PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 923/2012
ze dne 26. září 2012,
kterým se stanoví společná pravidla létání a provozní předpisy týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace a kterým se mění prováděcí nařízení (ES) č. 1035/2011 a nařízení (ES) č. 1265/2007, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006 a (EU) č. 255/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (1), a zejména na čl. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví (2) (základní nařízení agentury EASA), a zejména na články 8 a 8b a přílohu Vb uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 551/2004 a nařízení (ES) č. 216/2008 se požaduje, aby Komise přijala prováděcí pravidla, jejichž cílem bude přijmout příslušná ustanovení týkající se pravidel létání založených na normách a doporučených postupech Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a harmonizovat uplatňování klasifikace vzdušného prostoru podle ICAO, aby se zajistilo plynulé poskytování bezpečných a účinných služeb letového provozu v rámci jednotného evropského nebe.
(2)
Agentuře Eurocontrol bylo v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (3), uloženo, aby byla Komisi nápomocna při vypracování prováděcích pravidel, jež stanoví příslušná ustanovení pravidel létání založených na normách a doporučených postupech ICAO a harmonizují uplatňování klasifikace vzdušného prostoru zavedené organizací ICAO.
(3)
V souladu s čl. 1 odst. 3 a článkem 13 nařízení (ES) č. 549/2004 a článkem 2 nařízení (ES) č. 216/2008 by iniciativa jednotného evropského nebe měla členským státům napomoci při plnění jejich závazků podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“) tím, že poskytne společný výklad a jednotné provádění.
(4)
Cílem nařízení (ES) č. 551/2004 je podpořit v rámci společné dopravní politiky koncepci integrovanějšího provozního vzdušného prostoru a stanovit společné postupy navrhování, plánování a uspořádání a zároveň zajistit účinný a bezpečný výkon uspořádání letového provozu. Tento cíl je zvlášť důležitý pro rychlé zavádění funkčních bloků vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi.
(5)
Výsledek práce společné skupiny vytvořené Komisí, agenturou Eurocontrol a organizací ICAO, která zmapovala vnitrostátní rozdíly oznámené členskými státy oproti normám ICAO týkajícím se pravidel létání a s nimi souvisejících ustanovení o poskytování letových navigačních služeb, potvrzuje potřebu normalizace společných pravidel a rozdílů s ohledem na jednotné evropské nebe.
(6)
Pro zajištění bezpečné, účinné a plynulé mezinárodní letecké dopravy a na podporu vytváření funkčních bloků vzdušného prostoru je třeba, aby se všichni účastníci jednotného evropského nebe řídili společným souborem pravidel. Klíčovým faktorem, který umožní bezpečný přeshraniční provoz, je vytvoření transparentního regulačního systému, jehož účastníkům lze poskytnout právní jistotu a předvídatelnost. Za tímto účelem je potřeba zavést normalizovaná pravidla létání a s nimi související ustanovení týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace a případně je doplnit poradenským materiálem a/nebo přijatelnými způsoby průkazu.
(7)
Pro dosažení těchto cílů by členské státy měly v oblastech, na které se vztahují právní předpisy Unie, oznamovat ICAO pouze společně dohodnuté evropské rozdíly. Zjišťování a sledování těchto rozdílů by mělo být trvalým procesem.
(8)
Členské státy, které přijaly dodatečná ustanovení doplňující normy ICAO, by měly tato ustanovení i nadále používat, dokud nebudou přijata příslušná ustanovení Unie, pokud jsou taková dodatečná ustanovení i nadále považována za nezbytná a pokud nejsou v rozporu s Chicagskou úmluvou nebo s platnými právními předpisy Unie.
(9)
Uplatněním tohoto nařízení by neměly být dotčeny závazky a práva členských států na volném moři podle článku 12 Chicagské úmluvy, a zejména podle přílohy 2 Chicagské úmluvy, jakož i závazky členských států a Unie podle Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu a závazky členských států podle Úmluvy o mezinárodních pravidlech pro zabránění srážkám na moři z roku 1972.
(10)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rámcového nařízení (ES) č. 549/2004 se regulační rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe netýká vojenského provozu a vojenského výcviku.
(11)
Toto nařízení se rovněž netýká stávajícího procesu novelizace norem a doporučených postupů ICAO prováděných v rámci Chicagské úmluvy.
(12)
Rozšíření pravomocí agentury EASA na otázky bezpečnosti uspořádání letového provozu vyžaduje zajištění souladu mezi prováděcími pravidly vyvíjenými podle nařízení (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 216/2008.
(13)
V zájmu zajištění souladu mezi provedením ustanovení přílohy 2 Chicagské úmluvy, stanovených v tomto nařízení, a budoucích ustanovení, jež vyplynou z ostatních příloh Chicagské úmluvy a budou zahrnuta do příštích fází práce a rovněž do provádění budoucích pravidel Unie, by měla být podle potřeby revidována původní ustanovení.
(14)
Podle potřeby by měly být ostatní právní předpisy Unie aktualizovány tak, aby odkazovaly na toto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti nařízení
1. Cílem tohoto nařízení je stanovit společná pravidla létání a provozní předpisy týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace, které jsou použitelné pro všeobecný letový provoz v rámci nařízení (ES) č. 551/2004.
2. Toto nařízení se vztahuje zejména na uživatele vzdušného prostoru a na letadla provozovaná v rámci všeobecného letového provozu:
a)
provádějící lety do Unie, v rámci Unie a z Unie;
b)
se značkami státní příslušnosti a poznávacími značkami členského státu Unie a provádějící lety v jakémkoli vzdušném prostoru v rozsahu, který není v rozporu s pravidly zveřejněnými zemí, která má pravomoc nad přelétávaným územím.
3. Toto nařízení se vztahuje také na příslušné úřady členských států, na poskytovatele letových navigačních služeb a na příslušný pozemní personál podílející se na provozu letadel.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:
1.
„přesností“ se rozumí stupeň shody mezi předpokládanou nebo měřenou hodnotou a hodnotou skutečnou;
2.
„ADS-C dohodou“ se rozumí plán hlášení, který stanoví podmínky hlášení údajů ADS-C (tj. údaje požadované stanovištěm letových provozních služeb a četnost hlášení ADS-C, která musí být dohodnuta před použitím ADS-C při poskytování letových provozních služeb);
3.
„poradním vzdušným prostorem“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů nebo označená trať, kde je dostupná letová poradní služba;
4.
„poradní tratí“ se rozumí stanovená trať, kde je dostupná letová poradní služba;
5.
„akrobatickým letem“ se rozumí úmyslně prováděné manévry s letadlem za letu, zahrnující náhlé změny polohy, neobvyklé polohy nebo neobvyklé změny rychlosti, které nejsou nutné pro normální let nebo pro výcvik za účelem získání osvědčení nebo kvalifikací jiných než kvalifikace pro akrobacii;
6.
„letištěm“ se rozumí jakákoli vymezená plocha (včetně všech budov, zařízení a vybavení) na zemi nebo na vodě nebo na pevné konstrukci, pevné konstrukci na moři nebo na plovoucí konstrukci, která je zcela nebo zčásti určena pro přílety, odlety a pozemní pohyby letadel;
7.
„letištní službou řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro letištní provoz;
8.
„letištní řídící věží“ se rozumí stanoviště určené k poskytování služby řízení letového provozu pro letištní provoz;
9.
„letištním provozem“ se rozumí veškerý provoz na provozní ploše letiště a všechna letadla letící v blízkosti letiště. Letadlo je v blízkosti letiště, mimo jiné když vstupuje do letištního okruhu nebo jej opouští;
10.
„letištním okruhem“ se rozumí vymezená dráha, kterou má letadlo letící v blízkosti letiště dodržovat;
11.
„letištní provozní zónou“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů, který slouží k ochraně letištního provozu;
12.
„leteckými pracemi“ se rozumí provoz letadla, při kterém se letadlo používá pro zvláštní služby jako pro zemědělství, stavebnictví, snímkování, zeměměřičství, pozorování a hlídkování, pátrání a záchranu, leteckou reklamu atd.;
13.
„leteckou informační příručkou (AIP)“ se rozumí příručka vydaná státem nebo pověřenou organizací, obsahující letecké informace trvalého charakteru, nezbytné pro letecký provoz;
14.
„leteckou pohyblivou službou“ se rozumí pohyblivá služba mezi leteckými a letadlovými stanicemi nebo mezi letadlovými stanicemi navzájem, jíž se mohou účastnit i stanice záchranných plavidel; do této služby mohou být zapojeny i stanice tísňových polohových majáků na stanovených tísňových a nouzových kmitočtech;
15.
„leteckou stanicí“ se rozumí pozemní stanice letecké pohyblivé služby. V některých případech může být letecká stanice umístěna například na palubě lodi nebo na umělé plošině na moři;
16.
„letounem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch s pohonem, vyvozující vztlak za letu hlavně z aerodynamických sil na plochách, které za daných podmínek letu zůstávají vůči letadlu nepohyblivé;
17.
„palubním protisrážkovým systémem (ACAS)“ se rozumí palubní systém založený na signálech odpovídače sekundárního přehledového radaru (SSR), který pracuje nezávisle na pozemním zařízení a poskytuje pilotovi upozornění na možné nebezpečí střetu letadel, která jsou vybavena odpovídači SSR;
18.
„letadlem“ se rozumí zařízení schopné vyvozovat síly nesoucí jej v atmosféře z reakcí vzduchu, které nejsou reakcemi vůči zemskému povrchu;
19.
„adresou letadla“ se rozumí jedinečná kombinace 24 bitů, použitelná pro přidělení letadlu za účelem spojení letadlo - země, navigace a přehledu o provozu;
20.
„pozorováním z letadla“ se rozumí vyhodnocení jednoho nebo více meteorologických prvků provedené z letadla za letu;
21.
„informací AIRMET“ se rozumí informace vydaná meteorologickou výstražnou službou týkající se výskytu nebo očekávaného výskytu určitých meteorologických jevů na trati, které mohou ovlivnit bezpečnost letového provozu v nízkých hladinách a které nebyly uvedeny v předpovědi, vydané pro lety v nízkých hladinách v dané letové informační oblasti nebo její části;
22.
„spojením letadlo - země“ se rozumí obousměrná komunikace mezi letadly a stanicemi nebo místy na povrchu země;
23.
„řídicí radiovou stanicí letadlo - země“ se rozumí letecká telekomunikační stanice, která primárně odpovídá za organizaci spojení týkajících se provozu a řízení letadel v daném prostoru;
24.
„hlášením z letadla“ se rozumí hlášení z letadla za letu sestavené ve shodě s požadavky na hlášení polohy a na provozní nebo meteorologická hlášení;
25.
„pojížděním za letu“ se rozumí pohyby vrtulníků/VTOL nad povrchem letiště při působení přízemního efektu při rychlostech obvykle nižších než 37 km/h (20 kt);
26.
„letovým provozem“ se rozumí všechna letadla za letu nebo pohybující se na provozní ploše letiště;
27.
„letovou poradní službou“ se rozumí služba poskytovaná v letovém poradním vzdušném prostoru k zajištění rozstupů, pokud je to proveditelné, mezi letadly, která letí podle letových plánů IFR;
28.
„letovým povolením“ se rozumí oprávnění vydané letadlu postupovat podle podmínek určených stanovištěm řízení letového provozu;
29.
„instrukcí řízení letového provozu“ se rozumí příkazy vydávané řízením letového provozu za účelem požádání pilota, aby provedl určitou činnost;
30.
„službou řízení letového provozu“ se rozumí služba poskytovaná za účelem:
a)
zabránění střetu:
1)
mezi letadly a
2)
mezi letadlem a překážkami na provozní ploše a
b)
urychlení a zachování řádného toku letového provozu;
31.
„stanoviště řízení letového provozu“ je obecný pojem, kterým se označuje podle potřeby oblastní středisko řízení, přibližovací stanoviště řízení nebo letištní řídící věž;
32.
„letovou provozní službou (ATS)“ se rozumí výraz zahrnující letovou informační službu, pohotovostní službu, letovou poradní službu a službu řízení letového provozu (oblastní službu řízení, přibližovací službu řízení nebo letištní službu řízení);
33.
„vzdušnými prostory letových provozních služeb“ se rozumí abecedně označené vzdušné prostory stanovených rozměrů, uvnitř kterých mohou být prováděny určité druhy letů a pro které jsou vymezeny letové provozní služby a pravidla provozu;
34.
„ohlašovnou letových provozních služeb“ se rozumí stanoviště zřízené k přijímání hlášení týkajících se letových provozních služeb a letových plánů předkládaných před odletem;
35.
„stanoviště letových provozních služeb“ je obecný pojem, kterým se označuje podle potřeby stanoviště řízení letového provozu, letové informační středisko, stanoviště poskytující letištní letovou informační službu nebo ohlašovna letových provozních služeb;
36.
„letovou cestou“ se rozumí řízená oblast nebo její část, zřízená ve formě koridoru, vybavená radionavigačními zařízeními;
37.
„pohotovostní službou“ se rozumí služba poskytovaná za účelem vyrozumívání příslušných organizací o letadlech, kterým se má poskytnout pátrací a záchranná služba, a asistence těmto organizacím podle potřeby;
38.
„náhradním letištěm“ se rozumí letiště, na které letadlo může pokračovat, když přistání na letišti zamýšleného přistání nebo pokračování v letu na toto letiště není možné nebo žádoucí. Mezi náhradní letiště patří následující:
a)
„náhradní letiště při vzletu“, jímž se rozumí letiště, na kterém může letadlo přistát, je-li to nezbytné krátce po vzletu, kdy není možné použít letiště vzletu;
b)
„náhradní letiště na trati“, jímž se rozumí letiště, na kterém letadlo bude moci přistát, jestliže se na trati dostane do mimořádné nebo nouzové situace;
c)
„náhradní letiště na trati ETOPS“, jímž se rozumí vhodné a přiměřené náhradní letiště, na kterém může letoun přistát po zjištění selhání pohonné jednotky nebo jestliže se dostane v provozu na trati ETOPS do mimořádné nebo nouzové situace;
d)
„náhradní letiště určení“, jímž se rozumí náhradní letiště, na kterém bude letadlo moci přistát, jestliže přistání na letišti určení není možné nebo žádoucí;
39.
„nadmořskou výškou“ se rozumí vertikální vzdálenost hladiny, bodu nebo předmětu považovaného za bod měřená od střední hladiny moře (MSL);
40.
„přibližovací službou řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro řízené lety přilétávajících a odlétávajících letadel;
41.
„přibližovacím stanovištěm řízení“ se rozumí stanoviště zřízené k poskytování služby řízení letového provozu řízeným letům letadel, přilétávajících na jedno nebo na více letišť nebo odlétávajících z nich;
42.
„odbavovací plochou“ se rozumí vymezená plocha, určená k umístění letadel pro nastupování a vystupování cestujících, pro nakládání a vykládání pošty nebo zboží, pro jejich plnění pohonnými hmotami a parkování nebo údržbě;
43.
„oblastním střediskem řízení (ACC)“ se rozumí stanoviště zřízené k poskytování služby řízení letového provozu řízeným letům v řízených oblastech spadajících pod jeho pravomoci;
44.
„oblastní službou řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro řízené lety v řízených oblastech;
45.
„prostorovou navigací (RNAV)“ se rozumí způsob navigace, který umožňuje letadlu provést let po jakékoli požadované letové dráze v dosahu pozemního nebo kosmického navigačního zařízení nebo v rozsahu možnosti vlastního vybavení letadla nebo kombinací obojího;
46.
„tratí ATS“ se rozumí definovaná trať navržená k usměrňování toku letového provozu pro potřeby poskytování letových provozních služeb;
47.
„automatickým závislým přehledovým systémem - vysílání (ADS-B)“ se rozumí prostředek, kterým letadla, letištní mobilní prostředky a další objekty mohou automaticky vysílat nebo přijímat údaje, jako jsou identifikace, poloha a další, podle potřeby, ve vysílacím módu pomocí datového spoje;
48.
„automatickým závislým přehledovým systémem - kontrakt (ADS-C)“ se rozumí prostředek, kterým budou pomocí datového spoje vyměňovány položky ADS-C dohody mezi pozemním systémem a letadlem určující, za jakých podmínek by měla být zahájena hlášení ADS-C a jaké údaje by tato hlášení měla obsahovat;
49.
„automatickou informační službou koncové řízené oblasti (ATIS)“ se rozumí automatické poskytování platných pravidelných informací přilétávajícím a odlétávajícím letadlům nepřetržitě po dobu 24 hodin nebo v určeném časovém intervalu:
a)
„automatickou informační službou koncové řízené oblasti datovým spojem (D-ATIS)“ se rozumí poskytování ATIS prostřednictvím datového spoje;
b)
„automatickou hlasovou informační službou koncové řízené oblasti (hlasový ATIS)“ se rozumí poskytování ATIS prostřednictvím nepřetržitého a opakovaného hlasového rozhlasového vysílání;
50.
„výškou základny nejnižší význačné oblačné vrstvy“ se rozumí výška základny nejnižší vrstvy oblačnosti nad zemí nebo nad vodou pod 6 000 m (20 000 ft), pokrývající více než polovinu oblohy;
51.
„bodem přechodu“ se rozumí bod, ve kterém se od letadla letícího na úseku tratě ATS vyznačeném všesměrovým radiomajákem očekává, že změní navigační vedení letadla pomocí zařízení za letadlem na navigační vedení letadla pomocí nejbližšího všesměrového radiomajáku před letadlem;
52.
„mezí povolení“ se rozumí bod, ke kterému bylo letadlu uděleno letové povolení;
53.
„oblačností provozního významu“ se rozumí oblačnost s výškou základny oblačnosti pod 1 500 m (5 000 ft) nebo pod nejvyšší minimální sektorovou nadmořskou výškou podle toho, která z nich je větší, nebo oblačnost druhu cumulonimbus nebo věžovitý cumulus v jakékoli výšce;
54.
„kódem (SSR)“ se rozumí číslo přidělené konkrétnímu signálu odpovědi tvořenému více impulsy, vysílaném odpovídačem v módu A nebo v módu C;
55.
„příslušným úřadem“ se rozumí úřad určený členským státem jako odpovědný za zajištění shody s požadavky tohoto nařízení;
56.
„řízenou oblastí“ se rozumí řízený vzdušný prostor sahající nahoru od stanovené výšky nad zemí;
57.
„řízeným letištěm“ se rozumí letiště, na kterém je letištnímu provozu poskytována služba řízení letového provozu bez ohledu na to, zda existuje řízený okrsek, či nikoli;
58.
„řízeným vzdušným prostorem“ se rozumí vymezený vzdušný prostor, ve kterém se poskytuje služba řízení letového provozu v souladu s klasifikací vzdušného prostoru;
59.
„řízeným letem“ se rozumí jakýkoli let, který je předmětem letového povolení;
60.
„komunikací datovým spojem mezi řídícím a pilotem (CPDLC)“ se rozumí způsob spojení mezi řídícím a pilotem, používající datový spoj pro ATC komunikaci;
61.
„řízeným okrskem“ se rozumí řízený vzdušný prostor, sahající od povrchu země do stanovené výšky;
62.
„stoupáním v cestovním režimu“ se rozumí postup cestovního letu letounu, vedoucí k čistému přírůstku nadmořské výšky s úbytkem hmotnosti letounu;
63.
„cestovní hladinou“ se rozumí hladina dodržovaná letadlem během značné části letu;
64.
„platným letovým plánem (CPL)“ se rozumí letový plán zahrnující případné změny, k nimž došlo na základě později vydaných povolení;
65.
„nebezpečným prostorem“ se rozumí vzdušný prostor vymezených rozměrů, ve kterém mohou v určité době probíhat činnosti nebezpečné pro let letadla;
66.
„komunikací datovým spojem“ se rozumí forma spojení používaná pro výměnu zpráv prostřednictvím datového spoje;
67.
„daty/údaji“ se rozumí veličina nebo soubor veličin, které mohou sloužit jako základ pro výpočet dalších veličin;
68.
„následným povolením“ se rozumí povolení vydané letadlu stanovištěm řízení letového provozu, které v daném čase toto letadlo neřídí;
69.
„předpokládanou dobou letu“ se rozumí předpokládaná doba potřebná pro přelet od jednoho význačného bodu k druhému;
70.
„předpokládaným časem zahájení pojíždění“ se rozumí předpokládaný čas, ve kterém letadlo zahájí pohyb související s odletem;
71.
„předpokládaným časem příletu“ se rozumí pro lety IFR čas, ve kterém se předpokládá, že letadlo přiletí nad stanovený bod, který je vymezen ve vztahu k radionavigačním prostředkům a z kterého se předpokládá zahájení přiblížení podle přístrojů nebo - není-li bod vyznačen radionavigačním prostředkem pro dané letiště - čas příletu letadla nad letiště. Pro lety VFR je to čas, ve kterém se předpokládá, že letadlo přiletí nad letiště;
72.
„předpokládaným časem přiblížení“ se rozumí čas, ve kterém ATC očekává, že přilétávající letadlo po zdržení opustí vyčkávací fix k dokončení svého přiblížení na přistání. Skutečný čas opuštění vyčkávacího fixu závisí na povolení přiblížení;
73.
„podaným letovým plánem (FPL)“ se rozumí letový plán, tak jak je podán stanovišti ATS pilotem nebo určeným zástupcem bez následných změn;
74.
„členem letové posádky“ se rozumí člen posádky s průkazem způsobilosti, pověřený během doby letové služby povinnostmi nezbytnými pro provoz letadla;
75.
„letovým informačním střediskem“ se rozumí stanoviště zřízené k poskytování letové informační služby a pohotovostní služby;
76.
„letovou informační oblastí“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů, v němž se poskytuje letová informační služba a pohotovostní služba;
77.
„letovou informační službou“ se rozumí služba poskytovaná za účelem podávání rad a informací k bezpečnému a účinnému provádění letů;
78.
„letovou hladinou (FL)“ se rozumí hladina konstantního atmosférického tlaku vztažená ke stanovenému údaji tlaku 1 013,2 hektopascalů, která je oddělená od ostatních takových hladin stanovenými tlakovými intervaly;
79.
„letovým plánem“ se rozumí předepsané informace vztahující se k zamýšlenému letu letadla nebo jeho části, poskytované stanovištím letových provozních služeb;
80.
„letovou dohledností“ se rozumí dohlednost dopředu z kabiny letadla za letu;
81.
„předpovědí“ se rozumí informace o očekávaných meteorologických podmínkách pro určitý čas nebo časový interval a pro určitou oblast nebo část vzdušného prostoru;
82.
„přízemní dohledností“ se rozumí dohlednost na letišti hlášená oprávněným pozorovatelem nebo automatickými systémy;
83.
„kurzem“ se rozumí směr, do něhož směřuje podélná osa letadla, vyjádřený ve stupních měřených od severu (zeměpisného, magnetického, kompasového nebo síťového);
84.
„výškou“ se rozumí vertikální vzdálenost hladiny, bodu nebo předmětu považovaného za bod, měřená od stanovené roviny;
85.
„vrtulníkem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch schopné letu hlavně působením aerodynamických sil vznikajících na jednom nebo více poháněných rotorech, jejichž osy jsou v podstatě svislé;
86.
„vzdušným prostorem nad volným mořem“ se rozumí vzdušný prostor mimo pevninské území a teritoriální vody, definovaný v Úmluvě Organizace spojených národů o mořském právu (Montego Bay, 1982);
87.
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;
88.
„letem IFR“ se rozumí let prováděný v souladu s pravidly pro let podle přístrojů;
89.
„IMC“ je zkratka používaná k označení meteorologických podmínek pro let podle přístrojů;
90.
„postupem přiblížení podle přístrojů (IAP)“ se rozumí řada předem stanovených manévrů s orientací podle letových přístrojů, které zajišťují výškovou ochranu před překážkami při letu od fixu počátečního přiblížení nebo případně od počátku stanovené příletové tratě k bodu, ze kterého může být provedeno přistání nebo, jestliže není možné dokončit přistání, do polohy, ve které se aplikují kritéria bezpečných výšek nad překážkami pro vyčkávání nebo při letu na trati. Postupy přiblížení podle přístrojů jsou klasifikovány takto:
a)
postupem nepřesného přístrojového přiblížení (NPA) se rozumí postup přiblížení podle přístrojů s využitím směrového vedení, ale bez využití vertikálního vedení;
b)
postupem přiblížení s vertikálním vedením (APV) se rozumí postup přiblížení podle přístrojů s využitím směrového a vertikálního vedení, který ale nesplňuje požadavky stanovené pro přesné přiblížení a přistání;
c)
postupem přesného přiblížení (PA) se rozumí postup přiblížení podle přístrojů s využitím přesného směrového a vertikálního vedení s minimy, jak je stanoveno kategorií provozu;
91.
„meteorologickými podmínkami pro let podle přístrojů (IMC)“ se rozumí meteorologické podmínky vyjádřené dohledností, vzdáleností od oblačnosti a výškou základny nejnižší význačné oblačné vrstvy, které jsou horší než předepsaná minima meteorologických podmínek pro let za viditelnosti;
92.
„přistávací plochou“ se rozumí část pohybové plochy, určená pro přistání nebo vzlety letadel;
93.
„hladinou“ se rozumí všeobecný výraz používaný k vyjádření vertikální polohy letadla znamenající buď výšku, nadmořskou výšku nebo letovou hladinu;
94.
„provozní plochou“ se rozumí část letiště určená pro vzlety, přistání a pojíždění letadel, s výjimkou odbavovacích ploch;
95.
„módem SSR“ se rozumí smluvený rozpoznávací znak vztažený k vymezeným funkcím dotazovacích signálů, vysílaných dotazovačem SSR. Příloha 10 dohody ICAO stanovuje 4 módy: A, C, S a intermód;
96.
„pohybovou plochou“ se rozumí část letiště určená pro vzlety, přistání a pojíždění letadel, sestávající z provozní plochy a odbavovací plochy (ploch);
97.
„nocí“ se rozumí doba mezi koncem občanského soumraku a začátkem občanského svítání. Občanský soumrak končí večer, když se střed slunečního disku nachází 6° pod horizontem, a občanské svítání začíná ráno, když je střed slunečního disku 6° pod horizontem;
98.
„překážkou“ se rozumí jakýkoli pevný (trvalý nebo dočasný) a mobilní objekt nebo jeho část, která:
a)
se nachází na ploše určené pro pozemní pohyby letadel nebo
b)
zasahuje nad stanovenou plochu určenou k ochraně letadel za letu nebo
c)
se nachází vně těchto stanovených ploch a byla vyhodnocena jako nebezpečná pro letecký provoz;
99.
„provozním místem“ se rozumí místo vybrané provozovatelem nebo velícím pilotem pro provedení přistání, vzletu nebo pro provoz s vrtulníkovým jeřábem;
100.
„velícím pilotem“ se rozumí pilot určený provozovatelem nebo, v případě všeobecného letectví, vlastníkem k velení a provedení bezpečného letu;
101.
„tlakovou nadmořskou výškou“ se rozumí atmosférický tlak vyjádřený nadmořskou výškou, která odpovídá tomuto tlaku ve standardní atmosféře, dle definice v části 1 přílohy 8 Chicagské úmluvy;
102.
„problematickým užíváním psychoaktivních látek“ se rozumí užívání jedné nebo více psychoaktivních látek leteckým personálem způsobem, který:
a)
představuje přímé nebezpečí pro daného uživatele nebo ohrožuje životy, zdraví nebo pohodu ostatních nebo
b)
způsobí či zhorší profesní, společenské, duševní nebo fyzické problémy nebo potíže;
103.
„zakázaným prostorem“ se rozumí vzdušný prostor vymezených rozměrů nad pevninou nebo nad teritoriálními vodami státu, ve kterém jsou lety letadel zakázány;
104.
„psychoaktivními látkami“ se rozumí alkohol, opioidy, kanabinoidy, sedativa a hypnotika, kokain, další psychostimulanty, halucinogeny a těkavá rozpouštědla; káva a tabák se mezi ně nezahrnují;
105.
„radarem“ se rozumí rádiové detekční zařízení, poskytující informace o vzdálenosti, azimutu a/nebo výšce objektů;
106.
„oblastí s povinným rádiovým spojením (RMZ)“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů, ve kterém musí být letadlo vybaveno radiostanicí a provozovat ji;
107.
„radionavigační službou“ se rozumí služba poskytující informace pro vedení nebo údaje o poloze pro efektivní a bezpečný provoz letadel pomocí jednoho nebo více radionavigačních zařízení;
108.
„radiotelefonií“ se rozumí způsob radiového spojení určeného především pro výměnu informací hlasem;
109.
„stálým letovým plánem“ se rozumí letový plán, vztahující se k sérii často se opakujících, pravidelně prováděných jednotlivých letů, s totožnými základními charakteristikami, předávaný provozovatelem pro uchování a opakované použití stanovišti ATS;
110.
„hlásným bodem“ se rozumí stanovené zeměpisné místo, vzhledem k němuž se může hlásit poloha letadla;
111.
„omezeným prostorem“ se rozumí vzdušný prostor vymezených rozměrů nad pevninou nebo nad teritoriálními vodami státu, ve kterém je let letadla omezen v souladu se stanovenými podmínkami;
112.
„traťovým úsekem“ se rozumí trať nebo části trati, na které se obvykle létá bez mezipřistání;
113.
„dráhou“ se rozumí vymezená pravoúhlá plocha na pozemním letišti, upravená pro přistání a vzlety letadel;
114.
„vyčkávacím místem dráhy“ se rozumí stanovené místo určené k ochraně dráhy, překážkové plochy nebo kritického/citlivého ILS/MLS prostoru, ve kterém pojíždějící letadla a mobilní prostředky musí zastavit a vyčkávat, pokud jim není letištní řídící věží povoleno jinak;
115.
„dráhovou dohledností (RVR)“ se rozumí vzdálenost, na kterou může pilot letadla nacházejícího se na ose dráhy vidět denní dráhové značení nebo návěstidla ohraničující dráhu nebo vyznačující její osu;
116.
„osobami ovlivňující bezpečnost letu“ se rozumí osoby, které by mohly ohrozit bezpečnost letectví, jestliže neplní řádně své povinnosti a funkce, mimo jiné (ale nikoli výhradně) členové posádek, personál zajišťující údržbu letadel a řídící letového provozu;
117.
„kluzákem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch, které je schopno letu působením aerodynamických sil na své nepohyblivé nosné plochy a jehož volný let není závislý na motoru, včetně závěsných kluzáků, padákových kluzáků a jiných srovnatelných letadel;
118.
„sekundárním přehledovým radarem (SSR)“ se rozumí systém přehledového radaru, který využívá vysílačů/přijímačů (dotazovačů) a odpovídačů;
119.
„informací SIGMET“ se rozumí informace vydaná meteorologickou výstražnou službou týkající se výskytu nebo očekávaného výskytu určených meteorologických jevů na trati, které mohou ovlivnit bezpečnost letového provozu;
120.
„signální plochou“ se rozumí plocha na letišti používaná k umisťování pozemních návěští;
121.
„význačným bodem“ se rozumí stanovené zeměpisné místo, používané k vyznačení tratě ATS nebo dráhy letu letadla a pro jiné navigační účely a účely ATS;
122.
„zvláštním letem VFR“ se rozumí let VFR, kterému vydala služba řízení letového provozu povolení k letu v řízeném okrsku v meteorologických podmínkách horších než VMC;
123.
„zbloudilým letadlem“ se rozumí letadlo, které se význačně odchýlilo od zamýšlené trati nebo které hlásí, že nezná svou polohu;
124.
„přehledovým radarem“ se rozumí radarové zařízení, používané k určování polohy letadla vzdáleností a azimutem;
125.
„pojížděním“ se rozumí pohyby letadel na povrchu letiště nebo provozního místa s použitím vlastní síly, s výjimkou vzletu a přistání;
126.
„pojezdovou dráhou“ se rozumí vymezený pás na pozemním letišti zřízený pro pojíždění letadel a určený ke spojení jedné části letiště s druhou; včetně:
a)
pojezdového pruhu, jímž se rozumí část odbavovací plochy určená jako pojezdová dráha a umožňující přístup letadel pouze k stáním;
b)
pojezdové dráhy na odbavovací ploše, kterou se rozumí část systému pojezdových drah, umístěná na odbavovací ploše, umožňující průjezd odbavovací plochou;
c)
pojezdové dráhy pro rychlé odbočení, kterou se rozumí pojezdová dráha napojující se na dráhu v ostrém úhlu a projektovaná tak, aby umožnila přistávajícím letadlům odbočit při vyšších rychlostech, než kterých dosahují na jiných výjezdech na pojezdové dráhy, a tím snížit na minimum dobu obsazení dráhy;
127.
„územím“ se rozumí pevnina a k ní přilehlé teritoriální vody spadající pod svrchovanost, suverenitu, ochranu nebo mandát dotyčného státu;
128.
„prahem dráhy“ se rozumí začátek té části dráhy, která je použitelná pro přistání;
129.
„celkovou předpokládanou dobou letu“ se rozumí
a)
pro lety IFR předpokládaná doba letu od vzletu do příletu nad stanovený bod vymezený ve vztahu k radionavigačnímu prostředku, z něhož se předpokládá zahájení postupu přiblížení podle přístrojů nebo, není-li bod vyznačen radionavigačním prostředkem na letišti určení, doba příletu nad letiště určení;
b)
pro lety VFR předpokládaná doba od vzletu do příletu nad letiště určení;
130.
„tratí“ se rozumí průmět dráhy letu letadla na povrch země, jehož směr se v kterémkoli bodě obvykle vyjadřuje ve stupních měřených od severu (zeměpisného, magnetického nebo síťového);
131.
„radou k vyhnutí se provozu“ se rozumí rada poskytnutá stanovištěm letových provozních služeb, určující manévry pomáhající pilotovi vyhnout se srážce;
132.
„informací o provozu“ se rozumí informace vydaná stanovištěm letových provozních služeb, kterou se pilot upozorňuje na jiný známý nebo pozorovaný letový provoz, který se může nacházet v blízkosti polohy letadla nebo jeho zamýšlené trati, a která má pilotovi pomoci vyhnout se srážce;
133.
„bodem předání řízení“ se rozumí určený bod, umístěný na letové dráze letadla, ve kterém se předává odpovědnost za poskytování služby řízení letového provozu letadlu z jednoho řídícího stanoviště nebo pracoviště na druhé;
134.
„převodní nadmořskou výškou“ se rozumí nadmořská výška, ve které nebo pod níž se vertikální poloha letadla řídí nadmořskými výškami;
135.
„převodní hladinou“ se rozumí nejnižší použitelná letová hladina nad převodní nadmořskou výškou;
136.
„oblastí s povinným odpovídačem (TMZ)“ se rozumí vzdušný prostor stanovených rozměrů, ve kterém je pro letadlo povinné vybavení odpovídači hlásícími tlakovou nadmořskou výšku a jejich provozování;
137.
„neidentifikovaným letadlem“ se rozumí letadlo, které bylo zpozorováno nebo bylo hlášeno, že letí v daném prostoru, ale jehož totožnost nebyla určena;
138.
„volným balonem bez pilota na palubě“ se rozumí nepoháněné letadlo bez pilota na palubě, lehčí než vzduch, ve volném letu;
139.
„VFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let za viditelnosti;
140.
„letem VFR“ se rozumí let prováděný v souladu s pravidly pro let za viditelnosti;
141.
„dohledností“ se rozumí dohlednost pro letecké účely, která je definována jako větší z následujících dvou vzdáleností:
a)
největší vzdálenost, na kterou je možno spolehlivě vidět a rozeznat na světlém pozadí černý předmět vhodných rozměrů, umístěný u země;
b)
největší vzdálenost, na kterou je možno spolehlivě rozeznat na neosvětleném pozadí světla o svítivosti přibližně 1 000 cd;
142.
„meteorologickými podmínkami pro let za viditelnosti“ se rozumí meteorologické podmínky vyjádřené dohledností, vzdáleností od oblačnosti a výškou základny nejnižší význačné oblačné vrstvy, které jsou stejné nebo lepší než předepsaná minima;
143.
„VMC“ je zkratka používaná k označení meteorologických podmínek pro let za viditelnosti.
Článek 3
Dodržování
Členské státy zajistí dodržování společných pravidel a ustanovení stanovených v příloze tohoto nařízení, aniž jsou dotčena ustanovení o pružnosti obsažená v článku 14 nařízení (ES) č. 216/2008 a bezpečnostní opatření obsažená v článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 4
Výjimky pro zvláštní provoz
1. Na žádost subjektů provádějících následující činnosti mohou příslušné úřady udělit těmto subjektům výjimky z konkrétních požadavků tohoto nařízení pro následující činnosti veřejného zájmu a pro výcvik nezbytný pro bezpečné provádění těchto činností:
a)
lety policejních a celních letadel;
b)
lety za účelem sledování dopravy a pronásledování;
c)
lety za účelem kontroly životního prostředí prováděné orgány veřejné správy nebo jimi pověřenými subjekty;
d)
pátrání a záchrana;
e)
lety související s poskytováním záchranné lékařské péče;
f)
evakuace;
g)
hašení požárů;
h)
výjimky požadované pro zajištění letů hlav států, ministrů a srovnatelných státních činitelů.
2. Příslušný úřad povolující tyto výjimky informuje agenturu EASA o povaze těchto výjimek nejpozději do dvou měsíců od jejich schválení.
3. Tímto článkem není dotčen článek 3 a článek může být použit v případech, kdy činnosti uvedené v článku 1 nemohou být prováděny jako operační letový provoz nebo kdyby jinak nemohly využít ustanovení o pružnosti obsažená v tomto nařízení.
Článek 5
Rozdíly
1. Po vstupu tohoto nařízení v platnost a nejpozději k datu jeho účinnosti členské státy:
a)
oficiálně oznámí organizaci ICAO, že veškeré dříve oznámené rozdíly oproti normám a doporučeným postupům ICAO, které jsou předmětem tohoto nařízení, se zrušují s výjimkou těch, které se týkají základních bezpečnostních a obranných zájmů členských států podle článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
oznámí organizaci ICAO společně dohodnuté rozdíly obsažené v dodatku k příloze tohoto nařízení.
2. V souladu s přílohou 15 Chicagské úmluvy zveřejní každý členský stát prostřednictvím své letecké informační příručky společně dohodnuté rozdíly oznámené organizaci ICAO v souladu s odst. 1 písm. b) tohoto článku, jakož i všechna ostatní ustanovení, jež si vyžádaly zájmy vzdušné obrany a bezpečnosti daného státu v souladu s odst. 1 písm. a) tohoto článku.
Článek 6
Sledování změn
1. Po vstupu tohoto nařízení v platnost Komise s podporou agentur Eurocontrol a EASA ustanoví trvalý proces s cílem:
a)
zajistit, aby byly sledovány a analyzovány všechny změny přijaté v rámci Chicagské úmluvy, které se dotýkají oblasti působnosti tohoto nařízení, a
b)
podle potřeby vypracovávat návrhy na provedení změn v příloze tohoto nařízení.
2. Ustanovení článku 5 tohoto nařízení týkající se zrušení a oznámení rozdílů a zveřejnění v leteckých informačních příručkách a ustanovení článku 7 týkající se změn přílohy se použijí podle vhodnosti.
Článek 7
Změny přílohy
1. Změny přílohy se provádějí v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004.
2. Změny uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat mimo jiné i změny požadované pro zajištění souladu právních ustanovení při budoucím rozšiřování tohoto nařízení tak, aby obsahovalo příslušná ustanovení příloh a dokumentů ICAO jiných než přílohy 2, nebo změny vyplývající z aktualizací těchto samotných příloh a dokumentů ICAO nebo ze změn kterýchkoli příslušných nařízení Unie.
Článek 8
Přechodná a další opatření
1. Členské státy, které před vstupem tohoto nařízení v platnost přijaly dodatečná ustanovení doplňující normy ICAO, zajistí, aby tato dodatečná ustanovení byla v souladu s tímto nařízením.
2. Pro účely tohoto článku taková dodatečná ustanovení doplňující normu ICAO nepředstavují rozdíl oproti Chicagské úmluvě. Tato další opatření, jakož i veškeré další záležitosti, které toto nařízení ponechává na rozhodnutí příslušných úřadů, zveřejní členské státy prostřednictvím svých leteckých informačních příruček. Informují rovněž Komisi a agenturu EASA, a to nejpozději do dvou měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost nebo od přijetí těchto dodatečných ustanovení.
Článek 9
Požadavky na bezpečnost
1. Po vstupu tohoto nařízení v platnost, a aniž jsou dotčena ustanovení článku 7, členské státy v zájmu zachování nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti zajistí, aby v rámci procesu řízení bezpečnosti zahrnujícího všechny a. s.pekty provádění tohoto nařízení bylo provedeno bezpečnostní posouzení plánu provádění, včetně identifikace nebezpečí, posouzení rizik a jejich zmírnění dříve, než dojde ke skutečným změnám dříve přijatých postupů. Takové zmírnění může zahrnovat použití článku 3.
Článek 10
Změny nařízení (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 1265/2007, (EU) č. 255/2010 a prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011
1. Nařízení (ES) č. 730/2006 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 odst. 3 a 4 se nahrazují tímto:
„3.
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;
4.
„VFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let za viditelnosti“.
2. Nařízení (ES) č. 1033/2006 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 odst. 2 bodu 8 se nahrazuje tímto:
„8.
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;“.
b)
Ustanovení čl. 3 odst. 1 se nahrazuje tímto:
„1. Ustanovení uvedená v příloze se použijí na předkládání, přijímání a distribuci letových plánů na každý let, na který se vztahuje toto nařízení, a na všechny změny klíčové položky letového plánu v předletové fázi v souladu s tímto nařízením.“
c)
Nadpis a první bod přílohy se nahrazují tímto:
„Ustanovení uvedená v čl. 3 odst. 1
1.
Oddíl 4 prováděcího nařízení (EU) č. 923/2012 (4).
3. Nařízení (ES) č. 1794/2006 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 písm. c) a d) se nahrazuje tímto:
„c)
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;
d)
„VFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let za viditelnosti;“.
4. Nařízení (ES) č. 1265/2007 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 odst. 5 se nahrazuje tímto:
„5.
„lety provozované podle pravidel pro lety za viditelnosti“ (lety VFR) se rozumí veškeré lety prováděné v souladu s pravidly pro let za viditelnosti;“.
5. Nařízení (EU) č. 255/2010 se mění takto:
a)
Ustanovení čl. 2 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3.
„IFR“ je zkratka používaná k označení pravidel pro let podle přístrojů;“.
6. Prováděcí nařízení (EU) č. 1035/2011 se mění takto:
a)
odkaz v příloze II bodě 4 písm. a) na „Přílohu 2 Pravidla létání, 10. vydání, červenec 2005“ se nahrazuje odkazem na „prováděcí nařízení (EU) č. 923/2012“;
b)
odkaz v příloze II bodě 4 písm. c) na „Přílohu 11 Letové provozní služby, 13. vydání, červenec 2001, včetně všech změn až po č. 47-B“ se mění doplněním textu „a případně prováděcí nařízení (EU) č. 923/2012“ na konec uvedené věty;
c)
odkaz v příloze III bodě 2 písm. b) na „Přílohu 11 Letové provozní služby, 13. vydání, červenec 2001, včetně všech změn až po č. 47-B;“ se mění doplněním textu „popřípadě prováděcí nařízení (EU) č. 923/2012“ na konec uvedené věty.
Článek 11
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije od 4. prosince 2012.
2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce se členské státy mohou rozhodnout, že až do 4. prosince 2014 nebudou ustanovení tohoto nařízení uplatňovat.
Využije-li některý členský stát této možnosti, oznámí Komisi a agentuře EASA v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 důvody této odchylky, její trvání, jakož i plánovaná opatření a příslušný časový harmonogram provedení tohoto nařízení.
Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. září 2012.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 923/2012
z 26. septembra 2012,
ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá lietania a prevádzkové ustanovenia týkajúce sa služieb a postupov v letovej prevádzke a ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1035/2011 a nariadenia (ES) č. 1265/2007, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006 a (EÚ) č. 255/2010
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore) (1), a najmä na jeho článok 4 písm. a) a b),
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (2) (ďalej len „základné nariadenie EASA“), a najmä na jeho články 8 a 8b a prílohu Vb,
keďže:
(1)
Podľa nariadenia (ES) č. 551/2004 a nariadenia (ES) č. 216/2008 je Komisia povinná prijať vykonávacie predpisy s cieľom prijímať primerané ustanovenia o pravidlách lietania na základe noriem a odporúčaných postupov Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), ako aj harmonizovať uplatňovanie klasifikácie vzdušného priestoru podľa ICAO s cieľom zabezpečiť plynulé poskytovanie bezpečných a efektívnych služieb letovej prevádzky v rámci jednotného európskeho neba.
(2)
Eurocontrol bol poverený v súlade s článkom 8 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (3), aby pomáhal Komisii pri príprave vykonávacích predpisov, ktorými sa ustanovujú vhodné ustanovenia o pravidlách lietania na základe noriem ICAO a odporúčaných postupov, a aby harmonizoval uplatňovanie klasifikácie vzdušného priestoru podľa ICAO.
(3)
V súlade s článkom 1 ods. 3 a článkom 13 nariadenia (ES) č. 549/2004 a článkom 2 nariadenia (ES) č. 216/2008 by iniciatíva jednotného európskeho neba mala pomáhať členským štátom pri plnení ich povinností na základe Chicagskeho dohovoru z roku 1944 o medzinárodnom civilnom letectve (ďalej len „Chicagsky dohovor“) zabezpečovaním spoločného výkladu a vykonávania.
(4)
Cieľom nariadenia (ES) č. 551/2004 je podporiť koncepciu integrovanejšieho prevádzkového vzdušného priestoru v rámci spoločnej dopravnej politiky a vytvoriť spoločné postupy pre návrh, plánovanie a riadenie a zároveň zabezpečiť účinné a bezpečné vykonávanie manažmentu letovej prevádzky. Tento cieľ je obzvlášť dôležitý pre rýchlu implementáciu funkčných blokov vzdušného priestoru v rámci jednotného európskeho neba.
(5)
Výsledok práce spoločnej skupiny zriadenej Komisiou, organizáciou Eurocontrol a ICAO, v ktorom sa odrážajú rozdiely jednotlivých členských štátov vo vzťahu k normám ICAO týkajúcim sa pravidiel lietania a príslušných ustanovení leteckých navigačných služieb, podporuje potrebu štandardizácie spoločných pravidiel a odlišností v súvislosti s jednotným európskym nebom.
(6)
V záujme zaistenia bezpečnej, efektívnej a rýchlej medzinárodnej letovej prevádzky a podpory funkčných blokov vzdušného priestoru by všetci účastníci jednotného európskeho neba mali dodržiavať spoločný súbor pravidiel. Kľúčovým príspevkom k bezpečnosti cezhraničnej prevádzky je ďalej vytvorenie transparentného regulačného systému, ktorý účastníkom poskytne právnu istotu a predvídateľnosť. Na tieto účely by sa mali vytvoriť štandardizované pravidlá lietania a príslušné prevádzkové ustanovenia týkajúce sa služieb a postupov leteckej prevádzky a v prípade potreby by ich mali doplniť usmerňujúce materiály a/alebo prijateľné spôsoby plnenia požiadaviek.
(7)
Na dosiahnutie týchto cieľov by členské štáty mali oznamovať ICAO iba spoločne dohodnuté európske rozdiely v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy Únie. Tieto rozdiely by sa mali určovať a monitorovať v rámci trvalého postupu.
(8)
Ak členské štáty, ktoré prijali dodatočné ustanovenia doplňujúce normy ICAO, považujú tieto ustanovenia naďalej za nevyhnutné a ak tieto dodatočné ustanovenia nepredstavujú rozdiel podľa Chicagskeho dohovoru alebo v porovnaní s platnými právnymi predpismi Únie, mali by tieto ustanovenia naďalej uplatňovať, kým sa nimi nebudú zaoberať príslušné ustanovenia Únie.
(9)
Uplatňovaním tohto nariadenia by nemali byť dotknuté povinnosti a práva členských štátov nad šírym morom v súlade s článkom 12 Chicagskeho dohovoru, a najmä s prílohou 2 k Chicagskemu dohovoru, ako aj povinnosti členských štátov a Únie na základe Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve a povinnosti členských štátov na základe Dohovoru o medzinárodných pravidlách na zabránenie zrážkam na mori z roku 1972.
(10)
V súlade s článkom 1 ods. 2 rámcového nariadenia (ES) č. 549/2004 sa regulačný rámec pre zriadenie jednotného európskeho neba nevzťahuje na vojenskú prevádzku a výcvik.
(11)
Toto nariadenie sa nezaoberá existujúcim postupom zmeny a doplnenia noriem ICAO a odporúčaných postupov v rámci Chicagskeho dohovoru.
(12)
Rozšírenie pôsobnosti EASA na bezpečnosť manažmentu letovej prevádzky si vyžaduje zhodu medzi prípravou vykonávacích predpisov podľa nariadení (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 216/2008.
(13)
S cieľom zabezpečiť zhodu medzi transpozíciou ustanovení prílohy 2 k Chicagskemu dohovoru stanovenou v tomto nariadení a budúcimi ustanoveniami vychádzajúcimi z ostatných príloh k Chicagskemu dohovoru, ktoré budú súčasťou ďalších etáp práce, ako aj vykonávanie budúcich predpisov Únie by sa pôvodné ustanovenia mali v prípade potreby opätovne prehodnotiť.
(14)
V prípade potreby by sa mali aktualizovať ďalšie právne predpisy Únie, aby odkazovali na toto nariadenie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Zámerom tohto nariadenia je stanoviť spoločné pravidlá lietania a prevádzkové predpisy týkajúce sa služieb a postupov leteckej prevádzky, ktoré sa uplatňujú na všeobecnú letovú prevádzku v rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 551/2004.
2. Toto nariadenie sa uplatňuje najmä na používateľov vzdušného priestoru a lietadlá vykonávajúce všeobecnú letovú prevádzku:
a)
ktoré lietajú do Únie, v rámci Únie alebo odlietajú z Únie;
b)
ktoré majú značky štátnej príslušnosti a registrové značky členského štátu Únie a lietajú v akomkoľvek vzdušnom priestore tak, že neporušujú pravidlá zverejnené krajinou, ktorá si uplatňuje právomoc nad prelietavaným územím.
3. Toto nariadenie sa tiež uplatňuje na príslušné orgány členských štátov, poskytovateľov leteckých navigačných služieb a príslušný pozemný personál podieľajúci sa na prevádzkových činnostiach lietadla.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„presnosť“ znamená stupeň zhody medzi odhadovanou alebo nameranou hodnotou a skutočnou hodnotou;
2.
„ADS-C dohoda“ znamená plán hlásení, ktorým sa stanovujú podmienky hlásenia údajov ADS-C (t. j. údajov potrebných pre stanovište letových prevádzkových služieb, a frekvencia hlásení ADS-C, ktoré musia byť dohodnuté pred použitím ADS-C pri poskytovaní letových prevádzkových služieb);
3.
„poradný vzdušný priestor“ znamená vzdušný priestor stanovených rozmerov alebo stanovená trať, kde je k dispozícii letová poradná služba;
4.
„poradná trať“ znamená stanovenú trať, na ktorej je k dispozícii letová poradná služba;
5.
„akrobatický let“ znamená úmyselne vykonávané manévre lietadla charakterizované prudkými zmenami jeho priestorovej polohy, nezvyčajnou priestorovou polohou alebo nezvyčajnými zmenami rýchlosti, ktoré nie sú potrebné pre bežný let ani pre inštruktáž s cieľom vydávania preukazov spôsobilosti alebo kvalifikačných kategórií okrem kvalifikačnej kategórie na leteckú akrobaciu;
6.
„letisko“ je vymedzená plocha (vrátane budov, zariadení a vybavenia) na zemi alebo na vode, alebo na pevnej, upevnenej príbrežnej alebo plávajúcej konštrukcii, určená buď úplne, alebo čiastočne na prílety, odlety a pohyby lietadiel na zemi;
7.
„letisková služba riadenia“ znamená službu riadenia letovej prevádzky pre letiskovú prevádzku;
8.
„letisková riadiaca veža“ znamená stanovište zriadené na poskytovanie služby riadenia letovej prevádzky letiskovej prevádzke;
9.
„letisková prevádzka“ znamená celú prevádzku na prevádzkovej ploche letiska a všetky lietadlá letiace v blízkosti letiska. K lietadlám prevádzkovaným v blízkosti letiska patria okrem iného lietadlá prilietajúce do letiskového okruhu alebo odlietajúce z neho;
10.
„letiskový okruh“ je stanovená letová dráha, po ktorej má letieť lietadlo letiace v blízkosti letiska;
11.
„okrsok letiska“ znamená vzdušný priestor so stanovenými rozmermi okolo letiska na ochranu letiskovej prevádzky;
12.
„letecké práce“ znamenajú prevádzku lietadla, pri ktorej sa lietadlo využíva na špecializované služby, ako napríklad služby v rámci poľnohospodárstva, stavebníctva, fotografovania, zememeračstva, pozorovania a hliadkovania, vyhľadávania a zachraňovania alebo leteckej reklamy atď.;
13.
„letecká informačná príručka (AIP)“ je príručka vydaná štátom alebo ním povereným orgánom, obsahujúca letecké informácie trvalého charakteru dôležité pre leteckú prevádzku;
14.
„letecká pohyblivá služba“ je pohyblivá služba medzi leteckými a lietadlovými stanicami alebo medzi lietadlovými stanicami navzájom, na ktorej sa môžu zúčastňovať i stanice záchranných prostriedkov. Na tejto službe sa môžu zúčastňovať aj núdzové polohové rádiomajáky na pátranie a záchranu na stanovených tiesňových a núdzových frekvenciách;
15.
„letecká stanica“ je pozemná stanica leteckej pohyblivej služby. V určitých prípadoch sa môže letecká stanica umiestniť napríklad na palube lode alebo na plošine na mori;
16.
„letún“ je motorové lietadlo ťažšie ako vzduch, ktorého vztlak potrebný na let vzniká prevažne pôsobením aerodynamických síl na nosné plochy, pričom tieto plochy zostávajú za daných podmienok letu voči lietadlu nepohyblivé;
17.
„palubný protizrážkový systém (ACAS)“ je lietadlový systém založený na využití signálov odpovedača sekundárneho prehľadového radaru (SSR), ktorý pracuje nezávisle od pozemných zariadení a poskytuje pilotovi upozornenie na potenciálne konfliktné lietadlá vybavené odpovedačom SSR;
18.
„lietadlo“ znamená zariadenie schopné pohybu v atmosfére následkom iných reakcií, ako sú reakcie vzduchu voči zemskému povrchu;
19.
„lietadlová adresa“ je jedinečná 24-bitová kombinácia dostupná na pridelenie lietadlu na účely spojenia lietadlo-zem, navigácie a prehľadu o prevádzke;
20.
„meteorologické pozorovanie počas letu“ je hodnotenie jedného alebo viacerých meteorologických prvkov uskutočnené z lietadla počas letu;
21.
„AIRMET informácia“ je informácia pripravovaná meteorologickou výstražnou službou, upozorňujúca na vybrané pozorované alebo predpovedané meteorologické javy na trati, ktoré môžu ovplyvniť bezpečnosť letov uskutočňovaných v nízkych hladinách a ktoré neboli zahrnuté do predpovede pre lety v nízkych hladinách v príslušnej letovej informačnej oblasti alebo podoblasti;
22.
„spojenie lietadlo-zem“ znamená obojsmerné spojenie medzi lietadlom a stanicami alebo miestami na povrchu zeme;
23.
„riadiaca rádiostanica pri spojení lietadlo-zem“ je letecká telekomunikačná stanica, ktorá má hlavnú zodpovednosť za spojenie týkajúce sa prevádzky a riadenia lietadiel v danom priestore;
24.
„letové hlásenie“ je hlásenie z lietadla počas letu zostavené v súlade s požiadavkami na hlásenie polohy a hlásenie prevádzkových a/alebo meteorologických údajov;
25.
„rolovanie vo vzduchu“ je pohyb vrtuľníka alebo lietadla VTOL nad povrchom letiska spravidla s využívaním prízemného efektu pri rýchlosti spravidla menšej ako 37 km/h (20 kt);
26.
„letová prevádzka“ sú všetky lietadlá počas letu alebo pohybujúce sa na prevádzkovej ploche letiska;
27.
„letová poradná služba“ je služba poskytovaná v letovom poradnom vzdušnom priestore na zabezpečenie rozstupov, ak je to uskutočniteľné, medzi lietadlami letiacimi podľa letových plánov na let IFR;
28.
„letové povolenie“ znamená povolenie oprávňujúce veliteľa lietadla vykonať let alebo v lete pokračovať podľa podmienok určených stanovišťom riadenia letovej prevádzky;
29.
„inštrukcie riadenia letovej prevádzky“ sú príkazy vydané riadením letovej prevádzky s cieľom požiadať pilota, aby vykonal určitú činnosť;
30.
„služba riadenia letovej prevádzky“ znamená službu poskytovanú na účely:
a)
zabraňovania zrážkam:
1.
medzi lietadlami a
2.
medzi lietadlami a prekážkami na prevádzkovej ploche a
b)
urýchlenia a udržania usporiadaného toku letovej prevádzky;
31.
„stanovište riadenia letovej prevádzky“ je všeobecný výraz, ktorý znamená buď oblastné stredisko riadenia, približovacie stanovište riadenia, alebo letiskovú riadiacu vežu;
32.
„letová prevádzková služba (ATS)“ je všeobecný výraz, ktorý znamená letovú informačnú službu, pohotovostnú službu, letovú poradnú službu, službu riadenia letovej prevádzky (oblastnú službu riadenia, približovaciu službu riadenia alebo letiskovú službu riadenia);
33.
„priestory letových prevádzkových služieb“ sú abecedne označené vzdušné priestory stanovených rozmerov, v rámci ktorých sa môžu vykonávať určité druhy letov a pre ktoré sú vymedzené letové prevádzkové služby a pravidlá prevádzky;
34.
„ohlasovňa letových prevádzkových služieb“ znamená stanovište zriadené na prijímanie hlásení týkajúcich sa letových prevádzkových služieb a prijímanie letových plánov predkladaných pred odletom;
35.
„stanovište letových prevádzkových služieb“ je všeobecný výraz, ktorý znamená buď stanovište riadenia letovej prevádzky, letové informačné stredisko, alebo ohlasovňu letových prevádzkových služieb;
36.
„letová cesta“ je riadená oblasť alebo jej časť zriadená v podobe koridoru;
37.
„pohotovostná služba“ je služba zabezpečujúca poskytovanie informácií príslušným organizáciám o lietadlách, ktorým sa má poskytnúť pátracia a záchranná služba, a spoluprácu s týmito organizáciami podľa potreby;
38.
„náhradné letisko“ je letisko, na ktoré môže lietadlo pokračovať v lete, ak je buď nemožné alebo nevhodné pokračovať v lete, alebo pristáť na letisku zamýšľaného pristátia. K náhradným letiskám patrí:
a)
„náhradné letisko pri vzlete“ je náhradné letisko, na ktorom môže lietadlo pristáť, ak je to krátko po vzlete nevyhnutné a ak nemožno použiť letisko vzletu;
b)
„náhradné letisko na trati“ je letisko, na ktorom lietadlo bude môcť pristáť, ak sa na trati dostane do mimoriadnej alebo núdzovej situácie;
c)
„náhradné letisko na trati pri prevádzke ETOPS“ je vhodné a primerané letisko umožňujúce letúnu pristáť v prípade vysadenia motora alebo iných neštandardných alebo núdzových podmienok na trati pri prevádzke ETOPS;
d)
„cieľové náhradné letisko“ je náhradné letisko, na ktoré môže lietadlo pokračovať v lete, ak je buď nemožné, alebo nevhodné pristáť na plánovanom letisku pristátia;
39.
„nadmorská výška“ je vertikálna vzdialenosť hladiny, bodu alebo predmetu považovaného za bod, meraná od strednej hladiny mora (MSL);
40.
„približovacia služba riadenia“ znamená službu riadenia letovej prevádzky pre riadené lety prilietavajúcich a odlietavajúcich lietadiel;
41.
„približovacie stanovište riadenia“ znamená stanovište zriadené na poskytovanie služby riadenia letovej prevádzky riadeným letom prilietavajúcim na jedno alebo viaceré letiská alebo z neho/nich odlietavajúcim;
42.
„odbavovacia plocha“ je vymedzená plocha určená na umiestnenie lietadiel na účely nastupovania alebo vystupovania cestujúcich, nakladania a vykladania pošty alebo nákladu, dopĺňania paliva, parkovania alebo údržby;
43.
„oblastné stredisko riadenia (ACC)“ znamená stanovište zriadené na poskytovanie služby riadenia letovej prevádzky riadeným letom v riadených oblastiach pod jeho právomocou;
44.
„oblastná služba riadenia“ znamená službu riadenia letovej prevádzky poskytovanú riadeným letom v riadených oblastiach;
45.
„priestorová navigácia (RNAV)“ znamená spôsob navigácie, ktorý umožňuje prevádzku lietadla po akejkoľvek požadovanej dráhe letu vnútri dosahu pozemných alebo kozmických navigačných zariadení alebo v rozsahu možností sebestačného vybavenia lietadla alebo ich kombináciou;
46.
„trať letových prevádzkových služieb (ATS)“ je stanovená trať, určená na usmerňovanie toku letovej prevádzky podľa potrieb na poskytovanie letových prevádzkových služieb;
47.
„automatické závislé sledovanie - vysielanie (ADS-B)“ sú prostriedky, prostredníctvom ktorých môžu lietadlá, letiskové vozidlá a iné objekty automaticky vysielať a/alebo prijímať údaje, ako je identifikácia, poloha, a ďalšie náležité údaje vo vysielacom režime prostredníctvom dátového prenosu;
48.
„automatické závislé sledovanie - kontrakt (ADS-C)“ sú prostriedky, prostredníctvom ktorých sa budú dátovým prenosom vymieňať podmienky dohody ADS-C medzi pozemným systémom a lietadlom, pričom dohoda ADS-C určuje, za akých podmienok sa má začať odovzdávanie hlásení ADS-C a ktoré údaje majú hlásenia obsahovať;
49.
„automatická informačná služba v koncovej riadenej oblasti (ATIS)“ je automatické poskytovanie platných pravidelných informácií prilietavajúcim a odlietavajúcim lietadlám počas 24 hodín alebo iného stanoveného času:
a)
„dátový prenos automatickej informačnej služby v koncovej riadenej oblasti (D-ATIS)“ je poskytovanie služby ATIS dátovým prenosom;
b)
„hlasová automatická informačná služba v koncovej riadenej oblasti (Voice-ATIS)“ je poskytovanie ATIS prostredníctvom nepretržite sa opakujúceho rozhlasového vysielania;
50.
„výška základne najnižšej vrstvy oblačnosti“ je výška základne najnižšej vrstvy oblačnosti nad zemou alebo vodou pod 6 000 m (20 000 ft), pokrývajúca viac ako polovicu oblohy;
51.
„bod prechodu“ je bod, v ktorom sa od lietadla letiaceho na úseku trate letových prevádzkových služieb určenom zariadeniami VOR (VHF všesmerový rádiomaják) očakáva, že zmení navigačné vedenie lietadla zo zariadenia VOR za lietadlom na najbližšie navigačné vedenie lietadla zariadením VOR pred lietadlom;
52.
„medza povolenia“ je bod, do ktorého platí letové povolenie;
53.
„prevádzkovo význačná oblačnosť“ je oblačnosť s výškou základne oblačnosti pod 1 500 m (5 000 ft) alebo pod najvyššou minimálnou sektorovou nadmorskou výškou, podľa toho, ktorá hodnota je väčšia, alebo oblaky typu kumulonimbus alebo vežovitý kumulus bez ohľadu na výšku ich základne;
54.
„kód (SSR)“ je číslo priradené určitej skupine impulzných signálov odpovede vysielanej odpovedačom v móde A alebo C;
55.
„príslušný orgán“ je orgán určený členským štátom, oprávnený zabezpečovať dodržiavanie požiadaviek tohto nariadenia;
56.
„riadená oblasť“ je riadený vzdušný priestor siahajúci nahor od stanovenej výšky nad zemou;
57.
„riadené letisko“ je letisko, na ktorom sa poskytuje služba riadenia letovej prevádzky letiskovej prevádzke bez ohľadu na existenciu riadeného okrsku;
58.
„riadený vzdušný priestor“ je vzdušný priestor stanovených rozmerov, v rámci ktorého sa poskytuje služba riadenia letovej prevádzky v súlade s klasifikáciou vzdušného priestoru;
59.
„riadený let“ je každý let, ktorý je predmetom letového povolenia;
60.
„dátové spojenie riadiaci-pilot (CPDLC)“ je spôsob spojenia medzi riadiacim letovej prevádzky a pilotom použitím dátového prenosu pre spojenie ATC;
61.
„riadený okrsok“ je riadený vzdušný priestor siahajúci od povrchu zeme do stanovenej výšky;
62.
„cestovné stúpanie“ je technika letu lietadla, ktorá má za následok rovnomerné zväčšovanie výšky v závislosti od zmenšovania hmotnosti lietadla;
63.
„cestovná hladina“ je hladina udržiavaná lietadlom počas značnej časti letu;
64.
„platný letový plán (CPL)“ je letový plán zahŕňajúci prípadné zmeny spôsobené neskôr vydanými povoleniami;
65.
„nebezpečný priestor“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi, v rámci ktorého sa môžu v určitom čase vykonávať aktivity nebezpečné pre let lietadla;
66.
„spojenie dátovým prenosom“ je forma spojenia určená na výmenu správ dátovým prenosom;
67.
„údaj“ znamená všetky veličiny alebo súbor veličín, ktoré môžu slúžiť ako referencia alebo základ výpočtu ďalších veličín;
68.
„povolenie na let po prúde“ je povolenie udelené lietadlu stanovišťom riadenia letovej prevádzky, ktoré v danom čase nie je riadiacim stanovišťom daného lietadla;
69.
„predpokladaný čas letu“ je predpokladaný čas potrebný na pokračovanie letu z jedného významného bodu do ďalšieho;
70.
„predpokladaný čas začatia rolovania“ znamená predpokladaný čas, keď sa lietadlo začne pohybovať v súvislosti s odletom;
71.
„predpokladaný čas príletu“ znamená v prípade letov IFR čas, v ktorom sa predpokladá, že lietadlo priletí nad stanovený bod vymedzený vzťahom k rádionavigačným zariadeniam, z ktorého sa predpokladá začatie prístrojového priblíženia. Ak nie je bod vyznačený rádionavigačným zariadením na letisku, čas príletu lietadla nad letisko. V prípade letov VFR čas, v ktorom sa predpokladá, že lietadlo priletí nad letisko;
72.
„predpokladaný čas priblíženia“ je čas, v ktorom stanovište ATC predpokladá, že lietadlo po vyčkávaní opustí vyčkávací fix na dokončenie svojho priblíženia na pristátie. Skutočný čas opustenia vyčkávacieho fixu závisí od povolenia priblíženia;
73.
„podaný letový plán (FPL)“ je letový plán predložený stanovišťu ATS pilotom alebo určeným zástupcom bez akýchkoľvek neskorších zmien;
74.
„člen letovej posádky“ je člen posádky s príslušným preukazom spôsobilosti, ktorý je počas času letovej služby poverený povinnosťami potrebnými na prevádzku lietadla;
75.
„letové informačné stredisko“ je stanovište zriadené na poskytovanie letovej informačnej služby a pohotovostnej služby;
76.
„letová informačná oblasť“ znamená vzdušný priestor stanovených rozmerov, v rámci ktorého sa poskytuje letová informačná služba a pohotovostná služba;
77.
„letová informačná služba“ je služba určená na poskytovanie rád a informácií na bezpečné a efektívne vykonávanie letov;
78.
„letová hladina“ je hladina stáleho atmosférického tlaku, ktorá sa vzťahuje na stanovený tlakový údaj 1 013,2 hektopascalu (hPa), oddelená od ostatných takých hladín stanovenými tlakovými intervalmi;
79.
„letový plán“ sú stanovené údaje o zamýšľanom lete alebo časti letu lietadla, ktoré sa predkladajú stanovištiam letových prevádzkových služieb;
80.
„letová dohľadnosť“ znamená dohľadnosť dopredu z kabíny lietadla počas letu;
81.
„predpoveď - meteorologická“ znamená súhrn údajov o očakávaných meteorologických podmienkach v určitom čase alebo období v určenej oblasti alebo časti vzdušného priestoru;
82.
„prízemná dohľadnosť“ je dohľadnosť na letisku hlásená oprávneným pozorovateľom alebo automatickými systémami;
83.
„kurz“ je smer pozdĺžnej osi lietadla spravidla vyjadrovaný v stupňoch od severu (zemepisného, magnetického, kompasového alebo sieťového);
84.
„výška“ je vertikálna vzdialenosť hladiny, bodu alebo predmetu považovaného za bod, meraná od stanoveného údaja;
85.
„vrtuľník“ je lietadlo ťažšie ako vzduch, schopné letieť prevažne pôsobením aerodynamických síl, vznikajúcich na jednom alebo na viacerých poháňaných rotoroch, ktorých osi sú v podstate zvislé;
86.
„vzdušný priestor nad šírym morom“ je vzdušný priestor mimo územia súše a pobrežných vôd, ako sa stanovuje v Dohovore Organizácie Spojených národov o morskom práve (Montego Bay z roku 1982);
87.
„IFR“ je skratka používaná na označenie pravidiel letu podľa prístrojov;
88.
„let IFR“ je let vykonávaný v súlade s pravidlami letu podľa prístrojov;
89.
„IMC“ je skratka používaná na označenie meteorologických podmienok na let podľa prístrojov;
90.
„postup priblíženia podľa prístrojov (IAP)“ je séria vopred stanovených manévrov vykonávaných podľa údajov letových prístrojov, ktoré zabezpečujú stanovenú ochranu od prekážok od fixu počiatočného priblíženia, prípadne od začiatku stanovenej príletovej trate k bodu, z ktorého možno vykonať pristátie; ak nemožno vykonať pristátie, až do polohy, v ktorej sa aplikujú kritériá bezpečných výšok nad prekážkami pri vyčkávaní alebo pri lete na preletovej trati. Postupy priblíženia podľa prístrojov sa klasifikujú takto:
a)
Nie-presné priblíženie (NPA) znamená postup priblíženia podľa prístrojov s použitím smerového vedenia, ale bez použitia vertikálneho vedenia.
b)
Priblíženie s vertikálnym vedením (APV) znamená postup podľa prístrojov s použitím smerového a vertikálneho vedenia, ktoré nespĺňa požiadavky stanovené na presné priblíženie a pristátie.
c)
Presné priblíženie (PA) znamená postup priblíženia podľa prístrojov s použitím presného smerového a vertikálneho vedenia pri určitých minimách, podľa kategórie prevádzky;
91.
„meteorologické podmienky na let podľa prístrojov (IMC)“ sú meteorologické podmienky vyjadrené dohľadnosťou, vzdialenosťou od oblačnosti a výškou základne najnižšej vrstvy oblačnosti, ktoré sú horšie ako stanovené minimá meteorologických podmienok na let za viditeľnosti;
92.
„pristávacia plocha“ je tá časť pohybovej plochy, ktorá je určená na pristátie alebo vzlet lietadla;
93.
„hladina“ je všeobecný výraz vzťahujúci sa na vertikálnu polohu lietadla počas letu, ktorý znamená buď výšku, nadmorskú výšku, alebo letovú hladinu;
94.
„prevádzková plocha“ je časť letiska určená na vzlety, pristátia a rolovanie lietadiel s výnimkou odbavovacích plôch;
95.
„mód (SSR)“ je ustálené označenie vzťahujúce sa na špecifické funkcie dotazovacích signálov vysielaných dotazovačom SSR. V prílohe 10 k ICAO sa stanovujú štyri módy: A, C, S a intermód;
96.
„pohybová plocha“ je časť letiska určená na vzlety, pristátia a rolovanie lietadiel, zahŕňajúca prevádzkovú plochu a odbavovaciu plochu (plochy);
97.
„noc“ je časový úsek medzi koncom občianskeho súmraku a začiatkom občianskeho svitania. Občiansky súmrak sa končí večer, keď sa stred slnečného kotúča nachádza 6 stupňov nad obzorom, a začína sa ráno, keď sa stred slnečného kotúča nachádza 6 stupňov pod obzorom;
98.
„prekážka“ znamená všetky pevné (dočasné aj trvalé) a pohyblivé objekty alebo ich časti, ktoré:
a)
sa nachádzajú v priestore určenom na pohyb lietadla po ploche alebo
b)
prevyšujú vymedzené plochy určené na zaistenie bezpečnosti lietadiel počas letu, alebo
c)
sa nachádzajú mimo týchto vymedzených plôch a ktoré boli vyhodnotené ako nebezpečné pre leteckú prevádzku;
99.
„miesto prevádzky“ znamená miesto, ktoré zvolil prevádzkovateľ alebo veliaci pilot na pristátie, vzlet a/alebo prevádzku so zdvíhacím zariadením;
100.
„veliteľ lietadla“ je pilot určený prevádzkovateľom lietadla alebo v prípade všeobecného letectva vlastníkom lietadla, ktorý zodpovedá za plnenie povinností veliteľa a za bezpečné vykonanie letu;
101.
„tlaková nadmorská výška“ znamená atmosférický tlak vyjadrený nadmorskou výškou zodpovedajúcou danému tlaku podľa štandardnej atmosféry, ako sa vymedzuje v časti 1 prílohy 8 k Chicagskemu dohovoru;
102.
„zneužívanie psychoaktívnych látok“ je užívanie jednej alebo viacerých psychoaktívnych látok leteckým personálom takým spôsobom, ktorý:
a)
predstavuje priame nebezpečenstvo pre užívateľa alebo ohrozuje životy, zdravie a pohodu iných a/alebo
b)
spôsobuje alebo zhoršuje pracovné, sociálne, psychické alebo fyzické problémy a poruchy;
103.
„zakázaný priestor“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi nad pozemnými plochami alebo pobrežnými vodami štátu, v ktorom je zakázaná prevádzka letov s lietadlom;
104.
„psychoaktívne látky“ sú alkohol, opiáty, kanabinoidy, sedatíva a hypnotiká, kokaín, iné psychostimulanty, halucinogény a prchavé rozpúšťadlá, avšak nezahŕňajú kávu ani tabak;
105.
„radar“ je rádiové detekčné zariadenie, ktoré poskytuje informácie o vzdialenosti, smere a/alebo výške objektov;
106.
„zóna s povinným rádiovým vybavením (RMZ)“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi, v ktorom je povinné mať na palube a v prevádzke rádiové vybavenie;
107.
„rádionavigačná služba“ je služba poskytujúca informácie na vedenie lietadla alebo údaje o polohe slúžiace na efektívne a bezpečné vykonávanie letov, založená na jednom alebo viacerých rádionavigačných zariadeniach;
108.
„rádiotelefónia“ je forma rádiového spojenia určeného predovšetkým na výmenu informácií v podobe reči;
109.
„stály letový plán“ znamená letový plán týkajúci sa série často sa opakujúcich, pravidelne vykonávaných jednotlivých letov s rovnakými základnými charakteristikami, ktorý prevádzkovateľ predkladá stanovištiam ATS na uchovanie a opakované použitie;
110.
„hlásny bod“ znamená stanovené zemepisné miesto, vzhľadom na ktoré sa môže hlásiť poloha lietadla;
111.
„obmedzený priestor“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi nad pozemnými plochami alebo pobrežnými vodami štátu, v rámci ktorého je vykonávanie letov s lietadlom obmedzené v súlade s určitými konkrétnymi podmienkami;
112.
„úsek trate“ znamená trať alebo časť trate, na ktorej sa lety zvyčajne vykonávajú bez medziľahlej zastávky;
113.
„vzletová a pristávacia dráha“ je vymedzená obdĺžniková plocha na pozemnom letisku, upravená na pristávanie a vzlety lietadiel;
114.
„vyčkávacie miesto pred vzletovou a pristávacou dráhou“ je označené miesto určené na ochranu vzletovej a pristávacej dráhy, prekážkovej roviny alebo kritického/citlivého priestoru ILS/MLS, na ktorom rolujúce lietadlá a vozidlá musia zastaviť a vyčkávať, ak nedostali iné povolenie od letiskovej riadiacej veže;
115.
„dráhová dohľadnosť (RVR)“ je vzdialenosť, na ktorú pilot lietadla na osovej čiare vzletovej a pristávacej dráhy môže vidieť značky alebo svetelné návestidlá vyznačujúce vzletovú a pristávaciu dráhu alebo jej osovú čiaru;
116.
„personál, od ktorého závisí bezpečnosť v letectve“ sú osoby, ktoré môžu pri nedôslednom plnení svojich povinností a funkcií ohroziť bezpečnosť letectva. Ide najmä o členov posádok, personál údržby lietadiel a riadiacich letovej prevádzky;
117.
„vetroň“ znamená lietadlo ťažšie ako vzduch, pri ktorom vztlak potrebný na let vykonávajú aerodynamické sily na jeho nepohyblivých nosných plochách a ktorého voľný let nie je závislý od motora, pričom zahŕňa aj závesné klzáky, padákové klzáky a ďalšie porovnateľné stroje;
118.
„sekundárny prehľadový radar (SSR)“ znamená systém prehľadového radaru, ktorý využíva vysielače (dotazovače, odpovedače) a prijímače;
119.
„informácie SIGMET“ sú výstražné informácie vydané pracoviskom meteorologickej výstražnej služby o výskyte alebo predpokladanom výskyte stanovených meteorologických javov na trati, ktoré môžu ovplyvniť bezpečnosť prevádzky lietadiel;
120.
„návestná plocha“ je plocha na letisku určená na vystavenie pozemných návestidiel;
121.
„význačný bod“ znamená stanovené geografické miesto používané na vymedzenie trate ATS, dráhy letu lietadla alebo na iné účely navigácie a ATS;
122.
„zvláštny let VFR“ je let VFR, ktorému služba riadenia letovej prevádzky vydala povolenie na let v riadenom okrsku za horších meteorologických podmienok, ako sú VMC;
123.
„blúdiace lietadlo“ je lietadlo, ktoré sa význačne odchýlilo od zamýšľanej trate alebo ktoré hlási, že nepozná svoju polohu;
124.
„prehľadový radar“ je radarové zariadenie používané na určovanie polohy lietadiel vo vzdialenosti a v smere;
125.
„rolovanie“ je pohyb lietadla po povrchu letiska použitím vlastnej sily nezahŕňajúci vzlet ani pristátie;
126.
„rolovacia dráha“ je vymedzená dráha na pozemnom letisku zriadená na rolovanie lietadiel a určená na zaistenie spojenia medzi jednou časťou letiska a ďalšou, zahŕňajúca tiež:
a)
rolovaciu dráhu k stojisku lietadla, čo je časť odbavovacej plochy označená ako rolovacia dráha, určená iba na prístup k stojiskám lietadiel;
b)
rolovaciu dráhu na odbavovacej ploche, čo je časť systému rolovacích dráh umiestnených na odbavovacej ploche, určených na rolovanie cez odbavovaciu plochu;
c)
rolovaciu dráhu na rýchle odbočenie, čo je rolovacia dráha pripojená k vzletovej a pristávacej dráhe v ostrom uhle a navrhnutá tak, aby umožnila pristávajúcim lietadlám odbočiť pri väčších rýchlostiach, ako sú tie, ktoré sa dosahujú pri iných výjazdoch na rolovacie dráhy, a tým minimalizovať dobu obsadenia vzletovej a pristávacej dráhy;
127.
„územie“ sú pozemné oblasti a s nimi susediace pobrežné vody pod suverenitou, suzerenitou, ochranou alebo mandátom štátu;
128.
„prah vzletovej a pristávacej dráhy“ je začiatok tej časti vzletovej a pristávacej dráhy, ktorá je použiteľná na pristátie;
129.
„celkový predpokladaný čas letu“ je:
a)
v prípade letov IFR predpokladaný čas potrebný od vzletu do príletu nad určený bod vymedzený vzťahom k navigačnému zariadeniu, z ktorého sa predpokladá začatie postupu priblíženia podľa prístrojov, alebo ak cieľové letisko nie je spojené s navigačným zariadením, predpokladaný čas letu od vzletu do príletu nad cieľové letisko;
b)
v prípade letov VFR predpokladaný čas letu potrebný od vzletu do príletu nad cieľové letisko;
130.
„trať“ je dráha letu lietadla premietnutá na povrch zeme, ktorej smer sa v ktoromkoľvek bode spravidla vyjadruje v stupňoch od severu (zemepisného, magnetického alebo sieťového);
131.
„rada na vyhnutie“ je rada poskytnutá stanovišťom letových prevádzkových služieb, stanovujúca zmenu trajektórie letu ako pomoc pilotovi vyhnúť sa zrážke;
132.
„informácie o prevádzke“ sú informácie vydané stanovišťom letových prevádzkových služieb, ktorými sa pilot upozorňuje na inú známu alebo pozorovanú letovú prevádzku, ktorá sa môže nachádzať v blízkosti polohy alebo zamýšľanej trate letu a ktorá má pomôcť pilotovi vyhnúť sa zrážke;
133.
„bod odovzdania riadenia“ je určený bod na dráhe letu lietadla, v ktorom zodpovednosť za poskytovanie služby riadenia letovej prevádzky lietadlu prechádza z jedného riadiaceho stanovišťa alebo riadiaceho pracoviska na druhé;
134.
„prevodná nadmorská výška“ je nadmorská výška, v ktorej alebo pod ktorou sa vertikálna poloha lietadla riadi v nadmorských výškach;
135.
„prevodná hladina“ je najnižšia použiteľná letová hladina nad prevodnou nadmorskou výškou;
136.
„zóna s povinným odpovedačom“ je vzdušný priestor s vymedzenými rozmermi, v ktorom je povinné mať na palube a v prevádzke odpovedač, ktorý hlási tlakovú nadmorskú výšku;
137.
„neidentifikované lietadlo“ je lietadlo, ktoré bolo spozorované alebo o ktorom prišlo hlásenie, že letí v danom priestore, ale ktorého identita nebola zistená;
138.
„neobsadený voľný balón“ je voľne letiace lietadlo ľahšie ako vzduch bez pohonu a bez posádky;
139.
„VFR“ je skratka používaná na označenie pravidiel letu za viditeľnosti;
140.
„let VFR“ je let vykonávaný v súlade s pravidlami letu za viditeľnosti;
141.
„dohľadnosťou“ sa na letecké účely rozumie väčšia hodnota z nasledujúcich:
a)
najväčšia vzdialenosť, na ktorú možno vidieť a rozoznať čierny objekt vhodných rozmerov umiestnený v blízkosti povrchu Zeme, ak je pozorovaný oproti svetlému pozadiu;
b)
najväčšia vzdialenosť, na ktorú možno vidieť a identifikovať svetlá so svietivosťou približne 1 000 kandel oproti neosvetlenému pozadiu;
142.
„meteorologické podmienky na let za viditeľnosti“ sú meteorologické podmienky vyjadrené dohľadnosťou, vzdialenosťou od oblačnosti a výškou základne najnižšej vrstvy oblačnosti, ktoré sú rovnaké alebo lepšie ako stanovené minimá;
143.
„VMC“ je skratka používaná na označenie meteorologických podmienok na let za viditeľnosti.
Článok 3
Súlad
Členské štáty zabezpečia súlad so spoločnými pravidlami a ustanoveniami stanovenými v prílohe k tomuto nariadeniu bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o flexibilite uvedené v článku 14 nariadenia (ES) č. 216/2008 a ochrannými opatreniami uvedenými v článku 13 nariadenia (ES) č. 549/2004.
Článok 4
Oslobodenie v prípade osobitných činností
1. Príslušné orgány môžu na žiadosť subjektov vykonávajúcich ďalej uvedené činnosti oslobodiť tieto subjekty od dodržiavania jednotlivých požiadaviek tohto nariadenia v prípade činností verejného záujmu a výcviku potrebných na bezpečné vykonávanie týchto činností:
a)
misie policajných síl a colných úradov;
b)
sledovanie prevádzky a akcie prenasledovania;
c)
kontrola životného prostredia vykonávaná verejnými orgánmi alebo v ich mene;
d)
pátranie a záchrana;
e)
lety na zdravotnícke účely;
f)
evakuácia;
g)
hasenie požiarov;
h)
výnimky potrebné na zaistenie bezpečnosti ochrany letov hláv štátov, ministrov a porovnateľných štátnych úradníkov.
2. Príslušný orgán, ktorý povoľuje tieto výnimky, informuje EASA o povahe výnimky najneskôr dva mesiace po jej schválení.
3. Týmto článkom nie je dotknutý článok 3 a tento článok sa môže uplatňovať v prípadoch, keď sa činnosti uvedené v odseku 1 nemôžu vykonávať ako špeciálna letová prevádzka alebo keď sa inak nemôžu uplatniť ustanovenia flexibility uvedené v tomto nariadení.
Článok 5
Rozdiely
1. Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a najneskôr v deň začiatku jeho uplatňovania členské štáty:
a)
formálne oznámia ICAO, že všetky predtým oznámené rozdiely vzhľadom na normy ICAO a odporúčané postupy, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sú zrušené s výnimkou rozdielov týkajúcich sa základných bezpečnostných a obranných záujmov členských štátov v súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 549/2004;
b)
oznámia ICAO spoločne dohodnuté rozdiely uvedené v doplnku k prílohe k tomuto nariadeniu.
2. V súlade s prílohou 15 k Chicagskemu dohovoru každý členský štát uverejní prostredníctvom svojej leteckej informačnej príručky spoločne dohodnuté rozdiely oznámené ICAO v súlade s písmenom b) odseku 1 tohto článku, ako aj všetky ďalšie ustanovenia vyžadované na základe miestnych úvah týkajúcich sa vzdušnej obrany a bezpečnostných hľadísk v súlade s písmenom a) odseku 1 tohto článku.
Článok 6
Sledovanie zmien
1. Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia Komisia s podporou organizácií Eurocontrol a EASA ustanoví trvalý proces:
a)
s cieľom zabezpečiť, aby všetky zmeny a doplnenia prijaté v rámci Chicagskeho dohovoru, ktoré sú významné vzhľadom na rozsah pôsobnosti tohto nariadenia, boli monitorované a analyzované, a
b)
s cieľom vypracovať v prípade potreby návrhy na zmeny prílohy k tomuto nariadeniu.
2. Ustanovenia článku 5 tohto nariadenia týkajúce sa zrušenia a oznamovania rozdielov a uverejňovania v leteckej informačnej príručke a článku 7 týkajúce sa zmien prílohy sa uplatňujú primerane.
Článok 7
Zmeny prílohy
1. Príloha sa mení v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004.
2. Zmeny uvedené v odseku 1 zahŕňajú okrem iného zmeny a doplnenia potrebné na zabezpečenie konzistentnosti právnych ustanovení počas budúceho rozšírenia tohto nariadenia o príslušné ustanovenia príloh ICAO a iných dokumentov ako príloha 2 alebo o zmeny vychádzajúce z aktualizácie týchto príloh ICAO a dokumentov alebo zo zmien akýchkoľvek príslušných nariadení Únie.
Článok 8
Prechodné a dodatočné opatrenia
1. Členské štáty, ktoré pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia prijali dodatočné ustanovenia dopĺňajúce normu ICAO, zabezpečia ich v súlade s týmto nariadením.
2. Na účely tohto článku takéto dodatočné ustanovenia dopĺňajúce normu ICAO nepredstavujú rozdiel v zmysle Chicagskeho dohovoru. Členské štáty uverejnia v leteckej informačnej príručke takéto dodatočné ustanovenia, ako aj všetky záležitosti ponechané na rozhodnutie príslušného orgánu na základe tohto nariadenia. Takisto informujú Komisiu a EASA najneskôr dva mesiace po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia alebo po prijatí dodatočných ustanovení.
Článok 9
Bezpečnostné požiadavky
Po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a bez toho, aby bol dotknutý článok 7, musia členské štáty s cieľom udržať alebo zvýšiť platné úrovne bezpečnosti zaistiť, aby sa pred skutočným vykonaním zmien predtým uplatňovaných postupov v rámci procesu riadenia bezpečnosti zahŕňajúceho všetky aspekty vykonávania tohto nariadenia vykonalo bezpečnostné posúdenie realizácie vrátane identifikácie nebezpečenstva, posúdenia a zmierňovania rizík. Zmierňovanie rizík môže zahŕňať aj uplatňovanie článku 3.
Článok 10
Zmeny a doplnenia nariadení (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 1265/2007, (EÚ) č. 255/2010 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1035/2011
1. Nariadenie (ES) č. 730/2006 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 sa odseky 3 a 4 nahrádzajú takto:
„3.
‚IFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu podľa prístrojov;
4.
‚VFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu za viditeľnosti.“
2. Nariadenie (ES) č. 1033/2006 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 ods. 2 sa bod 8 nahrádza takto:
„8.
‚IFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu podľa prístrojov.“
b)
V článku 3 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Ustanovenia uvedené v prílohe sa uplatňujú na predkladanie, prijímanie a distribúciu letových plánov každého letu, ktorý podlieha tomuto nariadeniu, a na všetky zmeny v položkách letového plánu v predletovej fáze v súlade s týmto nariadením.“
c)
Nadpis a prvá zarážka prílohy sa nahrádzajú takto:
„Ustanovenia uvedené v článku 3 ods. 1
1.
Oddiel 4 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 923/2012 (4).
3. Nariadenie (ES) č. 1794/2006 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 sa písmená c) a d) nahrádzajú takto:
„c)
‚IFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu podľa prístrojov.
d)
‚VFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu za viditeľnosti.“
4. Nariadenie (ES) č. 1265/2007 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 sa odsek 5 nahrádza takto:
„5.
‚lety podľa pravidiel letu za viditeľnosti‘ (lety VFR) znamenajú akékoľvek lety vykonávané v súlade s pravidlami letu za viditeľnosti;“.
5. Nariadenie (EÚ) č. 255/2010 sa mení a dopĺňa takto:
a)
V článku 2 sa odsek 3 nahrádza takto:
„3.
‚IFR‘ znamená skratku používanú na označenie pravidiel letu podľa prístrojov;“.
6. Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1035/2011 sa mení a dopĺňa takto:
a)
v prílohe II bode 4 písm. a) sa odkaz „príloha 2 o pravidlách lietania, 10. vydanie, júl 2005“ nahrádza odkazom „vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 923/2012“;
b)
v prílohe II bode 4 písm. c) sa odkaz „príloha 11 o letových prevádzkových službách, 13. vydanie, júl 2001, vrátane všetkých zmien a doplnení až po č. 47-B“ mení a dopĺňa na konci uvedenej vety doplnením „a prípadne vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 923/2012“;
c)
v prílohe III bode 2 písm. b) sa odkaz „príloha 11 o letových prevádzkových službách, 13. vydanie, júl 2001, vrátane všetkých zmien a doplnení až po č. 47-B“ mení a dopĺňa na konci uvedenej vety doplnením „a prípadne vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 923/2012“.
Článok 11
Nadobudnutie účinnosti
1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 4. decembra 2012.
2. Odchylne od druhého pododseku odseku 1 sa členské štáty môžu rozhodnúť neuplatňovať ustanovenia tohto nariadenia do 4. decembra 2014.
Členské štáty v prípade využitia tejto možnosti o tom informujú Komisiu a EASA v súlade s článkom 12 ods. 1 nariadenia (ES) č. 549/2004, pričom uvedú dôvody výnimky, jej trvanie, ako aj predpokladané a súvisiace načasovanie vykonávania tohto nariadenia.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 26. septembra 2012