stanoviť nižšiu maximálnu šírku.
Na účely písmena f) v prvom pododseku môžu členské štáty stanoviť minimálnu veľkosť rybníkov a môžu rozhodnúť o zahrnutí pásu brehového porastu popri vode so šírkou do 10 metrov do veľkosti rybníka. Môžu stanoviť kritériá na zabezpečenie, aby mali rybníky prírodnú hodnotu, berúc do úvahy význam prírodných rybníkov z hľadiska ochrany biotopov a druhov.
Na účely písmena h) v prvom pododseku členské štáty stanovia minimálne kritériá vrátane obmedzení výšky a šírky podľa vnútroštátnych alebo regionálnych špecifík.
5. Nárazníkové zóny zahŕňajú nárazníkové zóny pozdĺž vodných tokov, ktoré sa vyžadujú v rámci GAEC 1, SMR 1 alebo SMR 10 v zmysle prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 1306/2013, ako aj ostatné nárazníkové zóny. Minimálnu šírku týchto ostatných nárazníkových zón určia členské štáty, no nesmie byť menšia ako 1 meter. Musia byť umiestnené na obrábaných poliach alebo vedľa nich tak, aby ich dlhšia strana bola rovnobežná s brehom vodného toku alebo vodnej plochy. Pozdĺž vodných tokov môžu zahŕňať pásy brehového porastu so šírkou do 10 metrov. Nárazníkové zóny sa nesmú využívať na poľnohospodársku výrobu. Odchylne od požiadavky na zákaz výroby môžu členské štáty povoliť pastvu alebo kosenie za predpokladu, že nárazníková zóna zostane odlíšiteľná od priľahlej poľnohospodárskej pôdy.
6. Hektáre agrolesníckej pôdy predstavujú ornú pôdu, na ktorú možno poskytnúť podporu z režimu základných platieb alebo režimu jednotnej platby na plochu podľa hlavy III kapitoly 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, spĺňajúcu podmienky, za ktorých sa poskytla alebo poskytuje podpora podľa článku 44 nariadenia (ES) č. 1698/2005 alebo článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.
7. Pokiaľ ide o pásy hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, popri okrajoch lesov, členské štáty sa môžu rozhodnúť buď povoliť poľnohospodársku výrobu alebo stanoviť požiadavku zákazu poľnohospodárskej výroby, alebo poskytnúť poľnohospodárom obe možnosti. Ak sa členské štáty rozhodnú nepovoliť poľnohospodársku výrobu, odchylne od požiadavky zákazu výroby môžu povoliť pastvu alebo kosenie za predpokladu, že pás zostane odlíšiteľný od priľahlej poľnohospodárskej pôdy. Minimálnu šírku týchto pásov určia členské štáty, no nesmie byť menšia ako 1 meter. Maximálna šírka je 10 metrov.
8. Pri oblastiach s mladinou s krátkodobým striedaním, v ktorých sa nepoužívajú minerálne hnojivá a/alebo prostriedky na ochranu rastlín, členské štáty zostavia zoznam druhov vhodných na tento účel, a to tak, že zo zoznamu zostaveného podľa článku 4 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 zvolia druhy, ktoré sú najvhodnejšie z ekologického hľadiska, čím sa vylúčia druhy, ktoré zjavne nie sú miestneho pôvodu. Okrem toho členské štáty stanovia požiadavky týkajúce sa používania minerálnych hnojív a prostriedkov na ochranu rastlín, zohľadňujúc cieľ oblastí ekologického záujmu, najmä z hľadiska ochrany a zlepšovania biodiverzity.
9. Plochy s medziplodinami alebo zelenou pokrývkou zahŕňajú takéto plochy vytvorené na základe požiadaviek SMR 1 v zmysle prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 1306/2013, ako aj ostatné plochy s medziplodinami alebo zelenou pokrývkou, pod podmienkou, že boli vytvorené výsevom zmesi rastlinných druhov alebo podsievaním trávy pod hlavnú plodinu. Členské štáty stanovia zoznam predpísaných zmesí druhov plodín a obdobia výsevu medziplodín alebo zelenej pokrývky a môžu stanoviť dodatočné podmienky, najmä pokiaľ ide o metódy produkcie. Toto obdobie stanovené členskými štátmi nesmie zahŕňať dátumy po 1. októbri.
Plochy s medziplodinami alebo zelenou pokrývkou nezahŕňajú plochy vysadené oziminami, ktoré sa na jeseň bežne sejú na žatvu alebo pastvu. Nezahŕňajú ani plochy pokryté rovnocennými postupmi uvedenými v oddiele I bodoch 3 a 4 prílohy IX k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013 a vykonanými formou záväzkov podľa článku 43 ods. 3 písm. a) uvedeného nariadenia.
10. Na plochách s plodinami, ktoré viažu dusík, poľnohospodári pestujú plodiny viažuce dusík zahrnuté v zozname, ktorý zostaví členský štát. Tento zoznam zahŕňa plodiny viažuce dusík, ktoré členský štát považuje za prínosné z hľadiska cieľa zlepšovania biodiverzity. Tie plodiny musia byť prítomné počas vegetačného obdobia. Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa oblastí, kde možno pestovať plodiny viažuce dusík, ktoré možno považovať za oblasť ekologického záujmu. V týchto pravidlách sa zohľadní potreba splniť ciele smernice 91/676/EHS a smernice 2000/60/ES, keďže plodiny, ktoré viažu dusík, potenciálne zvyšujú riziko vyplavovania dusíka na jeseň. Členské štáty môžu stanoviť dodatočné podmienky, najmä pokiaľ ide o metódy produkcie.
Plochy s plodinami, ktoré viažu dusík, nezahŕňajú plochy pokryté rovnocennými postupmi uvedenými v oddiele I bodoch 3 a 4 prílohy IX k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013 a vykonanými formou záväzkov v zmysle článku 43 ods. 3 písm. a) uvedeného nariadenia.
11. Na účely splnenia požiadavky na oblasť ekologického záujmu môže poľnohospodár jednu oblasť alebo krajinný prvok v jednom roku nároku nahlásiť iba raz.
Článok 46
Pravidlá regionálneho uplatňovania oblastí ekologického záujmu
1. Členské štáty, ktoré sa rozhodnú pre regionálne uplatňovanie v zmysle článku 46 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 vymedzia regióny na účely uvedeného článku. Vymedzené regióny musia byť ucelenými a homogénnymi zemepisnými oblasťami s podobnými poľnohospodárskymi a environmentálnymi podmienkami. Homogénnosť sa na tento účel vzťahuje na typ pôdy, nadmorskú výšku, ako aj na prítomnosť prírodných a polo prírodných oblastí.
2. V rámci vymedzených regiónov členské štáty určia oblasti, kde sa má uplatniť do polovice percentuálnych bodov v rámci požiadavky na oblasti ekologického záujmu.
3. Vo vzťahu k vymedzeným oblastiam členské štáty stanovia osobitné povinnosti zúčastnených poľnohospodárov alebo skupín poľnohospodárov. Týmito povinnosťami sa musia zabezpečiť súvislé štruktúry susediacich oblastí ekologického záujmu. Povinnosti zúčastnených poľnohospodárov alebo skupín poľnohospodárov musia zahŕňať požiadavku, aby aspoň 50 % plochy každého zúčastneného poľnohospodára podliehajúcej povinnosti podľa článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 bolo na pozemku jeho podniku v danom regióne a v súlade s článkom 46 ods. 2 druhým pododsekom uvedeného nariadenia.
4. Povinnosťami zúčastnených poľnohospodárov alebo skupín poľnohospodárov sa zabezpečí, aby susediace oblasti ekologického záujmu uvedené v odseku 3 pozostávali z jednej alebo viacerých oblastí uvedených článku 46 ods. 2 prvom pododseku písm. a), c), d) a h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
5. Pri určovaní oblastí podľa odseku 2 a stanovovaní povinností podľa odseku 3 členské štáty zohľadnia prípadné existujúce národné alebo regionálne stratégie v oblasti biodiverzity a/alebo zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, plány manažmentu povodí či identifikované potreby, aby sa zabezpečila ekologická koherencia sústavy Natura 2000 uvedená v článku 10 smernice 92/43/EHS alebo aby sa prispelo k vykonávaniu stratégie zelenej infraštruktúry.
6. Členské štáty pred stanovením týchto povinností konzultujú dotknutých poľnohospodárov alebo skupiny poľnohospodárov a iné zainteresované strany. Na základe týchto konzultácií členské štáty vypracujú a zainteresovaným stranám zúčastneným na konzultáciách, ako aj príslušným poľnohospodárom alebo skupinám poľnohospodárov oznámia konečný podrobný plán regionálneho uplatňovania vrátane určenia oblastí a povinností zúčastnených poľnohospodárov alebo skupín poľnohospodárov, a najmä presného percentuálneho podielu, ktorý musí každý jednotlivý poľnohospodár vo svojom podniku uplatniť. Členské štáty tieto informácie poskytnú poľnohospodárovi najneskôr do 30. júna roka predchádzajúceho roku príslušného regionálneho uplatňovania, respektíve v prípade prvého roka uplatňovania tohto nariadenia v dostatočnom predstihu na to, aby poľnohospodár mohol svoju žiadosť riadne pripraviť.
Bez toho, aby boli dotknuté platby poľnohospodárom uvedené v článku 43 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, členské štáty zabezpečia, aby sa stanovili postupy finančného vyrovnania medzi poľnohospodármi a administratívnych sankcií v prípade neplnenia povinností týkajúcich sa susediacich oblastí ekologického záujmu.
Článok 47
Pravidlá kolektívneho plnenia a kritériá, ktoré musia spĺňať podniky na to, aby sa považovali za podniky v tesnej blízkosti
1. Členské štáty, ktoré sa rozhodli umožniť kolektívne plnenie podľa článku 46 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, stanovia kritériá, ktoré musia spĺňať podniky na to, aby sa považovali za podniky v tesnej blízkosti, pričom si môžu zvoliť z týchto kritérií:
a)
poľnohospodári, ktorí majú 80 % podniku v tej istej obci;
b)
poľnohospodári, ktorí majú 80 % podniku v okruhu určitého počtu kilometrov, ktorý stanovia členské štáty (najviac 15 kilometrov).
2. Členské štáty, ktoré si zvolia prístup určovania oblastí, kde je možné kolektívne plnenie, a povinností zúčastnených poľnohospodárov alebo skupín poľnohospodárov, zohľadnia už existujúce národné alebo regionálne stratégie v oblasti biodiverzity a/alebo zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, plány manažmentu povodí či identifikované potreby, aby sa zabezpečila ekologická koherencia sústavy Natura 2000 uvedená v článku 10 smernice 92/43/EHS alebo aby sa prispelo k rozvoju zelenej infraštruktúry.
3. Povinnosti zúčastnených poľnohospodárov alebo skupín poľnohospodárov podľa odseku 2 musia zahŕňať podmienku, aby susediace oblasti ekologického záujmu pozostávali z jednej alebo viacerých oblastí uvedených v článku 46 ods. 2 druhom pododseku písm. a), c), d) a h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
4. Poľnohospodári zúčastnení na kolektívnom plnení uzatvoria písomnú dohodu, ktorá obsahuje podrobnosti o interných postupoch finančného vyrovnania a administratívnych sankciách v prípade neplnenia povinností týkajúcich sa spoločnej oblasti ekologického záujmu.
Článok 48
Stanovenie podielu lesa k poľnohospodárskej pôde
1. Členské štáty, ktoré sa rozhodnú uplatniť článok 46 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, stanovia percentuálny podiel lesa k celkovej ploche pôdy uvedenej v prvom pododseku daného odseku na základe dostupných údajov z Eurostatu. Pre údaje o lesoch platí definícia podľa Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo a nezahŕňa plochy spadajúce pod inú lesnú pôdu. Rozloha celkovej plochy pôdy nezahŕňa dno vnútrozemských vodných plôch vrátane riek a jazier.
2. Podiel lesa k poľnohospodárskej pôde uvedený v článku 46 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa vypočíta na základe dostupných údajov Eurostatu. Ak nie sú k dispozícii údaje Eurostatu o zalesnenej pôde a poľnohospodárskej pôde v rozsahu potrebnom na vyhodnotenie podielu lesa na úrovni zodpovedajúcej úrovni LAU 2 alebo na úrovni jasne vymedzenej jednotky, ktorá pokrýva jasnú jedinú ucelenú zemepisnú oblasť s podobnými poľnohospodárskymi podmienkami, možno použiť iné zdroje údajov.
Členské štáty preukážu, že použili aktuálne a konzistentné údaje o zalesnenej a poľnohospodárskej pôde, ktoré v maximálnej možnej miere odrážajú skutočnosť.
3. Údaje a výpočty uvedené v odsekoch 1 a 2 majú platnosť tri roky. Po uplynutí tohto obdobia členské štáty, ktoré sa rozhodnú naďalej uplatňovať výnimku v zmysle článku 46 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a obnoviť toto trojročné obdobie, prepočítajú podiely podľa odsekov 1 a 2 tohto článku s použitím najaktuálnejších dostupných údajov.
V prípade zmien hraníc správnych celkov, ktoré majú vplyv na podiel uvedený v odseku 2, sa údaje a výpočty prehodnotia a prípadné zmeny v uplatňovaní tejto výnimky sa oznámia Komisii.
KAPITOLA 4
PLATBA PRE MLADÝCH POĽNOHOSPODÁROV
Článok 49
Prístup právnických osôb k platbám pre mladých poľnohospodárov
1. Ročná platba pre mladých poľnohospodárov uvedená v článku 50 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa poskytuje právnickým osobám bez ohľadu na ich právnu formu, ak sú splnené tieto podmienky:
a)
právnická osoba je oprávnená na platbu v rámci režimu základných platieb alebo režimu jednotnej platby na plochu podľa hlavy III kapitoly 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a aktivovala platobné nároky alebo nahlásila hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, ako sa uvádza v článku 50 ods. 4 uvedeného nariadenia;
b)
mladý poľnohospodár v zmysle článku 50 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 má v prvom roku žiadosti danej právnickej osoby o platbu v rámci režimu pre mladých poľnohospodárov nad touto právnickou osobou účinnú a dlhodobú kontrolu z hľadiska rozhodnutí týkajúcich sa riadenia, zisku a finančných rizík. Ak sa na právnickej osobe kapitálovo alebo riadením podieľa viacero fyzických osôb vrátane jednej alebo viacerých osôb, ktoré nie sú mladými poľnohospodármi, mladý poľnohospodár musí mať takúto účinnú a dlhodobú kontrolu sám alebo spolu s ďalšími poľnohospodármi;
c)
minimálne jeden z mladých poľnohospodárov, ktorí spĺňajú podmienky stanovené v písmene b), spĺňa prípadné kritériá oprávnenosti, ktoré členské štáty stanovili podľa článku 50 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ sa členské štáty nerozhodli, že predmetné kritériá sa vzťahujú na všetkých takýchto mladých poľnohospodárov.
Ak má nad právnickou osobou kontrolu výlučne alebo spoločne iná právnická osoba, podmienky uvedené v prvom pododseku písm. b) sa uplatňujú na akúkoľvek fyzickú osobu, ktorá má kontrolu nad predmetnou inou právnickou osobou.
2. Platba uvedená v článku 50 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa viac neposkytuje, ak žiadny z mladých poľnohospodárov, ktorí spĺňajú kritériá stanovené v odseku 1 prvom pododseku písm. b) a prípadne v odseku 1 prvom pododseku písm. c), už viac nemá nad právnickou osobou kontrolu.
3. Na účely tohto článku:
a)
akýkoľvek odkaz v článku 50 ods. 4 až 10 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na „poľnohospodára“ sa vykladá ako odkaz na právnickú osobu uvedenú v tomto článku;
b)
odkaz na prvé podanie žiadosti o podporu z režimu základných platieb alebo režimu jednotnej platby na plochu v článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa vykladá ako odkaz na prvú žiadosť právnickej osoby o platbu v rámci režimu pre mladých poľnohospodárov;
c)
bez toho, aby bol dotknutý odsek 4 tohto článku, odkaz v článku 50 ods. 5 druhej vete nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na „založenie“ sa vykladá ako odkaz na založenie mladými poľnohospodármi s kontrolou nad právnickou osobou v súlade s odsekom 1 prvým pododsekom písm. b) tohto článku.
4. Ak viacerí mladí poľnohospodári podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) získali kontrolu nad právnickou osobou v rôznych časoch, prvé získanie kontroly sa považuje za čas „založenia“ uvedeného v článku 50 ods. 5 druhej vete nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 50
Prístup skupiny fyzických osôb k platbám pre mladých poľnohospodárov
Článok 49 sa uplatňuje mutatis mutandis na skupinu fyzických osôb uvedenú v článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pri ktorej sú požiadavky stanovené v článku 49 ods. 1 písm. a) splnené na úrovni skupiny.
KAPITOLA 5
VIAZANÁ PODPORA
ODDIEL 1
Dobrovoľná viazaná podpora
Článok 51
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto oddielu pojem „viazané podporné opatrenia“ znamená opatrenia na poskytovanie dobrovoľnej viazanej podpory podľa článku 52 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 52
Všeobecné zásady
1. Regióny uvedené v článku 52 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 vymedzia členské štáty v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, napríklad agronomickými a sociálno-ekonomickými črtami a regionálnym poľnohospodárskym potenciálom alebo inštitucionálnou alebo správnou štruktúrou. Takéto regióny sa môžu líšiť od regiónov určených pri iných režimoch podpory stanovených v nariadení (EÚ) č. 1307/2013.
2. Pri vymedzení určitých typov hospodárenia alebo určitých poľnohospodárskych sektorov uvedených v článku 52 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 členské štáty zohľadňujú predovšetkým príslušné výrobné štruktúry a podmienky daného regiónu alebo sektora.
3. Na účely článku 52 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa vychádza z toho, že niektoré typy hospodárenia alebo určité poľnohospodárske sektory „čelia ťažkostiam“, ak existuje riziko ukončenia výroby alebo poklesu výroby okrem iného z dôvodu slabej výnosnosti vykonávanej činnosti, ktorá má negatívny dosah na hospodársku, sociálnu alebo environmentálnu rovnováhu v danom regióne alebo sektore.
Článok 53
Podmienky poskytnutia podpory
1. Členské štáty stanovia kritériá oprávnenosti na viazané podporné opatrenia v súlade s rámcom stanoveným v nariadení (EÚ) č. 1307/2013 a s podmienkami stanovenými v tomto nariadení.
2. Oblasti, výnos a počet zvierat uvedené v článku 52 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 stanovujú členské štáty na regionálnej úrovni alebo na úrovni sektora. Odrážajú maximálny výnos, obrábanú plochu alebo počet zvierat dosiahnuté v cieľových regiónoch alebo sektoroch, v minimálne jednom roku päťročného obdobia predchádzajúceho roku rozhodnutia uvedeného v článku 53 ods. 1 uvedeného nariadenia.
Ročná platba sa vyjadruje ako suma podpory na jednotku. Vyplýva z pomeru medzi sumou určenou na financovanie opatrenia oznámenou podľa odseku 3 písm. i) prílohy I k tomuto nariadeniu a buď plochou alebo počtom zvierat, na ktoré možno poskytnúť podporu v predmetnom roku, alebo stanovenou plochou alebo počtom zvierat podľa prvého pododseku tohto odseku.
3. Ak sa viazané podporné opatrenie týka olejnatých semien uvedených v prílohe k memorandu o porozumení medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými v súvislosti s olejnatými semenami v rámci GATT, súčet maximálnych plôch, na ktoré sa má poskytnúť podpora, oznámených členskými štátmi nepresiahne maximálnu plochu pre celú Úniu, v záujme zabezpečenia dodržiavania jej medzinárodných záväzkov.
Ak sa maximálna plocha uvedená v prvom pododseku presiahne, príslušné členské štáty upravia oznámenú plochu s použitím koeficientu zníženia vyplývajúceho z pomeru maximálnej plochy a súčtu plôch oznámených na podporu olejnatých semien uvedených v prvom pododseku.
Komisia stanoví koeficient zníženia uvedený v druhom pododseku prostredníctvom vykonávacích aktov prijatých bez uplatnenia postupu uvedeného v článku 71 ods. 2 alebo 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
4. Ak sa viazané podporné opatrenie vzťahuje na hovädzí dobytok a/alebo ovce a kozy, členské štáty vymedzia ako podmienku oprávnenosti na podporu požiadavku identifikovať a registrovať zvieratá podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (25), resp. nariadenia Rady (ES) č. 21/2004 (26).
5. Členské štáty nesmú udeliť viazanú podporu na plochu pre oblasti, na ktoré nemožno poskytnúť podporu v zmysle článku 32 ods. 2, 3 a 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Ak členské štáty poskytujú viazanú podporu na konope, uplatňuje sa podmienka uvedená v článku 32 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a v článku 9 tohto nariadenia.
Článok 54
Súlad podpory s ostatnými opatreniami a jej kumulácia
1. Na účely článku 52 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa opatrenia stanovené v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (27) považujú za „ostatné opatrenia a politiky Únie“.
2. Členské štáty zabezpečia súlad medzi:
a)
viazanými podpornými opatreniami a opatreniami vykonávanými v rámci ostatných opatrení a politík Únie;
b)
rôznymi viazanými podpornými opatreniami;
c)
viazanými podpornými opatreniami a opatreniami financovanými zo štátnej pomoci.
Členské štáty zabezpečia, aby viazané podporné opatrenia nenarúšali správne fungovanie ostatných opatrení uvedených v prvom pododseku.
3. Ak je možné podporu podľa určitého viazaného podporného opatrenia poskytnúť aj podľa iného viazaného podporného opatrenia, alebo podľa opatrenia vykonávaného v rámci ostatných opatrení a politík Únie, členské štáty zabezpečia, aby príslušný poľnohospodár mohol prijímať podporu zameranú na cieľ uvedený v článku 52 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 iba podľa jedného z takýchto opatrení.
Článok 55
Kritériá na schválenie zo strany Komisie
1. Na účely článku 55 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 je nedostatok alternatív, ak:
a)
v cieľovom regióne alebo sektore nemožno vykonávať inú výrobu než výrobu, na ktorú sa vzťahuje viazané podporné opatrenie, alebo si pokračovanie takejto výroby vyžaduje výrazné zmeny v štruktúre výroby, alebo
b)
prechod na inú výrobu je do veľkej miery obmedzený pre nedostupnosť pôdy alebo infraštruktúr prispôsobených na danú výrobu, následné výrazné zníženie počtu podnikov, úroveň investícií potrebných v dôsledku prechodu alebo z iných podobných dôvodov.
2. Na účely článku 55 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 je potrebné poskytovať stabilné dodávky miestnemu spracovateľskému priemyslu, ak sa očakáva, že pozastavenie alebo redukcia výroby v cieľovom regióne alebo sektore by mali negatívny dosah na činnosť a súvisiacu hospodársku životaschopnosť alebo zamestnanosť v nadväzujúcich podnikoch, ktoré do veľkej miery závisia od takejto výroby, napríklad spracovatelia surovín, bitúnky alebo potravinársky priemysel. Takéto nadväzujúce podniky sa musia nachádzať v predmetnom regióne alebo musia z hľadiska pokračovania svojej činnosti vo veľkej miere závisieť od daného sektora.
3. Na účely článku 55 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 existujú pretrvávajúce narušenia súvisiaceho trhu vtedy, keď poľnohospodárom v cieľovom regióne alebo sektore vznikajú hospodárske straty vyplývajúce predovšetkým z výskytu znečistenia, kontaminácie alebo zhoršenia kvality životného prostredia v súvislosti s konkrétnou udalosťou obmedzeného geografického rozsahu.
4. Pri posudzovaní úrovne viazanej podpory vyplývajúcej z opatrení, ktoré členský štát oznámil a ktoré sa majú schváliť, Komisia zohľadní úroveň priamych platieb viazanej podpory počas minimálne jedného roka v rámci referenčného obdobia 2010 - 2014, ako sa uvádza v článku 53 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
ODDIEL 2
Osobitná platba na bavlnu
Článok 56
Schválenie poľnohospodárskej pôdy na produkciu bavlny
Členské štáty stanovia objektívne kritériá, na základe ktorých sa schvaľuje poľnohospodárska pôda podľa článku 57 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Uvedené kritériá sa zakladajú na jednej alebo viacerých z týchto kategórií:
a)
poľnohospodárska ekonomika tých regiónov, v ktorých bavlna predstavuje významnú plodinu;
b)
pôda a podnebie v daných oblastiach;
c)
riadenie závlah;
d)
systémy striedania plodín a metódy pestovania, ktoré môžu prispieť k ochrane životného prostredia.
Článok 57
Schválenie odrôd osiva
Na účely článku 57 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 by členské štáty mali schváliť odrody zaregistrované v „spoločnom katalógu odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov“ stanovenom v smernici 2002/53/ES, ktoré sú prispôsobené potrebám trhu.
Článok 58
Podmienky oprávnenosti
Osiatie plôch uvedených v článku 57 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa vykoná dosiahnutím minimálnej hustoty rastlín, ktorú stanoví príslušný členský štát na základe pôdnych a klimatických podmienok, prípadne osobitných regionálnych čŕt.
Článok 59
Poľnohospodárske postupy
Členské štáty môžu stanoviť osobitné pravidlá, pokiaľ ide o poľnohospodárske postupy potrebné na starostlivosť o plodiny a zber úrody za bežných podmienok pestovania.
Článok 60
Schválenie medziodvetvových organizácií
1. Členské štáty každoročne na obdobie jedného roka začínajúceho sa najneskôr 1. marca schvaľujú prípadné medziodvetvové organizácie uvedené v článku 59 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ktoré požiadajú o schválenie a ktoré:
a)
sa vzťahujú na celkovú plochu minimálne 4 000 ha, ako ju určil členský štát, pričom táto plocha spĺňa kritériá schválenia stanovené v článku 56 tohto nariadenia;
b)
zahŕňajú minimálne jeden podnik odzrňujúci bavlnu a
c)
prijali vnútorné prevádzkové predpisy, najmä predpisy o podmienkach členstva a členských príspevkoch, v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi Únie.
2. Ak sa zistí, že schválená medziodvetvová organizácia nespĺňa kritériá schválenia stanovené v odseku 1, členský štát odníme toto schválenie, ak nedôjde v súvislosti s nesplnením kritérií k náprave. Ak členský štát plánuje schválenie odňať, musí tento úmysel oznámiť medziodvetvovej organizácii spolu s dôvodmi tohto odňatia. Členský štát umožní medziodvetvovej organizácii v určitej lehote predložiť pripomienky.
Poľnohospodári, ktorí sú členmi schválenej medziodvetvovej organizácie, ktorej bolo odňaté schválenie v súlade s prvým pododsekom tohto odseku, stratia právo na zvýšenie pomoci podľa článku 60 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 61
Povinnosti výrobcov
1. Výrobca nemôže byť členom viac než jednej schválenej medziodvetvovej organizácie uvedenej v článku 59 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
2. Výrobca, ktorý je členom schválenej medziodvetvovej organizácie, je povinný dodávať vyprodukovanú bavlnu len takému podniku odzrňujúcemu bavlnu, ktorý je členom tej istej organizácie.
3. Členstvo výrobcov v schválenej medziodvetvovej organizácii je výsledkom dobrovoľného pristúpenia.
KAPITOLA 6
OZNAMOVANIE
Článok 62
Oznámenia týkajúce sa vymedzenia pojmov a súvisiacich ustanovení
Členské štáty oznámia Komisii do 31. januára 2015 všetky rozhodnutia prijaté v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Takéto oznámenie obsahuje podrobnosti o príslušných rozhodnutiach, ich odôvodnenie a objektívne kritériá, na základe ktorých boli uvedené rozhodnutia prijaté.
Článok 63
Oznámenia týkajúce sa koeficientu zníženia podľa článku 32 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
Členské štáty oznámia Komisii všetky rozhodnutia prijaté podľa článku 8 do 31. januára 2015. Takéto oznámenie obsahuje podrobnosti o príslušných rozhodnutiach, ich odôvodnenie a objektívne kritériá, na základe ktorých boli uvedené rozhodnutia prijaté.
Článok 64
Oznámenia týkajúce sa základnej platby
1. Ak členský štát oznámi Komisii svoje rozhodnutia podľa článku 22 ods. 2 a 3, článku 24 ods. 10, článku 29 a článku 40 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, takéto oznámenie musí obsahovať podrobnosti o týchto rozhodnutiach. Okrem toho sa musia pri rozhodnutiach podľa článku 24 ods. 10, článku 29 a článku 40 ods. 4 uvedeného nariadenia v relevantných prípadoch uviesť dôvody.
Ak členský štát oznámi Komisii svoje rozhodnutia podľa článku 23 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, takéto oznámenie musí obsahovať podrobnosti o príslušných rozhodnutiach, ich odôvodnenie a objektívne kritériá, na základe ktorých boli uvedené rozhodnutia prijaté, najmä kritériá použité na vymedzenie regiónov podľa článku 23 ods. 1 uvedeného nariadenia, kritériá použité na rozdelenie vnútroštátnych stropov medzi regióny podľa článku 23 ods. 2 uvedeného nariadenia a kritériá použité na prípadné postupné ročné úpravy podľa článku 23 ods. 3 uvedeného nariadenia.
2. Ak sa členský štát rozhodne využiť možnosti stanovené v článku 30 ods. 7, článku 30 ods. 11 písm. b), článku 32 ods. 3 písm. b), článku 32 ods. 5 a článku 36 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, oznámi Komisii do 31. januára prvého roku uplatňovania takéhoto rozhodnutia podrobnosti o uvedených rozhodnutiach, ich odôvodnenie a podľa potreby objektívne kritériá, na základe ktorých boli uvedené rozhodnutia prijaté.
V prípade prehodnotenia rozhodnutia uvedeného v článku 30 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa informácie uvedené v prvom pododseku tohto odseku musia oznámiť Komisii do 31. januára prvého roku uplatňovania takéhoto prehodnoteného rozhodnutia.
3. Ak sa členský štát rozhodne využiť možnosť stanovenú v článku 34 ods. 3 a 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, oznámi Komisii svoje rozhodnutie do 31. januára prvého roku uplatňovania takéhoto rozhodnutia.
4. Ak sa členský štát rozhodne využiť možnosti stanovené v článku 39 ods. 1 druhom pododseku a v článku 40 ods. 2 a 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, oznámi Komisii do 31. júla roku, ktorý predchádza prvý rok uplatňovania takéhoto rozhodnutia, podrobnosti o uvedených rozhodnutiach, ich odôvodnenie a podľa potreby objektívne kritériá, na základe ktorých boli uvedené rozhodnutia prijaté.
5. Ak sa členský štát rozhodne uplatňovať režim jednotnej platby na plochu podľa článku 36 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, oznámi Komisii do 1. septembra každého roka za príslušný rok nároku celkový počet hektárov nahlásených poľnohospodármi podľa článku 36 ods. 2 uvedeného nariadenia.
Článok 65
Oznámenia týkajúce sa ekologizácie
1. Členské štáty Komisii oznámia tieto informácie:
a)
do 15. decembra 2014:
i)
prípadné rozhodnutie o výpočte platby uvedenej v článku 43 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 podľa tretieho pododseku daného odseku;
ii)
prípadné rozhodnutie o určení ďalších citlivých trvalých trávnych porastov uvedených v článku 45 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
iii)
prípadné rozhodnutie o uplatnení platby uvedenej v článku 43 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na regionálnej úrovni podľa článku 47 ods. 2 druhého pododseku daného nariadenia;
b)
do 15. decembra príslušného roka rozhodnutie o novom určení oblastí trvalých trávnych porastov citlivých z hľadiska životného prostredia podľa článku 41 druhého pododseku tohto nariadenia;
c)
do 15. decembra každého roka, za príslušný rok nároku:
i)
celkový počet poľnohospodárov, ktorí musia uplatňovať aspoň jednu ekologizačnú povinnosť podľa článku 43 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, a celkový počet hektárov nahlásený týmito poľnohospodármi;
ii)
celkový počet poľnohospodárov oslobodených od jedného alebo viacerých ekologizačných postupov a počet hektárov nahlásený týmito poľnohospodármi, počet poľnohospodárov oslobodených od všetkých postupov, pretože spĺňajú požiadavky nariadenia (ES) č. 834/2007, počet poľnohospodárov oslobodených od povinnosti diverzifikácie plodín a počet poľnohospodárov oslobodených od povinnosti uplatňovať oblasť ekologického záujmu, ako aj príslušný počet hektárov nahlásený týmito poľnohospodármi. Tieto údaje nezahŕňajú poľnohospodárov zúčastnených v režime malých poľnohospodárov;
iii)
celkový počet poľnohospodárov uplatňujúcich rovnocenné opatrenia, pričom sa odlíšia poľnohospodári uplatňujúci rovnocenné postupy podľa článku 43 ods. 3 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, a príslušný počet hektárov nahlásený týmito poľnohospodármi;
iv)
celkový počet poľnohospodárov, na ktorých sa vzťahuje diverzifikácia plodín, v členení na počet poľnohospodárov, na ktorých sa vzťahuje diverzifikácia s dvomi plodinami, a počet poľnohospodárov, na ktorých sa vzťahuje diverzifikácia s tromi plodinami, vrátane príslušného počtu hektárov ornej pôdy nahláseného týmito poľnohospodármi;
v)
celkový počet poľnohospodárov zohľadnený vo výpočte podielu plochy trvalého trávneho porastu na celkovej poľnohospodárskej ploche a celkový počet hektárov s trvalým trávnym porastom nahlásený týmito poľnohospodármi;
vi)
celkový počet poľnohospodárov, ktorí nahlásili trvalé trávne porasty citlivé z hľadiska životného prostredia, celkový počet hektárov trvalých trávnych porastov citlivých z hľadiska životného prostredia nahlásený týmito poľnohospodármi a celkový počet hektárov určených trvalých trávnych porastov citlivých z hľadiska životného prostredia;
vii)
celkový počet poľnohospodárov, na ktorých sa vzťahuje povinnosť uplatňovať oblasť ekologického záujmu, celkový počet hektárov ornej plochy nahlásených týmito poľnohospodármi a celkový počet hektárov nahlásených ako oblasť ekologického záujmu pred uplatnením váhových faktorov, v členení podľa typov oblasti ekologického záujmu uvedených v článku 46 ods. 2 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
viii)
celkový počet poľnohospodárov uplatňujúcich povinnosť týkajúcu sa oblasti ekologického záujmu na regionálnej úrovni alebo kolektívne a celkový počet hektárov ornej plochy nahlásených týmito poľnohospodármi;
d)
každý rok do 15. decembra referenčný podiel a ročný podiel plôch trvalých trávnych porastov na celkovej poľnohospodárskej ploche, ako aj informácie týkajúce sa povinností stanovených na úrovni podniku v súlade s článkom 45 ods. 2 piatym pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a článkom 44 tohto nariadenia.
2. V oznámení podľa článku 46 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ktoré sa má podať do 1. augusta 2014, členské štáty oznámia Komisii tieto informácie:
a)
svoje rozhodnutie o tom, ktoré z oblastí uvedených v článku 46 ods. 2 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa majú považovať za oblasti ekologického záujmu, ktoré sa do 1. októbra 2014 doplní o podrobné informácie o týchto rozhodnutiach vrátane podmienok vzťahujúcich sa na tieto oblasti v dôsledku rozhodnutí členských štátov;
b)
podrobné informácie o použití konverzných a váhových faktorov uvedených v článku 46 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
3. V oznámení, ktoré sa má podať do 1. augusta roku predchádzajúceho prvé uplatnenie príslušného rozhodnutia podľa článku 46 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, členské štáty oznámia Komisii tieto informácie:
a)
v prípade členských štátov, ktoré sa rozhodnú pre regionálne uplatňovanie uvedené v článku 46 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, informácie o vymedzení regiónov, určení oblastí, o vybraných oblastiach na účely článku 46 ods. 4 tohto nariadenia a informácie, ktorými sa odôvodňuje, akým spôsobom toto regionálne uplatňovanie podporuje vykonávanie politík Únie v oblasti životného prostredia, klímy a biodiverzity;
b)
v prípade členských štátov, ktoré sa rozhodnú umožniť kolektívne plnenie uvedené v článku 46 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, informácie o určení oblastí a vybraných oblastiach na účely článku 47 ods. 3 tohto nariadenia, ak sa uplatňujú.
4. V oznámení, ktoré sa má podať do 1. augusta roku predchádzajúceho prvé uplatnenie príslušného rozhodnutia podľa článku 46 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, členské štáty, ktoré spĺňajú podmienku uvedenú v článku 46 ods. 7 uvedeného nariadenia a ktoré sa rozhodnú uplatňovať výnimku podľa uvedeného ustanovenia, oznámia Komisii podrobnosti o svojom rozhodnutí vrátane údajov a výpočtov preukazujúcich, že sú splnené všetky podmienky výnimky podľa článku 46 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Prvý pododsek sa vzťahuje mutatis mutandis aj na rozhodnutia o ďalšom uplatňovaní výnimky podľa článku 46 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a o obnovení trojročného obdobia podľa článku 48 ods. 3 tohto nariadenia.
Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii akékoľvek zmeny v uplatňovaní výnimky podľa článku 46 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 66
Oznámenia týkajúce sa platieb pre mladých poľnohospodárov
1. Ak sa členský štát rozhodne uplatňovať článok 50 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na výpočet platby pre mladých poľnohospodárov, oznámi Komisii do 31. januára 2015 metódu výpočtu zvolenej platby a maximálny limit stanovený v súlade s článkom 50 ods. 9 uvedeného nariadenia.
2. Ak sa členský štát rozhodne stanoviť kritériá oprávnenosti v súlade s článkom 50 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 alebo uplatňovať metódu výpočtu uvedenú v článku 50 ods. 10 uvedeného nariadenia, oznámi takéto rozhodnutie Komisii do 31. januára 2015.
3. Ak sa členský štát rozhodne využiť možnosť prepočítať pevný počet hektárov podľa článku 50 ods. 10 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, oznámi toto rozhodnutie Komisii do 1. augusta roka, v ktorom by sa takéto prepočítanie uplatnilo, a uvedie odôvodnenie, ako aj objektívne kritériá, na základe ktorých bolo uvedené rozhodnutie prijaté.
Článok 67
Oznámenia týkajúce sa dobrovoľnej viazanej podpory
1. Oznámenia podľa článku 54 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 musia obsahovať prvky uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu.
2. Pri každom viazanom podpornom opatrení a každom z príslušných osobitných druhov hospodárenia alebo osobitných poľnohospodárskych sektorov členské štáty oznámia Komisii celkový počet príjemcov, sumu udelených platieb, ako aj celkovú plochu a celkový počet zvierat, na ktoré bola podpora skutočne vyplatená. Takéto oznámenia sa predložia do 15. septembra roka nasledujúceho po roku, na ktorý sa platby udeľujú.
Článok 68
Oznámenia týkajúce sa minimálnych požiadaviek na prijímanie priamych platieb
Členské štáty oznámia Komisii do 1. augusta 2014 všetky rozhodnutia prijaté v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 69
Oznámenia týkajúce sa redistributívnej platby
Ak sa členský štát rozhodne poskytnúť redistributívnu platbu podľa hlavy III kapitoly 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, oznámenie uvedené v článku 41 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 musí obsahovať podrobné informácie o takomto rozhodnutí vrátane podrobných informácií a odôvodnenia výpočtu redistributívnej platby, a podľa potreby informácie o prípadnom regionálnom uplatňovaní podľa článku 41 ods. 2 uvedeného nariadenia a prípadnom odstupňovaní v rámci počtu hektárov podľa článku 41 ods. 5 uvedeného nariadenia.
Článok 70
Oznámenia týkajúce sa platby na oblasti s prírodnými prekážkami
Ak sa členský štát rozhodne poskytnúť platbu na oblasti s prírodnými prekážkami podľa hlavy III kapitoly 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, do 1. augusta 2014 oznámi Komisii každé rozhodnutie prijaté v súlade s článkom 48 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Takéto oznámenie musí obsahovať podrobné informácie o takomto rozhodnutí, podľa potreby vrátane informácií o prípadnom obmedzení platieb na určité oblasti podľa článku 48 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, o prípadnom uplatňovaní maximálnych limitov podľa článku 48 ods. 4 uvedeného nariadenia a prípadnom regionálnom uplatňovaní podľa článku 48 ods. 5 uvedeného nariadenia.
Článok 71
Oznámenia týkajúce sa režimu pre malých poľnohospodárov
Ak sa členský štát rozhodne uplatňovať režim pre malých poľnohospodárov podľa hlavy V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, do 1. augusta 2014 oznámi Komisii každé rozhodnutie prijaté v súlade s uvedenou hlavou.
Takéto oznámenie musí obsahovať podrobné informácie o takomto rozhodnutí vrátane možného automatického zaradenia poľnohospodárov podľa článku 62 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a výpočtu výšky platby podľa článku 63 uvedeného nariadenia.
Členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o rozhodnutí o financovaní uvedenom v článku 65 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, a to najneskôr 1. decembra kalendárneho roka, na ktorý sa vzťahuje platba.
Článok 72
Uplatňovanie článku 8 ods. 1, článku 41 ods. 4 alebo článku 52 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 na členov právnických osôb alebo skupín
Ak sa členský štát rozhodne uplatňovať článok 8 ods. 4, článok 41 ods. 8 alebo článok 52 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, do 1. augusta 2014 oznámi Komisii podrobné informácie o uvedených rozhodnutiach.
Článok 73
Lineárne znižovanie platieb
Ak členské štáty uplatňujú lineárne znižovanie podľa článku 7 ods. 1 druhého pododseku, článku 51 ods. 2 alebo článku 65 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č 1307/2013, bezodkladne informujú Komisiu o uplatnenom znížení percentuálneho podielu, a to najneskôr do 30. júna roku nasledujúceho po kalendárnom roku, v ktorom sa požiadalo o lineárne znížené priame platby.
Článok 74
Žiadosť o informácie o opatreniach prijatých členskými štátmi
Ak je to potrebné na zabezpečenie správneho uplatňovania pravidiel stanovených v nariadení (EÚ) č. 1307/2013 alebo v tomto nariadení, Komisia môže požiadať členské štáty o poskytnutie podrobných informácií o každom opatrení prijatom na vykonávanie nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 alebo akýchkoľvek pravidiel prijatých Komisiou na základe uvedeného nariadenia.
Článok 75
Správy
1. Ak sa Bulharsko a Rumunsko rozhodnú poskytnúť doplnkové vnútroštátne priame platby podľa článku 18 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, predložia správu Komisii do 30. júna 2016. V prípade každej doplnkovej vnútroštátnej priamej platby musí správa obsahovať počet príjemcov, celkovú výšku udelenej doplnkovej vnútroštátnej priamej platby, hektáre, na ktoré bola platba udelená a podľa potreby mieru platby.
2. Ak sa členský štát rozhodne poskytnúť prechodnú vnútroštátnu pomoc podľa článku 37 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, Komisii predloží výročnú správu do 15. septembra roka nasledujúceho po realizácii uvedenej prechodnej vnútroštátnej pomoci. Táto správa musí obsahovať v prípade každého sektora počet príjemcov, výšku poskytnutej prechodnej vnútroštátnej pomoci, hektáre, počet zvierat alebo iných jednotiek, na ktoré bola pomoc udelená, a podľa potreby mieru platby.
Článok 76
Oznámenia o rozhodnutí vyplývajúcom z prehodnotenia
Ak sa rozhodnutie oznámené Komisii v súlade s nariadením (EÚ) č. 1307/2013 alebo týmto nariadením môže prehodnotiť, Komisii sa oznámi rozhodnutie vyplývajúce z prehodnotenia do štyroch týždňov po prijatí takéhoto rozhodnutia, pokiaľ v nariadení (EÚ) č. 1307/2013 nie je stanovený iná lehota na takéto oznámenie.
Takéto oznámenie musí obsahovať podrobné informácie o danom rozhodnutí, a ak je to relevantné, odôvodnenie a objektívne kritériá, na základe ktorých bolo uvedené rozhodnutie prijaté.
KAPITOLA 7
ZMENA A ZRUŠENIE PREDPISOV A NADOBUDNUTIE ÚČINNOSTI
Článok 77
Zmena nariadenia (EÚ) č. 1307/2013
Príloha X k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe II k tomuto nariadeniu.
Článok 78
Zrušenie
Nariadenia (ES) č. 1120/2009 a (ES) č. 1121/2009 sa zrušujú.
Naďalej sa však uplatňujú v súvislosti so žiadosťami o pomoc za kalendárne roky pred kalendárnym rokom 2015.
Článok 79
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa v súvislosti so žiadosťami o pomoc za kalendárne roky nasledujúce po kalendárnom roku 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. marca 2014