PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 508/2013
z 29. mája 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých volfrámových elektród s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2, 5 a 6,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Po prešetrovaní (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) Rada nariadením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých volfrámových elektród s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) (ďalej len „pôvodné opatrenia“). Opatrenia mali formu dodatočného cla vo výške 63,5 % pre všetky spoločnosti s výnimkou troch čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorým boli poskytnuté individuálne clá.
2. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(2)
Dňa 9. marca 2012 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) (3), ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, začatie preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz určitých volfrámových elektród s pôvodom v ČĽR.
(3)
Preskúmanie sa začalo na základe odôvodnenej žiadosti, ktorú podal Eerométaux (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov z Únie, ktorých výroba predstavuje viac ako 50 % výroby určitých volfrámových elektród v rámci EÚ.
(4)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Zisťovanie
3.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(5)
Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
3.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(6)
Komisia o začatí preskúmania uplynutia platnosti oficiálne informovala žiadateľa, vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, neprepojených dovozcov a používateľov, o ktorých je známe, že sa ich toto preskúmanie týka, výrobcov v iných potenciálnych analogických krajinách a predstaviteľov ČĽR. Zainteresované strany dostali možnosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(7)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
(8)
Vzhľadom na zjavne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a neprepojených dovozcov v Únii zúčastňujúcich sa na prešetrovaní sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli uvedené strany v súlade s článkom 17 základného nariadenia požiadané, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(9)
Prihlásili sa traja dovozcovia. Žiadny z nich však počas posudzovaného obdobia nepriviezol určité volfrámové elektródy s pôvodom v ČĽR.
(10)
Nakoľko požadované informácie predložili len dvaja vyvážajúci výrobcovia z ČĽR, nebolo potrebné vybrať vzorku vyvážajúcich výrobcov.
(11)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich preskúmanie týka, a stranám, ktoré sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí preskúmania. Odpovede prišli od dvoch výrobcov v Únii, dvoch vyvážajúcich výrobcov z ČĽR a jedného výrobcu v USA.
(12)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného dumpingu a z neho vyplývajúcej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
a)
výrobcovia v Únii
-
Plansee SE, Rakúsko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Nemecko
b)
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Spoločnosť v spojení s jedným spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Spoločnosť v spojení s jedným spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v Európskej únii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Nemecko
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgicko
e)
Analogická krajina
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. VÝROBOK, KTORÝ JE PREDMETOM PRESKÚMANIA A PODOBNÝ VÝROBOK
(13)
Predmetný výrobok je rovnaký ako výrobok, na ktorý sa vzťahovalo nariadenie (ES) č. 260/2007, konkrétne volfrámové zváracie elektródy, vrátane volfrámových tyčí a prútov pre zváracie elektródy, obsahujúce najmenej 94 % hmotnosti volfrámu, iné než získané jednoduchým spekaním, tiež upravené do stanovenej dĺžky, pochádzajúce z ČĽR (ďalej len „volfrámové elektródy“ alebo „výrobok, ktorý je predmetom preskúmania“), ktoré v súčasnosti spadajú pod číselné znaky KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Výrobok, ktorý je predmetom preskúmania, sa používa pri zváraní a podobných procesoch. Volfrámové elektródy sa používajú v širokom spektre priemyselných odvetví, ako je stavebníctvo, stavba lodí, výroba automobilov, námorné, chemické a jadrové inžinierstvo, letectvo, ako aj v ropovodoch a plynovodoch. Vzhľadom na fyzikálne a chemické vlastnosti a nahraditeľnosť rôznych druhov výrobku z hľadiska používateľa sa na účely tohto konania považujú všetky volfrámové elektródy za jeden výrobok.
(15)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že tak, ako v pôvodnom prešetrovaní, výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Únie a na trhu Únie majú tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Úvodné poznámky
(16)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je alebo nie je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení by viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.
(17)
Ako bolo uvedené, nebolo nutné vybrať vzorku vyvážajúcich výrobcov v ČĽR. Dve spolupracujúce spoločnosti predstavovali počas RIP približne 80 % až 85 % dovozu dotknutého výrobku z ČĽR do Únie. Na základe toho bol vyvodený záver, že miera spolupráce bola vysoká.
(18)
Jeden so spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov profitoval z trhovohospodárskeho prístupu (ďalej len „THP“) v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, zatiaľ čo druhý profitoval z individuálneho prístupu (ďalej len „IP“) v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, ktoré im bolo priznané počas pôvodného prešetrovania. Je potrebné pripomenúť, že v súvislosti s prešetrovaním v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa THP ani IP neprehodnocujú. Tretej spoločnosti, ktorá sa na preskúmaní skončenia platnosti nepodieľala, bol v pôvodnom prešetrovaní priznaný IP.
2. Dumping pri dovoze počas ORP
2.1. Analogická krajina
(19)
Keďže je ČĽR hospodárstvom v procese transformácie a v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia je nutné stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo priznané zaobchádzanie ako v trhovom hospodárstve, na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty vo vhodnej tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“).
(20)
V oznámení o začatí konania boli rovnako ako pri pôvodnom prešetrovaní za vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty navrhnuté USA. Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť sa k vhodnosti tohto výberu. V tejto súvislosti neboli doručené žiadne pripomienky.
(21)
Komisia taktiež posúdila, či by mohli byť aj iné krajiny vhodné ako analogická krajina a identifikovala ďalšie tretie krajiny, z ktorých Eurostat zaznamenal dovoz volfrámových elektród. Boli oslovení potenciálni známi výrobcovia z týchto krajín a boli pozvaní, aby spolupracovali v rámci prešetrovania. Nebola však dosiahnutá žiadna spolupráca.
(22)
Usúdilo sa, že USA sú ako referenčný trh reprezentatívne, najmä vzhľadom na otvorenosť a konkurencieschopnosť ich domáceho trhu. USA boli taktiež použité ako analogická krajina v pôvodnom prešetrovaní. Komisii neboli oznámené a zrejme ani neexistovali žiadne nové či zmenené okolnosti, ktoré by v tejto súvislosti odôvodňovali zmenu.
(23)
Spojené štáty sa preto použili ako analogická krajina s trhovým hospodárstvom na účely tohto preskúmania. Bol oslovený jediný známy výrobca v USA a súhlasil, že bude spolupracovať pri prešetrovaní, odpovie na dotazník a umožní inšpekciu na mieste. Overené údaje o predaji a výrobe tejto spoločnosti boli použité na stanovenie normálnej hodnoty pre spoločnosti, ktorým nebol počas pôvodného prešetrovania udelený THP.
2.2. Normálna hodnota
(24)
Pre spoločnosť, ktorej bol v pôvodnom prešetrovaní udelený THP, sa normálna hodnota vypočítala na základe ich údajov. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia bolo preskúmané, či bol domáci predaj volfrámových elektród nezávislým zákazníkom v priebehu ORP reprezentatívny, t. j. či objem predaja výrobku určeného na domácu spotrebu predstavoval najmenej 5 % vývozu výrobku, ktorý je predmetom preskúmania, do Únie.
(25)
Následne bolo preskúmané, či sa domáci predaj podobného výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia, a to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(26)
Pre tie druhy predmetného výrobku, ktorých domáci predaj bol reprezentatívny a realizovaný v rámci bežného obchodného styku, bola normálna hodnota vypočítaná z cien, ktoré zaplatili nezávislí zákazníci v krajine vývozu. Pri ostatných druhoch výrobku, ktoré boli predmetom preskúmania, musela byť normálna hodnota vypočítaná v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. Preto sa táto normálna hodnota vypočítala zo súčtu výrobných nákladov spoločnosti, predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (ďalej len „PVA“), a zisku z domáceho predaja dosiahnutého v bežnom obchodom styku v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia.
(27)
Po zverejnení jedna strana tvrdila, že metodika zisťovania PVA sa líšila od metodiky použitej pri pôvodnom prešetrovaní, čo mohlo mať vplyv na určenie ziskového rozpätia použitého na vypočítanie vytvorenej normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia. K informáciám, ktoré boli pôvodne predložené v rámci prešetrovania, nedoložila táto strana k svojmu tvrdeniu žiadny dôkaz. Je potrebné poznamenať, že v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia boli náklady na PVA rozdelené na základe obratu, a že táto metodika bola taktiež použitá počas pôvodného prešetrovania.
(28)
Zisk použitý v pôvodnom prešetrovaní nepochádzal z bežného obchodovania (tzv. OCOT test), keďže sa žiadny vyvážaný druh predmetného výrobku nepredával na domácom trhu pri bežnom obchodovaní. Toto preskúmanie pred uplynutím platnosti ukázalo, že niektoré druhy predmetného výrobku boli ziskové, a preto bol v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia zisk z týchto ziskových transakcií použitý na výpočet vytvorenej normálnej hodnoty.
(29)
Pokiaľ ide o spoločnosť, ktorej nebol v pôvodnom prešetrovaní udelený THP, normálna hodnota sa v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia vypočítala na základe informácií, ktoré poskytol spolupracujúci výrobca v analogickej krajine. Domáci predaj výrobcu v analogickej krajine sa realizoval v dostatočných množstvách a v rámci bežného obchodného styku, a preto mohol byť použitý ako základ na určenie normálnej hodnoty pre spoločnosť, ktorej nebol udelený THP.
2.3. Vývozná cena
(30)
Pokiaľ ide o spoločnosť, ktorej bol udelený THP, celý vývozný predaj do Únie sa uskutočnil prostredníctvom prepojených dovozcov a následne došlo k opätovnému predaju prepojeným a neprepojeným spoločnostiam v Únii. Vývozná cena bola preto podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia vytvorená na základe ceny, za ktorú boli dovážané výrobky prvýkrát opätovne predané nezávislému kupujúcemu, náležite upravenej berúc do úvahy všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, ako aj primerané rozpätie na PVA náklady a ziskové rozpätie. V tejto súvislosti sa použili vlastné PVA náklady prepojených spoločností.
(31)
Po zverejnení jedna strana tvrdila, že pokiaľ ide o určenie PVA prepojených dovozcov, boli brané do úvahy určité výdavky, ktoré sa týkali predaja iných výrobkov ako predmetného výrobku, a že tieto výdavky by preto mali byť vylúčené. Treba zdôrazniť, že overené výdavky na PVA ako ich uviedli dotknuté spoločnosti boli brané do úvahy pri určovaní vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Tvrdenie, že uvedené výdavky na PVA taktiež zahŕňali výdavky na PVA z predaja iných výrobkov, nebolo podložené žiadnym dôkazom, a preto bolo zamietnuté.
(32)
Pripomienky týkajúce sa vývozných cien predložené jednou zo zainteresovaných strán navyše vychádzali z chybnej citácie príslušnej meny. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(33)
Pokiaľ išlo o ziskové rozpätie, žiadny z neprepojených dovozcov do Únie nespolupracoval. V pôvodnom prešetrovaní bolo použité ziskové rozpätie prepojených dovozcov na základe skutočnosti, že činnosti neprepojených dovozcov neboli dostatočne porovnateľné s činnosťami dotknutého prepojeného dovozcu. Prešetrovanie ukázalo, že činnosti prepojeného dovozcu boli rovnaké počas ORP ako v období pôvodného prešetrovania, t. j. väčšina dovezených volfrámových elektród bola následne integrovaná do hlavného výrobku, ktorým je zvárací horák. Ďalej treba pripomenúť, že volfrámové elektródy majú v porovnaní s konečným výrobkom len malú hodnotu. Na tomto základe, ako už bolo konštatované v pôvodnom prešetrovaní, sa dospelo k záveru, že vlastné ziskové rozpätie prepojeného dovozcu by mohlo predstavovať presný základ ziskového rozpätia používaného na stanovenie vývoznej ceny.
(34)
Pokiaľ ide o spoločnosť, ktorej bol v pôvodnom prešetrovaní priznaný IP, všetok predaj na vývoz do Únie smeroval priamo k nezávislým zákazníkom so sídlom v Únii. Vývozná cena sa preto v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia stanovila na základe cien splatných alebo skutočne zaplatených.
(35)
Stanovenie vývoznej ceny všetkých ostatných výrobcov so sídlom v ČĽR vychádzalo z vývozných štatistík dostupných v databáze podľa článku 14 ods. 6.
(36)
Vývozné ceny boli v súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia určené odčítaním zaplatených antidumpingových ciel, pretože žiadna strana nepredložila dôkaz o tom, že clo bolo riadne zohľadnené v cenách ďalšieho predaja a v neskorších predajných cenách na trhu Únie.
2.4. Porovnanie
(37)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu.
(38)
Na účely zaistenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny oboch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov ako aj v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia boli formou úprav patrične zohľadnené rozdiely v nákladoch na dopravu, poistenie a úverové náklady, ktoré ovplyvnili ceny a ich porovnateľnosť.
2.5. Dumpingové rozpätie
(39)
Ako sa uvádza v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, dumpingové rozpätie bolo stanovené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.
(40)
V prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo v pôvodnom prešetrovaní udelené THZ, sa ukázalo, že táto spoločnosť pokračovala v dumpingu na významnej úrovni.
(41)
V prípade spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorému bolo v pôvodnom prešetrovaní priznané IP, ako aj pri celoštátnom dumpingovom rozpätí použiteľnom na všetkých ostatných nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, sa ukázala významná úroveň dumpingu, ktorý dokonca prevyšoval dumping zistený v pôvodnom prešetrovaní.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Predbežná poznámka
(42)
V nadväznosti na zistenia výskytu dumpingu počas ORP sa prešetrila pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení.
(43)
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia predstavovali len asi 10 % celkovej výrobnej kapacity v ČĽR. Závery preto museli do značnej miery vychádzať z informácií uvedených v žiadosti o prieskum a tiež z verejne dostupných informácií. Zvlášť zohľadnené bolo správanie čínskych výrobcov pokiaľ ide o vývozné ceny na trhy iných tretích krajín, čínsku výrobnú kapacitu, ako aj o dostupnú a voľnú kapacitu a atraktivitu trhu Únie pre čínskych výrobcov.
3.2. Správanie čínskych výrobcov v súvislosti s vývoznými cenami na trhy iných tretích krajín
(44)
Pokiaľ ide o vývoz na trhy iných tretích krajín, je potrebné konštatovať, že štatistické údaje, ktoré sú dostupné v čínskych verejných databázach, sa vzťahujú na širšiu definíciu výrobku, a preto nebolo možné uskutočniť zmysluplnú analýzu množstva vyvezeného na iné trhy ani cien na týchto trhoch. Dvaja spolupracujúci výrobcovia z ČĽR nevyvážali pre nezávislých zákazníkov na trhoch iných tretích krajín. Na tomto základe nemohli byť spoľahlivo stanovené vývozné ceny na trhy iných tretích krajín počas ORP, a na základe dostupných informácií nebolo možné vyvodiť žiadne jednoznačné závery.
3.3. Voľná kapacita čínskych výrobcov
(45)
Údaje, z ktorých vychádzala ďalej uvádzaná analýza, poskytol žiadateľ v žiadosti o prieskum a boli porovnané s verejne dostupnými informáciami.
(46)
Na tomto základe bola kapacita čínskych výrobcov odhadnutá na 1 600 000 kg. Žiadateľ odhadol využitie kapacity čínskych výrobcov na 63 %, čo predstavuje nevyužitú kapacitu vo výške približne 600 000 kg, a to je takmer päťkrát viac, než bola celková spotreba Únie počas ORP. Existujú teda obrovské množstvá, ktoré je možné vyviezť z ČĽR, a to najmä preto, že nič nenasvedčuje tomu, že by trhy v tretích krajinách alebo domáci trh mohli absorbovať túto významnú voľnú výrobnú kapacitu.
3.4. Objem a ceny dumpingového dovozu z ČĽR
(47)
Dovoz z ČĽR do Únie počas posudzovaného obdobia vzrástol o 9 % a počas ORP výrazne presiahol 50 000 kilogramov, čo predstavuje približne polovicu celkovej spotreby Únie počas ORP.
(48)
V priebehu celého posudzovaného obdobia dovozné ceny kolísali a sledovali rovnaké trendy ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Dovozné ceny celkovo stúpli od roku 2008 do ORP o 42 % a boli naďalej na dumpingovej úrovni. Rast cien sa dá vysvetliť hlavne vyššími nákladmi na hlavnú surovinu (volfrámový prášok) v priebehu ORP.
3.5. Atraktívnosť trhu Únie
(49)
Trh Únie je jedným z najväčších na svete s približne 20 % svetovou spotrebou volfrámových elektród. Čínske spoločnosti prejavili vážny záujem rozvinúť svoju prítomnosť na trhu Únie, čo je podporené aj skutočnosťou, že si v priebehu ORP nielen udržali, ale aj zvýšili svoj významný 45 % podiel na trhu.
3.6. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(50)
Uvedenou analýzou sa preukazuje, že čínsky dovoz naďalej vstupoval na trh Únie za dumpingové ceny s významnými dumpingovými rozpätiami. Najmä vzhľadom na analýzu cien na trhu Únie a na prejavený záujem čínskych vývozcov o trh Únie, ako aj na značnú nevyužitú kapacitu v ČĽR, ktorá výrazne prevyšuje celkovú spotrebu Únie, možno vyvodiť záver, že je veľmi pravdepodobné že dumping bude pokračovať, pokiaľ by opatrenia boli zrušené.
D. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Definícia výrobného odvetvia Únie
(51)
Toto prešetrovanie potvrdilo, že volfrámové elektródy vyrábajú dvaja výrobcovia v Únii. Obaja výrobcovia pri tomto prešetrovaní plne spolupracovali.
(52)
Menované spoločnosti predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a budú sa ďalej uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
2. Predbežná poznámka
(53)
Nakoľko existujú iba dve spoločnosti, ktoré tvoria výrobné odvetvie Únie, budú údaje o výrobnom odvetví únie uvedené v indexovanej podobe alebo ako rozsahy, aby bolo chránené tajomstvo podľa článku 19 základného nariadenia.
(54)
Pretože štatistiky dovozu od Eurostatu zahŕňajú do úrovne znaku KN aj iné výrobky než volfrámové elektródy, boli informácie o dovoze analyzované na úrovni kódu TARIC doplnené o informácie z údajov zozbieraných v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia. Údaje na úrovni kódu TARIC sa považujú za dôverné, pretože poskytujú úroveň podrobnosti, ktorá umožňuje identifikáciu strán. Z tohto dôvodu sú niektoré informácie predložené ako rozpätia.
3. Spotreba v únii
(55)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a údajov o dovoze podľa Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplnených o informácie z údajov zozbieraných v súlade s článkom 14 ods. 6
(56)
Medzi rokom 2008 a ORP (ďalej len „posudzované obdobie“) sa spotreba Únie znížila o 16 %. Spotreba v Únii medzi rokmi 2008 a 2009 značne poklesla a od toho obdobia rástla bez toho, aby dosiahla úroveň pred krízou. Z najnižšej hodnoty v roku 2009 sa počas ORP spotreba v Únii vyšplhala takmer o 40 %.
Tabuľka 1
Spotreba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
ORP
Spotreba
140 000 - 150 000
90 000 - 100 000
110 000 - 120 000
120 000 - 130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Vyplnené dotazníky, Eurostat, databáza podľa článku 14 ods. 6.
4. Objem a podiel dumpingového dovozu z Čínskej ľudovej republiky na trhu
(57)
Objem a trhový podiel dumpingového dovozu z ČĽR bol zistený na základe štatistických údajov, ktoré sú k dispozícii na úrovni TARIC doplnených o informácie pochádzajúce z údajov zozbieraných v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia.
(58)
Bez ohľadu na absolútny pokles spotreby v Únii sa objem dovozu výrobku, ktorý je predmetom preskúmania, v období ORP zvýšil o 9 %, pričom sa udržal na úrovni výrazne prevyšujúcej 50 000 kg (pozri tabuľku č. 2). Tento nárast, ako aj všeobecný pokles spotreby v Únii počas posudzovaného obdobia, viedli k zvýšeniu trhového podielu čínskych vývozcov na približne polovicu trhu Únie.
Tabuľka 2
Dovoz z ČĽR
2008
2009
2010
ORP
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podiel na trhu (%)
35 - 40
35 - 40
35 - 40
45 - 50
Zdroj:
Eurostat, databáza podľa článku 14 ods. 6.
5. Ceny dovozu z ČĽR
5.1. Vývoj cien
(59)
Ceny z ČĽR sa v regióne medzi rokom 2008 a ORP zvýšili o 40 %, pričom k prudkému nárastu došlo počas ORP. Rast cien sa dá vysvetliť hlavne vyššími nákladmi na hlavnú surovinu (volfrámový prášok) v priebehu ORP.
Tabuľka 3
Ceny dovozu z ČĽR
2008
2009
2010
ORP
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáza podľa článku 14 ods. 6.
5.2. Cenové podhodnotenie
(60)
Prešetrovanie ukázalo, že ceny dovozu z ČĽR boli nižšie ako priemerné ceny výrobného odvetvia Únie. Počas ORP bola zistená miera cenového podhodnotenia vo výške 37 % a aj po započítaní antidumpingového cla predstavovalo rozpätie cenového podhodnotenia stále vysokú úroveň 24 %. Výpočet bol založený na porovnaní vývozných cien CIF spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov s priemernými cenami výrobného odvetvia Únie na úrovni ceny zo závodu. Ceny boli považované za reprezentatívne pre ČĽR, nakoľko dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia pokrývali približne 80 % dovozu volfrámových elektród z ČĽR.
(61)
Po zverejnení jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že ceny neboli porovnané podľa jednotlivých druhov a v dôsledku údajných cenových výkyvov medzi rôznymi druhmi výrobkov nedávali vypočítané úrovne cenového podhodnotenia zmysel. Na základe dostupných informácií bolo cenové porovnanie podľa jednotlivých druhov možné iba v prípade časti predaja výrobného odvetvia na trhu Únie a iba v prípade časti uskutočneného vývozného predaja do Únie. Táto strana však nepredložila dôkaz, ktorý by spochybnil primeranosť použitej metodiky. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(62)
Po zverejnení sa taktiež objavilo tvrdenie, že čínske dovozné ceny a predajné ceny výrobného odvetvia Únie neboli porovnané na rovnakej úrovni obchodu. Toto tvrdenie nebolo podložené, keďže dotknutá strana neposkytla žiadne informácie ani dôkazy, ktoré by preukazovali trvalé a jasné rozdiely vo funkciách a cenách predajcov na údajne rôznych úrovniach obchodu. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
6. Dovoz z iných tretích krajín
(63)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza objem dovozu a ceny z iných krajín počas posudzovaného obdobia. Objem a trhový podiel dumpingového dovozu z ostatných tretích krajín bol zistený na základe štatistických údajov, ktoré sú k dispozícii na úrovni TARIC doplnených o informácie pochádzajúce z údajov zozbieraných v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia.
Tabuľka 4
Dovoz z iných tretích krajín
2008
2009
2010
ORP
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Južná Kórea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatné tretie krajiny
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Spolu
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Trhový podiel dovozu z ostatných tretích krajín (%)
35 - 40
30 - 35
30 - 35
30 - 35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáza podľa článku 14 ods. 6.
(64)
Objem dovozu ostatných tretích krajín na trh Únie klesol v posudzovanom období približne o 33 %. Podiely na trhu v posudzovanom období klesli a počas ORP sa pohybovali v rozpätí medzi 30 % až 35 %. Ceny z ostatných tretích krajín sa za rovnaké obdobie zvýšili o 21 %.
(65)
Je potrebné pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní nedošlo k žiadnemu významnému dovozu podobného výrobku na trh Únie z iných krajín než z ČĽR. V pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že zvyšní výrobcovia v USA a Japonsku mali svoje odbytiská hlavne na svojich domácich trhoch. Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z iných krajín než z ČĽR bol mimoriadne malý.
(66)
Informácie, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie naznačovali, že vo Vietname a Južnej Kórei neexistuje výroba volfrámových elektród, a že dovoz z týchto krajín pochádzal v skutočnosti z ČĽR. Napriek tomu sa však nepodarilo získať informácie, ktoré by potvrdili toto podozrenie počas súčasného prešetrovania.
7. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
7.1. Úvodné poznámky
(67)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(68)
Keďže výrobné odvetvie tvoria iba dvaja výrobcovia, sú údaje z dôvodu zachovania tajomstva vykazované v rozmedziach.
7.2. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(69)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa každý rok počas posudzovaného obdobia znižovala. Do konca ORP výroba poklesla v porovnaní s rokom 2008 o 29 %. Tento trend bol obzvlášť negatívny v roku 2009, keď poklesla o viac ako 40 %.
Tabuľka 5
Celková výroba v Únii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
ORP
Výroba
60 000 - 70 000
35 000 - 40 000
50 000 - 60 000
40 000 - 50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
vyplnené dotazníky
(70)
Výrobná kapacita zostávala počas posudzovaného obdobia stabilná. Keďže sa výroba znížila, výsledné využitie kapacity zaznamenalo od roku 2008 do ORP celkové zníženie o 27 % a v ORP využitie kapacity dosiahlo 41 %. Podrobné údaje sú uvedené v tabuľke:
Tabuľka 6
Výrobná kapacita a využitie kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
ORP
Výrobná kapacita
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využitie kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
7.3. Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob vo výrobnom odvetví Únie sa v období od roka 2008 do ORP znížila o 20 %. Tento trend je v súlade s trendom poklesu spotreby na trhu Únie počas toho istého obdobia.
Tabuľka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
ORP
Konečný stav zásob
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
7.4. Objem predaja
(72)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom sa od roku 2008 do ORP znížil o 23 %, pričom k prudkému poklesu došlo medzi rokmi 2008 a 2009. Tento negatívny trend bol výraznejší než pokles celkovej spotreby, s výnimkou roku 2010.
Tabuľka 8
Predaj neprepojeným zákazníkom
2008
2009
2010
ORP
Objem (v kg)
40 000 - 50 000
25 000 - 30 000
35 000 - 40 000
30 000 - 35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
7.5. Podiel na trhu
(73)
V dôsledku toho, čo bolo konštatované v predchádzajúcom bode v súvislosti s objemom predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, podiel výrobného odvetvia na trhu počas posudzovaného obdobia klesol. Hoci výrobné odvetvie Únie strácalo objemy predaja, bolo schopné si počas rokov 2009 a 2010 udržať svoj podiel na trhu, avšak počas ORP ho postihol pokles, kedy predaj klesal napriek rastúcemu trhu. Toto viedlo k podielu na trhu v rozpätí medzi 20 % až 25 %, čo je mierne nižší trhový podiel ako ten, ktorý bol zaznamenaný na začiatku posudzovaného obdobia.
Tabuľka 9
Podiel Únie na trhu
2008
2009
2010
ORP
Podiel Únie na trhu (%)
25 - 30
25 - 30
30 - 35
20 - 25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Vyplnené dotazníky, Eurostat, databáza podľa článku 14 ods. 6.
7.6. Rast
(74)
Ako bolo vysvetlené predtým, spotreba v Únii sa v dôsledku hospodárskeho útlmu medzi rokmi 2008 a 2009 značne znížila a od toho obdobia rástla bez toho, aby dosiahla úroveň pred krízou. Hoci výrobné odvetvie Únie strácalo objemy predaja, bolo schopné si počas rokov 2009 a 2010 udržať svoj podiel na trhu, avšak počas ORP ho postihol pokles, kedy predaj klesal napriek rastúcemu trhu.
7.7. Zamestnanosť a produktivita
(75)
Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie sa v období od roku 2008 do ORP znížila o 13 %.
(76)
Po poklese výroby sa v priebehu posudzovaného obdobia znížila tiež produktivita na zamestnanca, meraná ako produkcia v kg na jedného zamestnanca. Podrobné údaje sú uvedené v tabuľke:
Tabuľka 10
Celková zamestnanosť a produktivita v Únii
2008
2009
2010
ORP
Index zamestnancov
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
7.8. Jednotkové predajné ceny
(77)
Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov v Únii medzi rokom 2008 a 2010 mierne klesali, čiastočne v dôsledku vplyvu hospodárskej krízy. Medzi rokom 2010 a ORP jednotkové predajné ceny výrazne vzrástli. Celkovo sa ceny výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 35 %. Tento cenový vývoj, hlavne medzi rokom 2010 a ORP, bol spôsobený zvýšením ceny hlavných zložiek volfrámových elektród.
Tabuľka 11
Jednotková cena predaja v Únii
2008
2009
2010
ORP
Jednotková cena predaja Únie (EUR za kus)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
7.9. Ziskovosť
(78)
Ziskovosť sa medzi rokom 2008 a ORP zvýšila po dosiahnutí nižšej úrovne v rokoch 2009 a 2010. Ziskovosť však napriek tomu zostala v záporných hodnotách v priebehu celého posudzovaného obdobia.
Tabuľka 12
Ziskovosť
2008
2009
2010
ORP
Ziskovosť predaja Únie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
7.10. Investície a návratnosť investícií
(79)
Počas skúmaného obdobia výrazne poklesli investície do dotknutého výrobku.
(80)
Návratnosť investícií sledovala trend ziskovosti. V roku 2008 zaznamenalo výrobné odvetvie Únie zápornú návratnosť investícií, ktorá sa mierne zlepšila, napriek tomu však ostala v priebehu ORP záporná.
Tabuľka 13
Investície a návratnosť investícií
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
ORP
vyplnené dotazníky
100
2
23
18
Návratnosť investícií
100
100
96
103
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
7.11. Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
(81)
Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoje činnosti a je vyjadrený v percentách obratu dotknutého výrobku, sa počas posudzovaného obdobia výrazne zlepšil, avšak zostal záporný.
Tabuľka 14
Peňažný tok
2008
2009
2010
ORP
Peňažný tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
7.12. Mzdy
(82)
Medzi rokom 2008 a ORP poklesli mzdy vo výrobnom odvetví Únie o 16 % v súlade s poklesom počtu zamestnancov.
7.13. Rozsah dumpingového rozpätia
(83)
Napriek platným opatreniam pretrvával počas ORP značný dumping na úrovni výrazne prevyšujúcej súčasnú úroveň opatrení. Vzhľadom na rozsiahlu voľnú kapacitu, skutočný objem dovozu z ČĽR a ceny, ktoré boli výrazne nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie, nie je možné považovať dopad skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.
7.14. Zotavenie z predchádzajúceho dumpingu
(84)
Analyzovalo sa, či sa výrobné odvetvie Únie zotavilo z vplyvu dumpingu v minulosti. Aj napriek platným antidumpingovým opatreniam sa výrobnému odvetviu Únie nepodarilo zotaviť z predchádzajúceho dumpingu. V reakcii na tlak čínskeho dovozu sa výrobné odvetvie Únie pokúsilo udržať svoj podiel na trhu, ale výsledkom bola strata.
8. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie
(85)
Výrobné odvetvie Únie zostalo v neistej hospodárskej situácii a bola mu aj naďalej spôsobovaná podstatná materiálna ujma. Zhoršili sa takmer všetky ukazovatele ujmy týkajúce sa finančnej situácie výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období. V dôsledku toho nebolo možné dospieť k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie je bezpečná.
(86)
V reakcii na tlak čínskeho dovozu sa výrobné odvetvie Únie pokúsilo udržať svoj podiel na trhu, ale predávalo za ceny výrazne pod hranicou rentability. Rast predajných cien výrobného odvetvia Únie medzi rokom 2010 a ORP skutočne súvisí s nárastom cien surovín a nepokryl celkové náklady výrobného odvetvia Únie.
(87)
Na záver je možné skonštatovať, že problémy výrobného odvetvia Únie je jednoznačne možné spojiť s masívnou prítomnosťou lacného čínskeho dovozu výrobku, ktorý je predmetom skúmania na trhu Únie, a ktorý sa napriek platným opatreniam predáva za výrazne dumpingové ceny. Tento faktor postačoval na posúdenie situácie, v ktorej výrobné odvetvie Únie utrpelo straty pri snahe udržať si primeraný podiel na trhu. Tieto ťažkosti boli navyše ďalej prehlbované takmer počas celého posudzovaného obdobia pôsobením dvoch faktorov: poklesom trhu počas hospodárskej krízy v rokoch 2008 - 2009 a, hoci v menšom rozsahu, náhlym zvýšením cien surovín počas ORP. Toto viedlo k situácii, kedy straty dosiahli značne vysokú úroveň.
(88)
Vzhľadom na nepriaznivý vývoj ukazovateľov týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie je zastávaný názor, že výrobné odvetvie Únie počas prešetrovaného obdobia naďalej trpelo materiálnou ujmou v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA UJMY
1. Úvodné poznámky
(89)
Počas posudzovaného obdobia sa výrobné odvetvie Únie ocitlo v zraniteľnej situácii, pričom bolo stále vystavené poškodzujúcemu vplyvu dumpingového dovozu z ČĽR.
(90)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa posúdil dovoz z príslušnej krajiny s cieľom stanoviť, či existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy v prípade, ak by opatrenia zanikli.
2. Objem čínskeho dovozu
(91)
Je nutné pripomenúť, že spotreba na trhu Únie od obdobia pôvodného prešetrovania výrazne klesla, a to hlavne v dôsledku hospodárskeho útlmu. Za týchto okolností objem čínskeho dovozu počas ORP vzrástol na úroveň výrazne prevyšujúci 50 000 kg. Objem dovozu vzrástol o 9 %, kým podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol.
3. Voľná kapacita v ČĽR
(92)
Ako je uvedené v odôvodnení 46, na základe dostupných informácií existuje v ČĽR značná voľná kapacita. Je možné očakávať, že veľká časť tejto voľnej kapacity by mohla byť využitá na dovoz na trh Únie, ak by antidumpingové opatrenia neboli zavedené. Uvedené potvrdzuje najmä fakt, že neexistujú žiadne náznaky toho, že by trhy tretích krajín alebo čínske domáce trhy boli schopné absorbovať významnú časť čínskej nevyužitej kapacity. Existuje preto kapacita pre významné zvýšenie dovozu do Únie. Počas ORP bola nevyužitá kapacita odhadom takmer päťkrát väčšia ako spotreba Únie.
(93)
Okrem toho, informácie predložené počas prešetrovania poukázali na významné narušenia trhu so surovinou (paravolfrám amónny, ďalej len „APT“), ktorá sa používa pri výrobe výrobku, ktorý je predmetom preskúmania. Na túto surovinu sa vzťahujú vývozné kvóty a vývozné dane uložené čínskymi orgánmi. Toto obmedzuje vývoz APT a umelo zvyšuje jeho cenu na svetovom trhu. Tieto narušenia budú pravdepodobne ďalej stimulovať čínsky priemysel k výrobe a vývozu za nízke ceny, zatiaľ čo je výrobné odvetvie Únie nútené vyrábať podobný výrobok na základe umelo vysokých cien suroviny.
4. Atraktívnosť trhu Únie
(94)
Bolo preukázané, že čínski vyvážajúci výrobcovia preukazovali pretrvávajúci záujem o trh v Únii a boli schopní zvýšiť objem dovozu na úkor odbytu výrobného odvetvia Únie. Počas ORP dokonca zvýšili svoj už aj tak značný podiel na trhu.
5. Záver
(95)
Výrobné odvetvie Únie trpelo vplyvom čínskeho dumpingového dovozu niekoľko rokov a v súčasnosti sa stále nachádza v neistej hospodárskej situácii.
(96)
Pokiaľ by opatrenia zanikli, existuje veľká pravdepodobnosť vyššieho dumpingového dovozu, ktorý by mohol vážne ohroziť existenciu výrobného odvetvia Únie. V ČĽR totiž existuje značná voľná kapacita, ktorá s veľkou pravdepodobnosťou bude smerovať na trh Únie za dumpingové ceny, ktoré sú nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie, pokiaľ by tieto opatrenia zanikli.
(97)
Vzhľadom na zistenia počas prešetrovania, ktoré sa konkrétne týkajú pokračovania dumpingu, voľných kapacít v ČĽR, zisteného narušenia na trhu surovín, potenciálu vyvážajúcich výrobcov z ČĽR presmerovať svoj vývozný objem na trh Únie, správania čínskych výrobcov, pokiaľ ide o znižovanie cien na úroveň, ktorá je nižšia ako ceny výrobného odvetvia Únie a atraktívnosti trhu Únie, by prípadné zrušenie opatrení pravdepodobne viedlo k pretrvávaniu ujmy.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvod
(98)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení rôznych príslušných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.
(99)
Je potrebné pripomenúť, že v rámci pôvodného prešetrovania sa usúdilo, že uloženie opatrení nie je proti záujmu Únie. Okrem toho skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, čiže sa ním analyzuje situácia, v ktorej už platili antidumpingové opatrenia, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nevhodného negatívneho vplyvu na strany, ktorých sa súčasné antidumpingové opatrenia týkajú.
(100)
Na základe toho bolo preskúmané, či aj napriek záveru o pravdepodobnosti pokračovania poškodzujúceho dumpingu existujú naliehavé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovanie opatrení v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(101)
Vzhľadom na situáciu vo výrobnom odvetví Únie a analýzu pravdepodobnosti obnovenia ujmy je zrejmé, že výrobné odvetvie Únie by pravdepodobne zažilo vážne zhoršenie svojej finančnej situácie v prípade, že by sa povolilo uplynutie platnosti antidumpingových opatrení. Počas celého posudzovaného obdobia prichádzalo výrobné odvetvie Únie o objem výroby a predaja, kým dovoz z dotknutej krajiny rástol aj napriek platným opatreniam. Počas toho istého obdobia sa finančná situácia výrobného odvetvia Únie zhoršovala v dôsledku ťažkých strát. Na trhu Únie je preto nutné presadzovať účinnú hospodársku súťaž.
(102)
Existuje predpoklad, že pokračovanie opatrení by výrobnému odvetviu Únie prospelo, pretože by malo byť potom schopné výšiť objem predaja a zlepšiť svoju finančnú situáciu. Ukončenie platnosti opatrení by naopak vážne ohrozilo životaschopnosť výrobného odvetvie Únie.
3. Záujem používateľov
(103)
Žiadny z 15 oslovených používateľov neprejavil záujem o spoluprácu. Rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní neboli od oslovených používateľov doručené žiadne odpovede na dotazník. V pôvodnom prešetrovaní sa nespolupráca vysvetľovala slabým dopadom volfrámových elektród na ich výrobné náklady, pretože sa ukazuje, že hlavnými kritériami pre zákazníkov je kvalita a spoľahlivosť. Vzhľadom na okrajový dopad výrobku, ktorý je predmetom skúmania, na náklady nadväzujúcich výrobkov bol vyvodený záver, že opatrenia nebudú mať nepriaznivý dopad na výrobné odvetvie používateľov.
4. Záujem dovozcov
(104)
Traja dovozcovia sa obrátili na Komisiu na začiatku prešetrovania, ale neboli považovaní za zainteresované strany, pretože počas RIP nedovážali dotknutý výrobok z ČĽR. Vzhľadom na to, že dovozcovia volfrámových elektród neprejavili počas prešetrovania žiadny záujem, bol prijatý záver, že zachovanie opatrení by nebolo proti jasným záujmom EÚ.
5. Záver
(105)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.
G. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(106)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Podania a pripomienky sa náležite zohľadnili, ak boli opodstatnené.
(107)
Z uvedených skutočností vyplýva, že ako je stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, mali by sa zachovať antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz určitých volfrámových elektród s pôvodom v ČĽR uložené nariadením (ES) č. 260/2007.
(108)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na veľký rozdiel v sadzbách cla sa osobitné opatrenia považujú v tomto prípade za potrebné, aby sa zabezpečilo riadne uplatňovanie antidumpingového cla. Tieto osobitné opatrenia týkajúce sa iba spoločností, pre ktoré sa zaviedla individuálna sadzba cla, zahŕňajú: predloženie platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu. Pri dovoze, ku ktorému takáto faktúra nie je priložená, sa uplatňuje zvyškové antidumpingové clo uplatniteľné na všetkých ostatných výrobcov,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz volfrámových zváracích elektród vrátane volfrámových tyčí a prútov na zváracie elektródy, ktoré obsahujú minimálne 94 hmotnostných percent volfrámu, iných ako získaných jednoduchým spekaním, tiež rezaných na určitú dĺžku, zaradených v súčasnosti pod číselné znaky KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením v prípade výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrobených ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Antidampingové clo
Doplnkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všetky ostatné spoločnosti
63,5 %
A999
3. Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe, colným orgánom členských štátov. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 29. mája 2013