PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 897/2014
ze dne 18. srpna 2014
kterým se stanoví zvláštní ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 291 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (2), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jedna ze složek nařízení (EU) č. 232/2014 zahrnuje spolupráci mezi jedním či více členskými státy Evropské unie na jedné straně a jednou či více partnerskými zeměmi stanovenými v příloze I uvedeného nařízení a/nebo Ruskou federací na straně druhé, která probíhá podél sdílené části vnější hranice Unie s cílem posílit přeshraniční spolupráci.
(2)
Nařízení (EU) č. 236/2014 stanoví pravidla pro provádění pomoci, která jsou společná pro všechny nástroje pro vnější činnost.
(3)
Nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví, že se přijmou prováděcí pravidla obsahující specifická ustanovení o provádění programů přeshraniční spolupráce. Tato pravidla mají zahrnovat mimo jiné ustanovení týkající se míry a způsobů spolufinancování; obsahu, přípravy, změn a uzavírání společných operačních programů; úlohy a funkce struktur programu, včetně jejich postavení, účinné identifikace, odpovědnosti a povinností, popisu systémů řízení a kontroly a podmínek upravujících technické a finanční řízení podpory Unie; postupů pro zpětné získávání prostředků ve všech zúčastněných zemích; monitorování a hodnocení; propagačních a informačních činností; sdíleného a nepřímého řízení.
(4)
Programový dokument podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví strategické cíle, které má přeshraniční spolupráce sledovat, a tematické cíle a očekávané orientační výsledky této spolupráce a obsahuje seznam společných operačních programů, které mají být zavedeny.
(5)
Přeshraniční spolupráce by se měla provádět prostřednictvím víceletých společných operačních programů, které se týkají spolupráce na jedné či více hranicích a zahrnují víceleté priority, které jsou zaměřeny na jednotný soubor tematických cílů a mohou být prováděny za podpory Unie.
(6)
Je nezbytné vypracovat prováděcí pravidla, která stanoví podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení (EU) č. 232/2014, a ponechat při tom zúčastněným zemím určitou míru flexibility, co se týče podrobných ujednání ohledně organizace a provádění konkrétních programů, s přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám každého programu. Podle této zásady a v souladu s tímto nařízením by zúčastněné země měly společně předložit Komisi návrhy společných operačních programů k přijetí v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
(7)
S ohledem na skutečnost, že všechny zúčastněné země mají být zapojeny do rozhodovacích struktur programu, zatímco úkoly spojené s prováděním jsou obvykle svěřovány řídícímu orgánu se sídlem v členském státě, jsou zapotřebí pravidla upravující organizační strukturu vztahující se na funkce řídícího orgánu a rozdělení funkcí mezi orgány, které jsou součástí programových struktur, jakož i v rámci těchto orgánů.
(8)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 neponese Komise automaticky konečnou odpovědnost za zpětné získávání prostředků v partnerských zemích. Součástí prováděcích pravidel jsou proto nová ustanovení, která dávají zúčastněným zemím větší odpovědnost v oblasti řízení, kontroly a auditu. Programy budou muset na základě těchto pravidel vymezit své vlastní systémy řízení a kontroly. Partnerské země budou muset řídícím orgánům při provádění programů pomáhat tím, že zřídí vnitrostátní orgány, kontrolní kontaktní místa a skupiny auditorů.
(9)
V souladu s čl. 10 odst. 8 nařízení (EU) č. 232/2014 se v případě potřeby podepíší dohody mezi zúčastněnými zeměmi a řídícím orgánem s cílem vymezit ustanovení, která nejsou součástí dohod o financování podepsaných s partnerskými zeměmi nebo s Ruskou federací.
(10)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 nebudou postupy a pravidla udělování grantů vypracované Komisí pro vnější činnost nadále povinné. Za předpokladu, že budou splněny určité podmínky stanovené v tomto nařízení, by mělo být umožněno uplatňovat v programech postupy vypracované zúčastněnými zeměmi.
(11)
V souladu s čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 232/2014 lze financování podle uvedeného nařízení sloučit s financováním, na které se vztahují jiná příslušná nařízení Unie. To umožní převést finanční prostředky z nařízení (EU) č. 232/2014 na programy financované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3). Stejné pravidlo existuje v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pro převod finančních prostředků do nařízení (EU) č. 232/2014 tak, aby pokrývaly účast příjemců podle druhého uvedeného nařízení v programech přeshraniční spolupráce, na něž se vztahuje toto nařízení. Tato nová pravidla zjednoduší řídící postupy pro účast těchto zemí v uvedených programech.
(12)
Vzhledem k tomu, že se programy obvykle provádějí prostřednictvím sdíleného řízení, měly by být systémy řízení a kontroly v souladu s pravidly Unie, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6) a rovněž s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (7). Komise by měla zajistit, aby finanční prostředky Unie byly při provádění programů využívány v souladu s platnými pravidly.
(13)
Tato opatření jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014.
(14)
Aby bylo možné včasné plánování a provádění programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se vymezují podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (EU) č. 232/2014 a v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„programem“ společný operační program ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 232/2014;
b)
„zúčastněnými zeměmi“ všechny členské státy, partnerské země v rámci přeshraniční spolupráce a kterákoli země Evropského hospodářského prostoru, která se účastní některého programu;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který zmiňuje čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a který stanoví strategické cíle, seznam programů, orientační víceletý příděl pro tyto programy a zeměpisnou způsobilost programů;
d)
„programovou oblastí“ hlavní regiony, přilehlé regiony, významná společenská, hospodářská či kulturní střediska zmíněná v čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014 a územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014;
e)
„hlavními regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a hraniční oblasti v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru vymezených v programovém dokumentu;
f)
„přilehlými regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 232/2014 a zeměpisné jednotky přiléhající k hlavním regionům v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru;
g)
„společným monitorovacím výborem“ společný výbor, který odpovídá za monitorování provádění programu;
h)
„řídícím orgánem“ orgán nebo subjekt určený zúčastněnými zeměmi, který odpovídá za řízení programu;
i)
„národním orgánem“ subjekt určený každou ze zúčastněných zemí, který nese konečnou odpovědnost za podporu řídícího orgánu při provádění programu na vlastním území;
j)
„společným technickým sekretariátem“ subjekt zřízený zúčastněnými zeměmi na podporu programových orgánů;
k)
„finančními nástroji“ opatření Unie pro finanční podporu poskytovaná na doplňkovém základě za účelem plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů pro sdílení rizik a v patřičných případech mohou být kombinovány s granty;
l)
„partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce“ země a území uvedená v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014, Ruská federace a příjemci uvedení v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 v případě spolufinancování podle nařízení (EU) č. 231/2014;
m)
„nesrovnalostmi“ jakékoli porušení finanční dohody, smlouvy nebo platného právního předpisu, které je výsledkem určitého jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění programu a které poškozuje nebo by mohlo poškodit rozpočet Unie tím, že by v jeho důsledku byl na vrub rozpočtu Unie účtován neoprávněný výdaj;
n)
„příspěvkem Unie“ část způsobilých výdajů programu nebo projektu, která je financována Unií;
o)
„smlouvou“ jakákoli smlouva o veřejné zakázce nebo grantová smlouva uzavřená v rámci programu;
p)
„velkými infrastrukturními projekty“ projekty sestávající ze souboru prací, činností nebo služeb, které mají plnit nedělitelnou přesně danou funkci, která sleduje jasně stanovené cíle společného zájmu pro účely provádění investic, jež mají přeshraniční dopad a přínos, a pro něž je z rozpočtu vyčleněna částka nejméně 2,5 milionu EUR na získání infrastruktury;
q)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící orgán nebo který z pověření tohoto orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím projekty;
r)
„dodavatelem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena smlouva o veřejné zakázce;
s)
„příjemcem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena grantová smlouva;
t)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období, které je obdobím od data zahájení způsobilosti výdajů do 30. června 2015. Konečným účetním obdobím je období od 1. července 2023 do 30. září 2024. V případě nepřímého řízení mezinárodní organizací podle článku 80 je účetním obdobím rozpočtový rok;
u)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna a do 31. prosince.
ČÁST DRUHÁ
OBECNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA 1
Programy
Článek 3
Příprava
Každý program je připravován na základě společné dohody všech zúčastněných zemí v souladu s nařízením (EU) č. 232/2014, programovým dokumentem a tímto nařízením.
Článek 4
Obsah
Každý program obsahuje zejména tyto údaje:
1.
Úvod: stručný popis přípravných kroků programu včetně informací o konzultacích a krocích, které byly podniknuty za účelem zapojení zúčastněných zemí a dalších zainteresovaných stran do přípravy programu.
2.
Popis programové oblasti:
a)
hlavní regiony: seznam způsobilých územních jednotek tak, jak jsou uvedeny v programovém dokumentu, případně jakákoli rozšíření podle čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014 a v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu;
b)
v relevantních případech přilehlé regiony: seznam přilehlých regionů, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
c)
v relevantních případech významná společenská, hospodářská či kulturní střediska podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014: seznam určených středisek podle priority, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
d)
mapa programové oblasti s uvedením názvu každé územní jednotky, v relevantních případech s rozlišením územních jednotek zmíněných v písmenech a), b) a c);
e)
v relevantních případech se v programu kromě popisu programové oblasti uvede úmysl využít čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 232/2014 za podmínek stanovených v programovém dokumentu.
3.
Strategie programu:
a)
popis strategie programu včetně volby tematických cílů a odpovídajících priorit v souladu s ustanoveními programového dokumentu;
b)
odůvodnění zvolené strategie na základě:
-
analýzy společensko-hospodářské situace a stavu životního prostředí v dané programové oblasti, pokud jde o silné a slabé stránky, a střednědobých potřeb vyplývajících z této analýzy,
-
popisu poznatků získaných z předchozích zkušeností z přeshraničních programů,
-
informací o soudržnosti s dalšími programy financovanými Unií v dotčených zemích a regionech, získaných prostřednictvím širších konzultací se zainteresovanými stranami, společně s analýzou soudržnosti s národními a regionálními strategiemi a politikami,
-
analýzy rizik a opatření k jejich zmírnění;
c)
popis objektivně ověřitelných ukazatelů, zejména:
-
očekávaných výsledků u každé priority a příslušných ukazatelů výsledků společně se základní hodnotou a s cílovou hodnotou,
-
ukazatelů výstupů u každé priority, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by měly přispět k výsledkům;
d)
popis způsobů, jak v náležitých případech začlenit následující průřezové otázky: demokracii a lidská práva, udržitelnost životního prostředí, rovnost žen a mužů a HIV/AIDS.
4.
Struktury a určení příslušných orgánů a řídících orgánů:
a)
složení společného monitorovacího výboru a jeho úkoly;
b)
řídící orgán a postup jeho jmenování;
c)
národní orgány všech zúčastněných zemí, zejména orgán v každé zúčastněné zemi zmíněný v článcích 20 a 31, a v relevantních případech potřeby jiné podpůrné struktury než ty, které jsou uvedeny v písmenech e) a f);
d)
postup zřízení společného technického sekretariátu a v relevantních případech postup zřízení jeho poboček a stanovení jeho úkolů;
e)
auditní orgán a členové skupiny auditorů;
f)
orgán nebo orgány určené jako kontrolní kontaktní místa ve všech zúčastněných zemích a jejich úkoly podle článku 32.
5.
Provádění programu:
a)
souhrnný popis systémů řízení a kontroly podle článku 30;
b)
časový rámec pro provádění programu;
c)
popis postupů pro výběr projektů podle článku 30;
d)
popis povahy podpory podle jednotlivých priorit v souladu s článkem 38, včetně seznamu projektů, které mají být vybrány postupem přímého zadání, nebo příspěvků na finanční nástroje. Obsahuje rovněž orientační harmonogram výběru projektů, které mají být financovány podle článku 41;
e)
popis plánovaného využití technické pomoci a použitelné postupy zadávání zakázek;
f)
popis systémů monitorování a hodnocení společně s orientačním plánem monitorování a hodnocení pro celou dobu trvání programu;
g)
komunikační strategie pro celé programové období a orientační informační a komunikační plán pro první rok;
h)
informace o plnění regulačních požadavků stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (8);
i)
orientační finanční plán obsahující dvě tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných zemí):
-
tabulku předpokládaných ročních finančních prostředků na závazky a platby na podporu Unie pro každý tematický cíl a na technickou pomoc. Prostředky na první rok zahrnují náklady na přípravné kroky podle článku 16,
-
tabulku uvádějící předběžnou výši finančních prostředků na pomoc Unie a spolufinancování na celé programové období pro každý tematický cíl a technickou pomoc.
j)
pravidla pro způsobilost výdajů podle článků 48 a 49;
k)
rozdělení závazků mezi zúčastněné země v souladu s článkem 74;
l)
pravidla převádění, používání a monitorování spolufinancování;
m)
popis systémů informačních technologií pro podávání zpráv a výměnu počítačově zpracovaných údajů mezi řídícím orgánem a Komisí;
n)
jazyk (jazyky) zvolený (zvolené) pro program podle článku 7.
Článek 5
Přijetí
1. Zúčastněné země do jednoho roku po schválení programového dokumentu společně Komisi předloží návrh programu obsahující všechny prvky uvedené v článku 4. Před předložením programu Komisi zúčastněné země písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem.
2. Komise zkontroluje, zda program obsahuje všechny prvky uvedené v článku 4. Komise posoudí soulad programu s nařízením (EU) č. 232/2014, s programovým dokumentem, s tímto nařízením a s jakýmikoli dalšími příslušnými právními předpisy Unie. V tomto posouzení se zaměří především na:
b)
kvalitu analýzy, její konzistentnost s navrhovanými prioritami a s dalšími programy financovanými Unií;
c)
správnost finančního plánu;
d)
soulad se směrnicí 2001/42/ES.
3. Komise do tří měsíců ode dne předložení programu vznese připomínky a vyžádá si nezbytné změny. Zúčastněné země předloží veškeré nezbytné informace do dvou měsíců od žádosti Komise. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise program do šesti měsíců od jeho předložení. Komise může v závislosti na povaze požadovaných změn tyto lhůty prodloužit.
4. Každý program se přijímá rozhodnutím Komise na celou dobu jeho trvání podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 6
Úpravy a revize
1. Úpravy programu, které nemají významný vliv na povahu a cíle programu, nejsou považovány za podstatné. Konkrétně:
a)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo technickou pomoc nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu mezi tematickými cíli nebo přesunu z technické pomoci na tematické cíle;
b)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu z tematických cílů na technickou pomoc.
Změny finančního plánu programu uvedené v písmeni a) může provádět přímo řídící orgán s předchozím souhlasem společného monitorovacího výboru. Řídící orgán informuje Komisi o každé takové změně, a to nejpozději v následující výroční zprávě, a poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace.
V případě změn finančního plánu programu uvedených v písmeni b) požádá řídící orgán o předchozí souhlas jak společný monitorovací výbor, tak Komisi.
2. Na základě odůvodněné žádosti společného monitorovacího výboru nebo z podnětu Komise po konzultaci se společným monitorovacím výborem mohou být programy změněny v důsledku:
a)
revize programového dokumentu;
b)
významných společensko-hospodářských změn nebo podstatných změn v programové oblasti;
c)
obtíží při provádění;
d)
změn ve finančním plánu nad rámec flexibility podle odstavce 1 nebo jakýchkoli změn, které podstatně ovlivňují povahu a cíle programu;
e)
auditů, monitorování a hodnocení.
3. Žádosti o revizi programů musí být řádně odůvodněny a musí odrážet očekávaný dopad změn na program.
4. Komise posoudí informace předložené podle odstavců 2 a 3. Má-li Komise připomínky, poskytne řídící orgán Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise žádost o revizi do pěti měsíců od jejího předložení.
5. Veškeré revize programu v případech uvedených v odstavci 2 a v čl. 66 odst. 5 se přijímají rozhodnutím Komise a mohou vyžadovat změnu finančních dohod uvedených v článcích 8 a 9.
Článek 7
Používání jazyků
1. Každý program používá jako svůj pracovní jazyk jeden nebo více úředních jazyků Unie. Zúčastněné země se navíc mohou rozhodnout používat jako pracovní i jiné jazyky, které nejsou úředními jazyky Unie. Volba pracovního jazyka/pracovních jazyků se popíše v programu v souladu s článkem 4.
2. Aby byla zohledněna partnerská povaha programů, mohou příjemci předkládat řídícímu orgánu dokumenty týkající se jejich projektu ve svém národním jazyce za předpokladu, že je tato možnost výslovně uvedena v programu a že společný monitorovací výbor zajistí prostřednictvím řídícího orgánu potřebné tlumočení a překlady.
3. Náklady na tlumočení a překlady ze všech zvolených jazyků programu se hradí buď z rozpočtu na technickou pomoc na úrovni programu, nebo z rozpočtu každého jednotlivého projektu na úrovni projektu.
KAPITOLA 2
Dohody o financování
Článek 8
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce
1. Komise uzavře dohody o financování s každou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce. Dohody o financování mohou podepsat rovněž ostatní zúčastněné země a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Dohody o financování se podepíší nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu. Pokud je však do programu zapojena více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování ještě před tímto datem. Ostatní partnerské země přeshraniční spolupráce mohou podepsat své příslušné dohody o financování později. Vnější složka programu s danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nemůže být zahájena, dokud nevstoupí v platnost dohoda o financování s touto zemí. Je-li program spolufinancován podle nařízení (EU) č. 231/2014 a účastní-li se více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování s jednou zúčastněnou partnerskou zemí uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo s Ruskou federací, a to nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu.
Článek 9
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce, které poskytují spolufinancování
1. Je-li spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce převedeno na řídící orgán, dohodu o financování podle článku 8 podepíší rovněž ostatní zúčastněné členské státy a partnerské země přeshraniční spolupráce a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Uvedená dohoda o financování obsahuje ustanovení týkající se spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce, jako například:
a)
částku;
b)
zamýšlené použití a podmínky použití, včetně podmínek pro žádosti;
c)
způsoby plateb;
d)
finanční řízení;
e)
vedení záznamů;
f)
povinností předkládání zpráv;
g)
ověřování a kontroly;
h)
nesrovnalosti a zpětné získávání prostředků.
KAPITOLA 3
Jiné dohody nebo memoranda o porozumění
Článek 10
Obsah
Řídící orgán může se zúčastněnými zeměmi uzavřít memoranda o porozumění nebo jakoukoli jinou dohodu, která nastiňuje ustanovení programu, zejména vnitrostátní spolufinancování, konkrétní finanční odpovědnost, audity a zpětné získávání prostředků.
Obsah těchto memorand o porozumění nebo jakékoli jiné dohody musí být v souladu s ustanoveními uvedenými v tomto nařízení a v dohodě (dohodách) o financování.
KAPITOLA 4
Provádění
Článek 11
Způsoby provádění
Programy se obvykle provádějí v rámci sdíleného řízení s členskými státy podle článku 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zúčastněné země mohou navrhnout provádění v rámci nepřímého řízení partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizací podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Programy prováděné v rámci nepřímého řízení se řídí částí třetí tohoto nařízení.
HLAVA II
SPOLUFINANCOVÁNÍ
Článek 12
Míra spolufinancování
1. Spolufinancování musí dosahovat výše alespoň 10 % příspěvku Unie.
2. Je-li to možné, spolufinancování se rozloží rovnoměrně na celou dobu trvání programu tak, aby bylo zajištěno dosažení minimálního cíle ve výši 10 % do konce programu.
3. Pomoc poskytnutá v rámci programu musí být v souladu s platnými pravidly Unie pro státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 13
Zdroje spolufinancování
1. Spolufinancování musí pocházet z jiných zdrojů než z Unie.
2. V rámci každého programu si zúčastněné země mohou určit zdroj, výši a rozdělení spolufinancování.
3. Pokud se partnerská země přeshraniční spolupráce zaváže, že své spolufinancování převede na řídící orgán, jsou ujednání týkající se poskytování spolufinancování, jeho využívání a jeho monitorování stanovena v dohodě o financování podle článku 9 a v patřičných případech v dohodách podle článku 10.
4. Ve všech ostatních případech mohou být ujednání týkající se spolufinancování stanovena v dohodách podle článku 10.
Článek 14
Příspěvky ve formě věcného plnění příspěvky
1. Každé bezplatné poskytnutí nefinančních zdrojů třetí stranou se považuje za věcný příspěvek na úrovni programu nebo projektu. Náklady na pracovníky přidělené na projekt nebo program se za věcný příspěvek nepovažují, ale jsou-li hrazeny příjemci nebo zúčastněnými zeměmi, mohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
2. Příspěvky ve formě věcného plnění nejsou způsobilými náklady a nemohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
HLAVA III
OBDOBÍ PROVÁDĚNÍ
Článek 15
Období provádění
Období provádění každého programu začíná nejdříve dnem přijetí programu Komisí a končí nejpozději dne 31. prosince 2024.
Článek 16
Zahajovací fáze programu
1. Při sdíleném řízení je program v zúčastněných členských státech zahájen po přijetí oznámení podle čl. 25 odst. 4, jímž Komise informuje, že nemá v úmyslu vyžadovat dokumenty zmíněné v tomto článku nebo že nemá žádné připomínky. Zúčastněné země mohou již před tím zahájit přípravné kroky, které jsou nutné pro vybudování systémů řízení a kontroly. Související náklady jsou způsobilé podle článku 36.
2. Při nepřímém řízení podle článků 80 a 82 je program v zúčastněných členských státech zahájen poté, co vstoupí v platnost příslušná dohoda, jíž provádění rozpočtu svěřuje mezinárodní organizaci nebo partnerské zemi přeshraniční spolupráce.
3. Kromě toho mohou být provedeny i následující přípravné kroky potřebné k zahájení programu:
a)
zřízení řídícího orgánu a v relevantních případech společného technického sekretariátu;
b)
první zasedání společného monitorovacího výboru s účastí zástupců partnerských zemí přeshraniční spolupráce, které ještě nepodepsaly dohodu o financování nebo v nichž dohoda o financování dosud nevstoupila v platnost;
c)
příprava a zahájení výběru projektu nebo postupů zadávání veřejné zakázky s doložkou o pozastavení v souvislosti se vstupem dohod o financování v platnost.
4. Dokud příslušné dohody o financování nevstoupí v platnost, mohou být s příslušnou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce zahájeny pouze přípravné kroky uvedené v odstavcích 1 a 3.
Článek 17
Přerušení programu
1. Pokud žádná z partnerských zemí přeshraniční spolupráce nepodepíše příslušnou dohodu o financování do dne uvedeného v čl. 8 odst. 2, program je přerušen.
Již vyčleněné roční splátky Evropského fondu pro regionální rozvoj zůstanou po celou dobu svého obvyklého trvání k dispozici, ale mohou být použity pouze na činnosti, které probíhají výhradně v dotčených členských státech a na něž byla uzavřena dohoda dříve, než Komise vydala rozhodnutí o přerušení. Řídící orgán předloží Komisi do tří měsíců po ukončení dohod konečnou zprávu a Komise postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Nemůže-li být program prováděn v důsledku problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu vydat po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnutí o přerušení programu.
3. Dojde-li k přerušení programu, předloží řídící orgán konečnou zprávu do šesti měsíců po rozhodnutí Komise. Po vypořádání předchozích předběžných plateb Komise vyplatí konečný zůstatek, nebo v patřičných případech vydá příkaz k zpětnému získání prostředků. Komise rovněž zruší zůstatek závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částky přidělené do rozpočtu programu v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. c).
4. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na jiný program ze stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na programy vnitřní přeshraniční spolupráce podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Podpora podle nařízení (EU) č. 232/2014 odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých podle nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 18
Projekty
1. Smlouvy na velké infrastrukturní projekty vybrané přímým zadáním musí být podepsány a příspěvky na finanční nástroje poskytnuty do 30. června 2019.
2. Všechny ostatní smlouvy musí být podepsány do 31. prosince 2021.
3. Všechny činnosti v rámci projektu financované z programu musí být ukončeny nejpozději 31. prosince 2022.
Článek 19
Ukončení programu
1. V období od 1. ledna 2023 do 30. září 2024 mohou být prováděny pouze činnosti související s ukončením programu.
2. Program je považován za ukončený, pokud:
a)
všechny smlouvy uzavřené v rámci programu byly ukončeny;
b)
konečný zůstatek byl vyplacen nebo nahrazen;
c)
Komise zrušila zbývající prostředky.
3. Musí-li být konečná částka programu nebo projektů upravena na základě kontrol či auditů provedených po datu ukončení, není ukončením programu dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční opravy vůči řídícímu orgánu nebo příjemcům.
HLAVA IV
PROGRAMOVÉ STRUKTURY
Článek 20
Jmenování řídících a dalších subjektů
1. Zúčastněné země zvolí jako řídící orgán vnitrostátní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán nebo soukromoprávní subjekt pověřený výkonem veřejné služby. Tentýž řídící orgán může být určen pro více programů.
2. Zúčastněné země určí národní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán, jenž je nezávislý na řídícím orgánu, jako jediný auditní orgán. Auditní orgán musí sídlit v členském státě, v němž se nachází sídlo řídícího orgánu. Tentýž auditní orgán může být určen pro více programů.
3. Pro provádění určitých úkolů řídícího orgánu na jeho odpovědnost může být určen jeden nebo více zprostředkujících subjektů. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem a zprostředkujícími subjekty se oficiálně písemně zaznamenají. Zprostředkující subjekt zaručí svou solventnost a způsobilost v příslušné oblasti, jakož i způsobilost v oblasti správy a finančního řízení.
4. Zúčastněné země stanoví v systémech řízení a kontroly, a v relevantních případech v dohodách o financování uvedených v článcích 8 a 9 a/nebo v dohodách zmíněných v článku 10, pravidla, jimiž se řídí jejich vztahy s řídícím orgánem a s auditním orgánem, vztahy mezi těmito orgány a vztahy mezi těmito orgány a Komisí.
5. Členský stát, v němž má sídlo řídící orgán, může z vlastního podnětu určit koordinační subjekt, jehož úkolem je úzce spolupracovat s Komisí, informovat ji, koordinovat činnosti dalších příslušných určených subjektů a podporovat harmonizované uplatňování použitelných právních předpisů.
6. Každá zúčastněná země určí:
a)
národní subjekt na podporu řídícího orgánu při řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
kontrolní kontaktní místo na podporu řídícího orgánu při kontrole povinností vyplývajících z programu;
c)
zástupce do skupiny auditorů zmíněné v čl. 28 odst. 2;
d)
zástupce do společného monitorovacího výboru podle článku 21.
KAPITOLA 1
Společný monitorovací výbor
Článek 21
Společný monitorovací výbor
Do tří měsíců ode dne přijetí programu Komisí zřídí zúčastněné země společný monitorovací výbor.
Článek 22
Složení společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor se skládá z jednoho nebo více zástupců jmenovaných každou zúčastněnou zemí. Zástupci jsou jmenováni na základě funkce, nikoli na osobním základě. Další osoby mohou být společným monitorovacím výborem jmenovány jako pozorovatelé.
2. Je-li to možné a vhodné, zajistí zúčastněné země odpovídající účast všech dotčených aktérů, zejména místních zainteresovaných subjektů, včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů, aby byla zajištěna jejich účast na provádění programu.
3. Komise je zapojena do činnosti společného monitorovacího výboru jako pozorovatel. Společně se zástupci zúčastněných zemí je zvána na každé zasedání společného monitorovacího výboru. Komise se může rozhodnout, zda se celého zasedání společného monitorovacího výboru nebo jeho části zúčastní, anebo nezúčastní.
4. Společnému monitorovacímu výboru předsedá v souladu s ustanoveními jednacího řádu jeden z jeho členů, zástupce řídícího orgánu nebo jiná osoba.
5. Jako tajemník společného monitorovacího výboru je jmenován zástupce řídícího orgánu, společného technického sekretariátu nebo zprostředkujícího subjektu podle čl. 20 odst. 3.
Článek 23
Fungování
1. Společný monitorovací výbor vypracuje a jednomyslně přijme svůj jednací řád.
2. Společný monitorovací výbor usiluje o přijímání rozhodnutí na základě konsenzu. O některých rozhodnutích může v souladu se svým jednacím řádem hlasovat, zejména o těch, která se týkají konečného výběru projektů a částek přidělených jako granty na tyto projekty.
3. Všechny zúčastněné země mají stejná hlasovací práva bez ohledu na počet zástupců, které jmenovaly.
4. Tajemník, Komise ani žádný jiný pozorovatel nemá hlasovací právo.
5. Předseda společného monitorovacího výboru plní funkci moderátora a vede jednání. Je-li předsedou zástupce zúčastněné země, má hlasovací právo.
6. Společný monitorovací výbor zasedá nejméně jednou ročně. Zasedání svolává předseda na žádost řídícího orgánu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti kterékoli zúčastněné země či Komise. V souladu se svým jednacím řádem může přijímat rozhodnutí i písemným postupem z podnětu svého předsedy, řídícího orgánu nebo kterékoli zúčastněné země.
7. Po každém zasedání společného monitorovacího výboru je vypracován zápis, který podepíše předseda a tajemník. Kopii tohoto zápisu obdrží zástupci zúčastněných zemí, Komise a všichni ostatní pozorovatelé.
Článek 24
Funkce společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor sleduje provádění programu a jeho pokrok při plnění jeho priorit a používá k tomu objektivně ověřitelné ukazatele a související cílové hodnoty stanovené v programu. Společný monitorovací výbor zkoumá všechny otázky, které mají vliv na provádění programu.
2. Společný monitorovací výbor může vydávat doporučení pro řídící orgán, která se týkají provádění programu a jeho hodnocení. Kroky, které jsou prováděny na základě jeho doporučení, následně monitoruje.
3. Společný monitorovací výbor zejména:
a)
schvaluje pracovní program a finanční plán řídícího orgánu, včetně plánovaného využití technické pomoci;
b)
sleduje, jak řídící orgán provádí pracovní program a finanční plán;
c)
schvaluje kritéria pro výběr projektů, které mají být financovány z programu;
d)
odpovídá za hodnocení a výběr projektů, jež mají být financovány z programu;
e)
schvaluje veškeré návrhy na revizi programu;
f)
přezkoumává veškeré zprávy předkládané řídícím orgánem a v případě potřeby přijímá příslušná opatření;
g)
přezkoumává všechny sporné případy, na které ho upozorní řídící orgán;
h)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávu podle článku 77;
i)
přezkoumává a schvaluje roční plán monitorování a hodnocení podle článku 78;
j)
přezkoumává a schvaluje roční informační a komunikační plány podle článku 79.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. d) může společný monitorovací výbor zřídit výbor pro výběr projektů, který jedná na jeho odpovědnost.
KAPITOLA 2
Řídící orgán
Článek 25
Určení
1. Řídící orgán, jenž byl vybrán zeměmi, které se účastní programu, se v členském státě, v němž má z rozhodnutí na příslušné úrovni sídlo, podrobí postupu určení.
2. Základem postupu určení je zpráva a stanovisko nezávislého auditního orgánu, který posoudí soulad systémů řízení a kontroly, včetně úlohy zprostředkujících subjektů, s kritérii pro určení stanovenými v příloze I tohoto nařízení. Tento auditní orgán v relevantních případech přihlíží k tomu, zda jsou systémy řízení a kontroly programu podobné systémům, které existovaly v předchozím programovém období, a k údajům prokazujícím jejich účinného fungování.
Nezávislým auditním orgánem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt s nezbytnou způsobilostí provádět audit, který je funkčně nezávislý na řídícím orgánu. Svou práci vykonává v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
3. Členský stát předloží Komisi formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1 co nejdříve poté, co Komise schválí příslušný program.
4. Do dvou měsíců poté, co obdrží formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1, si Komise může vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního orgánu a popis systému řízení a kontroly, zejména co se týče těch částí, které se týkají výběru projektů. Nemá-li Komise v úmyslu si tyto dokumenty vyžádat, informuje o tom příslušný členský stát co nejdříve. Vyžádá-li si Komise tyto dokumenty, může do dvou měsíců od jejich obdržení předložit připomínky, na jejichž základě jsou dokumenty revidovány. Nemá-li Komise žádné počáteční ani další připomínky, uvědomí o tom příslušný členský stát co nejdříve.
5. Pokud ze stávajících výsledků provedeného auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, příslušný členský stát na odpovídající úrovni a v závislosti na závažnosti problému stanoví nezbytná nápravná opatření a zkušební dobu, během níž mají být tato nápravná opatření provedena.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni pověření tohoto orgánu ukončí.
Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud:
-
je pro určený orgán stanovena zkušební doba, a informuje o nápravných opatřeních a příslušné zkušební době, nebo
-
je zkušební doba po provedení nápravných opatření ukončena, nebo
-
je ukončeno pověření orgánu.
Aniž je dotčeno použití článku 61, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o platby.
Je-li určení řídícího orgánu ukončeno, zúčastněné země určí nový orgán nebo subjekt podle čl. 20 odst. 1, který převezme funkce řídícího orgánu. Tento subjekt nebo orgán je podroben procesu určení podle odstavce 2 a Komise je o tom informována podle odstavce 4. Tato změna vyžaduje revizi programu podle článku 6.
Článek 26
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán odpovídá za řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za to, že rozhodnutí společného monitorovacího výboru jsou v souladu s platným právními předpisy a ustanoveními.
2. Co se týče řízení programu, řídící orgán:
a)
podporuje práci společného monitorovacího výboru a poskytuje výboru informace potřebné k plnění jeho úkolů, zejména údaje týkající se pokroku při plnění programu a dosahování jeho očekávaných výsledků a cílů;
b)
vypracovává a po schválení společným monitorovacím výborem předkládá Komisi výroční zprávu a konečnou zprávu;
c)
se zprostředkujícími subjekty, se společným technickým sekretariátem, s auditním orgánem a s příjemci sdílí informace, které jsou důležité pro výkon jejich funkcí nebo pro provádění projektu;
d)
zřizuje a udržuje počítačový systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů o každém projektu, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, kontrolu a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících projektů. Zaznamenává a uchovává především technické a finanční zprávy pro každý projekt. Systém poskytuje veškeré údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a roční účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách snížených z důvodu zrušení celého příspěvku na projekt či program nebo části tohoto příspěvku;
e)
v případě potřeby provádí na úrovni programu studie posuzující dopad na životní prostředí;
f)
provádí informační a komunikační plány v souladu s článkem 79;
g)
provádí plány monitorování a hodnocení v souladu s článkem 78.
3. Co se týče výběru a řízení projektů, řídící orgán:
a)
vypracovává a zahajuje postupy výběru;
b)
řídí postupy výběru projektů;
c)
hlavnímu příjemci předává dokument, v němž jsou stanoveny podmínky pro podporu každého projektu, včetně finančního plánu a lhůt pro provedení;
d)
podepisuje smlouvy s příjemci;
e)
řídí projekty.
4. Co se týče technické pomoci, řídící orgán:
a)
řídí postupy zadávání veřejných zakázek;
b)
podepisuje smlouvy s dodavateli;
c)
spravuje smlouvy.
5. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu programu, řídící orgán:
a)
ověří, že služby, dodávky nebo stavební práce byly provedeny, dodány a/nebo instalovány a že výdaje, které příjemci vykázali, byly příjemci uhrazeny, a že je to v souladu s platnými právními předpisy, pravidly programu a podmínkami pro podporu projektů;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění projektu měli buď samostatný systém účetnictví, nebo vhodný účetní kód pro všechny operace týkající se projektu;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům, která odpovídají zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny dokumenty týkající se výdajů a auditů nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy byly uchovávány v souladu s požadavky článku 30;
e)
vypracovává prohlášení řídícího orgánu a roční souhrn uvedený v článku 68;
f)
vypracovává a předkládá Komisi žádosti o platby v souladu s článkem 60;
g)
vypracovává roční účetní závěrky;
h)
při vypracovávání a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo na jeho odpovědnost;
i)
vede počítačově zpracované účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisí a o platbách příjemcům;
j)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách snížených z důvodu zrušení celého grantu nebo jeho části.
6. Ověření podle odst. 5 písm. a) zahrnuje následující postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o platbu předložené příjemci;
b)
ověření projektů na místě.
Frekvence a rozsah ověření na místě jsou úměrné výši grantu poskytnutého na daný projekt a úrovni rizika zjištěného při těchto ověřeních a při auditech prováděných auditním orgánem u systémů řízení a kontroly jako celku.
7. Ověření projektů na místě podle odst. 6 písm. b) mohou být prováděna na vzorku.
8. Pokud je v rámci programu subjekt, v němž má sídlo řídící orgán, rovněž příjemcem, je třeba pro ověření uvedená v odst. 5 písm. a) přijmout taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
Článek 27
Společný technický sekretariát a pobočky
1. Zúčastněné země se mohou rozhodnout, že zřídí společný technický sekretariát, který je popsán v programu v souladu s článkem 4.
2. Společný technický sekretariát pomáhá řídícímu orgánu, společnému monitorovacímu výboru a v případě potřeby auditnímu orgánu vykonávat jejich příslušné funkce. Informuje především případné příjemce o možnostech financování v rámci programů a pomáhá příjemcům při provádění projektů. Může být jmenován i jako zprostředkující subjekt uvedený v čl. 20 odst. 3.
3. Na základě rozhodnutí zúčastněných zemí mohou být v zúčastněných zemích zřízeny pobočky. Jejich úloha je popsána v programu a může zahrnovat komunikaci, poskytování informací, pomoc řídícímu orgánu při hodnocení projektů a následné kroky po provedení programu. Pobočka nemůže být v žádném případě pověřena úkolem, který zahrnuje výkon veřejné moci nebo použití diskrečních pravomocí při posuzování projektů.
4. Provoz společného technického sekretariátu a poboček je financován z rozpočtu na technickou pomoc.
KAPITOLA 3
Auditní orgán
Článek 28
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán programu zajistí, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly u odpovídajícího vzorku projektů a u účetních závěrek programu.
2. Auditnímu orgánu je nápomocna skupina auditorů, která se skládá ze zástupců všech zemí, jež se účastní programu.
3. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl tento subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
4. Auditní orgán zajistí, aby auditní činnost splňovala mezinárodně uznávané auditorské standardy.
5. Do devíti měsíců od podepsání první dohody o financování podle čl. 8 odst. 2 předloží auditní orgán Komisi auditní strategii pro výkon auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditů ročních účetních závěrek a projektů, způsob výběru vzorků pro audity projektů a plán auditů pro aktuální účetní rok a dva následující účetní roky. Auditní strategie se aktualizuje každoročně od roku 2017 do konce roku 2024. Vztahují-li se společné systémy řízení a kontroly na více než jeden program, může být pro dotčené programy vypracována jediná auditní strategie. Aktualizovaná auditní strategie se předkládá Komisi společně s výroční zprávou o programu.
6. Auditní orgán vypracuje v souladu s článkem 68:
a)
výrok auditora k účetním závěrkám za předchozí účetní rok;
b)
výroční auditní zprávu.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na více než jeden program, lze informace požadované podle písmene b) uvést v jediné zprávě.
Článek 29
Spolupráce s auditním orgánem
Komise spolupracuje s auditním orgánem na koordinaci jeho auditních plánů a postupů a sdílí s ním výsledky auditů systémů řízení a kontroly dotčeného programu.
HLAVA V
SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 30
Obecné zásady pro systémy řízení a kontroly
1. Systémy řízení a kontroly zahrnují:
a)
funkce každého subjektu zapojeného do řízení a kontroly, včetně rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů, jejich vnitřní organizace v souladu se zásadou rozdělení funkcí mezi těmito subjekty a v rámci nich;
b)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
c)
elektronické datové systémy pro účetnictví, uchovávání údajů, monitorování a podávání zpráv;
d)
systémy monitorování a podávání zpráv, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
e)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
f)
systémy a postupy pro zajištění odpovídající auditní stopy;
g)
postupy pro předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a nápravu a vymáhání neoprávněně vyplacených částek včetně veškerých úroků;
h)
postupy pro zadávání veřejných zakázek na technickou pomoc a postupy pro výběr projektů;
i)
úlohu vnitrostátních orgánů a povinnosti zúčastněných zemí podle článku 31.
2. Řídící orgán zajistí, aby systémy řízení a kontroly programu byly zavedeny v souladu s pravidly tohoto nařízení a aby tyto systémy účinně fungovaly.
Článek 31
Vnitrostátní orgány a povinnosti zúčastněných zemí
1. Národní orgán určený podle čl. 20 odst. 6 písm. a), mimo jiné:
a)
zodpovídá za zřízení účinně fungujících systémů řízení a kontroly na vnitrostátní úrovni;
b)
zajišťuje celkovou koordinaci orgánů zapojených do provádění programu na vnitrostátní úrovni, včetně, mimo jiné, orgánů, které působí jako kontrolní kontaktní místa a jako členové skupiny auditorů;
c)
zastupuje svoji zemi ve společném monitorovacím výboru.
Pro partnerské země přeshraniční spolupráce je národní orgán subjektem, který nese konečnou odpovědnost za provádění opatření stanovených v dohodě o financování podle článků 8 a 9.
2. Zúčastněné země podporují řídící orgán při výkonu jeho povinností uvedených v čl. 30 odst. 2.
3. Zúčastněné země na svém území předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vymáhají neoprávněně vyplacené částky včetně případných úroků podle článku 74. Tyto nesrovnalosti neprodleně oznámí řídícímu orgánu a Komisi a průběžně je informují o vývoji souvisejících správních a právních postupů.
4. V článku 74 jsou stanoveny povinnosti zúčastněných zemí, pokud jde o částky neoprávněně vyplacené příjemci.
5. Finanční opravou Komise není dotčena povinnost řídícího orgánu vymáhat neoprávněně vyplacené částky podle článků 74 a 75 ani povinnosti členských států vymáhat neoprávněně vyplacenou státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (9).
Článek 32
Auditní a kontrolní struktury
1. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy nezávislý na příjemci přezkoumá výdaje vykázané příjemcem na podporu žádosti o platbu. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy přezkoumá, zda výdaje vykázané příjemcem a příjmy související s projektem jsou skutečné, přesně zaznamenané a způsobilé v souladu se smlouvou.
Tento přezkum se vykonává na základě dohodnutého postupu, který se provádí v souladu s:
a)
mezinárodním standardem pro související služby 4400 - dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi, jak byly schváleny Mezinárodní federací účetních (IFAC);
b)
etickým kodexem IFAC pro profesionální účetní, který vypracovala a vydala Rada IFAC pro mezinárodní etické standardy účetních.
Pro úředníky veřejné správy jsou tyto postupy a standardy stanoveny na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím k mezinárodním standardům.
Auditor splňuje alespoň jeden z následujících požadavků:
a)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditorského subjektu nebo orgánu, který je členem IFAC;
b)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditního subjektu nebo orgánu. Není-li tato organizace členem IFAC, auditor se zaváže, že bude práci vykonávat v souladu se standardy a etickými požadavky IFAC;
c)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v členském státě v souladu se zásadami veřejného dohledu stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (10);
d)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v partnerské zemi přeshraniční spolupráce za předpokladu, že se tento rejstřík řídí zásadami veřejného dohledu, jak jsou stanoveny v právních předpisech dotčené země.
Úředník veřejné správy má nezbytnou odbornou kvalifikaci pro provádění přezkumů.
2. Řídící orgán provádí kromě toho svá vlastní ověření podle čl. 26 odst. 5 písm. a) a čl. 26 odst. 6. Řídícímu orgánu mohou být při provádění ověřování v celé programové oblasti nápomocny kontrolní kontaktní místa.
Zúčastněné země přijmou veškerá možná opatření na podporu řídícího orgánu při výkonu kontrolních úkolů.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly prováděny audity systémů řízení a kontroly na vhodném vzorku projektů a na ročních účetních závěrkách programu, jak je uvedeno v článku 28. Do tří měsíců od ustanovení řídícího orgánu se zřídí skupina auditorů uvedená v čl. 28 odst. 2. Vypracuje svůj vlastní jednací řád. Skupině předsedá řídící orgán, který je jmenován pro program.
Každá zúčastněná země může pověřit auditní orgán, aby vykonával své povinnosti přímo na jejím území.
4. Je zaručena nezávislost subjektu (subjektů) uvedeného (uvedených) v odstavcích 1, 2 a 3.
Článek 33
Kontroly ze strany Unie
1. Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům, Evropský účetní dvůr a každý externí auditor s povolením těchto orgánů a subjektů může přezkoumávat dokumenty a/nebo provádět kontroly na místě, a tak ověřovat, jak řídící orgán, příjemci, dodavatelé, subdodavatelé a třetí strany, kteří získávají finanční podporu, používají finanční prostředky Unie. V každé smlouvě je výslovně uvedeno, že tyto orgány a subjekty mohou vykonávat své kontrolní pravomoci, pokud jde o prostory, dokumenty a informace, bez ohledu na nosič, na němž jsou informace uloženy.
2. Komise se přesvědčí o tom, že na základě dostupných informací, včetně rozhodnutí o určení, každoročního prohlášení řídícího orgánu, výročních kontrolních zpráv, každoročního výroku auditora, výroční zprávy a auditů provedených vnitrostátními orgány a orgány Unie, jsou systémy řízení a kontroly v souladu s tímto nařízením a že účinně fungují.
3. Komise může požádat řídící orgán, aby podnikl nezbytné kroky a zajistil účinnost systémů řízení a kontroly a správnost výdajů.
HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC
Článek 34
Rozpočet na technickou pomoc
1. Na technickou pomoc může být přiděleno nejvýše 10 % celkového příspěvku Unie. V řádně odůvodněných případech může být po dohodě s Komisí přidělena vyšší částka.
2. Výše technické pomoci by měla odrážet skutečné potřeby programu, zejména by měla zohledňovat takové faktory, jako je celkový rozpočet programu, velikost územní oblasti, na niž se program vztahuje, a počet zúčastněných zemí.
Článek 35
Účel
1. Mezi činnosti v rámci technické pomoci patří příprava, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikace, tvorba sítí, řešení stížností, činnosti v rámci kontroly a auditu související s prováděním programu a činnosti zaměřené na posílení správních kapacit pro provádění programu.
2. Technická pomoc pro činnosti uvedené v odstavci 1 by měla být používána na potřeby programových struktur i příjemců.
3. Výdaje na činnosti týkající se podpory a budování kapacit, které vzniknou mimo programovou oblast, mohou být kryty v rámci limitu uvedeného v čl. 39 odst. 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v tomto článku.
Článek 36
Způsobilost
1. Požadavky na způsobilost stanovené v článku 48 se obdobně použijí na náklady na technickou pomoc. Náklady týkající se úředníků zúčastněných zemí, kteří jsou přiděleni na program, mohou být považovány za způsobilé jako náklady na technickou pomoc. Je třeba vyvarovat se systémů paralelního a doplňkového odměňování. Náklady uvedené v článku 49 se nepovažují za způsobilé jako náklady na technickou pomoc.
2. Náklady na přípravné kroky uvedené v článku 16 jsou způsobilé, je-li Komisi předložen program podle článku 4, a to nejdříve dne 1. ledna 2014, za předpokladu, že Komise program schválí podle článku 5.
Článek 37
Pravidla zadávání veřejných zakázek
1. Vyžaduje-li provádění ročního plánu využití rozpočtu na technickou pomoc zadávání veřejných zakázek, zakázka je zadána podle následujících pravidel:
a)
má-li subjekt sídlo v členském státě, použije buď právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy Unie vztahujícími se na zadávání veřejných zakázek, nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená v hlavě IV druhé části nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v hlavě II druhé části nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
ve všech ostatních případech jsou příslušná pravidla pro zadávání veřejných zakázek popsána v dohodě o financování uvedené v článcích 8 a 9, nebo v dohodách uvedených v článcích 81 a 82.
2. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
3. Zadávání veřejných zakázek pobočkami je omezeno na obvyklé běžné náklady a náklady na činnosti v oblasti komunikace a propagace.
HLAVA VII
PROJEKTY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 38
Povaha podpory
1. Projekt je řadou činností vymezených a řízených ve vztahu k cílům, výstupům, výsledkům a dopadům, jichž má být dosaženo ve stanovené lhůtě a se stanoveným rozpočtem. Cíle, výstupy, výsledky a dopady přispějí k prioritám stanoveným k programu.
2. Finanční příspěvky na projekty z programu se poskytují formou grantů a výjimečně převodem prostředků na finanční nástroje. Projekty financované prostřednictvím grantů se řídí kapitolami 2 až 4.
3. Granty se poskytují na projekty vybrané prostřednictvím výzev k předkládání návrhů podle pravidel stanovených v programu s výjimkou řádně odůvodněných případů podle článku 41.
4. Podíl příspěvku Unie přiděleného na velké infrastrukturní projekty a příspěvky na finanční nástroje uvedené v článku 42 nesmí přesáhnout 30 %.
Článek 39
Podmínky pro financování
1. Projekty mohou získat finanční příspěvek z programu za předpokladu, že splňují všechny následující podmínky:
a)
mají zřejmý dopad na přeshraniční spolupráci, přinášejí výhody popsané v programovém dokumentu a vykazují přidanou hodnotu ke strategiím a programům Unie;
b)
jsou prováděny v programové oblasti;
c)
spadají do některé z těchto kategorií:
i)
integrované projekty, v nichž každý příjemce provádí na svém území část činností souvisejících s projektem;
ii)
symetrické projekty, v nichž jsou podobné činnosti prováděny v zúčastněných zemích souběžně;
iii)
projekty pro jedinou zemi, v nichž se projekty provádí převážně nebo úplně v jedné ze zúčastněných zemí, avšak ve prospěch všech nebo některých ze zúčastněných zemí, a v nichž lze nalézt přeshraniční dopady a výhody.
2. Projekty splňující kritéria uvedená v odstavci 1 mohou být prováděny částečně mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
projekty jsou nezbytné k dosažení cílů programu a přínosné pro programovou oblast;
b)
celková výše prostředků přidělených v rámci programu na činnosti mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % příspěvku Unie na úrovni programu;
c)
závazky řídících orgánů a auditních orgánů související s řízením, kontrolou a auditem týkajícím se projektů jsou plněny buď orgány provádějícími program, nebo prostřednictvím dohod uzavřených s orgány v zemích, v nichž jsou činnosti prováděny.
3. Dojde-li u projektu, který má infrastrukturní složku, do pěti let od jeho dokončení, nebo případně ve lhůtě stanovené v pravidlech pro státní podporu, k zásadní změně, která má vliv na povahu projektu, jeho cíle nebo podmínky provádění, které by ohrozily původní cíle projektu, vrátí se příspěvek Unie, poskytnutý na projekt. Částky neoprávněně vyplacené v souvislosti s projektem řídící orgán vymáhá zpět v poměrné výši vzhledem k období, po něž požadavek nebyl splněn.
4. Řídící orgán usiluje o vyloučení zdvojování činností mezi projekty financovanými Unií. Za tímto účelem může řídící orgán vést konzultace, které považuje za vhodné, a subjekty, s nimiž vede konzultace, včetně Komise, poskytnou nezbytnou podporu.
5. Řídící orgán předá hlavnímu příjemci každého vybraného projektu dokument, v němž jsou stanoveny podmínky podpory projektu, včetně konkrétních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež má projekt přinést, finančního plánu a harmonogramu provádění.
Článek 40
Výzvy k předkládání návrhů
V souvislosti s každou výzvou k předkládání návrhů poskytne řídící orgán uchazečům dokument, v němž jsou stanoveny podmínky účasti ve výzvě, výběru a provádění projektu. Součástí tohoto dokumentu jsou i konkrétní požadavky týkající se výsledků, jichž má být v rámci projektu dosaženo, finanční plán a lhůta pro provádění.
Článek 41
Přímé zadání
1. Projekty mohou být zadány bez výzvy k předkládání návrhů pouze v následujících případech a za předpokladu, že v rozhodnutí o zadání je uvedeno řádné odůvodnění:
a)
subjekt, kterému se projekt zadává, má de iure nebo de facto monopol;
b)
projekt se týká činností zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní druh subjektu na základě technické způsobilosti, vysokého stupně specializace nebo správních pravomocí.
2. Do programu se zahrne konečný seznam velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Po přijetí programu, avšak nejpozději 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi úplné projektové žádosti, včetně informací uvedených v článku 43, společně s odůvodněním pro přímé zadání.
3. Do programu se zahrne orientační seznam jiných než velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Společný monitorovací výbor může kdykoli po přijetí programu rozhodnout o výběru dalších projektů bez výzvy k předkládání návrhů. V obou případech je třeba získat předchozí souhlas Komise. Řídící orgán za tímto účelem poskytne Komisi informace uvedené v článku 43 společně s odůvodněním pro přímé zadání.
4. Projekty navrhované pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů schvaluje Komise postupem sestávajícím ze dvou kroků, který spočívá v předložení shrnutí projektu a následně úplné projektové žádosti. U každého z kroků Komise oznámí své rozhodnutí řídícímu orgánu do dvou měsíců ode dne předložení dokumentu. V případě potřeby lze tuto lhůtu prodloužit. Jestliže Komise navrhovaný projekt zamítne, sdělí řídícímu orgánu důvody tohoto zamítnutí.
Článek 42
Příspěvky na finanční nástroje
1. Program může přispět na finanční nástroj za předpokladu, že finanční nástroj je v souladu s prioritami programu.
2. Konečný seznam příspěvků na finanční nástroje je popsán v programu. Po přijetí programu, avšak nejpozději dne 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi informace uvedené v článku 43.
3. Komise přezkoumá navržený příspěvek s cílem stanovit jeho přidanou hodnotu a jeho soulad s programem.
4. Postup schvalování se řídí pravidly těchto finančních nástrojů. Jestliže Komise zamítne navrhovaný příspěvek, oznámí řídícímu orgánu své důvody.
5. Příspěvky na tyto finanční nástroje se řídí pravidly platnými pro tyto finanční nástroje.
Článek 43
Obsah projektů
1. Dokumentace projektové žádosti obsahuje přinejmenším:
a)
analýzu problémů a potřeb zdůvodňujících projekt, která zohledňuje strategii programu a její očekávaný příspěvek k řešení příslušné priority;
b)
posouzení přeshraničního dopadu;
c)
logický rámec;
d)
posouzení udržitelnosti očekávaných výsledků projektu po jeho dokončení;
e)
objektivně ověřitelné ukazatele;
f)
informace o zeměpisném pokrytí a cílových skupinách projektu;
g)
očekávanou dobu provádění projektu a podrobný plán činnosti;
h)
v případě potřeby analýzu dopadů projektu na průřezové problémy uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. d);
i)
požadavky na provádění projektu, včetně:
i)
stanovení příjemců a určení hlavního příjemce s poskytnutím záruk jeho způsobilosti v dotčené oblasti a jeho způsobilosti v oblasti správy a finančního řízení;
ii)
popisu struktury řízení a provádění projektu;
iii)
ujednání mezi příjemci podle článku 46;
iv)
ujednání o monitorování a hodnocení;
v)
informačních a komunikačních plánů a zejména opatření, jímž se uznává podpora projektu ze strany Unie;
j)
podrobného finančního plánu a rozpočtu.
2. Projektové žádosti pro projekty obsahující infrastrukturní složku ve výši nejméně 1 milion EUR dále obsahují:
a)
podrobný popis investice do infrastruktury a jejího umístění;
b)
s výjimkou řádně odůvodněných případů podrobný popis složky projektu, jež zajišťuje budování kapacit;
c)
úplnou studii proveditelnosti nebo rovnocennou provedenou studii, včetně analýzy možností, výsledků a nezávislého posouzení kvality;
d)
posouzení dopadu projektu na životní prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (11) a s Úmluvou EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahující hranice států podepsanou v Espoo dne 25. února 1991 u zúčastněných zemí, které jsou jejími smluvními stranami;
e)
potvrzení příjemců o vlastnictví nebo o přístupu k pozemku;
f)
stavební povolení.
3. Výjimečně a v řádně odůvodněných případech může řídící orgán souhlasit s pozdějším předložením dokumentů uvedených v písmeni f).
Článek 44
Zveřejnění seznamu projektů
1. V zájmu zajištění transparentnosti projektů podporovaných v rámci programu vede řídící orgán seznam zadaných projektů v tabulkovém formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, čerpání, srovnávání a snadné zveřejňování údajů na internetu. Seznam projektů je přístupný na internetových stránkách programu a je aktualizován nejméně každých šest měsíců. Za účelem podpory následného využívání seznamu projektů soukromým sektorem, občanskou společností nebo vnitrostátními orgány veřejné správy mohou internetové stránky jasně uvádět odkaz na platná licenční pravidla, jimiž se řídí zveřejnění údajů.
2. V seznamu jsou obsaženy přinejmenším tyto údaje:
-
název příjemce (pouze právnické osoby; neuvádějí se jména fyzických osob),
-
název projektu,
-
shrnutí projektu,
-
období provádění projektu,
-
celkové způsobilé výdaje,
-
míru spolufinancování Unie,
-
PSČ projektu nebo jiný vhodný ukazatel místa,
-
územní pokrytí,
-
datum poslední aktualizace seznamu projektů.
3. Seznam projektů se předává Komisi nejpozději 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly projekty vybrány. Tato informace se zveřejní na internetových stránkách orgánů Unie.
KAPITOLA 2
Příjemci
Článek 45
Účast na projektech
1. Do projektů jsou zapojeni příjemci nejméně z jednoho ze zúčastněných členských států a jedné ze zúčastněných partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo z Ruské federace.
2. Příjemci jsou fyzické nebo právnické osoby, jimž byl udělen grant na projekt. Příjemci mohou být fyzické osoby, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem. O účasti fyzických osob se rozhoduje na úrovni programu.
3. Příjemci uvedení v odstavci 1 musí splňovat následující podmínky:
a)
jsou státními příslušníky kterékoli ze zúčastněných zemí nebo právnickými osobami, které mají skutečné sídlo v programové oblasti, nebo mezinárodními organizacemi s provozní základnou v programové oblasti. Evropské seskupení pro územní spolupráci může být příjemcem bez ohledu na to, kde má sídlo, za předpokladu, že jeho územní pokrytí se nachází v programové oblasti;
b)
splňují kritéria způsobilosti stanovená pro každý postup výběru;
c)
nespadají pod žádnou z výjimek stanovených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Kromě příjemců uvedených v odstavci 1 se mohou účastnit i příjemci, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), za předpokladu, že jsou splněny veškeré následující podmínky:
a)
mohou se účastnit v souladu s články 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014;
b)
jejich účast vyžaduje povaha nebo cíle projektu a je nezbytná pro jeho účinné provádění;
c)
celková částka přidělená v rámci programu příjemcům, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), nepřesahuje limit stanovený v čl. 39 odst. 2 písm. b).
Článek 46
Povinnosti příjemců
1. V každém projektu je určen jeden hlavní příjemce, který zastupuje dané partnerství.
2. Všichni příjemci aktivně spolupracují na rozvoji a provádění projektů. Kromě toho spolupracují na poskytování zaměstnanců a/nebo na financování projektů. Každý příjemce má právní a finanční odpovědnost za činnosti, které provádí, a za část finančních prostředků Unie, které dostává. Konkrétní povinnosti a finanční odpovědnost příjemců jsou stanoveny v dohodě uvedené v odst. 3 písm. c).
3. Hlavní příjemce:
a)
od řídícího orgánu dostává finanční příspěvky na provádění činností souvisejících s projektem;
b)
zajišťuje, aby příjemci co nejrychleji a v plném souladu s ujednáními uvedenými v písmeni c) obdrželi celkový objem grantu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek určených příjemcům;
c)
v dohodě, která obsahuje ujednání, jež zaručují mimo jiné řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na projekt, včetně ujednání o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků, stanoví partnerská ujednání s příjemci;
d)
přijímá odpovědnost za zajištění provádění celého projektu;
e)
zajišťuje, aby výdaje vykázané příjemci byly vynakládány na provádění projektu a aby odpovídaly činnostem stanoveným ve smlouvě a dohodnutým se všemi příjemci;
f)
ověřuje, zda výdaje vykazované příjemci byly přezkoumány podle čl. 32 odst. 1.
KAPITOLA 3
Způsobilost výdajů
Článek 47
Formy grantů
1. Granty mohou mít kteroukoli z následujících forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 48;
b)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo několika stanovených kategorií nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d) pouze v případech, kdy každá z forem pokrývá odlišné kategorie nákladů.
2. Granty ve formě uvedené v odst. 1 písm. a) se vypočítají na základě způsobilých nákladů skutečně vynaložených příjemcem, přičemž se přihlíží k předběžnému odhadu rozpočtu předloženému společně s návrhem a zahrnutému do smlouvy. Financování paušální sazbou uvedené v odst. 1 písm. b) se týká konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem při uplatnění procentní sazby. Jednorázové částky uvedené v odst. 1 písm. c) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem. Jednotkové náklady uvedené v odst. 1 písm. d) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem, a určí se jako částka za jednotku.
3. Účelem ani výsledkem grantů není vytvářet v rámci projektu zisk. Použijí se výjimky stanovené v čl. 125 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Způsobilost nákladů
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou procentní a absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů. Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
jsou vynaloženy v průběhu období provádění projektu. Konkrétně:
i)
Náklady související se službami a stavebními pracemi se týkají činností vykonávaných v průběhu období provádění. Náklady související s dodávkami se týkají dodávek a montáže položek v průběhu období provádění. Tento požadavek nesplňuje podpis smlouvy, vytvoření objednávky nebo uzavření jakéhokoli závazku v období provádění k výdajům za budoucí dodávky služeb, stavebních prací nebo dodávek po ukončení období provádění. Za vzniklé náklady nelze považovat převody hotovosti mezi hlavním příjemcem a ostatními příjemci.
ii)
Vzniklé náklady by měly být uhrazeny před předložením závěrečných zpráv. Jsou-li uvedeny v závěrečné zprávě společně s předpokládaným datem úhrady, mohou být zaplaceny později.
iii)
Výjimkou jsou náklady týkající se závěrečných zpráv, včetně ověření výdajů, auditu a konečného hodnocení projektu, které mohou vzniknout po období provádění projektu.
iv)
Jsou-li dodržena ustanovení článku 52 a násl., mohou být zahájeny postupy zadávání veřejných zakázek uvedené v článku 52 a násl. a příjemce (příjemci) může (mohou) uzavřít smlouvy před zahájením období provádění projektu.
b)
jsou uvedeny v odhadu celkového rozpočtu projektu;
c)
jsou nezbytné pro provádění projektu;
d)
lze je zjistit a ověřit, neboť jsou zaneseny zejména v účetních záznamech příjemce a jsou uvedeny v souladu s účetními standardy a obvyklými postupy pro účtování nákladů vztahujícími se příjemce;
e)
splňují požadavky platných právních předpisů v daňové a sociální oblasti;
f)
jde o přiměřené, odůvodněné náklady, které splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti;
g)
jsou doloženy fakturami nebo doklady s rovnocennou průkazní hodnotou.
3. V následujících případech může být grant poskytnut zpětně:
a)
může-li žadatel prokázat nutnost zahájit projekt před podepsáním smlouvy. Náklady způsobilé pro financování však nesmí vzniknout před datem podání žádosti o grant, nebo
b)
na náklady související se studiemi a dokumentací týkající se projektů, jež zahrnují infrastrukturní složku.
Grant nemůže být zpětně udělen na již ukončené projekty.
4. Jsou-li splněny následující podmínky, jsou za způsobilé náklady považovány náklady vzniklé před podáním žádosti o grant u projektů, jimž byl grant udělen, s cílem umožnit vytváření pevných partnerství:
a)
náklady vzniknou po uveřejnění výzvy k předkládání návrhů;
b)
náklady se omezují na cestovné a diety pro zaměstnance příjemců za předpokladu, že splňují podmínky odst. 5 písm. b);
c)
náklady nepřekročí nejvyšší částku stanovenou na úrovni programu.
5. S výhradou odstavců 1 a 2 se za způsobilé považují následující přímé náklady příjemce:
a)
náklady na zaměstnance přidělené na projekt při splnění následujících kumulativních podmínek:
-
týkají se nákladů na činnosti, které by příjemce nevykonával, pokud by nebyl prováděn projekt,
-
náklady nepřekročí obvyklé náklady příjemce, neprokáže-li se, že je to nezbytné k provádění projektu,
-
náklady se týkají skutečných hrubých mezd, včetně nákladů na sociální pojištění a dalších nákladů spojených s odměňováním.
b)
cestovní náklady a diety zaměstnanců a dalších osob podílejících se na projektu za předpokladu, že nepřekročí náklady obvykle hrazené příjemcem v souladu s jeho pravidly a předpisy, ani sazby zveřejněné Komisí v době mise, jsou-li hrazeny na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušální sazby;
c)
náklady na nákup nebo pronájem vybavení (nového nebo použitého) a na dodávky speciálně pro účely projektu, odpovídají-li tržním cenám;
d)
náklady na spotřební zboží nakoupené speciálně pro projekt;
e)
náklady vyplývající ze smluv, které příjemce uzavřel pro účely projektu;
f)
náklady vyplývající přímo z požadavků, které ukládá toto nařízení a projekt (například informační kampaně a zviditelnění, hodnocení, externí audity, překlady), včetně nákladů na finanční služby (například náklady na bankovní převody a finanční záruky).
6. Podle článku 4 mohou být v rámci programu stanovena další pravidla způsobilosti pro program jako celek.
Článek 49
Nezpůsobilé náklady
1. Za nezpůsobilé jsou pokládány následující náklady související s prováděním projektu:
a)
dluhy a poplatky za dluhovou službu (úroky);
b)
rezervy na krytí ztrát či závazků;
c)
náklady vykázané příjemcem, které jsou již financovány z rozpočtu Unie;
d)
nákup pozemků nebo budov v objemu přesahujícím 10 % způsobilých výdajů dotčeného projektu;
e)
kurzové ztráty;
f)
cla, daně a poplatky včetně DPH, kromě případů, kdy podle příslušných vnitrostátních předpisů neexistuje nárok na vrácení, není-li v příslušných opatřeních ujednaných s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce stanoveno jinak;
g)
půjčky třetím stranám;
h)
pokuty, finanční postihy a výlohy spojené s vedením sporů;
i)
věcné příspěvky tak, jak jsou definovány v čl. 14 odst. 1.
2. Podle článku 4 mohou být za nezpůsobilé stanoveny další kategorie nákladů v rámci programu.
Článek 50
Jednorázové částky, jednotkové náklady a financování paušální sazbou
1. Celkový objem financování na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou nepřekročí 60 000 EUR na jednoho příjemce a na projekt, není-li v programu stanoveno jinak podle článku 4, avšak nepřekročí 100 000 EUR.
2. Používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou je podloženo alespoň:
a)
zdůvodněním vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu projektů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou, čímž se vyloučí nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49;
c)
popisem metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou a podmínek, které v rozumné míře zajistí, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a vyloučí se dvojí financování. Tyto metody se opírají o:
i)
statistické údaje nebo obdobné objektivní ukazatele, nebo
ii)
individuální přístup k příjemcům grantu na základě certifikovaných nebo auditem ověřitelných historických údajů o příjemci nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Poté, co řídící orgán jednotlivé částky posoudí a schválí, nejsou dále předmětem následných kontrol.
Článek 51
Nepřímé náklady
1. Nepřímé náklady mohou být vypočteny paušální sazbou až do výše 7 % způsobilých přímých nákladů s vyloučením nákladů vzniklých v souvislosti s poskytováním infrastruktury za předpokladu, že se tato sazba vypočte na základě spravedlivé, přiměřené a ověřitelné metody výpočtu.
2. Za nepřímé náklady projektu se považují ty způsobilé náklady, které nelze na základě podmínek pro způsobilost stanovených v článku 48 označit za zvláštní náklady přímo spojené s prováděním projektu a které k němu nemohou být přímo zaúčtovány. Nemohou zahrnovat nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49 nebo náklady, které jsou již vykázány v jiné nákladové položce nebo kapitole projektového rozpočtu.
KAPITOLA 4
Oddíl 1
Zadávání veřejných zakázek
Článek 52
Platná pravidla
1. Vyžaduje-li provádění projektu, aby příjemce zadal veřejné zakázky na zboží, stavební práce nebo služby, použijí se následující pravidla:
a)
je-li příjemce veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu právních předpisů Unie platných pro postupy zadávání veřejných zakázek, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy nebo pravidly Unie uvedenými v odstavci 2;
b)
je-li příjemce mezinárodní organizací, může uplatnit svá vlastní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud nabízejí záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám;
c)
je-li příjemce orgánem veřejné moci partnerské země přeshraniční spolupráce, jehož spolufinancování je přeneseno na řídící orgán, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy za předpokladu, že to umožňuje dohoda o financování a jsou dodrženy obecné zásady stanovené v odst. 2 písm. a).
2. Ve všech ostatních případech je třeba splnit následující povinnosti:
a)
zakázka je zadána nejvýhodnější nabídce, nebo podle potřeby nejnižší cenové nabídce, s vyloučením jakéhokoli střetu zájmů;
b)
u zakázek s hodnotou vyšší než 60 000 EUR se použijí rovněž následující pravidla:
i)
je zřízena hodnotící komise pro posuzování žádostí a/nebo nabídek na základě kritérií pro vyloučení, výběr a zadání, která příjemce zveřejní předem v zadávací dokumentaci. Komise musí mít lichý počet členů a veškeré odborné a administrativní kapacity, aby k nabídkám/žádostem mohla vydat informované stanovisko;
ii)
musí být zajištěna dostatečná transparentnost, spravedlivá hospodářská soutěž a odpovídající předběžná propagace;
iii)
je zajištěno rovné zacházení, proporcionalita a zákaz diskriminace;
iv)
zadávací dokumentace musí být vypracována v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy;
v)
lhůty pro předkládání žádostí nebo nabídek musí být dostatečně dlouhé, aby zainteresované strany měly přiměřenou dobu na přípravu nabídek;
vi)
zájemci a uchazeči jsou vyloučeni z účasti na zadávacím řízení, pokud se dostanou do některé ze situací popsaných v čl. 106 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné z těchto situací. Zakázky nemohou být dále zadány zájemcům nebo uchazečům, kteří se v průběhu zadávacího řízení dostanou do jedné ze situací uvedených v článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
vii)
použijí se postupy zadávacího řízení uvedené v článcích 53 až 56.
3. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 53
Zadávací řízení na zakázky na služby
1. Zakázky na služby v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce. Oznámení o zakázce se uveřejní ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast, je v něm uveden počet čtyř až osmi zájemců, kteří budou vyzváni k předložení nabídky, a zajišťuje skutečnou hospodářskou soutěž.
2. Zakázky na služby v hodnotě 60 000 až 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi poskytovateli podle vlastní volby a s jedním nebo více poskytovateli projedná podmínky zakázky.
Článek 54
Zadávací řízení na zakázky na dodávky
1. Zakázky na dodávky v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na dodávky v hodnotě 100 000 a více, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na dodávky v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 100 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi dodavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více dodavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 55
Zadávací řízení na zakázky na stavební práce
1. Zakázky na stavební práce v hodnotě 5 000 000 EUR a více se zadávají prostřednictvím mezinárodního otevřeného výběrového řízení, nebo s ohledem na specifické zvláštnosti některých stavebních prací prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na stavební práce v hodnotě 300 000 a více, avšak méně než 5 000 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na stavební práce v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi zadavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více zadavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 56
Použití jednacího řízení
V případech uvedených v článcích 266, 268 a 270 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se příjemce může rozhodnout použít jednací řízení na základě jediné nabídky.
Oddíl 2
Finanční podpora třetím stranám
Článek 57
Finanční podpora třetím stranám
1. Vyžaduje-li projekt poskytnutí finanční podpory třetím stranám, může být udělena pod podmínkou, že:
a)
každá třetí strana nabídne odpovídající záruky, pokud jde o zpětné získávání prostředků;
b)
jsou dodrženy zásady proporcionality, transparentnosti, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
c)
jsou vyloučeny střety zájmů;
d)
finanční podpora není kumulativní a není poskytována zpětně, v zásadě zahrnuje spolufinancování a jejím účelem nebo účinkem není vytváření zisku pro jednotlivé třetí strany;
e)
podmínky pro poskytování finanční podpory jsou přísně stanoveny ve smlouvě tak, aby příjemce nejednal dle vlastního uvážení. Ve smlouvě jsou především stanoveny kategorie osob, které jsou způsobilé k podpoře, kritéria poskytnutí podpory (včetně kritérií pro stanovení přesné částky) a neměnný seznam typů činností, na něž je možné finanční podporu poskytnout;
f)
maximální objem finanční podpory, který může být vyplacen, nepřesáhne 60 000 EUR na každou třetí stranu s výjimkou případů, kdy je finanční podpora prvořadým cílem projektu.
2. Použijí se pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014. Překračuje-li dílčí grant částku 60 000 EUR, použijí se obdobně pravidla týkající se účasti stanovená v čl. 52 písm. b) bodě vi).
HLAVA VIII
PLATBY, PŘEDKLÁDÁNÍ A SCHVALOVÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
KAPITOLA 1
Platby
Článek 58
Roční závazky
1. Při sdíleném řízení Komise učiní prvotní závazky poté, co přijme program podle článku 5.
2. Při nepřímém řízení Komise učiní prvotní závazky po přijetí programu a poté, co vstoupí v platnost dohoda, kterou se úkoly související s prováděním rozpočtu přenášejí na mezinárodní organizaci nebo na partnerskou zemi přeshraniční spolupráce podle článků 81 a 82.
3. Komise následně učiní příslušný závazek v každém rozpočtovém roce nejpozději dne 1. května. Objem ročních závazků se stanoví v souladu s finančním plánem s přihlédnutím k pokroku při provádění programu a dostupnosti finančních prostředků. Jakmile Komise učiní roční závazek, informuje o tom řídící orgán.
Článek 59
Společná pravidla pro platby
1. Platby řídícímu orgánu mohou mít podobu předběžného financování nebo vyplacení konečného zůstatku.
2. Je založen bankovní účet v eurech, který je konkrétně určen pro účely programu. Jsou-li platby Komise směrovány přes jiný bankovní účet, než je účet programu, související částky a jakýkoli vzniklý úrok jsou neprodleně a v plné výši převedeny na bankovní účet programu.
3. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, ani nejsou na tyto částky ani na žádný vzniklý úrok ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem.
Článek 60
Společná pravidla pro výpočet předběžného financování
1. Řídící orgán může poté, co je informován o ročním závazku, požádat každý rozpočtový rok o převod až 80 % příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok jakožto předběžného financování. Počínaje druhým rozpočtovým rokem se k žádosti o předběžné financování přikládá prozatímní rozpočet s podrobnými údaji o závazcích řídícího orgánu a o platbách za obě účetní období následující po posledním výroku auditora zmíněném v článku 68. Komise po přezkoumání tohoto prozatímního rozpočtu, posouzení skutečných finančních potřeb programu a ověření dostupnosti finančních prostředků provede platbu celé částky požadované v rámci předběžného financování nebo její části nejpozději do 60 dnů po datu, k němuž Komise zaregistrovala žádost o platbu.
2. V průběhu rozpočtového roku může řídící orgán požádat o převod veškerých finančních prostředků, které již byly přiděleny, nebo jejich části jako dodatečného předběžného financování. Na podporu této žádosti může řídící orgán předložit průběžnou finanční zprávu, z níž je zřejmé, že skutečně vzniklé výdaje nebo výdaje, které mají vzniknout před koncem rozpočtového roku, překračují objem prostředků již vyplacených jako předběžné financování. Tyto následné převody představují dodatečné předběžné financování za předpokladu, že nejsou podloženy výrokem auditora zmíněným v článku 68.
3. Komise každý rozpočtový rok provádění programu zúčtuje předchozí platby v rámci předběžného financování na základě skutečně vzniklých způsobilých výdajů, které jsou podloženy výrokem auditora uvedeným v článku 68 po schválení účetní závěrky podle čl. 69 odst. 2. Na základě výsledků tohoto zúčtování může Komise provést nezbytné finanční opravy.
Článek 61
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může přerušit platební lhůtu u žádosti o platbu na maximální dobu šesti měsíců v kterémkoli z těchto případů:
a)
informace poskytnuté národním auditním subjektem nebo auditním subjektem Unie jasně ukazují na možné významné nedostatky ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést další ověření na základě informací, které obdržela o tom, že výdaj má spojitost s nedostatkem, který má vážné finanční důsledky;
c)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článku 77;
d)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článků 60 a 64.
Řídící orgán může povolit, aby bylo přerušení platební lhůty prodlouženo o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu dotčená situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba o důvodech přerušení platební lhůty okamžitě informuje členský stát, v němž je sídlo řídícího orgánu, a řídící orgán a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba ukončí přerušení platební lhůty, jakmile jsou přijata nezbytná opatření. Nebyla-li přijata nezbytná opatření, může být toto přerušení prodlouženo na dobu delší než šest měsíců.
Článek 62
Pozastavení plateb
1. Komise může pozastavit všechny platby nebo jejich část v kterémkoli z následujících případů:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
zúčastněné země závažně porušily své povinnosti podle článku 31;
c)
výdaj má spojitost s nedostatkem, který nebyl napraven a má vážné finanční důsledky;
d)
existuje závažný nedostatek v kvalitě a spolehlivosti systému hodnocení a monitorování;
e)
monitorování, hodnocení nebo audit svědčí o tom, že program se neplní podle časových rámců podle článku 4 a v souladu se zprávami podle článku 77.
2. Poté, co Komise umožní řídícímu orgánu předložit připomínky, může přijmout rozhodnutí o pozastavení všech plateb v rámci předběžného financování nebo jejich části.
3. Komise ukončí pozastavení všech plateb nebo jejich části, pokud řídící orgán přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
Článek 63
Platby hlavním příjemcům
1. Platby hlavním příjemcům mohou mít jednu z následujících forem:
a)
předběžné financování;
b)
prozatímní platba;
c)
platba konečného zůstatku.
2. Řídící orgán zajistí, aby platby hlavním příjemcům byly zpracovány co nejrychleji v souladu s podepsanou smlouvou. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, není-li to stanoveno v podepsané smlouvě, ani se neukládají žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek.
Článek 64
Platba konečného zůstatku
1. Do 30. září 2024 předloží řídící orgán žádost o platbu konečného zůstatku společně s dokumenty uvedenými v čl. 77 odst. 5.
2. Konečný zůstatek je vyplacen do tří měsíců ode dne zúčtování účetní závěrky za poslední účetní rok nebo do jednoho měsíce od data schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
Článek 65
Výjimka při zrušení závazku
1. Částka, které se týká zrušení závazku, se sníží o částky, které řídící orgán nemohl Komisi vykázat z těchto důvodů:
a)
projekty byly pozastaveny soudním řízením nebo správním opravným prostředkem s odkladným účinkem; nebo
b)
důvody vyšší moci závažně ovlivňují provádění celého programu nebo jeho části;
c)
použití článků 61 nebo 62.
2. Řídící orgán, který se odvolává na vyšší moc podle odst. 1 písm. b), musí prokázat její přímé důsledky pro provádění celého programu nebo jeho části. Pro účely odst. 1 písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc trvaly nejdéle jeden rok, nebo vícekrát podle doby trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhly mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění daného projektu a dnem konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
3. Řídící orgán zašle Komisi informace o výjimce podle odstavce 1 týkající se částky, která měla být přiznána do 31. prosince předchozího rozpočtového roku, do 15. února.
Článek 66
Postup zrušení závazku
1. Komise včas informuje řídící orgán vždy, když existuje riziko zrušení závazku podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Komise na základě informací obdržených k 15. únoru informuje řídící orgán o částce, jíž se týká zrušení vyplývající z těchto informací.
3. Řídící orgán má dva měsíce na to, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Řídící orgán předloží do 30. června Komisi revidovaný finanční plán, v němž se zohlední dopad snížení částky podpory na tematické cíle nebo technickou pomoc programu za dotčený rozpočtový rok. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok. Snížení se úměrně dotkne tematických cílů a technické pomoci.
5. Komise pozmění rozhodnutí o přijetí programu.
Článek 67
Používání eura
1. Řídící orgán a příjemce převedou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech na eura měsíčním účetním směnným kurzem Komise:
a)
za měsíc, v němž výdaj vznikl;
b)
za měsíc, v němž byl výdaj předložen k přezkoumání podle čl. 32 odst. 1;
c)
za měsíc, v němž byl výdaj oznámen hlavnímu příjemci.
2. Zvolená metoda se uvede v programu a platí po celou dobu trvání programu. Na technickou pomoc a na projekty mohou být použity odlišné metody.
KAPITOLA 2
Předložení a schválení účetní závěrky
Článek 68
Předložení účetní závěrky
1. Řídící orgán vypracuje účetní závěrku programu. Tato závěrka je nezávislá a samostatná a její součástí jsou pouze operace související s programem. Je vedena tak, aby umožňovala analytické monitorování programu podle priorit a technické pomoci.
2. Řídící orgán předloží Komisi ve své výroční zprávě do 15. února následující finanční informace:
a)
účetní závěrku za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího orgánu podepsané jeho zástupcem, v němž se potvrzuje, že:
i)
informace jsou prezentovány vhodným způsobem a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu;
iii)
zavedené systémy kontroly poskytují nezbytné záruky legality uskutečněných operací;
c)
každoroční souhrn informací o kontrolách provedených řídícím orgánem, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
d)
výrok auditora k účetní závěrce;
e)
výroční auditní zprávu auditního orgánu přinášející shrnutí provedených auditů, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných jak na úrovni systému, tak na úrovni projektů, a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
f)
odhad nákladů vzniklých v období od 1. července do 31. prosince předchozího roku;
g)
seznam projektů ukončených v průběhu účetního období.
3. Účetní závěrka uvedená v odst. 2 písm. a) se předkládá za každý program a na úrovni každé priority a technické pomoci obsahuje:
a)
vzniklé a zaplacené výdaje a dosažené a přijaté příjmy řídícího orgánu;
b)
částky zproštěné platební povinnosti a částky zpětně získané v průběhu účetního období, částky, které je třeba získat zpět do konce účetního období, a částky, které nelze získat zpět.
4. Výrok auditora zmíněný v odst. 2 písm. d) stanoví, zda závěrka poskytuje pravdivý a věrný obraz, zda jsou související transakce legální a řádné a zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují. V tomto výroku se rovněž uvede, zda audit nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu zmíněném v odst. 2 písm. a).
Článek 69
Schválení účetní závěrky
1. Komise přezkoumá účetní závěrku a do 31. května roku následujícího po skončení účetního období informuje řídící orgán, zda souhlasí s tím, že účetní závěrka je úplná, přesná a pravdivá.
2. Komise na základě vzniklých způsobilých výdajů potvrzených výrokem auditora zmíněným v čl. 68 odst. 2 písm. d) zúčtuje předběžné financování.
3. Přijetím účetní závěrky nejsou dotčeny žádné následné finanční opravy podle článku 72.
Článek 70
Lhůta pro uchovávání dokladů
1. Řídící orgán a příjemci uchovávají veškeré dokumenty týkající se programu nebo projektu po dobu pěti let od data vyplacení zůstatku za program. Uchovávají především zprávy, podklady, účty, účetní doklady a veškeré další dokumenty týkající se financování programu (včetně veškerých dokumentů týkajících se zadání zakázky) a projektů.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění programu nebo projektu uchovávají až do doby, než jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky uzavřeny.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Oddíl 1
Finanční opravy
Článek 71
Finanční opravy prováděné řídícím orgánem
1. Za předcházení nesrovnalostem a jejich vyšetřování, provedení nutných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídá v první řadě řídící orgán. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří řídící orgán své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
Řídící orgán provádí finanční opravy nutné v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u projektů, technické pomoci nebo programu. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku Unie na projekt nebo technickou pomoc nebo jeho části. Řídící orgán přihlédne k povaze a závažnosti nesrovnalostí a k dané finanční ztrátě a uplatní přiměřenou finanční opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán v roční účetní závěrce za účetní rok, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
2. Příspěvek Unie zrušený podle odstavce 1 může být v rámci dotčeného programu opětovně použit s výhradou odstavce 3.
3. Příspěvek zrušený podle odstavce 1 nelze znovu použít na projekt, který byl předmětem finanční opravy ani - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádný projekt ovlivněný touto systémovou nesrovnalostí.
Článek 72
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na program nebo jeho části a získáním příslušných částek od řídícího orgánu zpět tak, aby z financování Unie vyloučila výdaje, které porušují platné právní předpisy nebo jsou spojeny s nedostatky v systémech řízení a kontroly programu, které byly zjištěny Komisí nebo Evropským účetním dvorem.
2. Porušení platných právních předpisů vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr projektu nebo smlouvy na technickou pomoc, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad a z důvodu povahy dotčeného porušení není možné tento dopad stanovit;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů vykázaných v rámci programu, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad, avšak z důvodu povahy dotčeného porušení není možné jeho finanční dopad kvantifikovat.
3. Komise provede finanční opravy zejména v případech, kdy po nutném přezkoumání dospěje k některému z následujících závěrů:
a)
v systémech řízení a kontroly programu existuje zásadní nedostatek, který ohrozil již vyplacený příspěvek Unie;
b)
řídící orgán nesplnil před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 71;
c)
výdaje přiznané ve výroční nebo závěrečné zprávě jsou neoprávněné a řídící orgán je před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce neopravil.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši neoprávněných výdajů, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
4. Při rozhodování o výši finanční opravy podle odstavce 3 Komise dodržuje zásadu proporcionality s ohledem na povahu a závažnost nesrovnalostí a rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
5. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na zprávách jiných auditorů než auditorů vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků poté, co vyslechne řídící orgán a dotyčné auditory.
6. Ukončením programu není dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční úpravy ve vztahu k řídícímu orgánu.
7. Kritérii pro určení výše finančních oprav, jež mají být použity, a kritérii pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav jsou kritéria přijatá na základě nařízení (EU) č. 1303/2013 (12), zejména jeho článku 144, a kritéria, jež jsou obsažena v rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2013 (13).
Článek 73
Postup
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě informuje Komise řídící orgán o předběžných závěrech svého přezkumu a požádá řídící orgán, aby do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane řídící orgán příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může řídící orgán omezit rozsah uvedeného přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené řídícím orgánem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li řídící orgán předběžné závěry Komise, pozve jej Komise ke slyšení, aby bylo zaručeno, že má Komise pro vyvození závěru ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. Řídící orgán může v případě dohody, a aniž je dotčen odstavec 6, opětovně použít zrušený příspěvek na dotčený program v souladu s čl. 71 odst. 2.
6. Za účelem uplatnění finančních oprav přijme Komise rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud řídící orgán souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava příspěvek Unie.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů kontroly a řízení, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího orgánu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s článkem 68 nebo v jiných auditních zprávách auditního orgánu předložených Komisi, a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem vhodných nápravných opatření ze strany řídícího orgánu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly vychází z právních předpisů platných v době, kdy byla předložena příslušná prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a rozsah závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly a jejich finanční důsledky pro rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již řídící orgán a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich legality a správnosti;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité na výdaje ze strany řídícího orgánu z důvodu jiných závažných nedostatků, které řídící orgán odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Oddíl 2
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Článek 74
Finanční odpovědnost a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
1. Řídící orgán je odpovědný za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek.
2. Souvisí-li zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek s porušením právních závazků ze strany řídícího orgánu vyplývajícím z tohoto nařízení a nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zodpovídá řídící orgán za vrácení příslušných částek Komisi.
3. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká systémových nedostatků v systémech řízení a kontroly, odpovídá řídící orgán za vrácení dotčených částek Komisi v souladu s rozdělením odpovědnosti mezi zúčastněné země, jak je stanoveno v programu.
4. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některém členském státě a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, zaplatí dlužnou částku řídícímu orgánu členský stát, v němž má příjemce sídlo, a vymáhá ji od příjemce zpět.
5. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některé z partnerských zemí přeshraniční spolupráce a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, nese daná partnerská země přeshraniční spolupráce, v níž má příjemce sídlo, odpovědnost v míře stanovené v příslušných dohodách o financování podle článků 8 a 9.
Článek 75
Vrácení platby řídícímu orgánu
1. Řídící orgán vymáhá neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení od hlavního příjemce. Dotčení příjemci vrátí hlavnímu příjemci neoprávněně vyplacené částky v souladu s dohodou o partnerství, kterou spolu podepsali. Nepodaří-li se hlavnímu příjemci zajistit vrácení platby od dotčeného příjemce, řídící orgán tohoto příjemce formálně uvědomí, aby vrátil platbu hlavnímu příjemci. Pokud dotčený příjemce platbu nevrátí, požádá řídící orgán zúčastněnou zemi, v níž má dotčený příjemce sídlo, o vrácení neoprávněně vyplacených částek podle čl. 74 odst. 2 až 5.
2. Řídící orgán postupuje s patřičnou důsledností, aby s podporou zúčastněných zemí zajistil proplacení inkasních příkazů. Řídící orgán zejména zajistí, aby nárok byl určitý, v pevně stanovené výši a splatný. Pokud má řídící orgán v úmyslu vzdát se vrácení zjištěného dluhu, zajistí, aby toto zproštění bylo řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o zproštění musí být předloženo společnému monitorovacímu výboru k předchozímu schválení.
3. Řídící orgán informuje Komisi o všech opatřeních přijatých za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených částek. Komise může kdykoli převzít úkol vymoci částky přímo od příjemce nebo od dotčené zúčastněné země.
4. Spisy předané zúčastněné zemi nebo Komisi musí obsahovat veškeré dokumenty potřebné pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek a doklady o opatřeních, která řídící orgán za účelem vymáhání dlužných částek přijal.
5. Smlouvy uzavřené řídícím orgánem musí obsahovat doložku umožňující Komisi nebo zúčastněné zemi, v níž má daný příjemce sídlo, vymáhat jakékoli částky dlužné řídícímu orgánu, které řídící orgán nebyl schopen získat zpět.
Článek 76
Vrácení platby Komisi
1. Vrácení platby dlužné Komisi se uskuteční přede dnem splatnosti uvedeným v inkasním příkazu. Lhůta splatnosti je 45 dnů ode dne vystavení výzvy k úhradě.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení, počínaje dnem splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o tři a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti. Částky, které mají být vráceny, mohou být započteny vůči jakýmkoli částkám dlužným příjemcům nebo zúčastněné zemi. Tím není dotčeno právo účastníků dohodnout se na splácení ve splátkách.
HLAVA IX
PODÁVÁNÍ ZPRÁV, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 77
Výroční zprávy řídícího orgánu
1. Řídící orgán předloží do 15. února Komisi výroční zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Výroční zpráva se skládá z technické části a finanční části a týká se předchozího účetního období.
2. Technická část popisuje:
a)
pokrok dosažený při provádění programu a jeho priorit;
b)
podrobný seznam uzavřených smluv a seznam vybraných projektů, na něž ještě nebyly uzavřeny smlouvy, včetně seznamů rezerv;
c)
činnosti provedené v rámci technické pomoci;
d)
opatření přijatá za účelem monitorování a hodnocení projektů, jejich výsledky a kroky přijaté k nápravě zjištěných problémů;
e)
uskutečněné informační a komunikační činnosti.
3. Finanční část se vypracuje v souladu s čl. 68 odst. 2.
4. Výroční zpráva kromě toho obsahuje prognózu činností, které mají být provedeny v následujícím účetním období. Zahrnuje:
a)
aktualizovanou auditní strategii;
b)
pracovní program, finanční plán a plánované využití technické pomoci;
c)
roční plán monitorování a hodnocení v souladu s čl. 78 odst. 2;
d)
roční informační a komunikační plán v souladu s čl. 79 odst. 4.
5. Řídící orgán předloží do 30. září 2024 Komisi závěrečnou zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Tato závěrečná zpráva obdobně obsahuje informace požadované podle odstavců 2 a 3 výše za uplynulé účetní období a za celou dobu trvání programu.
Článek 78
Monitorování a hodnocení
1. Cílem monitorování a hodnocení programu je zlepšit kvalitu jeho navržení a provádění a posoudit a zlepšit jeho soudržnost, účelnost, účinnost a dopad. Skutečnosti zjištěné při monitorování a hodnocení se zohlední v cyklu plánování a provádění.
2. Po celou dobu trvání programu je jeho součástí orientační plán monitorování a hodnocení. Ke každému programu je následně vypracován roční plán monitorování a hodnocení, který provádí řídící orgán na základě pokynů a metodiky hodnocení Komise. Roční plán se předloží Komisi nejpozději 15. února.
3. Kromě každodenního monitorování provádí řídící orgán monitorování programu a projektu zaměřené na výsledky.
4. Komise má přístup ke všem zprávám o monitorování a hodnocení.
5. Komise může kdykoli zahájit hodnocení nebo monitorování programu nebo jeho části. Výsledky těchto činností, o nichž je informován společný monitorovací výbor a řídící orgán programu, mohou vést ke změnám v programu.
HLAVA X
VIDITELNOST
Článek 79
Viditelnost
1. Řídící orgán a příjemci jsou odpovědni za odpovídající informování veřejnosti.
2. Řídící orgán a příjemci zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie na programy a projekty s cílem posílit povědomí veřejnosti o činnosti Unie a vytvořit jednotný obraz podpory Unie ve všech zúčastněných zemích.
3. Řídící orgán zajistí, aby jeho propagační strategie a opatření přijatá příjemci za účelem zviditelnění byly v souladu s pokyny Komise.
4. Součástí programu je komunikační strategie na celou dobu jeho trvání a orientační informační a komunikační plán na první rok, včetně opatření za účelem zviditelnění. Ke každému programu je následně vypracován roční informační a komunikační plán, který provádí řídící orgán. Plán je předložen Komisi nejpozději 15. února.
ČÁST TŘETÍ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 80
Mezinárodní organizace jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen mezinárodní organizací.
2. Jako řídící orgán mohou být navrženy pouze mezinárodní organizace ve smyslu článku 43 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Mezinárodní organizace musí splňovat požadavky stanovené v článku 60 nařízení (EU) č. 966/2012.
4. Před tím, než Komise program schválí, musí obdržet důkaz, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 3.
Článek 81
Pravidla vztahující se na programy řízené mezinárodní organizací
1. Komise a příslušná mezinárodní organizace uzavřou dohodu, v níž jsou stanovena podrobná ujednání týkající se programu. V případě, že je z programu podle článku 42 poskytován příspěvek na finanční nástroj, musí být splněny podmínky a požadavky na podávání zpráv stanovené v článku 140 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na programy řízené mezinárodní organizací se použijí ustanovení druhé části, nestanoví-li dohoda podle odstavce 1 jinak.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ PARTNERSKOU ZEMÍ PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 82
Partnerská země přeshraniční spolupráce jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen partnerskou zemí přeshraniční spolupráce.
2. Povaha úkolů svěřených určené partnerské zemi přeshraniční spolupráce je stanovena v dohodě uzavřené mezi Komisí a danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce podle ustanovení o nepřímém řízení obsažených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Dohoda zmíněná v odstavci 2 stanoví podrobná ujednání týkající se programu. Stanoví zejména, která ustanovení druhé části se použijí s ohledem na povahu úkolů, jimiž je pověřen řídící orgán, a na příslušné částky.
ČÁST ČTVRTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Přechodná ustanovení
Nařízení Komise (ES) č. 951/2007 (14) nadále platí pro právní akty a závazky, jimiž se provádí rozpočtové roky před rokem 2014.
Článek 84
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 897/2014
z 18. augusta 2014,
ktorým sa stanovujú osobitné ustanovenia na vykonávanie programov cezhraničnej spolupráce financovaných podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 291,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva (1), a najmä na jeho článok 12,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 2,
keďže:
(1)
Jednou zo zložiek nariadenia (EÚ) č. 232/2014 je spolupráca medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi Európskej únie na jednej strane a jednou alebo viacerými partnerskými krajinami podľa vymedzenia v prílohe I k nariadeniu a/alebo Ruskou federáciou na strane druhej, ktorá sa realizuje pozdĺž ich spoločnej časti vonkajších hraníc Únie, s cieľom posilniť cezhraničnú spoluprácu.
(2)
V nariadení (EÚ) č. 236/2014 sa stanovujú pravidlá pre vykonávanie pomoci, ktoré sú spoločné pre všetky nástroje vonkajšej činnosti.
(3)
V nariadení (EÚ) č. 232/2014 sa stanovuje, že sa prijmú vykonávacie predpisy, v ktorých sa stanovujú osobitné ustanovenia na vykonávanie programov cezhraničnej spolupráce. Tieto predpisy majú zahŕňať okrem iného ustanovenia týkajúce sa miery a metód spolufinancovania; obsahu, vypracúvania, zmien a ukončovania spoločných operačných programov; úlohy a funkcie štruktúr programu vrátane ich postavenia, účinnej identifikácie, spoľahlivosti a zodpovednosti, opisu systémov riadenia a kontroly a podmienok, ktorými sa riadi technická správa podpory zo strany Únie a finančné hospodárenie s ňou; postupov vymáhania vo všetkých zúčastnených krajinách; monitorovania a hodnotenia; činností súvisiacich so zviditeľňovaním a informáciami; zdieľaného a nepriameho hospodárenia.
(4)
Programový dokument podľa článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 232/2014 stanovuje strategické ciele, ktoré má cezhraničná spolupráca sledovať, a tematické ciele a očakávané orientačné výsledky takejto spolupráce, a obsahuje zoznam spoločných operačných programov, ktoré sa majú zriadiť.
(5)
Cezhraničná spolupráca by sa mala realizovať prostredníctvom viacročných spoločných operačných programov týkajúcich sa spolupráce na jednej hranici alebo na skupine hraníc a obsahujúcich viacročné priority, ktorými sa sleduje konzistentný súbor tematických cieľov a ktoré sa môžu vykonávať s podporou zo strany Únie.
(6)
Je potrebné vypracovať vykonávacie predpisy, v ktorých sa stanovia podrobné ustanovenia na vykonávanie programov cezhraničnej spolupráce financovaných na základe nariadenia (EÚ) č. 232/2014 a ktoré zároveň zúčastneným krajinám ponechajú určitú flexibilitu, pokiaľ ide o podrobné mechanizmy týkajúce sa organizácie a vykonávania konkrétnych programov so zreteľom na osobitné vlastnosti každého programu. Podľa tejto zásady a v súlade s týmto nariadením by zúčastnené krajiny mali Komisii spoločne predložiť návrhy spoločných operačných programov na prijatie v súlade s článkom 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 232/2014.
(7)
Vzhľadom na to, že všetky zúčastnené krajiny sa majú zapojiť do rozhodovacích štruktúr programu a vykonávaním je obvykle poverený riadiaci orgán so sídlom v členskom štáte, sú potrebné pravidlá upravujúce organizačnú štruktúru, ktorá zahŕňa funkcie riadiaceho orgánu a rozdelenie funkcií medzi jednotlivé subjekty tvoriace súčasť štruktúr programu, ako aj rozdelenie funkcií v rámci každého subjektu.
(8)
Vzhľadom na skúsenosti získané v programovom období 2007 - 2013 Komisia nebude automaticky niesť konečnú zodpovednosť za vymáhanie v partnerských krajinách. Súčasťou vykonávacích predpisov sú preto nové ustanovenia, ktorými sa na zúčastnené krajiny prenesie viac zodpovedností v oblasti riadenia, kontroly a auditu. Na základe týchto predpisov sa potom v rámci programov budú musieť definovať vlastné systémy riadenia a kontroly. Partnerské krajiny budú riadiacim orgánom musieť pri vykonávaní programov pomáhať tým, že zriadia vnútroštátne orgány, kontrolné kontaktné miesta a skupiny audítorov.
(9)
V súlade s článkom 10 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 232/2014 sa v prípade potreby medzi zúčastnenými krajinami a riadiacim orgánom podpíšu dohody s cieľom stanoviť ustanovenia, ktoré nie sú obsiahnuté v dohodách o financovaní podpísaných s partnerskými krajinami alebo Ruskou federáciou.
(10)
Vzhľadom na skúsenosti získané v programovom období 2007 - 2013 už postupy udeľovania grantov a pravidlá vypracované Komisiou pre vonkajšie akcie nebudú povinné. Malo by sa umožniť na programy uplatňovať postupy vypracované zúčastnenými krajinami pod podmienkou, že spĺňajú určité štandardy stanovené v tomto nariadení.
(11)
V súlade s článkom 7 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 232/2014 sa financovanie na základe tohto nariadenia môže združiť s financovaním na základe iných relevantných nariadení Únie. To umožní presunúť finančné prostriedky z nariadenia (EÚ) č. 232/2014 na programy financované podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 (3). Rovnocenné pravidlo existuje aj v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 (4), podľa ktorého sa pod nariadenie (EÚ) č. 232/2014 majú previesť finančné prostriedky na pokrytie účasti prijímateľov na základe druhého menovaného nariadenia v rámci programov cezhraničnej spolupráce, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Týmito novými pravidlami sa zjednodušia riadiace postupy pre účasť týchto krajín na uvedených programoch.
(12)
Keďže programy sa obvykle vykonávajú prostredníctvom zdieľaného hospodárenia, mali by byť systémy riadenia a kontroly v súlade s predpismi Únie, a to najmä s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (6), ako aj s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (7). Komisia by mala zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky Únie počas vykonávania programov využívali v súlade s platnými pravidlami.
(13)
Tieto opatrenia sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného nariadením (EÚ) č. 232/2014.
(14)
S cieľom umožniť včasné plánovanie a vykonávanie programov je potrebné, aby toto nariadenie nadobudlo účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
ČASŤ I
PREDMET ÚPRAVY A VYMEDZENIA POJMOV
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa stanovujú podrobné ustanovenia na vykonávanie programov cezhraničnej spolupráce, ako sa uvádza v článku 12 nariadenia (EÚ) č. 232/2014 a článku 6 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 236/2014.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a)
„program“ je spoločný operačný program v zmysle článku 10 nariadenia (EÚ) č. 232/2014;
b)
„zúčastnené krajiny“ sú všetky členské štáty, partnerské krajiny cezhraničnej spolupráce a všetky krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru, ktoré sa zúčastňujú na programe;
c)
„programový dokument“ je dokument uvedený v článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 232/2014, ktorý stanovuje strategické ciele, zoznam programov, orientačné viacročné rozpočtové prostriedky pre tieto programy a geografickú oprávnenosť;
d)
„oblasť programu“ pomenúva hlavné regióny, susediace regióny, významné spoločenské, hospodárske a kultúrne strediská a územné jednotky uvedené v článku 8 ods. 3 a 4 nariadenia (EÚ) č. 232/2014.
e)
„hlavné regióny“ sú územné jednotky uvedené v článku 8 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 232/2014 a hraničné oblasti v geografických subjektoch nástroja predvstupovej pomoci a v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru uvedené v programovom dokumente;
f)
„susediace regióny“ sú územné jednotky uvedené v článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 232/2014 a tie jednotky, ktoré susedia s hlavnými regiónmi v geografických subjektoch nástroja predvstupovej pomoci a v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru;
g)
„spoločný monitorovací výbor“ je spoločný výbor zodpovedný za monitorovanie vykonávania programu;
h)
„riadiaci orgán“ je orgán alebo subjekt vymenovaný zúčastnenými krajinami, ktorý zodpovedá za riadenie programu;
i)
„vnútroštátny orgán“ je subjekt vymenovaný každou zúčastnenou krajinou, ktorý nesie konečnú zodpovednosť za podporu riadiaceho orgánu pri vykonávaní programu na svojom vlastnom území;
j)
„spoločný technický sekretariát“ je subjekt zriadený zúčastnenými krajinami, aby pomáhal subjektom zapojeným do programu;
k)
„finančné nástroje“ sú opatrenia finančnej podpory Únie poskytované na doplnkovej báze s cieľom dosiahnuť jeden alebo viaceré konkrétne ciele politík Únie. Takéto nástroje môžu mať podobu kapitálových alebo kvázi kapitálových investícií, úverov alebo záruk alebo iných nástrojov na rozdelenie rizika a v prípadoch, ak je to vhodné, sa môžu kombinovať s grantmi;
l)
„partnerské krajiny cezhraničnej spolupráce“ sú krajiny a územia uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 232/2014, Ruská federácia a prijímatelia uvedení v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 231/2014 v prípade spolufinancovania v rámci druhého menovaného nariadenia.
m)
„nezrovnalosti“ sú akékoľvek porušenia dohody o financovaní, zmluvy alebo platného práva vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu zapojeného do vykonávania programu, ktoré majú alebo by mali negatívny dosah na rozpočet Únie zaťažením rozpočtu Únie neoprávnenou výdavkovou položkou;
n)
„príspevok Únie“ je časť oprávnených výdavkov programu alebo projektu, ktorá je financovaná Úniou;
o)
„zmluva“ je akákoľvek zmluva o verejnom obstarávaní alebo grante uzavretá v rámci programu;
p)
„veľké projekty v oblasti infraštruktúry“ sú projekty zahŕňajúce súbor prác, činností alebo služieb určených na plnenie nedeliteľnej, presne danej funkcie, ktoré sledujú jasne vymedzené ciele spoločného záujmu na účely realizácie investícií s cezhraničným dosahom a prínosmi a v prípade ktorých tvorí podiel rozpočtu pridelený na obstarávanie infraštruktúry aspoň 2,5 milióna EUR;
q)
„sprostredkovateľský orgán“ je akýkoľvek verejný alebo súkromný subjekt, za ktorého činnosť je zodpovedný riadiaci orgán alebo ktorý v mene takéhoto orgánu plní povinnosti voči prijímateľom realizujúcim projekty;
r)
„dodávateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, s ktorou bola uzavretá zmluva o verejnej zákazke;
s)
„prijímateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, s ktorou bola podpísaná zmluva o grante;
t)
„účtovný rok“ je obdobie od 1. júla do 30. júna s výnimkou prvého účtovného roku, v súvislosti s ktorým ide o obdobie od dátumu začiatku oprávnenosti výdavkov do 30. júna 2015. Posledným účtovným rokom je obdobie od 1. júla 2023 do 30. septembra 2024. V prípade nepriameho hospodárenia s medzinárodnými organizáciami v zmysle článku 80 je účtovným rokom rozpočtový rok;
u)
„rozpočtový rok“ je obdobie od 1. januára do 31. decembra.
DRUHÁ ČASŤ
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
VŠEOBECNÝ RÁMEC PRE VYKONÁVANIE
KAPITOLA 1
Programy
Článok 3
Príprava
Každý program sa vypracuje na základe spoločnej dohody všetkých zúčastnených krajín v súlade s nariadením (EÚ) č. 232/2014, programovým dokumentom a s týmto nariadením.
Článok 4
Obsah
Každý program obsahuje najmä tieto informácie:
1.
Úvod: krátky opis prípravných krokov programu vrátane informácií o konzultáciách a opatreniach vykonaných s cieľom zapojiť zúčastnené krajiny a ďalšie zainteresované strany do prípravy programu.
2.
Opis oblasti programu:
a)
hlavné regióny: zoznam oprávnených územných jednotiek stanovených v programovom dokumente a, ak je to relevantné, akékoľvek rozšírenie v súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 232/2014 a v súlade s požiadavkami stanovenými v programovom dokumente;
b)
susediace regióny (ak je to relevantné): zoznam susediacich regiónov, odôvodnenie ich začlenenia v súlade s požiadavkami stanovenými v programovom dokumente a podmienkami ich účasti na programe, o ktorých rozhodli zúčastnené krajiny;
c)
významné spoločenské, hospodárske a kultúrne strediská uvedené v článku 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 232/2014 (ak je to relevantné): zoznam stredísk určených podľa priority, odôvodnenie ich začlenenia v súlade s požiadavkami stanovenými v programovom dokumente a podmienkami ich účasti na programe, o ktorých rozhodli zúčastnené krajiny;
d)
mapa oblasti programu, v ktorej sa uvádza meno každej územnej jednotky a rozlišuje sa, ak je to relevantné, medzi územnými jednotkami uvedenými v písmenách a), b) a c);
e)
okrem opisu oblasti programu sa v programe uvedie, ak je to relevantné, aj úmysel využiť článok 10 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 232/2014 za podmienok stanovených v programovom dokumente.
3.
Stratégia programu:
a)
opis stratégie programu vrátane výberu tematických cieľov a zodpovedajúcich priorít v súlade s ustanoveniami programového dokumentu;
b)
odôvodnenie vybranej stratégie založené na:
-
analýze sociálno-ekonomickej a environmentálnej situácie v oblasti programu, pokiaľ ide o silné a slabé stránky, a strednodobé potreby vyplývajúce z tejto analýzy,
-
opise poznatkov získaných z predchádzajúcich skúseností v oblasti cezhraničných programov,
-
informáciách o súdržnosti s inými programami financovanými z prostriedkov Únie v dotknutých krajinách a regiónoch - získaných na základe širšej konzultácie so zainteresovanými stranami - a na analýze súdržnosti s národnými a regionálnymi stratégiami a politikami,
-
analýze rizík a zmierňujúcich opatrení,
c)
opis objektívne overiteľných ukazovateľov, ktorými sú najmä:
-
očakávané výsledky pre každú prioritu a zodpovedajúce ukazovatele výsledkov s východiskovou a cieľovou hodnotou,
-
ukazovatele výstupov pre každú prioritu vrátane kvantifikovanej cieľovej hodnoty, ktoré by mali prispieť k dosiahnutiu výsledkov;
d)
opis spôsobov na uplatňovanie hľadiska týchto prierezových otázok (ak je to relevantné): demokracia a ľudské práva, environmentálna udržateľnosť, rodová rovnosť a HIV/AIDS.
4.
Štruktúry a vymenovanie príslušných orgánov a riadiacich subjektov:
a)
zloženie spoločného monitorovacieho výboru a jeho úlohy;
b)
riadiaci orgán a postup jeho určenia;
c)
vnútroštátne orgány všetkých zúčastnených krajín, najmä orgán v každej zo zúčastnených krajín uvedených v článkoch 20 a 31 a v prípade potreby iné podporné štruktúry než tie, ktoré sú uvedené v písmenách e) a f);
d)
postup na vytvorenie spoločného technického sekretariátu, pobočiek a úloh, ak je to relevantné;
e)
orgán auditu a členovia skupiny audítorov;
f)
subjekt alebo subjekty vymenované za kontrolné kontaktné miesta vo všetkých zúčastnených krajinách a jeho/ich úlohy podľa článku 32.
5.
Vykonávanie programu:
a)
súhrnný opis systémov riadenia a kontroly v súlade s článkom 30;
b)
časový rámec na vykonávanie programu;
c)
opis postupov výberu projektov v súlade s článkom 30;
d)
opis druhu podpory podľa jednotlivých priorít v súlade s článkom 38, vrátane zoznamu projektov, ktoré sa budú vyberať postupom priameho zadávania alebo prostredníctvom príspevkov na finančné nástroje. Musí obsahovať aj orientačný časový harmonogram pre výber projektov, ktoré sa majú financovať v súlade s článkom 41;
e)
opis plánovaného využitia technickej pomoci a uplatniteľné postupy zadávania zákaziek;
f)
opis systémov monitorovania a hodnotenia, ako aj orientačný plán monitorovania a hodnotenia počas celého trvania programu;
g)
komunikačná stratégia na celé programové obdobie a orientačný informačný a komunikačný plán na prvý rok;
h)
informácie o plnení regulatórnych požiadaviek stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (8);
i)
orientačný finančný plán obsahujúci dve tabuľky (bez rozdelenia podľa zúčastnených krajín):
-
tabuľku, v ktorej sa uvádzajú predbežné ročné finančné rozpočtové prostriedky na záväzky a platby plánované na podporu zo strany Únie pre každý tematický cieľ a technickú pomoc. Rozpočtové prostriedky v prvom roku zahŕňajú náklady na prípravné akcie podľa článku 16,
-
tabuľku, v ktorej sa uvádzajú predbežné sumy finančných rozpočtových prostriedkov na podporu zo strany Únie a spolufinancovanie na celé programové obdobie pre každý tematický cieľ a technickú pomoc;
j)
pravidlá týkajúce sa oprávnenosti výdavkov podľa článku 48 a 49;
k)
rozdelenie záväzkov medzi zúčastnené krajiny v súlade s článkom 74;
l)
pravidlá prevodu, používania a monitorovania spolufinancovania;
m)
opis systémov IT na podávanie správ a výmenu elektronických údajov medzi riadiacim orgánom a Komisiou;
n)
jazyk(-y) zvolený(-é) v rámci programu v súlade s článkom 7.
Článok 5
Prijatie
1. Do jedného roka od schválenia programového dokumentu zúčastnené krajiny spoločne predložia Komisii návrh programu, ktorý obsahuje všetky prvky uvedené v článku 4. Pred predložením programu Komisii zúčastnené krajiny písomne potvrdia svoj súhlas s jeho obsahom.
2. Komisia overí, či program obsahuje všetky prvky uvedené v článku 4. Komisia posúdi súlad programu s nariadením (EÚ) č. 232/2014, programovým dokumentom, týmto nariadením a inými príslušnými právnymi predpismi Únie. V tomto posúdení sa zameria najmä na:
a)
kvalitu analýzy, jej súlad s navrhovanými prioritami a ďalšími programami financovanými z prostriedkov Únie;
b)
presnosť finančného plánu;
c)
súlad so smernicou 2001/42/ES.
3. Do troch mesiacov od dátumu predloženia programu Komisia vyjadrí svoje pripomienky a požiada o potrebné revízie. Zúčastnené krajiny poskytnú do dvoch mesiacov od tejto žiadosti Komisie všetky potrebné informácie. Komisia program schváli do šiestich mesiacov od dátumu jeho predloženia za predpokladu, že všetky pripomienky Komisie boli náležite zohľadnené. Komisia môže tieto lehoty predĺžiť v závislosti od charakteru požadovaných revízií.
4. Každý program sa príjme rozhodnutím Komisie na celé obdobie trvania programu v súlade s článkom 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 232/2014.
Článok 6
Úpravy a revízia
1. Úpravy programu, ktoré podstatne neovplyvňujú charakter a ciele programu, sa nepovažujú za podstatné. Konkrétne:
a)
kumulatívne zmeny až do výšky 20 % príspevku Únie pôvodne prideleného na každý tematický cieľ alebo technickú pomoc alebo zmeny v súlade s odsekom 2, ktoré zahŕňajú prevod medzi tematickými cieľmi alebo prevod z technickej pomoci na tematické ciele;
b)
kumulatívne zmeny až do výšky 20 % príspevku Únie pôvodne prideleného na každý tematický cieľ alebo zmeny v súlade s odsekom 2, ktoré zahŕňajú prevod z tematických cieľov na technickú pomoc.
Zmeny finančného plánu programu uvedené v písmene a) môže priamo vykonávať riadiaci orgán s predchádzajúcim súhlasom spoločného monitorovacieho výboru. Riadiaci orgán informuje Komisiu o každej z týchto zmien, a to najneskôr v nasledujúcej výročnej správe, a poskytne Komisii všetky potrebné dodatočné informácie.
V prípade zmien finančného plánu programu uvedených v bode b) riadiaci orgán požiada o predchádzajúci súhlas tak spoločný monitorovací výbor, ako aj Komisiu.
2. Na základe odôvodnenej žiadosti spoločného monitorovacieho výboru alebo z podnetu Komisie po porade so spoločným monitorovacím výborom sa programy môžu revidovať v dôsledku ktorejkoľvek z týchto skutočností:
a)
preskúmanie programového dokumentu;
b)
významné sociálno-ekonomické zmeny alebo podstatné zmeny v oblasti programu;
c)
ťažkosti pri vykonávaní;
d)
zmeny vo finančnom pláne nad rámec flexibility uvedenej v odseku 1 alebo akákoľvek zmena, ktorá má značný vplyv na charakter a ciele programu;
e)
audity, monitorovanie a hodnotenia.
3. Žiadosti o revíziu programov musia byť riadne odôvodnené a musia odrážať očakávaný dosah zmien na program.
4. Komisia posúdi poskytnuté informácie v súlade s odsekmi 2 a 3. Ak má Komisia pripomienky, riadiaci orgán jej predloží všetky potrebné dodatočné informácie. Komisia schváli žiadosť o revíziu do piatich mesiacov od dátumu jej predloženia za predpokladu, že všetky pripomienky Komisie boli náležite zohľadnené.
5. Všetky revízie programu v prípadoch uvedených v odseku 2 alebo článku 66 ods. 5 sa prijímajú rozhodnutím Komisie a môžu vyžadovať úpravu finančných dohôd uvedených v článkoch 8 a 9.
Článok 7
Používanie jazykov
1. V rámci každého programu sa ako pracovný jazyk používa jeden alebo viacero úradných jazykov Únie. Zúčastnené krajiny sa môžu okrem toho takisto rozhodnúť, že budú ako pracovný jazyk požívať ďalšie jazyky, ktoré nepatria medzi úradné jazyky Únie. Výber pracovného jazyka alebo jazykov sa opíše v programe v súlade s článkom 4.
2. V záujme zohľadnenia partnerského aspektu programov môžu prijímatelia predkladať riadiacemu orgánu všetky dokumenty týkajúce sa ich projektu vo svojom národnom jazyku pod podmienkou, že táto možnosť je v programe vyslovene uvedená a spoločný monitorovací výbor prostredníctvom riadiaceho orgánu v prípade potreby zabezpečí tlmočenie a preklad.
3. Náklady na tlmočenie a preklad pre všetky jazyky zvolené v rámci programu sa hradia buď z rozpočtu na technickú pomoc na úrovni programu, alebo z rozpočtu každého jednotlivého projektu na úrovni projektov.
KAPITOLA 2
Dohody o financovaní
Článok 8
Dohody o financovaní s partnerskými krajinami cezhraničnej spolupráce
1. Komisia uzavrie dohody o financovaní s každou z partnerských krajín cezhraničnej spolupráce. Dohody o financovaní môžu podpísať aj ostatné zúčastnené krajiny a riadiaci orgán alebo krajina, v ktorej má riadiaci orgán sídlo.
2. Dohody o financovaní sa podpíšu najneskôr do konca roka nasledujúceho po roku, v ktorom Komisia prijala rozhodnutie o prijatí programu. Ak je však do programu zapojených viac ako jedna partnerská krajina cezhraničnej spolupráce, podpíšu všetky strany aspoň jednu dohodu o financovaní pred uvedeným dátumom. Ostatné partnerské krajiny cezhraničnej spolupráce môžu podpísať svoje príslušné dohody o financovaní následne. Vonkajšia zložka programu s partnerskou krajinou cezhraničnej spolupráce nemôže byť spustená, kým nenadobudne platnosť príslušná dohoda o financovaní. Ak je program spolufinancovaný na základe nariadenia (EÚ) č. 231/2014 a ak je zapojená viac ako jedna partnerská krajina cezhraničnej spolupráce, všetky strany podpíšu aspoň jednu dohodu o financovaní s jednou zúčastnenou partnerskou krajinou uvedenou v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 232/2014 alebo s Ruskou federáciou najneskôr do konca roka nasledujúceho po roku, v ktorom Komisia prijala rozhodnutie o prijatí programu.
Článok 9
Dohody o financovaní s partnerskými krajinami cezhraničnej spolupráce, ktoré poskytujú spolufinancovanie
1. Ak je spolufinancovanie partnerskej krajiny cezhraničnej spolupráce prenesené na riadiaci orgán, dohoda o financovaní uvedená v článku 8 sa podpíše aj s ostatnými zúčastnenými členskými štátmi a partnerskými krajinami cezhraničnej spolupráce, ako aj s riadiacim orgánom alebo krajinou, v ktorej má riadiaci orgán sídlo.
2. Táto dohoda o financovaní musí obsahovať ustanovenia týkajúce sa spolufinancovania partnerskej krajiny cezhraničnej spolupráce, ako sú napríklad:
a)
suma;
b)
plánované použitie a podmienky použitia vrátane podmienok na podávanie žiadostí;
c)
formy platieb;
d)
finančné riadenie,
e)
vedenie záznamov;
f)
povinnosť podávať správy;
g)
overovania a kontroly;
h)
nezrovnalosti a vymáhanie.
KAPITOLA 3
Iné dohody alebo memorandá o porozumení
Článok 10
Obsah
Riadiaci orgán môže so zúčastnenými krajinami uzatvárať memorandá o porozumení alebo iné dohody uvádzajúce ustanovenia programu, a to najmä vnútroštátne spolufinancovanie, špecifické finančné zodpovednosti, audity a vymáhanie.
Obsah uvedených memoránd o porozumení alebo akejkoľvek inej dohody musí byť v súlade s ustanoveniami stanovenými v tomto nariadení a v dohode(-ách) o financovaní.
KAPITOLA 4
Vykonávanie
Článok 11
Spôsoby vykonávania
Programy sa zvyčajne vykonávajú v rámci zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi v súlade s článkom 59 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Zúčastnené krajiny môžu navrhnúť vykonávanie programov aj v rámci nepriameho hospodárenia realizovaného partnerskou krajinou cezhraničnej spolupráce alebo medzinárodnou organizáciou v súlade s článkom 60 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Programy vykonávané formou nepriameho hospodárenia sa riadia treťou časťou tohto nariadenia.
HLAVA II
SPOLUFINANCOVANIE
Článok 12
Miera spolufinancovania
1. Spolufinancovanie musí predstavovať najmenej 10 % príspevku Únie.
2. Ak je to možné, spolufinancovanie sa rovnomerne rozdelí na celé obdobie trvania programu tak, aby sa do ukončenia programu zabezpečilo dosiahnutie minimálneho cieľa vo výške 10 %.
3. Pomoc poskytnutá na základe daného programu musí byť v súlade s platnými pravidlami Únie o štátnej pomoci v zmysle článku 107 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok 13
Zdroje spolufinancovania
1. Spolufinancovanie sa zabezpečuje z iných zdrojov ako zo zdrojov Únie.
2. V rámci každého programu si zúčastnené krajiny môžu samy určiť zdroj, sumu a rozdelenie spolufinancovania.
3. Ak sa partnerská krajina cezhraničnej spolupráce zaviaže preniesť svoje spolufinancovanie na riadiaci orgán, musia sa mechanizmy poskytovania, použitia a monitorovania spolufinancovania stanoviť v dohode o financovaní uvedenej v článku 9 a, ak je to relevantné, v dohodách uvedených v článku 10.
4. Vo všetkých ostatných prípadoch sa mechanizmy, ktoré sa uplatňujú na spolufinancovanie, môžu stanoviť v dohodách uvedených v článku 10.
Článok 14
Materiálne príspevky
1. Akékoľvek bezodplatné poskytnutie nefinančných zdrojov treťou stranou sa považuje za materiálne príspevky na úrovni programu alebo projektu. Náklady na zamestnancov pridelených na projekt alebo program sa nepokladajú za materiálny príspevok, ale ak tieto náklady hradia prijímatelia alebo zúčastnené krajiny, môžu byť považované za súčasť spolufinancovania v minimálnom rozsahu 10 % podľa článku 12.
2. Materiálne príspevky nie sú oprávnenými nákladmi a nemôžu byť považované za súčasť spolufinancovania v minimálnom rozsahu 10 % podľa článku 12.
HLAVA III
OBDOBIE VYKONÁVANIA
Článok 15
Obdobie vykonávania
Obdobie vykonávania každého programu sa začne čo najskôr po dátume prijatia programu zo strany Komisie a skončí sa najneskôr 31. decembra 2024.
Článok 16
Začiatočná fáza programu
1. V rámci zdieľaného hospodárenia sa program v zúčastnených členských štátoch začne po prijatí oznámenia uvedeného v článku 25 ods. 4, ktorým Komisia oznámi, že nemá v úmysle vyžiadať si dokumenty podľa uvedeného článku alebo že nemá žiadne pripomienky. Zúčastnené krajiny môžu už predtým začať prípravné akcie potrebné na zriadenie systémov riadenia a kontroly. Súvisiace náklady sú oprávnené v súlade s článkom 36.
2. V rámci nepriameho hospodárenia uvedeného v článkoch 80 a 82 sa program v zúčastnených členských štátoch začne po tom, ako nadobudne platnosť dohoda, ktorou sa medzinárodná organizácia alebo partnerská krajina cezhraničnej spolupráce poveruje úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu.
3. Okrem toho sa môžu vykonať tieto ďalšie prípravné akcie potrebné na začatie programu:
a)
zriadenie riadiaceho orgánu a, ak je to relevantné, spoločného technického sekretariátu;
b)
prvé stretnutie spoločného monitorovacieho výboru zahŕňajúce aj zástupcov partnerských krajín cezhraničnej spolupráce, ktoré ešte nepodpísali dohodu o financovaní alebo ktorých dohoda o financovaní ešte nenadobudla platnosť;
c)
príprava a začatie výberu projektov alebo postupov zadávania zákaziek, s doložkou o pozastavení naviazanou na nadobudnutie platnosti daných dohôd o financovaní.
4. Až do nadobudnutia platnosti príslušných dohôd o financovaní je možné s príslušnou partnerskou krajinou cezhraničnej spolupráce začať iba prípravné akcie uvedené v odsekoch 1 a 3.
Článok 17
Zastavenie programu
1. Ak žiadna z partnerských krajín cezhraničnej spolupráce nepodpísala príslušnú dohodu o financovaní pred dátumom uvedeným v článku 8 ods. 2, program sa zastaví.
Už viazané ročné splátky z Európskeho fondu regionálneho rozvoja zostávajú k dispozícii počas svojej bežnej životnosti, môžu sa však použiť len na činnosti, ktoré sa uskutočňujú výhradne v príslušných členských štátoch a ktoré boli zmluvne potvrdené pred rozhodnutím Komisie o zastavení programu. Riadiaci orgán postúpi Komisii do troch mesiacov od ukončenia zmlúv záverečnú správu a Komisia ďalej postupuje v súlade s odsekmi 2 a 3.
2. Ak program nie je možné vykonávať pre problémy vyplývajúce zo vzťahov medzi zúčastnenými krajinami a tiež v iných riadne odôvodnených prípadoch, môže Komisia rozhodnúť o zastavení programu pred uplynutím dátumu obdobia vykonávania, a to na žiadosť spoločného monitorovacieho výboru alebo z vlastnej iniciatívy po porade so spoločným monitorovacím výborom.
3. Ak sa program zastaví, riadiaci orgán do šiestich mesiacov od rozhodnutia Komisie predloží záverečnú správu. Po zúčtovaní predchádzajúcich platieb v rámci predbežného financovania Komisia vyplatí konečný zostatok alebo v prípade potreby vystaví príkaz na vymáhanie. Komisia zároveň zruší viazanosť zostávajúcich záväzkov.
Alternatívnym riešením môže byť rozhodnutie o znížení rozpočtu prideleného na program v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. c).
4. V prípadoch uvedených v odsekoch 1 a 2 sa podpora z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, ktorá zodpovedá dosiaľ nezaviazaným ročným splátkam alebo viazaným ročným splátkam, ktorých viazanosť bola počas dotknutého rozpočtového roka celkom alebo čiastočne zrušená a ktoré neboli prerozdelené na iný program v rámci rovnakej kategórie programov vonkajšej spolupráce, pridelí na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce v súlade s článkom 4 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013.
Podpora na základe nariadenia (EÚ) č. 232/2014, ktorá zodpovedá dosiaľ neviazaným ročným splátkam alebo viazaným ročným splátkam, ktorých viazanosť bola počas dotknutého rozpočtového roka celkom alebo čiastočne zrušená, sa použije na financovanie iných programov alebo projektov oprávnených na základe nariadenia (EÚ) č. 232/2014.
Článok 18
Projekty
1. Zmluvy na veľké projekty v oblasti infraštruktúry vybrané prostredníctvom priameho zadávania zákazky sa podpíšu a príspevok na finančné nástroje sa poskytne do 30. júna 2019.
2. Všetky ostatné zmluvy sa podpíšu do 31. decembra 2021.
3. Všetky projektové činnosti financované v rámci programu sa musia ukončiť najneskôr do 31. decembra 2022.
Článok 19
Ukončenie programu
1. V období od 1. januára 2023 do 30. septembra 2024 sa môžu vykonávať iba činnosti spojené s ukončením programu.
2. Program sa považuje za ukončený, keď:
a)
sa ukončili všetky zmluvy uzavreté v rámci daného programu;
b)
bol vyplatený alebo vrátený konečný zostatok;
c)
Komisia zrušila viazanosť zvyšných rozpočtových prostriedkov.
3. Ukončením programu nie je dotknuté právo Komisie vykonať neskoršie finančné opravy vo vzťahu k riadiacemu orgánu alebo prijímateľom, ak sa konečná suma programu alebo projektov musí upraviť v dôsledku kontrol alebo auditov uskutočnených po dátume ukončenia.
HLAVA IV
ŠTRUKTÚRY PROGRAMU
Článok 20
Vymenovanie orgánov a riadiacich subjektov
1. Zúčastnené krajiny si vyberú za riadiaci orgán buď vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán či subjekt verejnej správy, alebo súkromnoprávny subjekt poverený vykonávaním verejnej služby. Ten istý riadiaci orgán môže byť vybraný pre viac ako jeden program.
2. Zúčastnené krajiny vymenujú vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán či subjekt verejnej správy, ktorý je funkčne nezávislý od riadiaceho orgánu, za jediný orgán auditu. Orgán auditu musí mať sídlo v tom istom členskom štáte ako riadiaci orgán. Ten istý orgán auditu môže byť vymenovaný pre viac ako jeden program.
3. Na vykonávanie určitých úloh riadiaceho orgánu v rámci jeho zodpovednosti možno vymenovať jeden alebo viacero sprostredkovateľských orgánov. Príslušné dohovory medzi riadiacim orgánom a sprostredkovateľskými orgánmi sa úradne zaznamenajú v písomnej forme. Sprostredkovateľský orgán poskytne záruky svojej solventnosti a spôsobilosti v príslušnej oblasti, ako aj svojej kapacity v oblasti administratívneho a finančného riadenia.
4. Zúčastnené krajiny stanovia v systémoch riadenia a kontroly a v prípade potreby v dohodách o financovaní uvedených v článkoch 8 a 9 a/alebo dohodách uvedených v článku 10 pravidlá upravujúce ich vzťahy s riadiacim orgánom a orgánom auditu, vzťahy medzi týmito orgánmi navzájom a vzťahy medzi týmito orgánmi a Komisiou.
5. Členský štát, v ktorom má riadiaci orgán sídlo, môže z vlastnej iniciatívy určiť koordinačný orgán, ktorý zodpovedá za styk s Komisiou a jej informovanie, za koordináciu činností ďalších príslušných určených subjektov a za presadzovanie harmonizovaného uplatňovania platného práva.
6. Každá zúčastnená krajina vymenuje:
a)
vnútroštátny orgán na podporu riadiaceho orgánu pri riadení programu v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia;
b)
kontrolné kontaktné miesto, ktoré podporí riadiaci orgán pri kontrole povinností v rámci programu;
c)
zástupcu skupiny audítorov podľa článku 28 ods. 2;
d)
zástupcu do spoločného monitorovacieho výboru uvedeného v článku 21.
KAPITOLA 1
Spoločný monitorovací výbor
Článok 21
Spoločný monitorovací výbor
Do troch mesiacov odo dňa prijatia programu Komisiou zriadia zúčastnené krajiny spoločný monitorovací výbor.
Článok 22
Zloženie spoločného monitorovacieho výboru
1. Spoločný monitorovací výbor pozostáva z jedného alebo viacerých zástupcov, ktorých vymenúva každá zo zúčastnených krajín. Zástupcovia sa vymenujú na základe funkcie a nie na osobnom základe. Spoločný monitorovací výbor môžu vymenovať ďalšie osoby za pozorovateľov.
2. Vždy, keď je to možné a vhodné, zúčastnené krajiny zabezpečia primeranú účasť všetkých dotknutých aktérov a najmä miestnych zainteresovaných strán vrátane organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, aby zaistili ich účasť na vykonávaní programu.
3. Komisia sa zúčastňuje práce spoločného monitorovacieho výboru ako pozorovateľ. Pozýva sa na každé stretnutie spoločného monitorovacieho výboru v rovnakom čase ako zástupcovia zúčastnených krajín. Komisia sa môže v prípade každého stretnutia spoločného monitorovacieho výboru rozhodnúť, či sa zúčastní alebo nezúčastní celého stretnutia alebo jeho časti.
4. Spoločnému monitorovaciemu výboru predsedá jeden z jeho členov, zástupca riadiaceho orgánu alebo akákoľvek iná osoba v súlade s rokovacím poriadkom.
5. Za tajomníka spoločného monitorovacieho výboru sa vymenuje zástupca riadiaceho orgánu, spoločného technického sekretariátu alebo sprostredkovateľského orgánu uvedeného v článku 20 ods. 3.
Článok 23
Fungovanie
1. Spoločný monitorovací výbor vypracuje a jednomyseľne prijme vlastný rokovací poriadok.
2. Spoločný monitorovací výbor sa snaží prijímať rozhodnutia na základe konsenzu. V prípade niektorých rozhodnutí môže v súlade so svojím rokovacím poriadkom uplatniť hlasovací postup, najmä ak sa tieto rozhodnutia týkajú konečného výberu projektov a výšky grantov pridelených na tieto projekty.
3. Každá zúčastnená krajina má rovnaké hlasovacie právo bez ohľadu na počet zástupcov, ktorých vymenovala.
4. Tajomník, Komisia a ani žiadny iný pozorovateľ nemajú hlasovacie právo.
5. Predseda spoločného monitorovacieho výboru pôsobí ako moderátor a vedie rokovania. V prípade, že je predseda zástupcom zúčastnenej krajiny, má hlasovacie právo.
6. Spoločný monitorovací výbor sa schádza aspoň raz ročne. Zvoláva ho jeho predseda na žiadosť riadiaceho orgánu alebo na základe riadne odôvodnenej žiadosti ktorejkoľvek zúčastnenej krajiny alebo Komisie. Výbor môže v súlade so svojím rokovacím poriadkom prijímať rozhodnutia aj písomným postupom, a to na základe podnetu svojho predsedu, riadiaceho orgánu alebo ktorejkoľvek zúčastnenej krajiny.
7. V závere každého stretnutia spoločného monitorovacieho výboru sa spíše zápisnica, ktorú spoločne podpíše predseda a tajomník. Kópiu tejto zápisnice dostanú zástupcovia zúčastnených krajín, Komisia a všetci ostatní pozorovatelia.
Článok 24
Funkcie spoločného monitorovacieho výboru
1. Spoločný monitorovací výbor sleduje vykonávanie programu a pokrok dosiahnutý pri dosahovaní jeho priorít, a to na základe objektívne overiteľných ukazovateľov a súvisiacich cieľových hodnôt vymedzených v programe. Spoločný monitorovací výbor preskúmava všetky otázky, ktoré ovplyvňujú výkonnosť programu.
2. Riadiacemu orgánu môže vydať odporúčania týkajúce sa vykonávania programu a jeho hodnotenia. Spoločný monitorovací výbor monitoruje opatrenia vykonané v nadväznosti na jeho odporúčania.
3. Spoločný monitorovací výbor predovšetkým:
a)
schvaľuje pracovný program a finančný plán riadiaceho orgánu vrátane plánovaného použitia technickej pomoci;
b)
monitoruje vykonávanie pracovného programu a finančného plánu zo strany riadiaceho orgánu;
c)
schvaľuje kritériá pre výber projektov, ktoré sa majú financovať v rámci programu;
d)
zodpovedá za postup hodnotenia a výberu uplatniteľný na projekty, ktoré sa majú financovať v rámci programu;
e)
schvaľuje všetky návrhy na revíziu programu;
f)
preskúmava všetky správy predložené riadiacim orgánom a v prípade potreby prijíma vhodné opatrenia;
g)
preskúmava všetky sporné prípady, na ktoré ho upozorní riadiaci orgán;
h)
preskúmava a schvaľuje výročnú správu uvedenú v článku 77;
i)
preskúmava a schvaľuje ročný plán monitorovania a hodnotenia uvedený v článku 78;
j)
preskúmava a schvaľuje ročné informačné a komunikačné plány uvedené v článku 79.
4. Bez ohľadu na odsek 3 písm. d) môže spoločný monitorovací výbor zriadiť komisiu pre výber projektov pôsobiacu v rámci jeho zodpovednosti.
KAPITOLA 2
Riadiaci orgán
Článok 25
Určenie
1. Riadiaci orgán, ktorý bol vybraný krajinami zúčastnenými na programe, sa v členskom štáte, v ktorom má sídlo, podrobí postupu určenia, a to prostredníctvom rozhodnutia na príslušnej úrovni.
2. Postup určenia vychádza zo správy a stanoviska nezávislého audítorského subjektu, ktorý posúdi súlad systémov riadenia a kontroly, vrátane úlohy sprostredkovateľských orgánov, s kritériami určenia stanovenými v prílohe I k tomuto nariadeniu. Audítorský subjekt zohľadní, ak je to relevantné, či sú systémy riadenia a kontroly programu podobné systémom zavedeným v predchádzajúcom programovom období, ako aj všetky dôkazy o účinnom fungovaní týchto systémov.
Nezávislým audítorským subjektom je orgán auditu alebo iný verejnoprávny či súkromnoprávny subjekt s potrebnou kapacitou pre audit, ktorý je funkčne nezávislý od riadiaceho orgánu. Svoju prácu vykonáva v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi.
3. Členský štát Komisii predloží oficiálne rozhodnutie uvedené v odseku 1 čo najskôr po prijatí programu Komisiou.
4. Do dvoch mesiacov od doručenia úradného rozhodnutia uvedeného v odseku 1 si Komisia môže vyžiadať správu a stanovisko nezávislého audítorského subjektu a opis systému riadenia a kontroly, najmä pokiaľ ide o časti týkajúce sa výberu projektov. Ak Komisia nemá v úmysle vyžiadať si tieto dokumenty, čo najskôr to oznámi danému členskému štátu. Ak si Komisia tieto dokumenty vyžiada, môže k nim vyjadriť pripomienky do dvoch mesiacov od doručenia dokumentov. Tieto pripomienky sa pri preskúmavaní dokumentov vezmú do úvahy. Ak Komisia nemá žiadne počiatočné alebo ďalšie pripomienky, čo najskôr to oznámi danému členskému štátu.
5. Ak existujúce výsledky auditu a kontroly ukazujú, že určený orgán už nespĺňa kritériá uvedené v odseku 2, členský štát na príslušnej úrovni stanoví potrebné nápravné opatrenia a, podľa závažnosti problému, skúšobnú dobu, počas ktorej sa tieto opatrenia majú prijať.
Ak určený orgán nevykoná v rámci skúšobnej doby stanovenej členským štátom požadované nápravné opatrenia, členský štát na príslušnej úrovni ukončí jeho určenie.
Členský štát bezodkladne informuje Komisiu, ak:
-
je určenému orgánu stanovená skúšobná doba, a poskytne informácie o nápravných opatreniach a príslušnej skúšobnej dobe, alebo
-
je po vykonaní nápravných opatrení skúšobná doba ukončená alebo
-
je ukončené určenie orgánu.
Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 61, oznámením skutočnosti, že členský štát stanovil určenému orgánu skúšobnú dobu, sa nepreruší spracúvanie žiadostí o platbu.
Ak je určenie riadiaceho orgánu ukončené, zúčastnené krajiny vymenujú nový orgán alebo subjekt podľa článku 20 ods. 1, ktorý prevezme funkcie riadiaceho orgánu. Tento subjekt alebo orgán sa podrobí postupu určenia uvedenému v odseku 2 a v súlade s odsekom 4 sa o tom informuje Komisia. Táto zmena si vyžaduje revíziu programu podľa článku 6.
Článok 26
Funkcie riadiaceho orgánu
1. Riadiaci orgán je zodpovedný za riadenie programu v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a za zaistenie toho, aby rozhodnutia spoločného monitorovacieho výboru boli v súlade s platným právom a ustanoveniami.
2. Pokiaľ ide o riadenie programu, riadiaci orgán:
a)
podporuje činnosť spoločného monitorovacieho výboru a poskytuje mu informácie, ktoré potrebuje na vykonávanie svojich úloh, a to najmä údaje o napredovaní programu pri dosahovaní očakávaných výsledkov a cieľov;
b)
zostavuje výročnú správu a záverečnú správu a po schválení spoločným monitorovacím výborom ich predkladá Komisii;
c)
so sprostredkovateľskými orgánmi, spoločným technickým sekretariátom, orgánom auditu a prijímateľmi zdieľa informácie, ktoré sú relevantné pre vykonávanie ich úloh alebo realizáciu projektov;
d)
zriaďuje a udržiava elektronický systém na zaznamenávanie a uchovávanie údajov o každom projekte, ktoré sú potrebné na monitorovanie, hodnotenie, finančné riadenie, kontrolu a audit, a podľa potreby zahŕňajú aj údaje o jednotlivých účastníkoch projektu. Zaznamenáva a uchováva predovšetkým technické a finančné správy v súvislosti s každým projektom. Systém poskytuje všetky údaje potrebné na vypracovanie žiadostí o platbu a ročnej účtovnej závierky, vrátane záznamov o vymáhateľných sumách, vrátených sumách a sumách, ktoré boli znížené po zrušení celého príspevku na projekt či program alebo jeho časti;
e)
v prípade potreby na úrovni programu vykonáva štúdie o posúdení vplyvu na životné prostredie;
f)
vykonáva informačné a komunikačné plány v súlade s článkom 79;
g)
vykonáva plány monitorovania a hodnotenia v súlade s článkom 78.
3. Pokiaľ ide o výber a riadenie projektov, riadiaci orgán:
a)
vypracúva a začína postupy výberu;
b)
riadi postupy výberu projektov;
c)
hlavnému prijímateľovi poskytne dokument, v ktorom sa stanovujú podmienky podpory pre každý projekt vrátane finančného plánu a lehôt na realizáciu;
d)
podpisuje zmluvy s prijímateľmi;
e)
riadi projekty.
4. Pokiaľ ide o technickú pomoc, riadiaci orgán:
a)
riadi postupy zadávania zákaziek;
b)
podpisuje zmluvy s dodávateľmi;
c)
spravuje zmluvy.
5. Pokiaľ ide o finančné riadenie a kontrolu programu, riadiaci orgán:
a)
overuje, či boli služby, dodávky alebo práce poskytnuté a/alebo uskutočnené a či prijímatelia uhradili výdavky, ktoré vykázali, a či je to v súlade s platným právom, pravidlami programu a podmienkami pre podporu projektov;
b)
zabezpečuje, aby prijímatelia zapojení do realizácie projektu viedli buď samostatný účtovný systém, alebo mali vhodné kódové označenie účtov pre všetky transakcie súvisiace s projektom;
c)
zavádza účinné a primerané opatrenia proti podvodom, pričom zohľadňuje zistené riziká;
d)
stanovuje postupy na zabezpečenie toho, aby sa všetky dokumenty týkajúce sa výdavkov a auditov, ktoré sú potrebné na účely primeraného audítorského záznamu (audit trail), uchovávali v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 30;
e)
vypracúva vyhlásenie hospodáriaceho subjektu a ročný súhrn uvedené v článku 68;
f)
vypracúva a predkladá Komisii žiadosti o platbu v súlade s článkom 60;
g)
vypracúva ročnú účtovnú závierku;
h)
pri vypracúvaní a predkladaní žiadostí o platbu zohľadňuje výsledky všetkých auditov vykonaných orgánom auditu alebo v rámci zodpovednosti orgánu auditu;
i)
vedie elektronické účtovné záznamy o výdavkoch vykázaných Komisii a o platbách vyplatených prijímateľom;
j)
vedenie záznamy o vymáhateľných sumách a o sumách znížených po zrušení celého grantu alebo jeho časti.
6. Overovania podľa odseku 5 písm. a) zahŕňajú tieto postupy:
a)
administratívne overovania každej žiadosti o platbu predloženej prijímateľmi;
b)
overovania projektov na mieste.
Frekvencia a rozsah overovaní na mieste musia byť úmerné výške grantu poskytnutého na projekt a úrovni rizika, ktoré orgán audit zistil v rámci týchto overovaní a auditov pre systémy riadenia a kontroly ako celku.
7. Overovania projektov na mieste podľa odseku 6 písm. b) možno vykonávať na základe vzorky.
8. Ak je inštitúcia, v ktorej má sídlo riadiaci orgán, súčasne prijímateľom na základe programu, musia mechanizmy overovania uvedené v odseku 5 písm. a) zabezpečiť primerané oddelenie funkcií.
Článok 27
Spoločný technický sekretariát a pobočky
1. Zúčastnené krajiny sa môžu rozhodnúť, že zriadia spoločný technický sekretariát, ktorý sa má opísať v programe v súlade s článkom 4.
2. Spoločný technický sekretariát pomáha riadiacemu orgánu, spoločnému monitorovaciemu výboru a v prípade potreby aj orgánu auditu pri vykonávaní ich príslušných funkcií. Predovšetkým informuje potenciálnych prijímateľov o možnostiach financovania na základe programov a pomáha prijímateľom pri realizácii projektov. Môže byť tiež vymenovaný ako sprostredkovateľský orgán podľa článku 20 ods. 3
3. Na základe rozhodnutia zúčastnených krajín je možné v týchto krajinách zakladať pobočky. Úloha pobočiek sa opíše v programe a môže zahŕňať komunikáciu, informovanie, pomoc riadiacemu orgánu pri hodnotení projektu a následné opatrenia v rámci vykonávania programu. V žiadnom prípade pobočku nemožno poveriť úlohou, ktorá zahŕňa výkon verejnej moci alebo využitie voľného uváženia v súvislosti s projektmi.
4. Prevádzka spoločného technického sekretariátu a pobočiek je financovaná z rozpočtu na technickú pomoc.
KAPITOLA 3
Orgán auditu
Článok 28
Funkcie orgánu auditu
1. Orgán auditu v rámci programu zaistí, aby boli systémy riadenia a kontroly, vhodná vzorka projektov a ročná účtovná závierka programu podrobené auditom.
2. Orgánu auditu pomáha skupina audítorov pozostávajúca zo zástupcov každej krajiny, ktorá sa zúčastňuje na programe.
3. Ak audity vykonáva iný subjekt ako orgán auditu, orgán auditu zabezpečí, aby mal tento subjekt potrebnú funkčnú nezávislosť.
4. Orgán auditu zabezpečí, aby audítorská práca bola v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi.
5. Do 9 mesiacov od podpísania prvej finančnej dohody v súlade s článkom 8 ods. 2 predloží orgán auditu Komisii stratégiu auditu pre vykonávanie auditov. V stratégii auditu sa stanoví metodika vykonávania auditov ročných účtovných závierok a projektov, metóda výberu vzorky určená na audity projektov a na plánovanie auditov na aktuálny účtovný rok a dva nasledujúce účtovné roky. Stratégia auditu sa v od roku 2017 do roku 2024 aktualizuje každoročne. Ak sa na viaceré programy uplatňuje spoločný systém riadenia a kontroly, možno pre príslušné programy vypracovať jednu stratégiu auditu. Aktualizovaná stratégia auditu sa spolu s výročnou správou o programe predkladá Komisii.
6. Orgán auditu v súlade s článkom 68 vypracuje:
a)
audítorské stanovisko k ročnej účtovnej závierke za predchádzajúci účtovný rok;
b)
výročnú audítorskú správu.
Ak sa na viaceré programy uplatňuje spoločný systém riadenia a kontroly, môžu sa informácie požadované v písmene b) predložiť v rámci jednej správy.
Článok 29
Spolupráca s orgánom auditu
Komisia spolupracuje s orgánom auditu s cieľom koordinovať jeho plány a metódy auditu a zdieľa výsledky auditov zameraných na systémy riadenia a kontroly príslušného programu.
HLAVA V
SYSTÉMY RIADENIA A KONTROLY
Článok 30
Všeobecné zásady systémov riadenia a kontroly
1. Systémy riadenia a kontroly zahŕňajú:
a)
funkcie jednotlivých subjektov zapojených do riadenia a kontroly vrátane rozdelenia týchto funkcií v rámci každého subjektu a ich vnútornej organizácie v súlade so zásadou oddelenia funkcií medzi takýmito subjektmi a v rámci nich;
b)
postupy na zabezpečenie správnosti a regulárnosti vykázaných výdavkov;
c)
elektronické dátové systémy na účtovanie, uchovávanie údajov, monitorovanie a podávanie správ;
d)
systémy monitorovania a podávania správ v prípadoch, keď zodpovedný orgán poverí výkonom úloh iný subjekt;
e)
mechanizmy pre audit fungovania systémov riadenia a kontroly;
f)
systémy a postupy na zabezpečenie primeraného audítorského záznamu (audit trail);
g)
postupy na predchádzanie nezrovnalostiam, ich odhaľovanie a nápravu, vrátane podvodov, a vymáhanie neoprávnene vyplatených súm spolu s úrokmi.
h)
postupy na zadávanie zákaziek v prípade technickej pomoci a postupy na výber projektov;
i)
úloha vnútroštátnych orgánov a povinnosti zúčastnených krajín v súlade s článkom 31.
2. Riadiaci orgán zabezpečí, aby systémy riadenia a kontroly programov boli v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia a aby tieto systémy účinne fungovali.
Článok 31
Vnútroštátne orgány a zodpovednosti zúčastnených krajín
1. Vnútroštátny orgán, ktorý bol vymenovaný podľa článku 20 ods. 6 písm. a), okrem iného:
a)
zodpovedá za zriadenie a účinné fungovanie systémov riadenia a kontroly na vnútroštátnej úrovni;
b)
zabezpečuje celkovú koordináciu inštitúcií, ktoré sú na vnútroštátnej úrovni zapojené do vykonávania programu, okrem iného vrátane inštitúcií, ktoré pôsobia ako kontrolné kontaktné miesta a ako členovia skupiny audítorov;
c)
zastupuje svoju krajinu v spoločnom monitorovacom výbore.
Pre partnerské krajiny cezhraničnej spolupráce je vnútroštátny orgán subjektom v konečnom dôsledku zodpovedným za vykonávanie ustanovení, ktoré sú stanovené v dohode o financovaní uvedenej v článkoch 8 a 9.
2. Zúčastnené krajiny podporujú riadiaci orgán pri výkone jeho povinností uvedených v článku 30 ods. 2.
3. Zúčastnené krajiny na svojich územiach predchádzajú nezrovnalostiam, odhaľujú ich a zaisťujú ich nápravu, a to vrátane podvodov, a v súlade s článkom 74 vymáhajú neoprávnene vyplatené sumy spolu s úrokmi. Tieto nezrovnalosti bezodkladne oznamujú riadiacemu orgánu a Komisii a zároveň ich priebežne informujú o priebehu príslušných správnych a súdnych konaní.
4. Zodpovednosti zúčastnených krajín za sumy vyplatené prijímateľovi neoprávnene sú stanovené v článku 74.
5. Finančnou opravou zo strany Komisie nie je dotknutá povinnosť riadiaceho orgánu vymáhať sumy podľa článkov 74 a 75 a ani povinnosť členských štátov vymáhať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a podľa článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (9).
Článok 32
Štruktúry auditu a kontroly
1. Výdavky, ktoré prijímateľ vykazuje, aby tak podporil žiadosti o platbu, musia byť sa preskúmané audítorom alebo príslušným štátnym úradníkom nezávislým od prijímateľa. Audítor alebo príslušný štátny úradník preskúma, či sú náklady, ktoré prijímateľ vykázal, a príjmy projektu skutočné, presne zaznamenané a oprávnené v súlade so zmluvou.
Toto preskúmanie sa uskutoční na základe dohodnutého postupu, ktorý sa vykonáva v súlade s:
a)
medzinárodným štandardom na súvisiace služby 4400 (Zákazky na vykonanie odsúhlasených postupov týkajúcich sa finančných informácií) vydaným Medzinárodnou federáciou účtovníkov;
b)
etickým kódexom Medzinárodnej federácie účtovníkov, ktorý vypracovala a vydala jej Medzinárodná rada pre etické štandardy pre účtovníkov.
Pre štátnych úradníkov sa uvedené postupy a štandardy ustanovia na vnútroštátnej úrovni, pričom sa zohľadnia medzinárodné štandardy.
Audítor musí spĺňať najmenej jednu z týchto požiadaviek:
a)
byť členom vnútroštátneho účtovníckeho alebo audítorského subjektu či inštitúcie, ktorý(-á) je členom Medzinárodnej federácie účtovníkov;
b)
byť členom vnútroštátneho účtovníckeho alebo audítorského subjektu či inštitúcie. Ak táto organizácia nie je členom Medzinárodnej federácie účtovníkov, audítor sa zaviaže, že bude prácu vykonávať v súlade so štandardami a etickými zásadami Medzinárodnej federácie účtovníkov;
c)
byť registrovaný ako štatutárny audítor vo verejnom registri orgánu verejného dohľadu v členskom štáte v súlade so zásadami verejného dohľadu stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (10);
d)
byť registrovaný ako štatutárny audítor vo verejnom registri orgánu verejného dohľadu v partnerskej krajine cezhraničnej spolupráce za predpokladu, že tento register sa riadi zásadami verejnému dohľadu stanovenými v právnych predpisoch dotknutej krajiny.
Štátny úradník musí na vykonávanie svojej prieskumnej činnosti mať potrebné technické odborné znalosti.
2. Riadiaci orgán okrem toho vykonáva svoje vlastné overovania podľa článku 26 ods. 5 písm. a) a článku 26 ods. 6 Riadiacemu orgánu môžu pri výkone overovaní v rámci celej oblasti programu pomáhať kontrolné kontaktné miesta.
Zúčastnené krajiny prijmú všetky možné opatrenia s cieľom podporiť riadiaci orgán pri výkone jeho kontrolných úloh.
3. Orgán auditu zaistí, aby boli systémy riadenia a kontroly, vhodná vzorka projektov a ročná účtovná závierka programu podrobené auditom podľa článku 28. Do troch mesiacov od určenia riadiaceho orgánu sa zriadi skupina audítorov uvedená v článku 28 ods. 2 Skupina vypracuje svoj vlastný rokovací poriadok. Predsedá jej orgán auditu vymenovaný pre daný programu.
Každá zúčastnená krajina môže oprávniť orgán auditu, aby vykonával svoje povinnosti priamo na jej území.
4. Nezávislosť subjektu(-ov) uvedeného(-ých) v odsekoch 1, 2 a 3 musí byť zaručená.
Článok 33
Kontroly zo strany Únie
1. Komisia, Európsky úrad pre boj proti podvodom, Európsky dvor audítorov a každý externý audítor oprávnený týmito inštitúciami a subjektmi môže overovať, ako riadiaci orgán, prijímatelia, dodávatelia, subdodávatelia a tretie strany používajú finančné prostriedky Únie, ktoré dostanú ako finančnú podporu, a to prostredníctvom kontroly dokumentov a/alebo vykonávaním kontrol na mieste. Každá zmluva musí výslovne stanovovať, že tieto inštitúcie a subjekty môžu vykonávať svoje kontrolné právomoci, pokiaľ ide o priestory, dokumenty a informácie bez ohľadu na nosič, na ktorom sú uložené.
2. Komisia sa ubezpečí, že systémy riadenia a kontroly sú na základe dostupných informácií -zahŕňajúcich rozhodnutie o určení, ročné vyhlásenie hospodáriaceho subjektu, výročné kontrolné správy, výročné audítorské stanovisko, výročnú správu a audity vykonané vnútroštátnymi orgánmi a orgánmi Únie - v súlade s týmto nariadením a že ich fungovanie je účinné.
3. Komisia môže riadiaci orgán požiadať, aby prijal potrebné opatrenia na zabezpečenie účinnosti systémov riadenia a kontroly a správnosti výdavkov.
HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC
Článok 34
Rozpočet na technickú pomoc
1. Na technickú pomoc sa môže prideliť najviac 10 % celkového príspevku Únie. V riadne odôvodnených prípadoch sa na základe dohody s Komisiou môže prideliť aj vyššia suma.
2. Úroveň technickej pomoci by mala odrážať skutočné potreby programu, najmä s prihliadnutím na faktory, ako je celkový rozpočet programu, veľkosť geografickej oblasti, na ktorú sa program vzťahuje, a počet zúčastnených krajín.
Článok 35
Účel
1. Činnosti technickej pomoci zahŕňajú prípravu, riadenie, monitorovanie, hodnotenie, informácie, komunikáciu, vytváranie sietí, vybavovanie sťažností a činnosti kontroly a auditu súvisiace s vykonávaním programu, ako aj činnosti na posilnenie administratívnej kapacity na vykonávanie programu.
2. Technická pomoc na činnosti uvedené v odseku 1 by mala byť použitá pre potreby štruktúr programu, ako aj prijímateľov.
3. Výdavky na činnosti na propagáciu a budovanie kapacít, ktoré vznikli mimo oblasti programu, sa môžu uhradiť v rámci limitov uvedených v článku 39 ods. 2 za predpokladu, že sú podmienky stanovené v uvedenom ustanovení splnené.
Článok 36
Oprávnenosť
1. Kritériá oprávnenosti stanovené v článku 48 sa uplatňujú mutatis mutandis na náklady na technickú pomoc. Náklady týkajúce sa úradníkov zúčastnených krajín pridelených na program sa môžu považovať za oprávnené náklady na technickú pomoc. Je potrebné vyvarovať sa paralelných systémov odmeňovania a zvyšovania príjmov pomocou príplatkov. Náklady uvedené v článku 49 sa nepovažujú za oprávnené náklady na technickú pomoc.
2. Náklady na prípravné akcie uvedené v článku 16 sú oprávnené potom, ako sa program predloží Komisii v súlade s článkom 4, avšak najskôr 1. januára 2014 a za predpokladu, že Komisia program v súlade s článkom 5 schváli.
Článok 37
Pravidlá verejného obstarávania
1. Ak je na vykonávanie ročného plánu na využívanie rozpočtu na technickú pomoc potrebné verejné obstarávanie, zákazka sa zadáva podľa týchto pravidiel:
a)
ak ide o subjekt so sídlom v členskom štáte, tento subjekt uplatňuje buď vnútroštátne zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia prijaté v súvislosti s právnymi predpismi Únie uplatniteľnými na verejné obstarávanie, alebo pravidlá verejného obstarávania stanovené v druhej časti hlave IV nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a v druhej časti hlave II delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012;
b)
vo všetkých ostatných prípadoch sa príslušné pravidlá verejného obstarávania opíšu v dohode o financovaní uvedenej v článkoch 8 a 9 alebo v dohodách uvedených v článkoch 81 a 82.
2. Vo všetkých prípadoch sa uplatňujú pravidlá o štátnej príslušnosti a pôvode stanovené v článkoch 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 236/2014.
3. Verejné obstarávanie zo strany pobočiek sa obmedzuje len na bežné prevádzkové náklady a náklady na komunikačné činnosti a činnosti súvisiace so zviditeľňovaním.
HLAVA VII
PROJEKTY
KAPITOLA 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 38
Povaha podpory
1. Projekt je súbor činností vymedzených a riadených vo vzťahu k cieľom, výstupom, výsledkom a účinkom, ktoré sa snaží dosiahnuť v rámci vymedzeného obdobia a rozpočtu. Tieto ciele, výstupy, výsledky a účinky prispievajú k dosahovaniu priorít určených v programe.
2. Finančné príspevky na projekty v rámci programu sa poskytujú prostredníctvom grantov a výnimočne prostredníctvom prevodov na finančné nástroje. Projekty financované prostredníctvom grantov podliehajú kapitolám 2 až 4.
3. Granty sa udeľujú na projekty vybrané na základe výziev na predkladanie návrhov v súlade s pravidlami stanovenými v programe, s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov podľa článku 41.
4. Podiel príspevku Únie prideleného na veľké projekty v oblasti infraštruktúry a príspevkov na finančné nástroje uvedené v článku 42 nesmie prekročiť 30 %.
Článok 39
Podmienky financovania
1. Projekty môžu dostať finančný príspevok z programu za predpokladu, že spĺňajú všetky tieto podmienky:
a)
majú jasný dosah a prínosy v oblasti cezhraničnej spolupráce podľa opisu v programovom dokumente, a vykazujú pridanú hodnotu pre stratégie a programy Únie;
b)
vykonávajú sa v oblasti programu;
c)
patria do jednej z týchto kategórií:
i)
integrované projekty, v prípade ktorých každý z prijímateľov vykonáva časť činností projektu na svojom území;
ii)
symetrické projekty, v prípade ktorých sa podobné činnosti vykonávajú súbežne v zúčastnených krajinách;
iii)
projekty na úrovni jednej krajiny, v prípade ktorých sa projekty vykonávajú najmä alebo výlučne v jednej zo zúčastnených krajín, avšak v prospech všetkých alebo niektorých zúčastnených krajín, a ktoré vykazujú cezhraničný dosah a prínosy.
2. Projekty spĺňajúce kritériá odseku 1 sa môžu realizovať čiastočne mimo oblasti programu za predpokladu, že sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
projekty sú potrebné na dosiahnutie cieľov programu a sú prínosom pre oblasť programu;
b)
celková suma pridelená na základe programu na činnosti mimo oblasti programu nepresahuje 20 % príspevku Únie na úrovni programu;
c)
povinnosti riadiaceho orgánu a orgánu auditu vo vzťahu k riadeniu, kontrole a auditu projektu sú plnené buď prostredníctvom orgánov zodpovedných za program, alebo prostredníctvom dohôd uzatvorených s orgánmi v krajinách, v ktorých sa činnosť vykonáva.
3. Každý projekt zahŕňajúci prvok infraštruktúry musí príspevok Únie vrátiť v prípade, ak v projekte do piatich rokov od jeho ukončenia alebo, ak je to uplatniteľné, v priebehu obdobia stanoveného v pravidlách štátnej pomoci, nastane podstatná zmena, ktorá ovplyvňuje jeho charakter, ciele alebo podmienky vykonávania, v dôsledku čoho by sa narušili pôvodné ciele projektu. Sumy, ktoré boli v súvislosti s projektom vyplatené neoprávnene, vymôže riadiaci orgán naspäť, a to vo výške, ktorá je úmerná obdobiu, počas ktorého požiadavky neboli splnené.
4. Riadiaci orgán sa snaží predchádzať tomu, aby dochádzalo k duplicite činností medzi projektmi financovanými Úniou. Na tento účel môže riadiaci orgán vykonávať akékoľvek konzultácie, ktoré považuje za vhodné, a subjekty, s ktorými sa uskutočňujú konzultácie, vrátane Komisie, poskytnú potrebnú podporu.
5. Riadiaci orgán poskytne hlavnému prijímateľovi v prípade každého vybraného projektu dokument, v ktorom sú uvedené podmienky poskytovania podpory určenej na projekt, vrátane osobitných požiadaviek týkajúcich sa produktov alebo služieb, ktoré majú byť v rámci projektu dodané alebo poskytnuté, finančného plánu a časového rámca na realizáciu.
Článok 40
Výzvy na predkladanie návrhov
V prípade každej výzvy na predloženie návrhov riadiaci orgán poskytne žiadateľom dokument, v ktorom sú uvedené podmienky účasti na výzve, výbere a realizácii projektu. Tento dokument obsahuje aj osobitné požiadavky, pokiaľ ide o výsledky, ktoré sa majú v rámci projektu dosiahnuť, finančný plán a lehoty na realizáciu.
Článok 41
Priame zadávanie
1. Projekty možno zadať bez výzvy na predkladanie návrhov len v týchto prípadoch a za predpokladu, že je to riadne odôvodnené v rozhodnutí o zadaní:
a)
subjekt, ktorému sa projekt zadá, má de jure alebo de facto monopolné postavenie;
b)
projekt sa vzťahuje na opatrenia osobitnej povahy, ktorých realizácia si vyžaduje určitý druh subjektu vzhľadom na jeho technickú spôsobilosť, vysoký stupeň špecializácie alebo administratívnu právomoc.
2. Konečný zoznam veľkých projektov v oblasti infraštruktúry, pre ktoré sa navrhuje výber bez výzvy na predkladanie návrhov, sa uvedie v programe. Po prijatí programu, najneskôr však do 31. decembra 2017, riadiaci orgán poskytne Komisii úplné žiadosti o projekt vrátane informácií uvedených v článku 43 spolu so zdôvodnením priameho zadávania.
3. Orientačný zoznam iných než veľkých projektov v oblasti infraštruktúry, pre ktoré sa navrhuje výber bez výzvy na predkladanie návrhov, sa uvedie v programe. Spoločný monitorovací výbor môže kedykoľvek po prijatí programu rozhodnúť o výbere ďalších projektov bez výzvy na predloženie návrhov. V oboch prípadoch je potrebné získať predchádzajúci súhlas Komisie. Na tento účel riadiaci orgán Komisii poskytne informácie uvedené v článku 43 spolu so zdôvodnením priameho zadávania.
4. Projekty, pre ktoré sa navrhuje výber bez výzvy na predkladanie návrhov, schvaľuje Komisia na základe dvojfázového postupu, ktorý pozostáva z predloženia zhrnutia projektu a následne úplnej žiadosti o projekt. V každej fáze Komisia o svojom rozhodnutí informuje riadiaci orgán do dvoch mesiacov od dátumu predloženia dokumentu. Táto lehota sa môže predĺžiť, ak je to potrebné. Ak Komisia zamietne navrhovaný projekt, informuje riadiaci orgán o svojich dôvodoch.
Článok 42
Príspevky na finančné nástroje
1. Program môže prispievať na finančný nástroj za predpokladu, že ten je v súlade s prioritami programu.
2. Konečný zoznam príspevkov na finančné nástroje sa uvedie v programe. Po prijatí programu, najneskôr však do 31. decembra 2017, poskytne riadiaci orgán Komisii informácie uvedené v článku 43.
3. Komisia preskúma navrhovaný príspevok, aby určila jeho pridanú hodnotu a súlad s programom.
4. Postup schvaľovania sa riadi pravidlami týchto finančných nástrojov. Ak Komisia odmietne navrhovaný príspevok, informuje riadiaci orgán o svojich dôvodoch.
5. Na príspevky na tieto finančné nástroje sa vzťahujú pravidlá platné pre tieto finančné nástroje.
Článok 43
Obsah projektov
1. Podklady k žiadosti o projekt obsahujú minimálne:
a)
analýzu problémov a potrieb odôvodňujúcich projekt, v ktorej sa zohľadňuje stratégia programu a očakávaný prínos projektu z hľadiska riešenia zodpovedajúcej priority;
b)
posúdenie cezhraničného dosahu projektu;
c)
logický rámec projektu;
d)
posúdenie udržateľnosti očakávaných výsledkov projektu po jeho dokončení;
e)
objektívne overiteľné ukazovatele;
f)
informácie o geografickom rozsahu projektu a jeho cieľových skupinách;
g)
očakávané obdobie realizácie projektu a podrobný pracovný plán;
h)
analýzu vplyvov projektu na prierezové otázky uvedené v článku 4 ods. 3 písm. d), ak je to relevantné;
i)
požiadavky súvisiace s realizáciou projektu vrátane týchto:
i)
identifikácia prijímateľov a určenie hlavného prijímateľa, spolu s poskytnutím záruky jeho spôsobilosti v príslušnej oblasti, ako aj jeho kapacity v oblasti administratívneho a finančného riadenia;
ii)
opis štruktúry riadenia projektu a jeho realizácie;
iii)
dojednania medzi prijímateľmi v súlade s článkom 46;
iv)
opatrenia týkajúce sa monitorovania a hodnotenia;
v)
informačné a komunikačné plány, najmä opatrenia, ktorými sa uznáva podpora projektu zo strany Únie;
j)
podrobný finančný plán a rozpočet.
2. Žiadosti o projekty zahŕňajúce prvok infraštruktúry v hodnote aspoň 1 milión EUR obsahujú navyše:
a)
podrobný opis investície do infraštruktúry a jej umiestnenia;
b)
podrobný opis zložky projektu zameranej na budovanie kapacít s výnimkou riadne odôvodnených prípadov;
c)
úplnú štúdiu uskutočniteľnosti alebo jej ekvivalent, vrátane analýzy možností, výsledkov a nezávislého posúdenia kvality;
d)
posúdenie vplyvu projektu na životné prostredie v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (11) a - v prípade zúčastnených krajín, ktoré sú zmluvnými stranami - v súlade s Dohovorom EHK OSN z Espoo o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice z 25. februára 1991;
e)
dôkaz o tom, že prijímatelia sú vlastníkmi pozemku alebo majú k nemu prístup;
f)
stavebné povolenie.
3. Výnimočne a v riadne odôvodnených prípadoch môže riadiaci orgán akceptovať neskoršie predloženie dokumentov uvedených v písmene f).
Článok 44
Zverejňovanie zoznamu projektov
1. Aby sa zabezpečila transparentnosť projektov podporovaných v rámci programu, uchováva riadiaci orgán zoznam zadaných projektov vo forme údajov v kalkulačných tabuľkách, ktorý umožňuje triedenie, vyhľadávanie, získavanie, porovnávanie a jednoduché zverejňovanie údajov na internete. Zoznam projektov je dostupný na webovej stránke programu a aktualizuje sa aspoň raz za šesť mesiacov. Webová stránka môže obsahovať zrozumiteľný odkaz na uplatniteľné licenčné pravidlá, podľa ktorých sú údaje zverejnené, aby sa podporilo opätovné použitie zoznamu projektov zo strany súkromného sektora, občianskej spoločnosti alebo vnútroštátnej verejnej správy.
2. Tento zoznam obsahuje minimálne tieto informácie:
-
meno/názov prijímateľa (iba právnické osoby; fyzické osoby sa neuvádzajú),
-
názov projektu,
-
zhrnutie projektu,
-
obdobie realizácie projektu,
-
oprávnené náklady spolu,
-
mieru spolufinancovania Únie,
-
PSČ projektu, alebo iný primeraný identifikačný kód miesta,
-
geografický rozsah,
-
dátum poslednej aktualizácie zoznamu projektov.
3. Zoznam projektov sa Komisii poskytne najneskôr do 30. júna roku nasledujúceho po rozpočtovom roku, v ktorom boli projekty vybrané. Informácie sa zverejnia na webovej stránke inštitúcií Únie.
KAPITOLA 2
Prijímatelia
Článok 45
Účasť na projektoch
1. Do projektov sú zapojení prijímatelia aspoň z jedného zúčastneného členského štátu a jednej zúčastnenej partnerskej krajiny, ktoré sú uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 232/2014, alebo z Ruskej federácie.
2. Prijímatelia sú fyzické alebo právnické osoby, ktorým bol udelený grant na projekt. Fyzické osoby môžu byť prijímateľmi, pokiaľ si to vyžaduje povaha alebo charakteristiky opatrenia alebo cieľa, ktorý žiadateľ sleduje. O účasti fyzických osôb sa rozhoduje na úrovni programu.
3. Prijímatelia uvedení v odseku 1 musia spĺňať všetky tieto podmienky:
a)
musia byť štátnymi príslušníkmi zúčastnených krajín, alebo právnickými osobami, ktoré majú skutočne sídlo v oblasti programu alebo medzinárodnými organizáciami s prevádzkovou základňou v oblasti programu. Európske zoskupenie územnej spolupráce môže byť prijímateľom, bez ohľadu na miesto jeho sídla, za predpokladu, že jeho geografický rozsah zahŕňa oblasť programu;
b)
musia spĺňať kritériá oprávnenosti stanovené pre každý postup výberu;
c)
nesmie sa na nich vzťahovať žiadna zo situácií vylúčenia uvedených v článku 106 ods. 1 a článku 107 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
4. Prijímatelia, ktorí nespĺňajú kritériá uvedené v odseku 3 písm. a), sa môžu zúčastňovať spolu s prijímateľmi uvedenými v odseku 1, za predpokladu, že sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
na projekte sa môžu zúčastňovať v súlade s článkami 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 236/2014;
b)
ich účasť na projekte sa vyžaduje vzhľadom na povahu a ciele projektu a je nevyhnutná na jeho účinnú realizáciu;
c)
celková suma pridelená v rámci programu prijímateľom, ktorí nespĺňajú kritériá uvedené v odseku 3 písm. a) nepresahuje limit uvedený v článku 39 ods. 2 písm. b).
Článok 46
Povinnosti prijímateľov
1. V každom projekte sa určí jeden hlavný prijímateľ, ktorý zastupuje partnerstvo.
2. Všetci prijímatelia aktívne spolupracujú na rozvoji a realizácii projektov. Okrem toho spolupracujú v oblasti personálneho obsadenia a/alebo financovania projektov. Každý prijímateľ je právne a finančne zodpovedný za činnosti, ktoré vykonáva a za podiel finančných prostriedkov Únie, ktoré dostane. Osobitné povinnosti, ako aj finančná zodpovednosť prijímateľov sa ustanovia v dohode uvedenej v odseku 3 písm. c).
3. Hlavný prijímateľ:
a)
získava finančný príspevok od riadiaceho orgánu na vykonávanie projektových činností;
b)
zabezpečuje, aby prijímatelia dostávali celú sumu grantu čo najrýchlejšie a v plnej výške, v súlade s dojednaniami uvedenými v písmene c). Žiadna suma sa nesmie odpočítať ani zadržať a ani sa nesmie vyberať žiadny osobitný poplatok s rovnocenným účinkom, ktorý by tieto sumy pre prijímateľov znižoval;
c)
ustanovuje s ostatnými prijímateľmi partnerské dojednania v dohode obsahujúcej ustanovenia, ktorými sa okrem iného zaručuje riadne finančné hospodárenie s prostriedkami pridelenými na projekt, ako aj dojednania o vymáhaní neoprávnene vyplatených finančných prostriedkov;
d)
nesie zodpovednosť za zabezpečenie realizácie celého projektu;
e)
ubezpečí sa, že výdavky, ktoré predkladajú prijímatelia, vznikli pri realizácii projektu a zodpovedajú činnostiam, ktoré sú stanovené v zmluve a na ktorých sa dohodli všetci prijímatelia;
f)
overuje, či výdavky vykázané prijímateľmi boli preskúmané v súlade s článkom 32 ods. 1.
KAPITOLA 3
Oprávnenosť výdavkov
Článok 47
Formy grantov
1. Granty môžu mať niektorú z týchto foriem:
a)
refundácia určenej časti skutočne vynaložených oprávnených nákladov uvedených v článku 48;
b)
paušálne financovanie určené uplatnením percentuálneho podielu na jednu alebo niekoľko vymedzených kategórií nákladov;
c)
jednorazové platby;
d)
refundácia na základe jednotkových nákladov;
e)
kombinácia foriem uvedených v písmenách a) až d), iba v prípade, že každá sa vzťahuje na inú kategóriu nákladov.
2. Granty vo forme uvedenej v odseku 1 písm. a) sa vypočítajú na základe oprávnených nákladov, ktoré prijímateľovi skutočne vznikli a ktoré sú predmetom predbežného rozpočtového odhadu, ktorý sa predkladá spolu s návrhom a tvorí súčasť zmluvy. Paušálne financovanie uvedené v odseku 1 písm. b) sa vzťahuje na osobitné kategórie oprávnených nákladov, ktoré sú vopred jasne stanovené na základe určitého percenta. Jednorazové platby uvedené v odseku 1 písm. c) sa vzťahujú vo všeobecnosti na všetky alebo len určité osobitné kategórie oprávnených nákladov, ktoré sú vopred jasne stanovené. Jednotkové náklady uvedené v odseku 1 písm. d) sa vzťahujú na všetky alebo len určité osobitné kategórie oprávnených nákladov, ktoré sú vopred jasne stanovené na základe jednotkovej sumy.
3. Účelom ani účinkom grantov nie je vytvárať v rámci projektu zisk. Uplatňujú sa výnimky stanovené v článku 125 ods. 4 (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 48
Oprávnenosť nákladov
1. Granty nesmú presiahnuť celkový strop, vyjadrený ako percento a absolútna hodnota, ktorý sa stanovuje na základe odhadovaných oprávnených nákladov. Granty nemôžu presahovať oprávnené náklady.
2. Oprávnené náklady sú náklady, ktoré prijímateľovi skutočne vznikli a spĺňajú všetky tieto kritériá:
a)
vznikli počas obdobia realizácie projektu. Konkrétne:
i)
náklady súvisiace so službami a s prácami sa musia vzťahovať na činnosti vykonávané počas obdobia realizácie. Náklady súvisiace s dodávkami sa musia vzťahovať na dodanie a inštaláciu položiek počas obdobia realizácie. Túto požiadavku nespĺňa podpis zmluvy, zadanie objednávky alebo prijatie akéhokoľvek záväzku spojeného s výdavkami v rámci obdobia realizácie, ktoré sa týkajú budúceho poskytovania služieb, prác alebo dodávok po uplynutí obdobia realizácie; za vzniknuté náklady sa nepovažujú hotovostné prevody medzi hlavným prijímateľom a ďalšími prijímateľmi;
ii)
vzniknuté náklady by mali byť uhradené pred predložením záverečných správ. Je možné uhradiť ich aj následne za predpokladu, že sú uvedené v záverečnej správe aj spolu s odhadom dňa platby;
iii)
výnimkou sú náklady na záverečné správy vrátane overovania výdavkov, auditu a konečného hodnotenia projektu, ktoré môžu vzniknúť po období realizácie projektu;
iv)
postupy zadávania zákaziek, ako sa uvádza v článku 52 a nasl., sa môžu začať a zmluvy môžu byť uzatvorené prijímateľom(-mi) pred začatím obdobia realizácie projektu za predpokladu, že ustanovenia článku 52 a nasl. boli dodržané;
b)
sú uvedené v celkovom odhadovanom rozpočte projektu;
c)
sú potrebné na realizáciu projektu;
d)
sú identifikovateľné a overiteľné, predovšetkým tak, že sú zaznamenané v účtovníctve prijímateľa a stanovené v súlade s účtovnými štandardmi a obvyklými postupmi nákladového účtovníctva uplatniteľnými na prijímateľa;
e)
spĺňajú požiadavky uplatniteľných predpisov v daňovej a sociálnej oblasti;
f)
sú primerané, odôvodnené a spĺňajú požiadavky riadneho finančného hospodárenia, a to predovšetkým pokiaľ ide o hospodárnosť a efektívnosť;
g)
sú doložené faktúrami alebo dokladmi rovnocennej dôkaznej hodnoty.
3. Grant sa môže udeliť so spätnou platnosťou v týchto prípadoch:
a)
ak žiadateľ preukáže, že bolo potrebné začať s realizáciou projektu pred podpisom zmluvy. Náklady oprávnené na financovanie však nemohli vzniknúť pred dátumom predloženia žiadosti o grant, alebo
b)
na náklady súvisiace so štúdiami a dokumentáciou v prípade projektov, ktoré zahŕňajú prvok infraštruktúry.
Žiadny grant sa nemôže udeliť so spätnou platnosťou na projekty, ktoré už boli ukončené.
4. Aby sa umožnil vznik pevných partnerstiev, sú náklady, ktoré vznikli pred predložením žiadosti o grant, oprávnené v rámci projektov, ktorým bol udelený grant, ak sú splnené aj tieto podmienky:
a)
vznikli po uverejnení výzvy na predkladanie návrhov;
b)
sú obmedzené na cestovné náklady a diéty zamestnancov prijímateľov, za predpokladu, že spĺňajú podmienky odseku 5 písm. b);
c)
nepresahujú maximálnu sumu stanovenú na úrovni programu.
5. S výhradou odsekov 1 a 2 sú oprávnené tieto priame náklady prijímateľa:
a)
náklady na zamestnancov zúčastňujúcich sa na projekte, ak sú splnené všetky tieto podmienky:
-
vzťahujú sa na náklady na činnosti, ktoré by prijímateľ nevykonával, ak by nerealizoval projekt,
-
nesmú prekročiť náklady, ktoré obvykle znáša prijímateľ, pokiaľ sa nepreukáže, že je to nevyhnutné na realizáciu projektu,
-
vzťahujú sa na skutočné hrubé mzdy zahŕňajúce sociálne odvody a iné náklady spojené s odmeňovaním.
b)
cestovné náklady a diéty zamestnancov a iných osôb zúčastnených na projekte za predpokladu, že nepresiahnu náklady, ktoré prijímateľ zvyčajne platí podľa svojich pravidiel a predpisov a ani sadzby uverejnené Komisiou v čase misie, ak sa refundujú na základe jednorazových platieb, jednotkových nákladov alebo paušálneho financovania;
c)
náklady na nákup alebo prenájom zariadení (nových alebo použitých) a dodávok osobitne na účely projektu, za predpokladu, že zodpovedajú trhovým cenám;
d)
náklady na spotrebný tovar osobitne zakúpený v rámci projektu;
e)
náklady vyplývajúce zo zákaziek zadaných prijímateľmi na účely projektu;
f)
náklady vyplývajúce priamo z požiadaviek tohto nariadenia a projektu (napríklad informačné činnosti a činnosti na zviditeľnenie, hodnotenia, externé audity, preklady) vrátane nákladov na finančné služby (napríklad náklady na bankové prevody a finančné záruky).
6. Podľa článku 4 sa môžu v rámci programu stanoviť dodatočné pravidlá oprávnenosti pre program ako celok.
Článok 49
Neoprávnené náklady
1. Za neoprávnené sa považujú tieto náklady spojené s realizáciou projektu:
a)
dlhy a poplatky za dlhovú službu (úroky);
b)
rezervy na pokrytie strát alebo záväzkov;
c)
náklady vykázané prijímateľom, ktoré už boli financované z rozpočtu Únie;
d)
nákup pozemkov alebo budov za sumu presahujúcu 10 % z oprávnených výdavkov na príslušný projekt;
e)
kurzové straty;
f)
clá, dane a poplatky vrátane DPH, okrem prípadov, keď sú tieto podľa vnútroštátnych daňových predpisov nenávratné, pokiaľ sa v príslušných ustanoveniach vyrokovaných s partnerskými krajinami cezhraničnej spolupráce nestanovuje inak;
g)
úvery tretím stranám;
h)
pokuty, peňažné sankcie a výdavky spojené so súdnymi spormi;
i)
materiálne príspevky vymedzené v článku 14 ods. 1.
2. Podľa článku 4 sa v rámci programu môžu za neoprávnené výdavky vyhlásiť ďalšie kategórie nákladov.
Článok 50
Jednorazové platby, jednotkové náklady a paušálne financovanie
1. Celková výška financovania na základe jednorazových platieb, jednotkových nákladov a paušálneho financovania nemôže presiahnuť 60 000 EUR na prijímateľa a na projekt, ak program nestanovuje inak podľa článku 4, pričom však nepresiahne 100 000 EUR.
2. Využívanie financovania na základe jednorazových platieb, jednotkových nákladov a paušálneho financovania je potrebné doložiť minimálne:
a)
odôvodnením vhodnosti takýchto foriem financovania so zreteľom na povahu projektov, ako aj na riziká nezrovnalostí a podvodov a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladov alebo kategórií nákladov hradených jednorazovými platbami, jednotkovými nákladmi alebo paušálnym financovaním, z ktorých sú vylúčené neoprávnené náklady uvedené v článku 49;
c)
opisom metód na určenie jednorazových platieb, jednotkových nákladov alebo paušálneho financovania a podmienok, ktorými sa náležite zabezpečí súlad so zásadami neziskovosti a spolufinancovania a predíde dvojitému financovaniu. Tieto metódy sú založené na:
i)
štatistických údajoch alebo podobných objektívnych prostriedkov alebo
ii)
individuálnom prístupe k prijímateľom na základe potvrdených alebo overiteľných historických údajov prijímateľa alebo na základe obvyklých postupov nákladového účtovníctva prijímateľa.
3. Po posúdení a schválení riadiacim orgánom nebudú tieto sumy spochybňované prostredníctvom kontrol ex post.
Článok 51
Nepriame náklady
1. Nepriame náklady sa môžu vypočítať ako paušálna sadzba až do výšky 7 % oprávnených priamych nákladov, do ktorých nie sú zahrnuté náklady vzniknuté v súvislosti so zabezpečením infraštruktúry, a to za predpokladu, že táto sadzba je vypočítaná na základe spravodlivej, nestrannej a overiteľnej metódy výpočtu.
2. Za nepriame náklady na projekt sa považujú tie oprávnené náklady, ktoré nemožno označiť za osobitné náklady priamo spojené s realizáciou projektu a ani priamo započítať podľa podmienok oprávnenosti tak, ako je to vymedzené v článku 48. Tieto náklady nemôžu zahŕňať neoprávnené náklady uvedené v článku 49 ani náklady, ktoré už boli vykázané pod inou nákladovou položkou alebo položkou rozpočtu projektu.
KAPITOLA 4
Oddiel 1
Verejné obstarávanie
Článok 52
Uplatniteľné pravidlá
1. Ak si realizácia projektu vyžaduje obstarávanie tovaru, prác alebo služieb zo strany prijímateľa, uplatňujú sa tieto pravidlá:
a)
ak je prijímateľom verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ v zmysle právnych predpisov Únie uplatniteľných na postupy verejného obstarávania, môže uplatňovať vnútroštátne zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, prijaté v súvislosti s právnymi predpismi Únie alebo pravidlami uvedenými v odseku 2;
b)
ak je prijímateľom medzinárodná organizácia, môže uplatňovať svoje vlastné pravidlá v oblasti verejného obstarávania, ak poskytujú záruky rovnocenné medzinárodne uznávaným normám;
c)
ak je prijímateľom verejný orgán partnerskej krajiny cezhraničnej spolupráce, ktorého spolufinancovanie je prenesené na riadiaci orgán, môže uplatňovať vnútroštátne zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia za predpokladu, že to umožňuje dohoda o financovaní a že sú dodržané všeobecné zásady stanovené v odseku 2 písm. a).
2. Vo všetkých ostatných prípadoch sa musia spĺňať tieto povinnosti:
a)
zákazka sa zadá tomu, kto predloží ponuku s najvýhodnejším pomerom medzi kvalitou a cenou, prípadne tomu, kto predloží ponuku s najnižšou cenou, pričom sa zabráni konfliktu záujmov;
b)
v prípade zákaziek, ktorých hodnota presahuje 60 000 EUR sa uplatňujú navyše tieto pravidlá:
i)
zriadi sa komisia pre vyhodnotenie ponúk, ktorá bude posudzovať žiadosti a/alebo ponuky na základe podmienok účasti a vylúčenia a kritérií na vyhodnotenie ponúk, ktoré prijímateľ predloží vopred v súťažných podkladoch. Táto komisia musí mať nepárny počet členov a všetky technické a administratívne kapacity potrebné na poskytnutie informovaného stanoviska k ponukám/žiadostiam;
ii)
zabezpečí sa dostatočná transparentnosť, spravodlivá hospodárska súťaž a primerané zverejnenie ex-ante;
iii)
zabezpečí sa rovnaké zaobchádzanie, proporcionalita a nediskriminácia;
iv)
súťažné podklady sa vypracujú podľa najlepších medzinárodných postupov;
v)
termíny na predloženie žiadostí alebo ponúk musia byť dostatočne dlhé, aby zainteresované strany mali k dispozícii primeranú lehotu na prípravu svojich ponúk;
vi)
záujemcovia alebo uchádzači sa vylúčia z účasti na postupe verejného obstarávania, ak sa na nich vzťahuje niektorá zo situácií opísaných v článku 106 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Záujemcovia alebo uchádzači musia preukázať, že sa nenachádzajú v žiadnej z uvedených situácií. Zákazky navyše nemožno zadávať ani záujemcom či uchádzačom, na ktorých sa v priebehu verejného obstarávania vzťahuje niektorá zo situácií uvedených v článku 107 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012;
vii)
uplatňujú sa postupy verejného obstarávania stanovené v článkoch 53 až 56.
3. Vo všetkých prípadoch sa uplatňujú pravidlá o štátnej príslušnosti a pôvode stanovené v článkoch 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 236/2014.
Článok 53
Postupy verejného obstarávania v prípade zákaziek na poskytnutie služby
1. Zákazky na poskytnutie služby v hodnote 300 000 EUR alebo vyššej sa zadávajú prostredníctvom medzinárodného užšieho postupu obstarávania po zverejnení oznámenia o obstarávaní. Oznámenia o obstarávaní sa zverejnia vo všetkých príslušných médiách presahujúcich oblasť programu a stanoví sa v nich počet záujemcov, ktorí budú vyzvaní na predloženie ponúk, a to v rozmedzí od štyroch do ôsmich záujemcov, čím sa zaručí skutočná súťaž.
2. Zákazky na poskytnutie služby v hodnote vyššej ako 60 000 EUR, ale nižšej ako 300 000 EUR sa zadávajú prostredníctvom súťažného rokovacieho konania bez zverejnenia. Prijímateľ konzultuje aspoň s tromi poskytovateľmi služieb podľa svojho výberu a s jedným alebo viacerými z nich rokuje o podmienkach zákazky.
Článok 54
Postupy verejného obstarávania v prípade zákaziek na dodanie tovaru
1. Zákazky na dodanie tovaru v hodnote 300 000 EUR alebo vyššej sa zadávajú prostredníctvom medzinárodnej verejnej súťaže po zverejnení oznámenia o obstarávaní, ktoré sa zverejní vo všetkých príslušných médiách presahujúcich oblasť programu.
2. Zákazky na dodanie tovaru v hodnote od 100 000 EUR do 300 000 EUR sa zadávajú prostredníctvom verejnej súťaže zverejnenej v oblasti programu. Všetkým oprávneným uchádzačom sa musia poskytnúť rovnaké príležitosti ako miestnym firmám.
3. Zákazky na dodanie tovaru v hodnote od 60 000 EUR do 100 000 EUR sa zadávajú prostredníctvom súťažného rokovacieho konania bez zverejnenia. Prijímateľ konzultuje aspoň s tromi dodávateľmi podľa svojho výberu a s jedným alebo viacerými z nich rokuje o podmienkach zákazky.
Článok 55
Postupy verejného obstarávania v prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác
1. Zákazky na uskutočnenie stavebných prác v hodnote 5 000 000 EUR alebo vyššej sa zadávajú prostredníctvom medzinárodnej verejnej súťaže, alebo vzhľadom na osobitné charakteristiky určitých prác prostredníctvom užšieho postupu obstarávania, po zverejnení oznámenia o obstarávaní, ktoré sa zverejní vo všetkých príslušných médiách presahujúcich oblasť programu.
2. Zákazky na uskutočnenie stavebných prác v hodnote od 300 000 EUR do 5 000 000 EUR sa zadávajú prostredníctvom verejnej súťaže zverejnenej v oblasti programu. Všetkým oprávneným uchádzačom sa musia poskytnúť rovnaké príležitosti ako miestnym firmám.
3. Zákazky na uskutočnenie stavebných prác v hodnote od 60 000 EUR do 300 000 EUR sa zadávajú prostredníctvom súťažného rokovacieho konania bez zverejnenia. Prijímateľ konzultuje aspoň s tromi dodávateľmi podľa svojho výberu a s jedným alebo viacerými z nich rokuje o podmienkach zákazky.
Článok 56
Použitie rokovacieho konania
Prijímateľ môže použiť rokovacie konanie na základe jedinej ponuky v prípadoch uvedených v článkoch 266, 268 a 270 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012.
Oddiel 2
Finančná podpora tretím stranám
Článok 57
Finančná podpora tretím stranám
1. Ak si projekt vyžaduje udelenie finančnej podpory tretím stranám, môže byť táto poskytnutá pod podmienkou, že:
a)
všetky tretie strany ponúknu primerané záruky, pokiaľ ide o vymáhanie súm;
b)
sa dodržiavajú zásady proporcionality, transparentnosti, riadneho finančného hospodárenia, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie;
c)
sa predchádza konfliktom záujmov;
d)
finančná podpora nemôže byť kumulatívna ani udelená so spätnou platnosťou, v zásade zahŕňa spolufinancovanie a jej účelom ani účinkom nemôže byť vytváranie zisku pre jednotlivé tretie strany;
e)
podmienky poskytovania finančnej podpory sú presne vymedzené v zmluve, aby sa prijímateľovi neponechával priestor na voľné uváženie. V zmluve sa predovšetkým stanovujú kategórie osôb, ktoré sú oprávnené na získanie podpory, kritériá na jej udelenie (vrátane kritérií na určenie presnej sumy) a pevne stanovený zoznam rôznych druhov činností, na ktoré možno získať takúto finančnú podporu;
f)
maximálna výška finančnej podpory, ktorú možno vyplatiť, nepresahuje 60 000 EUR pre jednotlivé tretie strany, okrem prípadov, keď je finančná podpora hlavným cieľom projektu.
2. Uplatňujú sa pravidlá o štátnej príslušnosti a pôvode stanovené v článkoch 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 236/2014. Ak čiastkový grant presahuje 60 000 EUR, uplatňujú sa mutatis mutandis pravidlá účasti stanovené v článku 52 písm. b) bode vi).
HLAVA VIII
PLATBY, PREDKLADANIE A SCHVAĽOVANIE ÚČTOVNEJ ZÁVIERKY, FINANČNÉ OPRAVY A VYMÁHANIE
KAPITOLA 1
Platby
Článok 58
Ročné záväzky
1. V rámci zdieľaného hospodárenia prijme Komisia počiatočné záväzky po tom, ako prijme program podľa článku 5.
2. V rámci nepriameho hospodárenia prijme Komisia počiatočné záväzky po prijatí programu a po tom, ako vstúpi do platnosti dohoda, ktorou sa delegujú úlohy plnenia rozpočtu na medzinárodnú organizáciu alebo partnerskú krajinu cezhraničnej spolupráce, ako sa uvádza v článkoch 81 a 82.
3. Následne Komisia prijme zodpovedajúci záväzok v každom rozpočtovom roku najneskôr do 1. mája. Výška ročných záväzkov sa určí v súlade s finančným plánom, pričom sa zohľadní napredovanie//pokrok pri vykonávaní programu a dostupnosť finančných prostriedkov. Keď sa ročný záväzok príjme, Komisia informuje riadiaci orgán.
Článok 59
Spoločné pravidlá pre platby
1. Platby riadiacim orgánom môžu mať formu predbežného financovania alebo platieb konečného zostatku.
2. Založí sa bankový účet v eurách, ktorý bude osobitne určený pre tento program. Ak sa platby Komisie uskutočňujú prostredníctvom bankového účtu iného než je účet programu, príslušné sumy a všetky vzniknuté úroky sa prevedú na bankový účet program bezodkladne a v plnej výške.
3. Žiadna suma sa neodpočíta ani nezadrží a na tieto sumy ani na vzniknutý úrok sa neuloží žiadny osobitný poplatok alebo iný poplatok s rovnocenným účinkom.
Článok 60
Spoločné pravidlá pre výpočet predbežného financovania
1. Každý rozpočtový rok, hneď ako sa riadiacemu orgánu oznámi ročný záväzok, môže v rámci predbežného financovania požiadať o prevod až do výšky 80 % príspevku Únie na daný rozpočtový rok. Od druhého rozpočtového roka sa k žiadosti o predbežné financovanie prikladá predbežný rozpočet s podrobnými informáciami o záväzkoch riadiaceho orgánu a platbách za dva účtovné roky od posledného audítorského stanoviska uvedeného v článku 68. Po preskúmaní predbežného rozpočtu, posúdení skutočných finančných potrieb programu a po overení dostupnosti finančných prostriedkov uskutoční Komisia platbu celej požadovanej platby v rámci predbežného financovania alebo jej časti, a to najneskôr do 60 dní odo dňa, keď Komisia zaznamenala žiadosť o platbu.
2. V priebehu rozpočtového roka môže riadiaci orgán požiadať o prevod všetkých finančných prostriedkov, ktoré už boli vyčlenené, alebo ich časti, a to v rámci dodatočného predbežného financovania. Riadiaci orgán pripojí k svojej žiadosti priebežnú finančnú správu, ktorá preukazuje, že skutočne vynaložené výdavky alebo výdavky, ktoré sa pravdepodobne vynaložia pred koncom rozpočtového roka, presahujú sumu už vyplatených platieb v rámci predbežného financovania. Takéto následné prevody predstavujú, pokiaľ nie sú podložené audítorským stanoviskom uvedeným v článku 68, dodatočné predbežné financovanie.
3. Komisia v každom rozpočtovom roku vykonávania programu zúčtuje predchádzajúce platby v rámci predbežného financovania podľa skutočne vynaložených oprávnených výdavkov, ktoré sú podložené audítorským stanoviskom uvedeným v článku 68 po schválení účtovnej závierky, ako sa uvádza v článku 69 ods. 2. Komisia na základe výsledkov tohto zúčtovania môže pristúpiť k uskutočneniu nutných finančných úprav.
Článok 61
Prerušenie platobnej lehoty
1. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 môže prerušiť platobnú lehotu (určenú) pre žiadosť o platbu na maximálne obdobie šiestich mesiacov, ak nastane ktorákoľvek z týchto okolností:
a)
na základe informácií poskytnutých vnútroštátnym audítorským subjektom alebo audítorským subjektom Únie existujú jasné dôkazy, ktoré naznačujú závažné nedostatky vo fungovaní systému riadenia a kontroly;
b)
povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním musí vykonať dodatočné overovania na základe informácií, ktoré sa dozvedel a ktoré ho upozorňujú na to, že výdavky sú spojené s nezrovnalosťou, ktorá má vážne finančné dôsledky;
c)
nebol predložený niektorý z dokumentov požadovaných v zmysle článku 77;
d)
nebol predložený niektorý z dokumentov požadovaných v zmysle článkov 60 a 64.
Riadiaci orgán môže súhlasiť s predĺžením obdobia prerušenia o ďalšie tri mesiace.
2. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním toto prerušenie obmedzí len na tú časť výdavkov, ktoré sú predmetom žiadosti o platbu a na ktoré sa vzťahujú prvky uvedené v odseku 1 prvom pododseku, okrem prípadov, keď nie je možné identifikovať dotknutú časť výdavkov. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním bezodkladne písomne informuje členský štát, v ktorom má sídlo riadiaci orgán, ako aj samotný riadiaci orgán o dôvode prerušenia a požiada ich o nápravu tejto situácie. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním prerušenie ukončí hneď, ako sa prijmú potrebné opatrenia. Toto prerušenie sa môže predĺžiť nad rámec šiestich mesiacov v prípade, že sa potrebné opatrenia neprijali.
Článok 62
Pozastavenie platieb
1. Komisia môže pozastaviť všetky alebo časť platieb za ktorejkoľvek z týchto okolností:
a)
v účinnom fungovaní systémov riadenia a kontroly programu existuje závažný nedostatok, ktorý ohrozuje príspevok Únie a v súvislosti s ktorým neboli prijaté nápravné opatrenia;
b)
zúčastnené krajiny závažným spôsobom porušujú svoje povinnosti podľa článku 31;
c)
výdavky sú spojené s nezrovnalosťou, ktorá nebola napravená a ktorá má vážne finančné dôsledky;
d)
existuje závažný nedostatok týkajúci sa kvality a spoľahlivosti systému hodnotenia a monitorovania;
e)
z monitorovania, hodnotenia alebo auditu preukázateľne vyplýva, že program sa neplní v súlade s časovými rámcami uvedenými v článku 4 a ako bolo uvedené v správe podľa článku 77.
2. Komisia môže rozhodnúť o pozastavení všetkých platieb v rámci predbežného financovania alebo ich časti po tom, ako riadiacemu orgánu poskytne príležitosť predložiť jeho pripomienky.
3. Komisia zruší pozastavenie všetkých platieb alebo ich časti, ak riadiaci orgán prijal potrebné opatrenia, ktoré umožňujú zrušenie takéhoto pozastavenia.
Článok 63
Platba hlavným prijímateľom
1. Platby hlavným prijímateľom môžu mať jednu z týchto foriem:
a)
predbežné financovanie;
b)
priebežné platby;
c)
platba konečného zostatku.
2. Riadiaci orgán zabezpečí, aby sa platby hlavným prijímateľom spracovali čo najrýchlejšie v súlade s podpísanou zmluvou. Žiadna suma sa nesmie odpočítať ani zadržať, pokiaľ tak nie je stanovené v podpísanej zmluve, a ani sa nesmie vyberať žiadny osobitný poplatok alebo iný poplatok s rovnocenným účinkom, ktorý by znižoval výšku týchto platieb.
Článok 64
Platba konečného zostatku
1. Riadiaci orgán predloží do 30. septembra 2024 žiadosť o platbu konečného zostatku, ku ktorej priloží dokumenty uvedené v článku 77 ods. 5.
2. Konečný zostatok sa uhradí najneskôr tri mesiace po dátume schválenia účtov posledného účtovného roku alebo jeden mesiac po dátume prijatia záverečnej správy o vykonávaní, podľa toho, čo nastane neskôr.
Článok 65
Výnimka zo zrušenia viazanosti
1. Suma, na ktorú sa vzťahuje zrušenie viazanosti, sa zníži o sumy, ktoré riadiaci orgán nebol schopný vykázať Komisii:
a)
pre pozastavenie projektu súdnym konaním alebo správnym odvolaním, ktoré majú odkladný účinok, alebo
b)
z dôvodu vyššej moci, ktorá závažným spôsobom ovplyvňuje vykonávanie celého programu alebo jeho časti;
c)
pre uplatňovanie článkov 61 a 62.
2. Riadiaci orgán, ktorý sa odvoláva na vyššiu moc podľa odseku 1 písm. b), preukáže priame dôsledky vyššej moci na vykonávanie celého programu alebo jeho časti. Na účely odseku 1 písm. a) a b) možno o zníženie požiadať raz, ak odklad alebo pôsobenie vyššej moci netrvali dlhšie než jeden rok, alebo niekoľkokrát, ak to zodpovedá dĺžke pôsobenia vyššej moci alebo počtu rokov medzi dátumom súdneho alebo správneho rozhodnutia, ktoré spôsobilo odklad realizácie projektu, a dátumom konečného súdneho alebo správneho rozhodnutia.
3. Riadiaci orgán zašle Komisii do 15. februára informácie o výnimkách uvedených v odseku 1, pokiaľ ide o sumu, ktorá sa má vykázať do 31. decembra predchádzajúceho rozpočtového roka.
Článok 66
Postup rušenia viazanosti
1. Komisia včas informuje riadiaci orgán, vždy keď existuje riziko zrušenia viazanosti podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 236/2014.
2. Na základe informácií doručených k 15. februáru Komisia informuje riadiaci orgán o sume zrušenia viazanosti, ktorá vyplýva z týchto informácií.
3. Riadiaci orgán má dva mesiace na odsúhlasenie sumy, ktorá je predmetom zrušenia viazanosti, alebo na predloženie svojich pripomienok.
4. Riadiaci orgán predloží Komisii do 30. júna revidovaný finančný plán, v ktorom zohľadní vplyv zníženej sumy podpory na tematické ciele alebo technickú pomoc v rámci programu na príslušný rozpočtový rok. Ak takýto plán nepredloží, Komisia zreviduje finančný plán tým, že zníži príspevok Únie na príslušný rozpočtový rok. Zníženie ovplyvní tematické ciele a technickú pomoc proporcionálne.
5. Komisia zmení rozhodnutie, ktorým sa prijíma program.
Článok 67
Používanie eura
1. Výdavky vzniknuté v inej mene, než je euro, prepočíta riadiaci orgán a prijímateľ na eurá, pričom na prepočet použijú mesačný účtovný výmenný kurz Komisie platný buď:
a)
v mesiaci, počas ktorého výdavky vznikli;
b)
v mesiaci, počas ktorého sa výdavky predložili na preskúmanie v súlade s článkom 32 ods. 1;
c)
alebo v mesiaci, počas ktorého sa výdavky oznámili hlavnému prijímateľovi.
2. Zvolená metóda sa stanoví v programe a uplatňuje sa počas obdobia trvania programu. Na technickú pomoc a projekty sa môžu uplatňovať rozdielne metódy.
KAPITOLA 2
Predkladanie a schvaľovanie účtovnej závierky
Článok 68
Predkladanie účtovnej závierky
1. Účtovnú závierku programu vypracúva riadiaci orgán. Účtovná závierka je samostatná a oddelená a evidujú sa v nej iba operácie týkajúce sa programu. Spravuje sa takým spôsobom, aby umožňovala analytické monitorovanie programu podľa priorít a technickej pomoci.
2. Riadiaci orgán predloží vo svojej výročnej správe do 15. februára Komisii tieto finančné informácie:
a)
účtovnú závierku za predchádzajúci účtovný rok;
b)
vyhlásenie hospodáriaceho subjektu podpísané zástupcom riadiaceho orgánu, v ktorom sa potvrdzuje, že:
i)
tieto informácie sú riadne predložené, úplné a presné;
ii)
výdavky boli použité na ich plánovaný účel;
iii)
zavedené systémy kontroly poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť príslušných operácií;
c)
ročný súhrn kontrol, ktoré vykonal riadiaci orgán, vrátane analýzy povahy a rozsahu zistených chýb a nedostatkov v systémoch, ako aj prijatých alebo plánovaných nápravných opatrení;
d)
audítorské stanovisko k ročnej účtovnej závierke;
e)
výročnú audítorskú správu vypracovanú orgánom auditu, ktorá poskytuje súhrn vykonaných auditov vrátane analýzy povahy a rozsahu zistených chýb a nedostatkov na úrovni systému a projektov, ako aj prijatých alebo plánovaných nápravných opatrení;
f)
odhad vzniknutých nákladov od 1. júla do 31. decembra predchádzajúceho roku;
g)
zoznam projektov ukončených počas účtovného roka.
3. Účtovná závierka uvedená v odseku 2 písm. a) sa predloží pre každý program a na úrovni každej z priorít a technickej pomoci obsahuje:
a)
výdavky vynaložené a uhradené riadiacim orgánom a ním zarobené a prijaté príjmy;
b)
sumy, od vymáhania ktorých sa upustilo, a sumy vymožené počas účtovného roka, sumy, ktoré sa majú vymôcť na konci účtovného roka, a nevymožiteľné sumy;
4. V audítorskom stanovisku uvedenom v odseku 2 písm. d) sa stanoví, či účtovná závierka poskytuje pravdivý a verný obraz, či sú súvisiace transakcie zákonné a správne a či riadne zavedené systémy kontroly fungujú. V stanovisku sa tiež uvedie, či zistenia auditu spochybňujú tvrdenia uvedené vo vyhlásení hospodáriaceho subjektu uvedenom v odseku 2 písm. b).
Článok 69
Schvaľovanie účtovnej závierky
1. Komisia preskúma účtovnú závierku a informuje riadiaci orgán do 31. mája roku, ktorý nasleduje po konci účtovného roka o tom, či súhlasí s tým, že účtovná závierka je úplná, presná a pravdivá.
2. Na základe oprávnených vzniknutých výdavkov tak, ako sú potvrdené v audítorskom stanovisku uvedenom v článku 68 ods. 2 písm. d), Komisia zúčtuje predbežné financovanie.
3. Schválením účtovnej závierky nie sú dotknuté žiadne následné finančné opravy v súlade s článkom 72.
Článok 70
Obdobie uchovávania záznamov
1. Riadiaci orgán a prijímatelia uchovávajú všetky dokumenty týkajúce sa programu alebo projektu počas piatich rokov od dátumu, keď bol programu vyplatený zostatok. Predovšetkým uchovávajú správy, podkladové//podporné dokumenty, ako aj účtovné závierky, účtovné doklady a akékoľvek ďalšie dokumenty týkajúce sa financovania programu (vrátane všetkých dokumentov týkajúcich sa zadávania zákaziek) a projektov.
2. Bez toho aby bol dotknutý odsek 1 sa uchovávajú záznamy týkajúce sa auditov, odvolaní, sporov alebo presadzovania nárokov vyplývajúcich z programu alebo projektu, kým tieto audity, odvolania, spory alebo nároky nie sú ukončené.
KAPITOLA 3
Finančné opravy a vymáhanie
Oddiel 1
Finančné opravy
Článok 71
Finančné opravy vykonávané riadiacim orgánom
1. Za predchádzanie nezrovnalostiam, ich vyšetrovanie a za uskutočňovanie požadovaných finančných opráv a vymáhanie platieb zodpovedá v prvom rade riadiaci orgán. V prípade systémovej nezrovnalosti riadiaci orgán rozšíri svoje vyšetrovanie na všetky operácie, ktoré by mohli byť ovplyvnené.
Riadiaci orgán vykonáva finančné opravy požadované v súvislosti s individuálnymi alebo systémovými nezrovnalosťami zistenými v projektoch, technickej pomoci alebo programe. Finančné opravy pozostávajú zo zrušenia celého príspevku Únie na projekt alebo technickú pomoc alebo jeho časti. Riadiaci orgán vezme do úvahy povahu a závažnosť nezrovnalostí a finančnú stratu a vykoná primeranú finančnú opravu. Riadiaci orgán zaznamenáva finančné opravy v ročnej účtovnej závierke za príslušný účtovný rok, v ktorom sa rozhodlo o zrušení.
2. Príspevok Únie zrušený v súlade s odsekom 1 možno opätovne použiť v rámci príslušného programu za podmienok uvedených v odseku 3.
3. Príspevok zrušený v súlade s odsekom 1 nemožno opätovne použiť na žiadny projekt, ktorý bol predmetom finančnej opravy, alebo v prípade, že sa finančná oprava uskutočnila z dôvodu systémovej nezrovnalosti, a na žiadny projekt, ktorý bol ovplyvnený danou systémovou nezrovnalosťou.
Článok 72
Finančné opravy vykonávané Komisiou
1. Komisia uskutočňuje finančné opravy prostredníctvom zrušenia celého príspevku Únie na program alebo jeho časti a vymáhaním tohto príspevku od riadiaceho orgánu s cieľom vylúčiť financovanie tých výdavkov z prostriedkov Únie, ktoré porušujú uplatniteľné právne predpisy alebo výdavkov súvisiacich s nedostatkami v systémoch riadenia a kontroly programu, ktoré zistila Komisia alebo Európsky dvor audítorov.
2. Porušenie uplatniteľného práva vedie k finančnej oprave len v súvislosti s výdavkami, ktoré boli vykázané Komisii, a len vtedy, ak je splnená jedna z týchto podmienok:
a)
porušenie ovplyvnilo výber projektu alebo zákazky týkajúcej sa technickej pomoci alebo v prípadoch, keď existuje závažné riziko, že porušenie malo takýto vplyv, aj keď to vzhľadom na povahu porušenia nie je možné dokázať;
b)
porušenie ovplyvnilo výšku výdavkov vykázaných v rámci programu alebo v prípadoch, keď existuje závažné riziko, že porušenie malo takýto vplyv, aj keď vzhľadom na povahu porušenia nie je možné kvantifikovať jeho finančné účinky.
3. Komisia vykoná finančné opravy najmä, ak po vykonaní potrebného preskúmania vyvodzuje niektorý z týchto záverov:
a)
v systémoch riadenia a kontroly programu existujú závažné nedostatky, ktoré ohrozili už vyplatený príspevok Únie;
b)
riadiaci orgán si pred začatím postupu finančnej opravy podľa tohto odseku neplnil svoje povinnosti podľa článku 71;
c)
výdavky vykázané vo výročnej alebo záverečnej správe sú neregulárne a riadiaci orgán ich pred začatím postupu finančnej opravy podľa tohto odseku neopravil.
Komisia vychádza pri finančných opravách z jednotlivých prípadov zistených nezrovnalostí a zohľadňuje, či je povaha nezrovnalosti systémová. Ak nie je možné presne určiť sumu neregulárnych výdavkov, Komisia uplatní paušálnu sadzbu alebo extrapolovanú finančnú opravu.
4. Komisia pri rozhodovaní o výške finančnej opravy podľa odseku 3 dodržiava zásadu proporcionality tým, že zohľadní povahu a závažnosť nezrovnalosti a rozsah a finančné dôsledky nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly zistených v programe.
5. Keď Komisia vo svojom stanovisku vychádza zo správ iných audítorov než audítorov svojich útvarov, vyvodí vlastné závery o finančných dôsledkoch po vypočutí riadiaceho orgánu a audítorov.
6. Ukončením programu nie je dotknuté právo Komisie vykonať v neskoršom štádiu finančné opravy vo vzťahu k riadiacemu orgánu.
7. Kritériá na stanovenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, a kritériá použitia paušálnej sadzby alebo extrapolovanej finančnej opravy sú kritériá prijaté v súlade s nariadením (EÚ) č. 1303/2013 (12), najmä s jeho článkom 144, ako aj kritériá obsiahnuté v rozhodnutí Komisie z 19. decembra 2013 (13).
Článok 73
Konanie
1. Pred prijatím rozhodnutia o finančnej oprave informuje Komisia riadiaci orgán o predbežných záveroch svojho preskúmania a požiada riadiaci orgán, aby do dvoch mesiacov predložil svoje pripomienky.
2. Ak Komisia navrhne finančnú opravu na základe extrapolácie alebo paušálnej sadzby, riadiaci orgán dostane príležitosť preukázať prostredníctvom preskúmania príslušnej dokumentácie, že skutočný rozsah nezrovnalosti bol menší ako podľa hodnotenia Komisie. Po dohode s Komisiou môže riadiaci orgán obmedziť rozsah tohto preskúmania na primeraný podiel alebo vzorku príslušnej dokumentácie. Okrem riadne odôvodnených prípadov, čas povolený na uvedené preskúmanie nepresiahne ďalšiu lehotu dvoch mesiacov po uplynutí dvojmesačnej lehoty uvedenej v odseku 1.
3. Komisia zohľadní akékoľvek dôkazy predložené riadiacim orgánom v lehotách stanovených v odsekoch 1 a 2.
4. Ak riadiaci orgán neprijme predbežné závery Komisie, Komisia ho pozve na vypočutie s cieľom zabezpečiť dostupnosť všetkých relevantných informácií a pripomienok, ktoré potrebuje na vyvodenie svojich záverov o uplatňovaní finančných opráv.
5. V prípade dohody a bez toho, aby bol dotknutý odsek 6, môže riadiaci orgán opätovne použiť zrušený príspevok na príslušný program v súlade s článkom 71 ods. 2
6. S cieľom uplatniť finančné opravy prijme Komisia rozhodnutie do šiestich mesiacov od dátumu vypočutia alebo od dátumu prijatia dodatočných informácií, ak riadiaci orgán po vypočutí súhlasí s predložením takýchto dodatočných informácií. Komisia zohľadní všetky informácie a pripomienky predložené v priebehu konania. Ak sa vypočutie neuskutoční, šesťmesačné obdobie začne plynúť dva mesiace od dátumu pozývacieho listu na vypočutie, ktorý poslala Komisia.
7. Ak Komisia alebo Európsky dvor audítorov zistia nezrovnalosti preukazujúce závažné nedostatky v účinnom fungovaní systémov riadenia a kontroly, výslednou finančnou opravou bude zníženie príspevku Únie.
Prvý pododsek sa neuplatní v prípade závažných nedostatkov v účinnom fungovaní systémov riadenia a kontroly, ktoré pred dátumom ich zistenia zo strany Komisie alebo Európskeho dvora audítorov:
a)
boli zistené vo vyhlásení hospodáriaceho subjektu, výročnej kontrolnej správe alebo v audítorskom stanovisku predložených Komisii v súlade s článkom 68 alebo v iných audítorských správach orgánu auditu predložených Komisii a ak sa prijmú príslušné opatrenia, alebo
b)
boli predmetom náležitých nápravných opatrení zo strany riadiaceho orgánu.
Posúdenie závažných nedostatkov v účinnom fungovaní systému riadenia a kontroly vychádza z uplatniteľného práva v čase, keď boli predložené príslušné vyhlásenia hospodáriaceho subjektu, výročné kontrolné správy a audítorské stanoviská.
Pri rozhodovaní o finančnej oprave Komisia:
a)
dodržiava zásadu proporcionality tým, že zohľadní povahu a závažnosť závažných nedostatkov v účinnom fungovaní systému riadenia a kontroly a ich finančné dôsledky pre rozpočet Únie;
b)
na účely uplatňovania paušálnej sadzby alebo extrapolovanej opravy vylúči neregulárne výdavky, ktoré predtým zistil riadiaci orgán a ktoré boli predmetom úpravy v účtoch, ako aj výdavky, ktoré podliehajú prebiehajúcemu posúdeniu ich zákonnosti a správnosti;
c)
zohľadní paušálnu sadzbu alebo extrapolované opravy, ktoré v súvislosti s výdavkami vykonal riadiaci orgán z dôvodov iných závažných nedostatkov zistených riadiacim orgánom pri určovaní reziduálneho rizika pre rozpočet Únie.
Oddiel 2
Vymáhanie
Článok 74
Finančná zodpovednosť a vymáhanie
1. Riadiaci orgán je zodpovedný za vymáhanie neoprávnene vyplatených súm.
2. Ak sa vymáhanie týka porušenia zákonných povinností zo strany riadiaceho orgánu vyplývajúcich z tohto nariadenia a nariadenia (ES, Euratom) č. 966/2012, riadiaci orgán je zodpovedný za vrátenie príslušných súm Komisii.
3. Ak sa vymáhanie týka systémových nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly programu, riadiaci orgán je zodpovedný za vrátenie príslušných súm Komisii v súlade s rozdelením záväzkov medzi zúčastnené krajiny, ako sa ustanovuje v programe.
4. Ak sa vymáhanie týka pohľadávky voči prijímateľovi so sídlom v členskom štáte a riadiaci orgán nie je schopný vymôcť dlh, členský štát, v ktorom má prijímateľ sídlo, zaplatí dlžnú sumu riadiacemu orgánu a vyžiada si ju od prijímateľa.
5. Ak sa vymáhanie týka pohľadávky voči prijímateľovi so sídlom v partnerskej krajine cezhraničnej spolupráce a riadiaci orgán nie je schopný vymôcť dlh, partnerská krajina cezhraničnej spolupráce, v ktorej má príjemca sídlo, má takú mieru zodpovednosti, ako sa stanovuje v príslušných dohodách o financovaní uvedených v článkoch 8 a 9.
Článok 75
Vrátenie platieb riadiacemu orgánu
1. Riadiaci orgán vymáha od hlavného prijímateľa neoprávnene vyplatené sumy spolu s prípadnými úrokmi z omeškania. Príslušní prijímatelia vrátia hlavnému prijímateľovi neoprávnene vyplatené sumy v súlade s dohodou o partnerstve, ktorú medzi sebou podpísali. Ak sa hlavnému prijímateľovi nepodarí zabezpečiť vrátanie platby od príslušného prijímateľa, riadiaci orgán tomuto prijímateľovi oficiálne oznámi, aby vrátil príslušné sumy hlavnému prijímateľovi. Ak príslušný prijímateľ nevráti danú platbu, riadiaci orgán požiada zúčastnenú krajinu, v ktorej má príslušný prijímateľ sídlo, o vrátenie neoprávnene vyplatených súm v súlade s článkom 74 ods. 2 až 5.
2. Riadiaci orgán za podpory zúčastnených krajín postupuje s náležitou starostlivosťou s cieľom zabezpečiť uhradenie príkazov na vymáhanie. Riadiaci orgán predovšetkým zabezpečí, že je pohľadávka istá, splatná a má pevne stanovenú výšku. Ak riadiaci orgán zamýšľa vzdať sa vymáhania stanovenej pohľadávky, zabezpečí, aby tento akt bol v súlade s pravidlami a so zásadou riadneho finančného hospodárenia a proporcionality. Rozhodnutie o vzdaní sa je potrebné vopred predložiť spoločnému monitorovaciemu výboru na schválenie.
3. Riadiaci orgán informuje Komisiu o všetkých opatreniach prijatých na vymáhanie dlžných súm. Komisia môže kedykoľvek prevziať úlohu vymáhania týchto súm buď priamo od prijímateľa alebo od príslušnej zúčastnenej krajiny.
4. Spisy presunuté na zúčastnenú krajinu alebo Komisiu obsahujú všetky dokumenty potrebné na vymáhanie, ako aj doklady o opatreniach prijatých riadiacim orgánom na vymáhanie dlžných súm.
5. Zmluvy uzatvorené riadiacim orgánom obsahujú doložku, ktorá Komisii alebo zúčastnenej krajine, v ktorej má prijímateľ sídlo, umožňuje vymáhať všetky sumy splatné riadiacemu orgánu, ktoré riadiaci orgán nebol schopný sám vymôcť.
Článok 76
Vrátenie platieb Komisii
1. Vrátenie akékoľvek sumy Komisii sa uskutoční pred dňom splatnosti uvedeným v príkaze na vymáhanie. Dátum splatnosti sa stanoví ako 45 dní od dátumu vydania oznámenia o dlhu.
2. Akékoľvek omeškanie pri vrátení platby má za následok vznik úroku z dôvodu oneskorenej platby, ktorý začína dátumom splatnosti a končí dňom skutočnej úhrady. Sadzba takéhoto úroku je o tri a pol percentuálneho bodu vyššia ako sadzba, ktorú uplatňuje Európska centrálna banka pri svojich hlavných nefinančných operáciách v prvý pracovný deň mesiaca, na ktorý pripadne dátum splatnosti. Sumy, ktoré sa majú vrátiť, možno kompenzovať akýmikoľvek sumami splatnými prijímateľovi alebo zúčastnenej krajine. Týmto nie je dotknuté právo strán dohodnúť sa na platbách vo forme splátok.
HLAVA IX
PODÁVANIE SPRÁV, MONITOROVANIE A HODNOTENIE
Článok 77
Výročné správy riadiaceho orgánu
1. Riadiaci orgán podá do 15. februára Komisii výročnú správu, ktorú schválil spoločný monitorovací výbor. Táto výročná správa obsahuje jednu technickú a jednu finančnú časť a týka sa predchádzajúceho účtovného roku.
2. Technická časť opisuje:
a)
pokrok dosiahnutý v rámci vykonávania programu a jeho priorít;
b)
podrobný zoznam podpísaných zmlúv, ako aj zoznam vybraných projektov, na ktoré zatiaľ nie sú uzavreté zmluvy, vrátane rezervných zoznamov;
c)
vykonávané činnosti technickej pomoci;
d)
prijaté opatrenia v oblasti monitorovania a hodnotenia projektov, ich výsledky a prijaté opatrenia na účely nápravy zistených problémov;
e)
realizované informačné a komunikačné činnosti.
3. Finančná časť sa vypracuje v súlade s článkom 68 ods. 2.
4. Okrem toho výročná správa obsahuje odhad činností, ktoré sa majú vykonávať počas nasledujúceho účtovného roka. Správa zahŕňa:
a)
aktualizovanú stratégiu auditu;
b)
pracovný program, finančný plán a plánované využitie technickej pomoci;
c)
ročný plán monitorovania a hodnotenia v súlade s článkom 78 ods. 2;
d)
ročný informačný a komunikačný plán v súlade s článkom 79 ods. 4.
5. Riadiaci orgán podá do 30. septembra 2024 Komisii záverečnú správu schválenú spoločným monitorovacím výborom. Táto záverečná správa obsahuje mutatis mutandis informácie požadované v odsekoch 2 a 3 za posledný účtovný rok a na celé obdobie trvania programu.
Článok 78
Monitorovanie a hodnotenie
1. Monitorovanie a hodnotenie programov sa zameriava na zlepšenie kvality ich koncepcie a vykonávania, ako aj na posúdenie a zlepšenie ich súladu, účinnosti, efektívnosti a vplyvu. Zistenia monitorovania a hodnotenia sa zohľadnia počas cyklu programovania a vykonávania.
2. Orientačný plán monitorovania a hodnotenia sa zahrnie do programu na celé obdobie jeho trvania. V rámci každého programu sa následne vypracúva ročný plán monitorovania a hodnotenia, ktorý bude vykonávať riadiaci orgán v súlade s usmerneniami Komisie a metodikou hodnotenia. Ročný plán sa predkladá Komisii najneskôr do 15. februára.
3. Okrem každodenného monitorovania vykonáva riadiaci orgán monitorovanie programov a projektov zamerané na výsledky.
4. Komisia má prístup ku všetkým monitorovacím a hodnotiacim správam.
5. Komisia môže kedykoľvek začať hodnotenie alebo monitorovanie programu alebo jeho časti. Výsledky týchto úkonov, ktoré sú oznámené spoločnému monitorovaciemu výboru a riadiacemu orgánu programu, môžu viesť k úpravám programu.
HLAVA X
ZVIDITEĽNENIE
Článok 79
Zviditeľnenie
1. Zodpovednosť za zabezpečenie podávania príslušných informácií verejnosti nesie riadiaci orgán aj prijímatelia.
2. Riadiaci orgán a prijímatelia zabezpečia primeranú viditeľnosť príspevku Únie na programy a projekty s cieľom posilniť verejné povedomie o činnosti Únie a vytvoriť jednotný obraz o podpore Únie vo všetkých zúčastnených krajinách.
3. Riadiaci orgán zabezpečí, aby bola jeho stratégia zviditeľnenia, ako aj opatrenia súvisiace so zviditeľnením vykonávané prijímateľmi v súlade s usmerneniami Komisie.
4. Do programu sa zahrnie komunikačná stratégia na celé obdobie trvania programu, ako aj orientačný informačný a komunikačný plán na prvý rok vrátane opatrení súvisiacich so zviditeľnením. V rámci každého programu sa následne vypracuje ročný informačný a komunikačný plán, ktorý bude vykonávať riadiaci orgán. Tento plán sa Komisii predkladá najneskôr do 15. februára.
TRETIA ČASŤ
OSOBITNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
NEPRIAME HOSPODÁRENIE S MEDZINÁRODNÝMI ORGANIZÁCIAMI
Článok 80
Medzinárodné organizácie ako riadiaci orgán
1. Zúčastnené krajiny môžu navrhnúť, aby program riadila medzinárodná organizácia.
2. Ako riadiaci orgán možno navrhnúť iba medzinárodné organizácie v zmysle článku 43 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012.
3. Medzinárodná organizácia spĺňa požiadavky stanovené v článku 60 nariadenia (EÚ) č. 966/2012.
4. Pred tým, ako Komisia príjme program, získa dôkazy o splnení požiadaviek stanovených v odseku 3.
Článok 81
Pravidlá uplatniteľné na programy riadené medzinárodnou organizáciou
1. Komisia a medzinárodná organizácia uzavrú dohodu, v ktorej uvedú podrobné dojednania vzťahujúce sa na program. V prípade, že sa prostredníctvom programu poskytuje príspevok na finančný nástroj podľa článku 42, dodržiavajú sa podmienky a požiadavky na podávanie správ stanovené v článku 140 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
2. Ustanovenia obsiahnuté v druhej časti sa uplatňujú na programy riadené medzinárodnou organizáciou, pokiaľ sa v dohode uvedenej v odseku 1 nestanovuje inak.
HLAVA II
NEPRIAME HOSPODÁRENIE S PARTNERSKOU KRAJINOU CEZHRANIČNEJ SPOLUPRÁCE
Článok 82
Partnerské krajiny cezhraničnej spolupráce ako riadiaci orgán
1. Zúčastnené krajiny môžu navrhnúť, aby program riadila partnerská krajina cezhraničnej spolupráce.
2. Povaha úloh zverených vymenovanej partnerskej krajine cezhraničnej spolupráce sa stanoví v dohode podpísanej Komisiou a partnerskou krajinou cezhraničnej spolupráce podľa ustanovení o nepriamom hospodárení obsiahnutých v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a delegovanom nariadení (EÚ) č. 1268/2012.
3. V dohode uvedenej v odseku 2 sa podrobne opíšu dojednania, ktoré sa vzťahujú na program. Stanoví sa v nej predovšetkým to, ktoré ustanovenia druhej časti sa uplatňujú, a to vzhľadom na povahu úloh zverených riadiacemu orgánu, ako aj na príslušné sumy.
ŠTVRTÁ ČASŤ
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 83
Prechodné ustanovenia
Nariadenie Komisie (ES) č. 951/2007 (14) sa naďalej uplatňuje na právne akty a záväzky, ktorými sa plní rozpočet na roky predchádzajúce roku 2014.
Článok 84
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 18. augusta 2014