NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 513/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí a zrušuje rozhodnutí Rady 2007/125/SVV
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 82 odst. 1, článek 84 a čl. 87 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cíle Unie, jímž je zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v souladu s čl. 67 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by mělo být dosaženo mimo jiné prostřednictvím opatření pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní, jakož i prostřednictvím opatření pro koordinaci a spolupráci mezi donucovacími a jinými vnitrostátními orgány členských států, včetně Europolu a dalších příslušných subjektů Unie, a s příslušnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
(2)
V zájmu dosažení tohoto cíle by měla být na úrovni Unie přijaty posíleny akce na ochranu osob a veřejných statků proti hrozbám, jež mají stále více nadnárodní charakter, a na podporu činností prováděných příslušnými orgány členských států. Terorismus, organizovaná trestná činnost, trestné činy páchané mobilními (kočujícími) zločineckými skupinami, obchod s drogami, korupce, kyberkriminalita, obchodování s lidmi a se zbraněmi a další trestná činnost představují i nadále výzvu pro vnitřní bezpečnost Unie.
(3)
Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie (dále jen „strategie vnitřní bezpečnosti“), kterou Rada přijala v únoru 2010, tvoří sdílený program pro řešení těchto společných bezpečnostních výzev. Sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2010 nazvané „Strategie EU v oblasti vnitřní bezpečnosti: Pět kroků k bezpečnější Evropě“ proměňuje zásady a pokyny strategie v konkrétní kroky tím, že stanovuje pět strategických cílů: zničit mezinárodní zločinecké sítě, předcházet terorismu a řešit radikalizaci a nábor, zvýšit pro občany a podniky úroveň bezpečnosti v kyberprostoru, posílit bezpečnost prostřednictvím správy hranic a zlepšit odolnost Evropy vůči krizím a katastrofám.
(4)
Klíčovými zásadami, kterými se provádění strategie vnitřní bezpečnosti řídí, by měly být solidarita mezi členskými státy, jasné rozdělení úkolů, dodržování základních práv a svobod a právního státu, silné zaměření na globální perspektivu a na spojitost a nezbytnou soudržnost s vnější bezpečností.
(5)
Na podporu provádění strategie vnitřní bezpečnosti a pro zajištění jejího praktického využívání by měla být členským státům poskytnuta odpovídající finanční podpora Unie v podobě zřízení a správy Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“).
(6)
Fond by měl odrážet potřebu zvýšené flexibility a zjednodušení a současně splňovat požadavky v oblasti předvídatelnosti a zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem splnit obecné i specifické cíle stanovené v tomto nařízení.
(7)
Hlavními zásadami, kterými se řídí provádění fondu, jsou účinnost opatření a kvalita výdajů. Fond by měl být rovněž prováděn co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem.
(8)
V době snižování výdajů na politiky Unie vyžaduje vyřešení hospodářských problémů opětovnou flexibilitu, inovativní organizační opatření, lepší využívání stávajících struktur a koordinaci mezi orgány, institucemi a agenturami Unie a vnitrostátními orgány a se třetími zeměmi.
(9)
Je nutné zajistit co největší účinek financování Unie tím, že se uvolní a spojí veřejné a soukromé finanční zdroje a rozšíří se jejich využívání.
(10)
Politický cyklus EU, který zavedla Rada ve dnech 8.-9. listopadu 2010, si klade za cíl řešit nejvýznamnější závažné hrozby a hrozby spojené s organizovanou trestnou činností v Unii soudržným a metodickým způsobem prostřednictvím optimální spolupráce mezi příslušnými útvary. Za účelem podpory účinného uplatňování tohoto víceletého cyklu by při financování prostřednictvím nástroje zřízeného tímto nařízením (dále jen „nástroj“) mělo být využito veškerých možných způsobů plnění, které uvádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4), případně včetně nepřímého řízení, aby se zajistilo včasné a účinné provedení činností a projektů.
(11)
Vzhledem k právním specifikům, jež se váží k hlavě V Smlouvy o fungování EU, nelze fond zřídit jako jediný finanční nástroj. Fond by měl být proto zřízen jako komplexní rámec pro finanční podporu Unie v oblasti vnitřní bezpečnosti, který bude zahrnovat nástroj a nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 (5). Tento komplexní rámec by mělo doplňovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 (6).
(12)
Přeshraniční trestnou činnost, například obchodování s lidmi a vykořisťování nelegálních přistěhovalců ze strany zločineckých organizací, lze účinně řešit policejní spoluprací.
(13)
Celkové zdroje vyčleněné pro toto nařízení a nařízení (EU) č. 515/2014 by měly společně vytvořit finanční krytí po celou dobu trvání fondu, které má představovat pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku během ročního rozpočtového procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(14)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. října 2013 o organizované trestné činnosti, korupci a praní peněz uznává, že boj proti organizované trestné činnosti je evropským úkolem, a vyzývá členské státy, aby navzájem více spolupracovaly v oblasti prosazování práva, neboť boj proti organizované trestné činnosti má zásadní význam pro ochranu řádné ekonomiky před typickou trestnou činností, jako je praní výnosů z trestné činnosti.
(15)
Prostřednictvím tohoto nástroje, jenž spadá do komplexního rámce fondu, by měla být finančně podporována policejní spolupráce, výměna informací, přístup k informacím, předcházení trestné činnosti, boj proti přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu, korupce, obchodu s drogami, obchodování s lidmi a zbraněmi, vykořisťování nelegálních přistěhovalců, pohlavního vykořisťování dětí, šíření snímků znázorňujících zneužívání dětí a dětské pornografie, kyberkriminality a praní výnosů z trestné činnosti, ochrana osob a kritické infrastruktury proti událostem souvisejícím s bezpečností a účinné řízení bezpečnostních rizik a řešení bezpečnostních krizí, přičemž se zohlední společné politiky (strategie, politické cykly, programy a akční plány), právní předpisy a praktická spolupráce.
(16)
Finanční pomoc v těchto oblastech by měla být zejména určena na akce, jež podporují přeshraniční společné operace, přístup k informacím, výměnu informací, výměnu osvědčených postupů, snadnější a bezpečnou komunikaci a koordinaci, odbornou přípravu a výměnu personálu, analytické, monitorovací a hodnotící činnosti, komplexní posuzování hrozeb a rizik v souladu s pravomocemi stanovenými ve Smlouvě o fungování EU, zvyšování informovanosti, testování a validaci nových technologií, výzkum v oblasti forenzních věd, pořizování technického interoperabilního vybavení a spolupráce mezi členskými státy a příslušnými subjekty Unie, včetně Europolu. Finanční pomoc v těchto oblastech by měla být určena pouze na takové akce, které jsou v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména těmi, které schválil Evropský parlament a Rada.
(17)
V rámci komplexní protidrogové strategie Unie zastávající vyvážený přístup, který je založen na souběžném snižování nabídky a poptávky, by finanční pomoc poskytovaná v rámci tohoto nástroje měla sloužit na podporu veškerých akcí zaměřených na předcházení obchodování s drogami a boj proti němu (snižování nabídky), a zejména opatření zaměřená na výrobu, zhotovování, extrahování, prodej, přepravu, dovoz a vývoz nelegálních drog, včetně jejich držení a nabytí s cílem zapojit se do činností spojených s obchodem s drogami.
(18)
Opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím podporovaná prostřednictvím tohoto nástroje by měla být přijímána v součinnosti a souladu s ostatními akcemi mimo Unii, jež jsou podporována prostřednictvím zeměpisných i tematických nástrojů vnější pomoci Unie. Při provádění těchto akcí by se mělo zejména dbát na plný soulad se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, jež se k dané zemi či regionu váží, s demokratickými zásadami a hodnotami, základními právy a svobodami, právním státem a svrchovaností třetích zemí. Tato opatření, jejichž účelem by neměla být podpora akcí přímo orientovaných na rozvoj, by měla případně doplňovat finanční pomoc poskytovanou prostřednictvím nástrojů vnější pomoci. Rovněž by měl být zajištěn soulad s humanitární politikou Unie, zejména pokud jde o mimořádná opatření.
(19)
Při provádění tohoto nástroje by měly být plně dodržovány práva a zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie a mezinárodní závazky Unie.
(20)
Podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) by měl nástroj podporovat činnosti, které zajišťují ochranu dětí před násilím, zneužíváním, vykořisťováním a zanedbáváním. Nástroj by měl rovněž podporovat ochranu dětských svědků a obětí a pomoc pro ně, a to zejména pokud jde o děti bez doprovodu a děti, které se jiným způsobem ocitnou v situaci, kdy potřebují poručenství.
(21)
Tento nástroj by měl doplňovat a posilovat opatření přijímaná s cílem rozvíjet spolupráci mezi Europolem či jinými příslušnými subjekty Unie a členskými státy, a dosáhnout tak cílů tohoto nástroje v oblasti policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti a boje proti ní a řešení krizí. To mimo jiné znamená, že členské státy by při sestavování svých národních programů měly přihlížet k informační databázi, analytickým nástrojům a provozním a technickým pokynům Europolu, zejména informačnímu systému Europolu (EIS), aplikaci sítě pro bezpečnou výměnu informací Europolu (SIENA) a posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti v EU (SOCTA).
(22)
Za účelem jednotného provádění fondu by prostředky z rozpočtu Unie přidělené na tento nástroj měly být vynakládány v režimu přímého a nepřímého řízení v případě akcí, jež mají pro Unii zvláštní význam (opatření Unie), a mimořádné a technické pomoci, a v režimu sdíleného řízení v případě národních programů a akcí vyžadujících administrativní flexibilitu.
(23)
Pokud jde o zdroje vynakládané v režimu sdíleného řízení, je nezbytné zajistit, aby národní programy členských států byly v souladu s prioritami a cíli Unie.
(24)
Prostředky, které jsou členským státům poskytnuty na provádění jejich národních programů, by měly být stanoveny v tomto nařízení a přidělovány na základě jasných, objektivních a měřitelných kritérií. Tato kritéria by se měla odvíjet od veřejných statků chráněných členskými státy a od finančních možností členských států k zajištění vysoké úrovně vnitřní bezpečnosti, mezi něž patří počet obyvatel, velikost území a hrubý domácí produkt. Vzhledem k tomu, že ze SOCTA z roku 2013 vyplývá, že zločinecké organizace především využívají přístavů a letišť jako vstupních míst pro obchodování s lidmi a nelegálním zbožím, měla by se navíc specifická zranitelnost, kterou představují zločinecké trasy pro překračování vnějších hranic, odrazit v rozdělení dostupných zdrojů pro akce přijímané členskými státy, a to na základě kritérií týkajících se počtu cestujících a hmotnosti nákladu procházejících těmito mezinárodními letišti a přístavy.
(25)
V zájmu posílení solidarity a sdílení odpovědnosti za společné politiky, strategie a programy Unie by členské státy měly být podporovány v tom, aby část celkových zdrojů, jež jsou k dispozici pro národní programy, využily k plnění strategických priorit Unie stanovených v příloze I tohoto nařízení. U projektů, jež jsou na plnění těchto priorit zaměřeny, by se příspěvek Unie k jejich celkovým způsobilým nákladům měl zvýšit na 90 % v souladu s nařízením (EU) č. 514/2014.
(26)
Strop prostředků, které má Unie k dispozici, by měl doplňovat prostředky přidělené členským státům na provádění jejich národních programů. Tím bude zajištěno, aby Unie v daném rozpočtovém roce mohla podporovat akce, na nichž má Unie zvláštní zájem, jako jsou studie, testování a validace nových technologií, nadnárodní projekty, vytváření sítí a výměna osvědčených postupů, monitorování provádění příslušného práva a politik Unie a akcí ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím. Podporovaná opatření by měla být v souladu s prioritami vytyčenými v příslušných unijních strategiích, programech, akčních plánech a posouzeních rizik a hrozeb.
(27)
K naplnění obecného cíle tohoto nástroje by členské státy měly přispět tím, že zajistí, aby jejich národní programy zahrnovaly akce zaměřené na dosažení všech specifických cílů tohoto nástroje a aby přidělování zdrojů na jednotlivé cíle odpovídalo příslušným úkolům a potřebám a zajišťovalo, že tyto cíle bude možno plnit. V případě, že národní program není zaměřen na plnění některého z těchto cílů nebo že přidělené zdroje nedosahují minimálního procentního podílu stanoveného v tomto nařízení, by dotčený členský stát měl tuto skutečnost ve svém programu odůvodnit.
(28)
Za účelem posílení kapacity Unie k okamžité reakci na události související s bezpečností nebo na nově se objevující hrozby pro Unii by mělo být možné poskytnout mimořádnou pomoc, a to v souladu s rámcem stanoveným v nařízení (EU) č. 514/2014.
(29)
Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na činnosti, kde může zásah Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Jelikož je Unie lépe než členské státy s to reagovat na přeshraniční situace a zajišťovat platformu pro společný přístup, opatření způsobilá pro podporu v rámci tohoto nařízení by měla přispět zejména k posílení kapacit členských států a Unie, jakož i k přeshraniční spolupráci a koordinaci, vytváření sítí, vzájemné důvěře a k výměně informací a osvědčených postupů.
(30)
Pro doplnění nebo změnu ustanovení tohoto nařízení, jež se týkají vymezení strategických priorit Unie, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny, doplnění nebo zrušení strategických priorit Unie uvedených v tomto nařízení. Komise by v rámci přípravné činnosti měla vést odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(31)
Při uplatňování tohoto nařízení, včetně přípravy aktů v přenesené pravomoci, by Komise měla konzultovat odborníky ze všech členských států.
(32)
Komise by měla monitorovat provádění nástroje v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 514/2014 za pomoci klíčových ukazatelů pro hodnocení výsledků a dopadu. Tyto ukazatele, včetně příslušných základních hodnot, by měly vytvářet minimální základ pro hodnocení toho, nakolik bylo cílů nástroje dosaženo.
(33)
Aby bylo možné výsledky dosažené tímto fondem měřit, je třeba stanovit společné ukazatele pro každý specifický cíl tohoto nástroje. Měření plnění specifických cílů pomocí společných ukazatelů neznamená, že provádění akcí v návaznosti na tyto ukazatele bude povinné.
(34)
Rozhodnutí Rady 2007/125/SVV (8), by mělo být zrušeno za podmínek stanovených v přechodných ustanoveních tohoto nařízení.
(35)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány, předcházení trestné činnosti a boje proti ní, ochrany osob a kritické infrastruktury proti událostem souvisejícím s bezpečností a posílení kapacity členských států a Unie k účinnému řízení bezpečnostních rizik a řešení bezpečnostních krizí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(36)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(37)
V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, Irsko oznámilo své přání účastnit se přijímání a uplatňování tohoto nařízení.
(38)
V souladu s článkem 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Spojené království neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(39)
Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“) zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí (dále jen „nástroj“).
Společně s nařízením (EU) č. 515/2014 se tímto nařízením zřizuje fond na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Toto nařízení stanoví:
a)
cíle, způsobilé akce a strategické priority pro finanční podporu, která má být v rámci nástroje poskytována;
b)
obecný rámec k provádění způsobilých akcí;
c)
zdroje dostupné v rámci nástroje od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 a jejich rozdělení.
3. Tímto nařízením se upravuje uplatňování pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 514/2014.
4. Nástroj se nepoužije na záležitosti, na které se vztahuje program Spravedlnost, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1382/2013 (10). Nástroj však může zahrnovat akce zaměřené na posílení spolupráce mezi soudními orgány a donucovacími orgány.
5. Usiluje se o součinnost, konzistentnost a vzájemné doplňování tohoto nástroje s jinými příslušnými finančními nástroji Unie, jako jsou unijní mechanismus civilní ochrany Unie, zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (11), Horizont 2020, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (12), třetí víceletý program činnosti Unie v oblasti zdraví zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 282/2014 (13), Fond solidarity Evropské unie a nástroje vnější pomoci, totiž nástroj předvstupní pomoci (NPP II) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (14), Evropský nástroj sousedství zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (15), finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (16), nástroj partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (17), evropský nástroj pro demokracii a lidská práva zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (18) a nástroj přispívající ke stabilitě a míru zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (19). Akce financované podle tohoto nařízení nesmí obdržet ke stejnému účelu finanční podporu z jiného finančního nástroje Unie.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„policejní spoluprací“ konkrétní opatření a typy spolupráce zahrnující příslušné orgány všech členských států uvedené v článku 87 Smlouvy o fungování EU;
b)
„výměnou informací a přístupem k informacím“ bezpečné shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýza a výměna informací relevantních pro orgány uvedené v článku 87 Smlouvy o fungování EU při předcházení trestným činům, jejich odhalování, vyšetřování a stíhání, zejména pokud jde o přeshraniční, závažnou a organizovanou trestnou činnost;
c)
„předcházením trestné činnosti“ veškerá opatření, která mají snižovat trestnou činnost a pocit nejistoty občanů nebo k tomuto snižování přispět, jak uvádí čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady 2009/902/SVV (20);
d)
„organizovanou trestnou činností“ trestné jednání související s účastí na zločinném spolčení, jak je vymezeno v rámcovém rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (21);
e)
„terorismem“ úmyslná jednání a trestné činy definované v rámcovém rozhodnutí 2002/475/SVV (22);
f)
„řízením rizik a řešením krizí“ opatření týkající se posouzení, prevence, připravenosti a zvládání následků terorismu, organizované trestné činnosti a jiných bezpečnostních rizik;
g)
„prevencí a připraveností“ opatření zaměřená na prevenci nebo omezení rizik spojených s možnými teroristickými útoky a jinými událostmi souvisejícími s bezpečností;
h)
„zvládáním následků“ účinná koordinace akcí přijímaných na úrovni členských států nebo Unie s cílem reagovat na teroristický útok nebo jinou událost související s bezpečností a snížit jejich dopad;
i)
„kritickou infrastrukturou“ prostředky, sítě, systémy nebo jejich části, které mají zásadní význam pro zachování nejdůležitějších společenských funkcí, zdraví, bezpečnosti, ekonomického nebo sociálního blahobytu občanů a jejichž narušení nebo zničení by mělo pro členský stát nebo Unii závažný dopad v důsledku selhání těchto funkcí;
j)
„mimořádnou situací“ událost související s bezpečností nebo nová hrozba, jež má nebo může mít významný negativní dopad na bezpečnost občanů v jednom či více členských státech.
Článek 3
Cíle
1. Obecným cílem nástroje je přispět k zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii.
2. V rámci obecného cíle stanoveného v odstavci 1 nástroj přispívá v souladu s prioritami stanovenými v příslušných unijních strategiích, politických cyklech, programech a posouzeních hrozeb a rizik k plnění těchto specifických cílů:
a)
předcházení trestné činnosti, boj proti přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány a jinými vnitrostátními orgány členských států, včetně Europolu a jiných příslušných subjektů Unie, a příslušnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;
b)
posílení kapacity členských států a Unie k účinnému zvládání bezpečnostních rizik a krizí a připravenost na teroristické útoky a jiné události související s bezpečností, jakož i ochrana občanů a kritické infrastruktury před těmito útoky a událostmi.
Plnění specifických cílů tohoto nástroje se hodnotí v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení č. 514/2014 na základě společných ukazatelů, které jsou stanoveny v příloze II tohoto nařízení a ukazatelů pro konkrétní programy zahrnutých v národních programech.
3. Pro dosažení cílů uvedených v odstavcích 1 a 2, nástroj přispěje k plnění těchto operačních cílů:
a)
podporovat a rozvíjet opatření posilující schopnost členských států předcházet trestné činnosti a boji proti přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu, a to zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, výměny informací a osvědčených postupů, přístupu k údajům, interoperabilních technologií, porovnatelných statistik, aplikované kriminologie, komunikace s veřejností a zvyšování informovanosti;
b)
podporovat a rozvíjet administrativní a operativní koordinaci, spolupráci, vzájemné porozumění a výměnu informací mezi donucovacími orgány členských států, jinými vnitrostátními orgány, Europolem a jinými příslušnými subjekty Unie a případně se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;
c)
podporovat a rozvíjet systémy odborné přípravy, včetně přípravy zaměřené na technické a odborné znalosti a dovednosti, pokud jde o povinnosti spojené s dodržováním lidských práv a základních svobod, při provádění evropských politik odborné přípravy, mimo jiné prostřednictvím unijních výměnných programů zaměřených na vymáhání práva v zájmu podpory opravdové evropské kultury v oblasti justice a vymáhání práva;
d)
podporovat a rozvíjet opatření, záruky, mechanismy a osvědčené postupy pro včasnou identifikaci svědků a obětí trestné činnosti, včetně obětí terorismu, a na jejich ochranu a podporu, a zejména pak na ochranu a podporu dětských svědků a obětí, obzvláště jedná-li se o děti bez doprovodu a děti, které se jiným způsobem ocitnou v situaci, kdy potřebují poručenství;
e)
opatření posilující administrativní a operativní kapacitu členských států k ochraně kritické infrastruktury ve všech hospodářských odvětvích, a to mimo jiné prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru a lepší koordinace, spolupráce, výměny a šíření know-how a zkušeností v rámci Unie a s příslušnými třetími zeměmi;
f)
zabezpečené spojení a účinná koordinace mezi stávajícími subjekty v oblasti včasného varování a krizové spolupráce v rámci jednotlivých odvětví na unijní a vnitrostátní úrovni, včetně informačních středisek pro různé situace, s cílem umožnit rychlé vyhotovení souhrnných a přesných přehledů v krizových situacích, koordinovat protiopatření a vyměňovat si volně přístupné, důvěrné a utajované informace;
g)
opatření posilující administrativní a operativní kapacitu členských států a Unie při vypracovávání komplexních posouzení hrozeb a rizik, jež jsou podloženy důkazy a jsou v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména s těmi, které schválil Evropský parlament a Rada, aby Unie mohla rozvíjet integrované přístupy založené na společném a sdíleném vyhodnocení krizových situací a aby se zvýšilo vzájemné porozumění různě definovaným stupňům ohrožení v členských státech a partnerských zemích.
4. Nástroj také přispívá k financování technické pomoci z podnětu členských států a Komise.
5. Akce financované z tohoto nástroje musí být prováděny v plném souladu se základními právy a s ohledem na lidskou důstojnost. Akce musí být zejména v souladu s ustanoveními Listiny základních práv Unie, právními předpisy Unie na ochranu údajů a Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP).
Zvláštní pozornost při provádění akcí věnují členské státy pokud možno zejména podpoře a ochraně zranitelných osob, zejména dětí a nezletilých osob bez doprovodu.
Článek 4
Způsobilé akce podle národních programů
1. V rámci cílů uvedených v článku 3 tohoto nařízení a s ohledem na sjednané závěry politického dialogu v souladu s článkem 13 nařízení (EU) č. 514/2014 a v souladu s cíli národních programů uvedených v článku 7 tohoto nařízení jsou prostřednictvím nástroje podporovány akce v členských státech, a to zejména:
a)
akce na zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány, jež zahrnují spolupráci s příslušnými subjekty Unie, zejména Europolem a Eurojustem, a mezi nimi, společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraničních společných operací, přístup k informacím, výměnu informací a interoperabilní technologie;
b)
projekty zaměřené na vytváření sítí, partnerství veřejného a soukromého sektoru, vzájemnou důvěru, porozumění a učení, určování, výměnu a šíření know-how, zkušeností a osvědčených postupů, sdílení informací, sdílení poznatků o situaci a prognózy jejího vývoje, plánování pro nepředvídané události a interoperabilitu;
c)
analytické, monitorovací a hodnotící činnosti, včetně studií a posuzování hrozeb, rizik a dopadů, jež jsou podložené důkazy a v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména s těmi, které schválil Evropský parlament a Rada;
d)
činnosti v oblasti zvyšování informovanosti, šíření informací a komunikace;
e)
pořizování, údržba unijních a vnitrostátních systémů informačních technologií přispívajících k dosažení cílů tohoto nařízení, nebo modernizace systémů informačních technologií a technického vybavení, včetně testování kompatibility systémů, zabezpečeného zařízení, infrastruktury, souvisejících budov a systémů, zejména systémů informačních a komunikačních technologií a součástí těchto systémů, mimo jiné za účelem evropské spolupráce v oblasti kybernetické bezpečnosti, kyberkriminality, a to zejména s evropským centrem pro boj proti kyberkriminalitě;
f)
výměna, odborná příprava a vzdělávání zaměstnanců a odborníků různých orgánů, včetně jazykové přípravy a společných cvičení a programů;
g)
opatření určená na využívání, převod, testování a validaci nových metod a technologií, včetně pilotních projektů a opatření následujících po projektech výzkumu v oblasti bezpečnosti financovaných Unií.
2. V rámci cílů uvedených v článku 3 lze z tohoto nástroje podporovat rovněž tyto akce ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím:
a)
akce na zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány, jež zahrnují společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraničních společných operací, přístup k informacím a výměnu informací, a interoperabilní technologie;
b)
vytváření sítí, vzájemná důvěra, porozumění a učení, určování, výměna a šíření know-how, zkušeností a osvědčených postupů, sdílení informací, sdílení poznatků o situaci a prognózy jejího vývoje, plánování pro nepředvídané události a interoperabilita;
c)
výměna, odborná příprava a vzdělávání zaměstnanců a odborníků příslušných orgánů;
Koordinaci akcí ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím zajišťuje Komise a členské státy s Evropskou službou pro vnější činnost, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 514/2014.
KAPITOLA II
FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC
Článek 5
Celkové zdroje a provádění
1. Celkové zdroje na provádění nástroje činí 1 004 milionů EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Celkové zdroje jsou čerpány těmito způsoby:
a)
v rámci národních programů podle článku 7;
b)
v rámci akcí Unie podle článku 8;
c)
v rámci technické pomoci podle článku 9;
d)
v rámci mimořádné pomoci podle článku 10.
4. Rozpočet přidělený v rámci tohoto nástroje na akce Unie uvedená v článku 8 tohoto nařízení, na technickou pomoc podle článku 9 tohoto nařízení a na mimořádnou pomoc podle článku 10 tohoto nařízení je plněn v režimu přímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) a nepřímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (23).
Rozpočet přidělený na národní programy uvedené v článku 7 tohoto nařízení je plněn v rámci sdíleného řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. Aniž jsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady, celkové zdroje se použijí takto:
a)
662 milionů EUR na národní programy členských států;
b)
342 milionů EUR na akce Unie, mimořádnou pomoc a technickou pomoc z podnětu Komise.
6. Každý členský stát vyčlení částky na národní programy uvedené v příloze III, a to následujícím způsobem:
a)
alespoň 20 % na akce týkající se specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a); a
b)
alespoň 10 % na akce týkající se specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b).
Členské státy se mohou od těchto minimálních procentuálních částek odchýlit, pokud budou v národních programech vysvětleny důvody, proč vyčlenění nižších částek neohrožuje dosažení příslušného cíle. Toto vysvětlení posoudí Komise v rámci jejího schvalování národních programů uvedených v čl. 7 odst. 2.
7. Společně s celkovými zdroji stanovenými pro nařízení (EU) č. 515/2014, představují celkové zdroje, jež jsou k dispozici pro tento nástroj, jak stanoví odstavec 1 tohoto článku, finanční krytí pro fond a jsou pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou během ročního rozpočtového procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení.
Článek 6
Zdroje na způsobilé akce v členských státech
1. 662 milionů EUR je přiděleno členským státům takto:
a)
30 % v poměru k celkovému počtu jejich obyvatel;
b)
10 % v poměru k rozloze jejich území;
c)
15 % v poměru k počtu cestujících a 10 % k tunám nákladu odbavených na jejich mezinárodních letištích a v námořních přístavech;
d)
35 % nepřímo úměrně k jejich hrubému domácímu produktu (standard kupní síly na obyvatele).
2. Referenčními hodnotami pro údaje uvedené v odstavci 1 jsou nejaktuálnější statistické údaje zveřejněné Komisí (Eurostatem) na základě údajů poskytnutých členskými státy v souladu s právem Unie. Referenčním dnem je 30. červen 2013. Částky vyčleněné pro národní programy vypočítané na základě kritérií podle odstavce 1 jsou stanoveny v příloze III.
Článek 7
Národní programy
1. Národní programy, které mají být vypracovány v rámci tohoto nástroje, a ty, které mají být vypracovány podle nařízení (EU) č. 515/2014 jsou předloženy Komisi jako jediný národní program pro fond, a to v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. V rámci národních programů, které má Komise přezkoumat a schválit podle článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014, členské státy v rámci cílů uvedených v článku 3 tohoto nařízení a se zohledněním výsledku politického dialogu uvedeného v článku 13 nařízení (EU) č. 514/2014 usilují především o dosažení strategických priorit Unie uvedených v příloze I tohoto nařízení. Na údržbu unijních a vnitrostátních systémů informačních technologií přispívajících k dosažení cílů tohoto nařízení použijí členské státy maximálně 8 % celkové částky přidělené v rámci národních programů a maximálně 8 % této částky použijí i na akce ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím, kterými se provádějí strategické priority Unie uvedené v příloze I tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11 za účelem změny, doplnění nebo zrušení strategických priorit Unie uvedených v příloze I tohoto nařízení.
Článek 8
Akce Unie
1. Z podnětu Komise může být nástroj využíván k financování nadnárodních akcí nebo akcí, na nichž má Unie zvláštní zájem (dále jen „akce Unie“) a jež se týkají obecných, specifických a operačních cílů uvedených v článku 3.
2. Akce Unie jsou způsobilé k financování, pokud jsou v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména těmi, které schválil Evropský parlament a Rada, v příslušných unijních strategiích, politických cyklech, programech a posouzeních hrozeb a rizik a podporují zejména:
a)
přípravné, monitorovací, administrativní a technické činnosti a vývoj hodnotícího mechanismu nutného k provádění politik v oblasti policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí;
b)
nadnárodní projekty, do nichž jsou zapojeny dva nebo více členských států či alespoň jeden členský stát a jedna třetí země;
c)
analytické, monitorovací a hodnotící činnosti, včetně posouzení hrozeb, rizik a dopadů, jež jsou podložené důkazy a jsou v souladu s prioritami a iniciativami stanovenými na úrovni Unie, zejména s těmi, které schválil Evropský parlament a Rada, a projektů monitorujících provádění práva Unie a plnění cílů politiky Unie v členských státech;
d)
projekty zaměřené na vytváření sítí, partnerství veřejného a soukromého sektoru, vzájemnou důvěru, porozumění a učení, určování a šíření osvědčených postupů a inovativních přístupů na úrovni Unie, vzdělávací a výměnné programy;
e)
projekty zaměřené na rozvoj metodických, zejména statistických nástrojů a postupů a společných ukazatelů;
f)
pořizování, údržbu nebo modernizaci technického vybavení, odborného zázemí, zabezpečeného zařízení, infrastruktury, souvisejících budov a systémů, zejména systémů informačních a komunikačních technologií a součástí těchto systémů na úrovni Unie, mimo jiné za účelem evropské spolupráce v oblasti kybernetické bezpečnosti a kyberkriminality, a to zejména s evropským centrem pro boj proti kyberkriminalitě;
g)
projekty zaměřené na zvyšování informovanosti o politikách a cílech Unie mezi zúčastněnými stranami a širokou veřejností, včetně institucionální komunikace týkající se politických priorit Unie;
h)
mimořádně inovativní projekty, jež rozvíjejí nové metody nebo využívají nové technologie s potenciálem jejich převedení do ostatních členských států, zejména projekty zaměřené na testování a validaci výsledků výzkumu v oblasti bezpečnosti financovaného Unií;
i)
studie a pilotní projekty.
3. V rámci cílů uvedených v článku 3 jsou z tohoto nástroje podporovány rovněž akce ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím, a to zejména:
a)
akce ke zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány, případně i s mezinárodními organizacemi, jež zahrnují společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraničních společných operací, přístup k informacím, výměnu informací a interoperabilní technologie;
b)
akce zaměřené na vytváření sítí, vzájemnou důvěru, porozumění a učení, určování, výměnu a šíření know-how, zkušeností a osvědčených postupů, sdílení informací, sdílení poznatků o situaci a prognózy jejího vývoje, plánování pro nepředvídané události a interoperabilitu;
c)
pořizování, údržba nebo modernizace technického vybavení, včetně systémů informačních a komunikačních technologií a součástí těchto systémů;
d)
výměna, odborná příprava a vzdělávání zaměstnanců a odborníků příslušných orgánů, včetně jazykové přípravy;
e)
činnosti v oblasti zvyšování informovanosti, šíření informací a komunikace;
f)
posouzení hrozeb, rizik a dopadů;
g)
studie a pilotní projekty.
4. Akce Unie se provádějí v souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 9
Technická pomoc
1. Z podnětu nebo jménem Komise může být z nástroje poskytnut příspěvek ve výši až 800 000 EUR ročně na technickou pomoc pro fond v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 514/2014.
2. Z podnětu členského státu může být z nástroje financovány činnosti technické pomoci v souladu s článkem 20 nařízení (EU) č. 514/2014. Částka přidělená na technickou pomoc nesmí v období 2014-2020 překročit až 5 % celkové částky přidělené členskému státu navýšené o 200 000 EUR.
Článek 10
Mimořádná pomoc
1. Tento nástroj poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a specifických potřeb v případě mimořádné situace ve smyslu definice v čl. 2 písm. j).
2. Mimořádná pomoc se provádí v souladu s mechanismem stanoveným v článcích 6 a 7 nařízení (EU) č. 514/2014.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 21. května 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomocí se automaticky prodlužuje o období tří let, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem tohoto sedmiletého období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 7 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevyslovily námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Použitelnost nařízení (EU) č. 514/2014
Na tento nástroj se použijí ustanovení nařízení (EU) č. 514/2014.
Článek 13
Zrušení
Rozhodnutí 2007/125/SVV se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 14
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování nebo změna, včetně úplného nebo částečného zrušení projektů až do jejich uzavření nebo finanční pomoci schválené Komisí na základě rozhodnutí 2007/125/SVV ani žádného jiného právního předpisu, který se na tuto pomoc vztahuje k 31. prosinci 2013.
2. Při rozhodování o spolufinancování z tohoto nástroje Komise přihlíží k opatřením, která mají finanční dopady v období tohoto spolufinancování a která byla přijata na základě rozhodnutí 2007/125/SVV před 20. květnem 2014.
3. Částky přidělené na závazky pro spolufinancování schválené Komisí mezi 1. lednem 2011 a 31. prosincem 2014, k nimž nejsou doklady požadované pro uzavření operací zaslány Komisi ve lhůtě pro předložení závěrečné zprávy, Komise automaticky uvolní ze závazku do 31. prosince 2017, přičemž vzniká povinnost neoprávněně vyplacené částky vrátit.
K částkám na operace, které byly pozastaveny z důvodu soudních řízení nebo správních řízení o opravném prostředku s odkladným účinkem, se při výpočtu výše částky, která se automaticky uvolňuje ze závazku, nepřihlíží.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2015 zprávu hodnotící ex-post provádění rozhodnutí 2007/125/SVV během období 2007-2013.
Článek 15
Přezkum
Na základě návrhu Komise přezkoumá Evropský parlament a Rada toto nařízení do 30. června 2020.
Článek 16
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 513/2014
zo 16. apríla 2014,
ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2007/125/SVV
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 82 ods. 1, článok 84 a článok 87 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
zo zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Cieľ Únie, ktorým je zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti podľa článku 67 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), by sa okrem iného mal dosiahnuť prostredníctvom opatrení na predchádzanie trestnej činnosti a boja proti nej, ako aj prostredníctvom opatrení na koordináciu a spoluprácu orgánov presadzovania práva a iných vnútroštátnych orgánov členských štátov vrátane Europolu alebo iných príslušných orgánov Únie a s príslušnými tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami.
(2)
Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mali prijať posilnené opatrenia na úrovni Únie na účely ochrany osôb a tovaru pred rastúcimi nadnárodnými hrozbami a na podporu činností, ktoré vykonávajú príslušné orgány členských štátov. Terorizmus, organizovaná trestná činnosť, migrujúce zločinecké skupiny, obchod s drogami, korupcia, počítačová kriminalita, obchodovanie s ľuďmi a so zbraňami zostávajú, okrem iného, naďalej problémom vnútornej bezpečnosti Únie.
(3)
Stratégia vnútornej bezpečnosti Európskej únie (ďalej len „stratégia vnútornej bezpečnosti“), ktorú prijala Rada vo februári 2010, predstavuje spoločnú agendu na riešenie týchto spoločných problémov týkajúcich sa bezpečnosti. V oznámení Komisie z 22. novembra 2010 s názvom Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe sa zásady a usmernenia stratégie prevádzajú do konkrétnych opatrení určením piatich strategických cieľov: rozložiť medzinárodné zločinecké siete, zabraňovať terorizmu, radikalizácii a náboru nových členov, zvýšiť úroveň bezpečnosti občanov a podnikov v kybernetickom priestore, zvýšiť bezpečnosť prostredníctvom riadenia hraníc a zvýšiť odolnosť Európy voči krízam a katastrofám.
(4)
Solidarita medzi členskými štátmi, jednoznačné rozdelenie úloh, dodržiavanie základných práv a slobôd a zásad právneho štátu, silný dôraz na globálne perspektívy a na prepojenie a nevyhnutný súlad s vonkajšou bezpečnosťou by mali byť hlavnými zásadami, ktorými sa riadi vykonávanie stratégie vnútornej bezpečnosti.
(5)
S cieľom podporiť vykonávanie stratégie vnútornej bezpečnosti a zabezpečiť, aby sa stala bežnou realitou, by sa členským štátom mala poskytnúť dostatočná finančná podpora Únie na základe zriadenia a správy Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ďalej len „fond“).
(6)
Fond by mal odzrkadľovať potrebu zvýšenej flexibility a jednoduchosti a mal by byť v súlade s požiadavkami týkajúcimi sa predvídateľnosti a zabezpečovať spravodlivé a transparentné rozdeľovanie zdrojov v záujme plnenia všeobecných a konkrétnych cieľov stanovených v tomto nariadení.
(7)
Hlavnými zásadami činnosti fondu sú efektivita opatrení a kvalita vynakladaných prostriedkov. Fond by mal navyše pracovať čo najúčinnejším a užívateľsky najústretovejším spôsobom.
(8)
V čase úsporných finančných opatrení týkajúcich sa politík Únie sa vyžaduje prekonanie hospodárskych problémov novou flexibilitou, inovatívnymi organizačnými opatreniami, lepším využívaním existujúcich štruktúr a vzájomnou koordináciou inštitúcií a agentúr Únie a vnútroštátnych orgánov, ako aj ich koordináciou s tretími krajinami.
(9)
Je potrebné maximalizovať vplyv financovania Únie využívaním, spájaním a investovaním verejných a súkromných finančných zdrojov.
(10)
Cieľom cyklu politík EÚ, ktorý zaviedla Rada 8. až 9. novembra 2010, je riešenie najzávažnejších hrozieb kriminálnej činnosti vrátane organizovanej trestnej činnosti pre Úniu súvislým a metodickým spôsobom na základe optimálnej spolupráce príslušných útvarov. S cieľom podporiť účinnú realizáciu tohto viacročného cyklu, na financovanie v rámci nástroja zriadeného týmto nariadením (ďalej len „nástroj“), by sa mali využívať všetky možné spôsoby plnenia uvedené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (4), v prípade potreby vrátane nepriameho hospodárenia, aby sa zabezpečilo včasné a účinné vykonanie činností a projektov.
(11)
Vzhľadom na právne špecifiká platné pre hlavu V ZFEÚ nie je možné zriadiť fond ako jediný finančný nástroj. Fond by sa preto mal zriadiť ako súhrnný rámec pre finančnú podporu Únie v oblasti vnútornej bezpečnosti, ktorý zahŕňa nástroj, a nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc avíz zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 515/2014 (5). Tento súhrnný rámec by malo dopĺňať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014 (6).
(12)
Cezhraničnej trestnej činnosti, ako je obchodovanie s ľuďmi a zneužívanie nelegálnych migrantov zločineckými organizáciami, možno účinne čeliť prostredníctvom policajnej spolupráce.
(13)
Celkové zdroje pre toto nariadenie a nariadenie (EÚ) č. 515/2014 spoločne stanovia na celé obdobie trvania fondu finančné krytie, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (7) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
(14)
V uznesení Európskeho parlamentu z 23. októbra 2013 o organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praní špinavých peňazí sa uznáva, že boj proti organizovanej trestnej činnosti je európskym problémom, a požaduje sa väčšia spolupráca medzi členskými štátmi v oblasti presadzovania práva, pretože účinný boj proti organizovanej trestnej činnosti je základným nástrojom na ochranu legálneho hospodárstva pred typickou trestnou činnosťou, ako je pranie špinavých peňazí.
(15)
V súhrnnom rámci fondu by sa z finančnej pomoci poskytovanej v rámci nástroja mala podporovať policajná spolupráca, výmena informácií a prístup k informáciám, predchádzanie trestnej činnosti, boj proti cezhraničnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, korupcie, obchodu s drogami, obchodovania s ľuďmi a so zbraňami, zneužívania nelegálnych migrantov, sexuálneho zneužívania detí, distribúcie materiálu zobrazujúceho zneužívanie detí a detskej pornografie, počítačovej kriminality a prania špinavých peňazí, ochrana osôb a kritických infraštruktúr pred udalosťami súvisiacimi s bezpečnosťou a účinné riadenie rizík a kríz súvisiacich s bezpečnosťou, pričom sa zohľadnia spoločné politiky (stratégie, cykly politík, programy a akčné plány), právne predpisy a praktická spolupráca.
(16)
Z finančnej pomoci v týchto oblastiach by sa mali podporiť predovšetkým opatrenia na podporu cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií, výmeny osvedčených postupov, ľahšej a bezpečnej komunikácie a koordinácie, školení a výmeny zamestnancov, analytických, monitorovacích a hodnotiacich činností, súhrnných posúdení hrozieb a rizík v súlade s právomocami stanovenými v ZFEÚ, činností zameraných na zvyšovanie povedomia, testovania a overovania nových technológií, forenznej vedy a výskumu, obstarávania interoperabilných technických zariadení a spolupráce medzi členskými štátmi a príslušnými orgánmi Únie vrátane Europolu. Z finančnej pomoci v týchto oblastiach by sa mali podporovať iba opatrenia, ktoré sú v súlade s prioritami a iniciatívami stanovenými na úrovni Únie, najmä tými, ktoré schválili Európsky parlament a Rada.
(17)
V súhrnnom rámci protidrogovej stratégie Únie, ktorá podporuje vyvážený prístup založený na súčasnom znižovaní ponuky a dopytu, by sa finančná podpora v rámci nástroja mala poskytovať na podporu všetkých opatrení zameraných na prevenciu obchodovania s drogami a boj proti nemu (znižovanie ponuky) a predovšetkým na opatrenia zamerané na problematiku výroby, spracovania, získavania, predaja, prepravy, nezákonného dovozu a vývozu drog vrátane ich prechovávania a predaja s cieľom podniknúť príslušné kroky v súvislosti s činnosťami v oblasti obchodovania s drogami.
(18)
Opatrenia v tretích krajinách a opatrenia súvisiace s tretími krajinami podporované prostredníctvom nástroja by sa mali prijímať v synergii a byť súdržné s ostatnými opatreniami mimo Únie podporovanými prostredníctvom geografických a tematických nástrojov vonkajšej pomoci Únie. Pri vykonávaní takýchto opatrení by sa malo usilovať o dosiahnutie plného súladu so zásadami a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti a zahraničnej politiky Únie vo vzťahu k danej krajine alebo regiónu, s demokratickými zásadami a hodnotami, základnými slobodami a právami, zásadami právneho štátu a zvrchovanosťou tretích krajín. Tieto opatrenia by nemali byť určené na podporu opatrení, ktoré sú priamo zamerané na rozvoj, a ak je to vhodné, mali by dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci. Usilovať by sa tiež malo o súdržnosť s humanitárnou politikou Únie, najmä pokiaľ ide o vykonávanie opatrení v núdzových situáciách.
(19)
Nástroj by sa mal vykonávať v plnom súlade s právami a zásadami zakotvenými v Charte základných práv Európskej únie a s medzinárodnými záväzkami Únie.
(20)
Podľa článku 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) by mal nástroj podporovať činnosti, ktorými sa zabezpečí ochrana detí pred násilím, zneužívaním, vykorisťovaním a zanedbávaním. Nástroj by mal byť určený aj na ochranu a pomoc deťom ako svedkom a obetiam, najmä deťom, ktoré sú bez sprievodu alebo z iných dôvodov potrebujú opatrovníctvo.
(21)
Nástroj by mal dopĺňať a podporovať činnosti vyvinuté s cieľom rozvinúť spoluprácu medzi Europolom a ďalšími príslušnými orgánmi Únie a členských štátov s cieľom splniť ciele nástroja v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia. Znamená to okrem iného, že členské štáty by pri vypracovaní svojich národných programov mali vziať do úvahy databázu informácií, analytické nástroje a prevádzkové a technické usmernenia vyvinuté Europolom, najmä informačný systém Europolu (EIS), sieťovú aplikáciu Europolu pre bezpečnú výmenu informácií (SIENA) a hodnotenie EÚ týkajúce sa hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA).
(22)
S cieľom zabezpečiť jednotné vykonávanie fondu by sa rozpočet Únie pridelený na nástroj mal plniť prostredníctvom priameho a nepriameho hospodárenia, pokiaľ ide o opatrenia osobitného záujmu Únie (ďalej len „opatrenia Únie“), pomoc v núdzových situáciách a technickú pomoc, a zdieľaného hospodárenia, pokiaľ ide o národné programy a opatrenia, ktoré si vyžadujú administratívnu flexibilitu.
(23)
Pokiaľ ide o zdroje vynakladané v rámci zdieľaného hospodárenia, je nevyhnutné zabezpečiť, aby národné programy členských štátov boli v súlade s prioritami a cieľmi Únie.
(24)
Zdroje pridelené členským štátom na vykonávanie prostredníctvom ich národných programov by sa mali stanoviť v tomto nariadení a rozdeľovať na základe jasných, objektívnych a merateľných kritérií. Uvedené kritériá by sa mali týkať verejných statkov, ktoré majú členské štáty chrániť, a stupňa ich finančnej spôsobilosti zabezpečiť vysokú úroveň vnútornej bezpečnosti, napríklad počtu ich obyvateľov, veľkosti ich územia, a ich hrubého domáceho produktu. Okrem toho, keďže SOCTA 2013 zdôrazňuje obrovský význam morských prístavov a letísk ako vstupných brán pre zločinecké organizácie na obchodovanie s ľuďmi a nelegálnym tovarom, pri rozdeľovaní dostupných zdrojov na opatrenia prijímané členskými štátmi by sa mala vziať do úvahy špecifická zraniteľnosť, ktorú predstavujú toky trestnej činnosti na týchto vonkajších križovatkách, a to na základe kritérií pre počet cestujúcich a objem nákladu, ktorý prejde týmito medzinárodnými letiskami a morskými prístavmi.
(25)
S cieľom posilniť solidaritu a deľbu zodpovednosti za spoločné politiky, stratégie a programy Únie by sa členské štáty mali podporiť v tom, aby využili časť celkových zdrojov určených na národné programy na riešenie strategických priorít Únie uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu. V prípade projektov, ktoré sa zameriavajú na uvedené priority, by sa príspevok Únie na ich celkové oprávnené náklady mal zvýšiť na 90 % v súlade s nariadením (EÚ) č. 514/2014.
(26)
Strop zdrojov, ktoré zostanú k dispozícii Únii, by mal dopĺňať zdroje pridelené členským štátom na vykonávanie ich národných programov. To zabezpečí schopnosť Únie podporiť v danom rozpočtovom roku opatrenia, ktoré sú predmetom osobitného záujmu Únie, ako sú štúdie, testovanie a overovanie nových technológií, nadnárodné projekty, vytváranie sietí a výmena osvedčených postupov, monitorovanie uplatňovania príslušných právnych predpisov a politík Únie a opatrení súvisiacich s tretími krajinami a v tretích krajinách. Podporované opatrenia by mali byť v súlade s prioritami stanovenými v príslušných stratégiách, programoch, akčných plánoch a posúdeniach rizík a hrozieb Únie.
(27)
S cieľom prispieť k dosiahnutiu všeobecného cieľa nástroja by členské štáty mali zabezpečiť, aby ich národné programy zahŕňali opatrenia zaoberajúce sa všetkými konkrétnymi cieľmi nástroja a aby prideľovanie prostriedkov medzi ciele bolo primerané výzvam a potrebám a zaistilo, že ciele bude možné splniť. Ak sa v národnom programe nerieši niektorý z konkrétnych cieľov alebo výška pridelených prostriedkov je nižšia ako minimálne percento stanovené v tomto nariadení, príslušný členský štát by mal v rámci programu poskytnúť odôvodnenie.
(28)
S cieľom posilniť schopnosť Únie okamžite reagovať na udalosti súvisiace s bezpečnosťou alebo na novovzniknuté hrozby pre Úniu, by malo byť možné poskytnúť pomoc v núdzovej situácii v súlade s rámcom stanoveným na základe nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
(29)
Financovanie z rozpočtu Únie by sa malo sústrediť na činnosti, pri ktorých môže intervencia Únie priniesť pridanú hodnotu v porovnaní s opatreniami samotných členských štátov. Keďže Únia je v lepšej pozícii ako členské štáty, pokiaľ ide o riešenie cezhraničných situácií a zabezpečenie platformy pre spoločné prístupy, činnosti oprávnené na podporu na základe tohto nariadenia by mali prispieť najmä k posilneniu národných kapacít a kapacít Únie, ako aj k cezhraničnej spolupráci a koordinácii, vytváraniu sietí, vzájomnej dôvere a výmene informácií a osvedčených postupov.
(30)
S cieľom doplniť alebo zmeniť ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa vymedzenia strategických priorít Únie by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu, doplnenie alebo vypustenie strategických priorít Únie uvedených v tomto nariadení. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(31)
Pri uplatňovaní tohto nariadenia vrátane prípravy delegovaných aktov by Komisia mala uskutočňovať konzultácie s expertmi zo všetkých členských štátov.
(32)
Komisia by mala monitorovať vykonávanie nástroja v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 514/2014 s pomocou kľúčových ukazovateľov na hodnotenie výsledkov a účinkov. Ukazovatele vrátane príslušných základných údajov by mali poskytovať minimálnu základňu na hodnotenie rozsahu, v akom boli dosiahnuté ciele nástroja.
(33)
Aby bolo možné zhodnotiť výsledky fondu, vo vzťahu ku každému z konkrétnych cieľov nástroja by sa mali stanoviť spoločné ukazovatele. Z merania dosiahnutia konkrétnych cieľov pomocou spoločných ukazovateľov nevyplýva povinnosť vykonávať opatrenia spojené s týmito ukazovateľmi.
(34)
Rozhodnutie Rady 2007/125/SVV (8) by sa malo zrušiť s výhradou prechodných ustanovení uvedených v tomto nariadení.
(35)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to posilnenie koordinácie a spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva, predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej, ochrana osôb a kritickej infraštruktúry pred udalosťami súvisiacim s bezpečnosťou a zvýšenie kapacity členských štátov a Únie účinne riadiť riziká spojené s bezpečnosťou a krízami, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov.
(36)
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a k ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(37)
V súlade s článkom 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a k ZFEÚ, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, Írsko oznámilo želanie podieľať sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia.
(38)
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a k ZFEÚ, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ňou viazané ani nepodlieha jej uplatňovaniu.
(39)
Je vhodné zosúladiť dobu uplatňovania tohto nariadenia s dobou uplatňovania nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (9). Toto nariadenie by sa malo preto uplatňovať od 1. januára 2014,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Účel a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia (ďalej len „nástroj“) ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ďalej len „fond“).
Spoločne s nariadením (EÚ) č. 515/2014 sa týmto nariadením zriaďuje fond na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
2. V tomto nariadení sa stanovujú:
a)
ciele, oprávnené opatrenia a strategické priority finančnej podpory, ktorá sa má poskytnúť na základe nástroja;
b)
všeobecný rámec pre vykonávanie oprávnených opatrení;
c)
prostriedky dostupné v rámci nástroja od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 a ich rozdelenie.
3. Týmto nariadením sa zabezpečuje uplatňovanie pravidiel uvedených v nariadení (EÚ) č. 514/2014.
4. Nástroj sa nevzťahuje na záležitosti, na ktoré sa vzťahuje program Spravodlivosť, ako sa uvádza v nariadení Európskeho nariadenia a Rady (EÚ) č. 1382/2013 (10). Nástroj sa však môže vzťahovať na opatrenia, ktoré sa zameriavajú na podporu spolupráce medzi justičnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva.
5. Vyvinie sa úsilie o dosiahnutie synergického účinku, súladu a komplementárnosti s inými príslušnými finančnými nástrojmi Únie, napríklad s mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany zriadeným rozhodnutím Európskeho nariadenia a Rady č. 1313/2013/EÚ (11), s programom Horizont 2020 zriadeným nariadením Európskeho nariadenia a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (12), s tretím viacročným akčným programom pre Úniu v oblasti zdravia ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 282/2014 (13), s Fondom solidarity Európskej únie a nástrojmi vonkajšej pomoci, konkrétne nástrojom predvstupovej pomoci (IPA II) ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 (14), nástrojom európskeho susedstva ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 (15), nástrojom rozvojovej spolupráce ustanoveným nariadení m Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 (16), nástrojom partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 234/2014 (17), európskym nástrojom pre demokraciu a ľudské práva ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 (18) a nástrojom na podporu stability a mieru ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 (19). Opatreniam financovaným podľa tohto nariadenia sa na rovnaký účel neposkytne finančná podpora z iných finančných nástrojov Únie.
Článok 2
Vymedzenia pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„policajná spolupráca“ sú konkrétne opatrenia a typy spolupráce, do ktorej sú zapojené všetky príslušné orgány členských štátov, ako sa uvádza v článku 87 ZFEÚ;
b)
„výmena informácií a prístup k informáciám“ je bezpečné zhromažďovanie, uchovávanie, spracúvanie, analýza a výmena informácií dôležitých pre orgány, ako sa uvádza v článku 87 ZFEÚ, v súvislosti s predchádzaním, odhaľovaním, vyšetrovaním a stíhaním trestných činov, najmä cezhraničnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti;
c)
„predchádzanie trestnej činnosti“ sú všetky opatrenia zamerané na zníženie trestnej činnosti alebo inak prispievajúce k zníženiu trestnej činnosti a pocitu neistoty občanov, ako je uvedené v článku 2 ods. 2 rozhodnutia Rady 2009/902/SVV (20);
d)
„organizovaná trestná činnosť“ je konanie podliehajúce trestu a súvisiace s účasťou v zločineckej organizácii, ako je vymedzená v rámcovom rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (21);
e)
„terorizmus“ je akýkoľvek úmyselný čin a trestný čin vymedzený v rámcovom rozhodnutí Rady 2002/475/SVV (22);
f)
„riadenie rizík a krízové riadenie“ je akékoľvek opatrenie týkajúce sa posudzovania, predchádzania, pripravenosti a riadenia následkov terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a iných rizík spojených s bezpečnosťou;
g)
„predchádzanie a pripravenosť“ je akékoľvek opatrenie zamerané na predchádzanie rizikám spojeným s možnými teroristickými útokmi alebo inými udalosťami súvisiacimi s bezpečnosťou a/alebo na zníženie týchto rizík;
h)
„riadenie následkov“ je účinná koordinácia opatrení prijatých na vnútroštátnej úrovni a/alebo na úrovni Únie s cieľom reagovať na teroristický útok alebo inú udalosť súvisiacu s bezpečnosťou a znížiť ich následky;
i)
„kritická infraštruktúra“ je prvok, sieť, systém alebo jeho časť, ktorý je nevyhnutný na zachovanie dôležitých funkcií spoločnosti, zdravia, bezpečnosti a hospodárskeho alebo sociálneho blahobytu ľudí a ktorého narušenie, porušenie alebo zničenie by malo z dôvodu neschopnosti zachovať tieto funkcie vážny vplyv na členský štát alebo Úniu;
j)
„núdzová situácia“ je akákoľvek udalosť súvisiaca s bezpečnosťou alebo nová hrozba, ktorá má alebo môže mať významný negatívny vplyv na bezpečnosť ľudí v jednom členskom štáte alebo vo viacerých členských štátoch.
Článok 3
Ciele
1. Všeobecným cieľom nástroja je prispieť k zabezpečeniu vysokej úrovne bezpečnosti v Únii.
2. V rámci všeobecného cieľa uvedeného v odseku 1 prispieva nástroj v súlade s prioritami stanovenými v príslušných stratégiách, cykloch politík, programoch a posúdeniach hrozieb a rizík Únie k dosahovaniu týchto konkrétnych cieľov:
a)
predchádzanie trestnej činnosti, boj proti cezhraničnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu a posilnenie koordinácie a spolupráce orgánov presadzovania práva a ďalších vnútroštátnych orgánov členských štátov vrátane koordinácie a spolupráce s Europolom alebo ďalšími príslušnými orgánmi Únie a s príslušnými tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami;
b)
posilňovanie kapacity členských štátov a Únie na účinné riadenie rizík a kríz v oblasti bezpečnosti a príprava a ochrana ľudí a kritickej infraštruktúry proti teroristickým útokom a ďalším incidentom súvisiacim s bezpečnosťou.
Dosahovanie konkrétnych cieľov nástroja sa hodnotí v súlade s článkom 55 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 s použitím spoločných ukazovateľov stanovených v prílohe II k tomuto nariadeniu a ukazovateľov pre jednotlivé programy, ktoré sú súčasťou národných programov.
3. S cieľom dosiahnuť ciele uvedené v odsekoch 1 a 2 nástroj prispeje k týmto operačným cieľom:
a)
podpora a rozvoj opatrení na posilnenie kapacity členských štátov predchádzať trestnej činnosti a bojovať proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, najmä prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev, výmeny informácií a osvedčených postupov, prístupu k údajom, interoperabilných technológií, porovnateľných štatistík, aplikovanej kriminológie, komunikácie s verejnosťou a zvyšovania povedomia;
b)
podpora a rozvoj administratívnej a operačnej koordinácie, spolupráce, vzájomného porozumenia a výmeny informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov, inými vnútroštátnymi orgánmi, Europolom alebo inými príslušnými orgánmi Únie a prípadne s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami;
c)
podpora a rozvoj systémov odbornej prípravy, a to aj v oblasti technických a odborných zručností a znalostí súvisiacich s povinnosťami týkajúcimi sa dodržiavania ľudských práv a základných slobôd, pri uplatňovaní európskych politík v oblasti odbornej prípravy, a to aj prostredníctvom osobitných výmenných programov Únie v oblasti presadzovania práva na účely vytvorenia skutočnej európskej justičnej kultúry a kultúry v oblasti presadzovania práva;
d)
podpora a rozvoj opatrení, poistiek, mechanizmov a osvedčených postupov v oblasti včasnej identifikácie, ochrany a podpory svedkov a obetí trestných činov vrátane obetí terorizmu, najmä pokiaľ ide o detských svedkov a detské obete, predovšetkým deti, ktoré sú bez sprievodu alebo z iných dôvodov potrebujú opatrovníctvo;
e)
opatrenia na posilnenie administratívnych a operačných kapacít členských štátov na ochranu kritickej infraštruktúry vo všetkých odvetviach hospodárskej činnosti vrátane verejno-súkromných partnerstiev a lepšej koordinácie, spolupráce, výmeny a šírenia know-how a skúseností v rámci Únie a s príslušnými tretími krajinami;
f)
bezpečné spojenia a účinnú koordináciu medzi existujúcimi subjektmi pôsobiacimi v oblasti včasného varovania a krízovej spolupráce v jednotlivých odvetviach na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni vrátane situačných centier s cieľom umožniť rýchle vypracovanie súhrnných a presných prehľadov v krízových situáciách, koordinovať opatrenia súvisiace s reakciou a spoločne využívať verejné, dôverné a utajované informácie;
g)
opatrenia na posilnenie administratívnej a operačnej kapacity členských štátov a Únie vypracovať súhrnné posúdenia hrozieb a rizík, ktoré sú založené na dôkazoch a sú v súlade s prioritami a iniciatívami určenými na úrovni Únie, najmä tými, ktoré schválili Európsky parlament a Rada, s cieľom umožniť Únii navrhnúť integrované prístupy založené na spoločných a zdieľaných hodnoteniach v krízových situáciách a zvýšiť vzájomné porozumenie rôznych vymedzení stupňov ohrozenia zo strany členských štátov a partnerských krajín.
4. Nástroj prispeje aj k financovaniu technickej pomoci na podnet členských štátov a Komisie.
5. Opatrenia financované v rámci nástroja sa realizujú v plnom súlade so základnými právami a s ľudskou dôstojnosťou. Opatrenia sú najmä v súlade s ustanoveniami Charty základných práv Európskej únie, s právom Únie v oblasti ochrany údajov a s Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
Osobitnú pozornosť pri vykonávaní opatrení členské štáty čo najviac zameriavajú na podporu a ochranu zraniteľných osôb, predovšetkým detí a maloletých bez sprievodu.
Článok 4
Oprávnené opatrenia v rámci národných programov
1. V rámci cieľov uvedených v článku 3 tohto nariadenia vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014 a v súlade s cieľmi národného programu uvedeného v článku 7 tohto nariadenia nástroj podporuje opatrenia v členských štátoch, a to predovšetkým opatrenia z tohto zoznamu:
a)
opatrenia, ktoré zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi presadzovania práva vrátane spolupráce a koordinácie s príslušnými orgánmi Únie, najmä Europolom a Eurojustom, spoločných vyšetrovacích tímov a iných foriem cezhraničných spoločných operácií a ich vzájomnej spolupráce a koordinácie, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií;
b)
projekty podporujúce vytváranie sietí, verejno-súkromné partnerstvá, vzájomnú dôveru, porozumenie a učenie, identifikáciu, výmenu a šírenie know-how, skúseností a osvedčených postupov, využívanie informácií, zdieľanie informácií o situácii a prognózy jej vývoja, plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí a interoperabilitu;
c)
analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti vrátane štúdií a posúdení hrozieb, rizík a vplyvu, ktoré sú založené na dôkazoch a sú v súlade s prioritami a iniciatívami stanovenými na úrovni Únie, predovšetkým tými, ktoré schválili Európsky parlament a Rada;
d)
zvyšovanie informovanosti, činnosti zamerané na šírenie informácií a komunikáciu;
e)
nadobúdanie, údržba systémov informačných technológií Únie a vnútroštátnych systémov informačných technológií prispievajúcich k plneniu cieľov tohto nariadenia a/alebo ďalšia modernizácia systémov informačných technológií a technického vybavenia a nástrojov vrátane testovania kompatibility systémov, bezpečnostných zariadení, infraštruktúr, súvisiacich stavieb a systémov, najmä systémov informačných a komunikačných technológií (IKT) a ich súčastí, a to aj na účely európskej spolupráce v oblasti počítačovej bezpečnosti a počítačovej kriminality, najmä s Európskym strediskom pre počítačovú kriminalitu;
f)
výmenu, odbornú prípravu a vzdelávanie pracovníkov a odborníkov z príslušných orgánov vrátane jazykovej prípravy a spoločných cvičení alebo programov;
g)
opatrenia na nasadenie, prenos, testovanie a hodnotenie novej metodiky alebo technológie vrátane pilotných projektov a opatrení nadväzujúcich na výskumné projekty týkajúce sa bezpečnosti financované Úniou.
2. V rámci cieľov uvedených v článku 3 môže nástroj podporovať aj tieto opatrenia súvisiace s tretími krajinami a opatrenia v tretích krajinách:
a)
opatrenia, ktoré zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi presadzovania práva vrátane spoločných vyšetrovacích tímov a iných foriem cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií;
b)
vytváranie sietí, vzájomnú dôveru, porozumenie a učenie, identifikáciu, výmenu a šírenie know-how, skúseností a osvedčených postupov, spoločné využívanie informácií, zdieľanie informácií o situácii a prognózy, plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí a interoperabilitu;
c)
výmenu, odbornú prípravu a vzdelávanie pracovníkov a odborníkov z príslušných orgánov.
Komisia a členské štáty spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť zabezpečujú koordináciu, pokiaľ ide o opatrenia v tretích krajinách a opatrenia súvisiace s tretími krajinami, ako je stanovené v článku 3 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
KAPITOLA II
FINANČNÝ A VYKONÁVACÍ RÁMEC
Článok 5
Celkové zdroje a vykonávanie
1. Celkové zdroje na vykonávanie nástroja predstavujú 1 004 miliónov EUR v bežných cenách.
2. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.
3. Celkové zdroje sa plnia prostredníctvom:
a)
národných programov v súlade s článkom 7;
b)
opatrení Únie v súlade s článkom 8;
c)
technickej pomoci v súlade s článkom 9;
d)
pomoci v núdzových situáciách v súlade s článkom 10.
4. Rozpočet pridelený v rámci nástroja na opatrenia Únie podľa článku 8 tohto nariadenia, na technickú pomoc podľa článku 9 tohto nariadenia a na pomoc v núdzových situáciách podľa článku 10 tohto nariadenia sa vykonáva v rámci priameho a nepriameho hospodárenia v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. a) a c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Rozpočet pridelený na národné programy uvedené v článku 7 tohto nariadenia sa vykonáva v rámci zdieľaného hospodárenia v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
5. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Európskeho parlamentu a Rady, sa celkové zdroje použijú takto:
a)
662 miliónov EUR pre národné programy členských štátov;
b)
342 miliónov EUR pre opatrenia Únie, pomoc v núdzových situáciách a technickú pomoc na podnet Komisie.
6. Každý členský štát pridelí sumy pre národné programy uvedené v prílohe III takto:
a)
aspoň 20 % na opatrenia súvisiace s konkrétnym cieľom uvedeným v článku 3 ods. 2 prvom pododseku písm. a); a
b)
aspoň 10 % na opatrenia súvisiace s konkrétnym cieľom uvedeným v článku 3 ods. 2 prvým pododsekom písm. b).
Členské štáty sa môžu odchýliť od tohto minimálneho percentuálneho podielu pod podmienkou, že v národných programoch je zahrnuté vysvetlenie toho, prečo pridelenie prostriedkov pod uvedenou úrovňou neohrozí splnenie daného cieľa. Toto vysvetlenie posúdi Komisia v súvislosti s jej schválením národných programov podľa článku 7 ods. 2
7. Celkové zdroje dostupné na účely nástroja, ako sú stanovené v odseku 1 tohto článku, predstavujú spolu s celkovými zdrojmi stanovenými na účely nariadenia (EÚ) č. 515/2014 finančné krytie fondu a predstavujú hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (23) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
Článok 6
Zdroje na oprávnené opatrenia v členských štátoch
1. Suma vo výške 662 miliónov EUR sa pridelí členským štátom takto:
a)
30 % v pomere k veľkosti ich celkovej populácie;
b)
10 % v pomere k veľkosti ich územia;
c)
15 % v pomere k počtu cestujúcich a 10 % k tonám nákladu odbaveného na ich medzinárodných letiskách a v námorných prístavoch;
d)
35 % v obrátenom pomere k ich hrubému domácemu produktu (štandardu kúpnej sily na obyvateľa).
2. Referenčné hodnoty pre údaje uvedené v odseku 1 predstavujú najnovšie štatistické údaje, ktoré vypracuje Komisia (Eurostat) na základe údajov poskytnutých členskými štátmi v súlade s právom Únie. Referenčný dátum je 30. jún 2013. Rozpočtové prostriedky na národné programy vypočítané na základe kritérií uvedených v odseku 1 sú stanovené v prílohe III.
Článok 7
Národné programy
1. Národný program, ktorý sa má vypracovať na základe nástroja, a národný program, ktorý sa má vypracovať na základe nariadenia (EÚ) č. 515/2014, sa navrhnú Komisii ako jeden národný program pre fond v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
2. V rámci národných programov, ktoré má preskúmať a schváliť Komisia podľa článku 14 nariadenia (EÚ) č. 514/2014, sa členské štáty usilujú najmä o splnenie strategických priorít Únie uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, a to v súlade s cieľmi uvedenými v článku 3 tohto nariadenia a pri zohľadnení výsledku politického dialógu uvedeného v článku 13 nariadenia (EÚ) č. 514/2014. Členské štáty využijú maximálne 8 % svojich celkových pridelených prostriedkov v rámci národného programu na údržbu systémov informačných technológií Únie a národných systémov informačných technológií prispievajúcich k splneniu cieľov tohto nariadenia a maximálne 8 % na opatrenia súvisiace s tretími krajinami alebo na opatrenia v tretích krajinách, ktorými sa vykonávajú strategické priority Únie uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 11 prijímať delegované akty s cieľom zmeniť, doplniť alebo vypustiť strategické priority Únie uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu.
Článok 8
Opatrenia Únie
1. Na podnet Komisie sa nástroj môže použiť na financovanie nadnárodných opatrení alebo opatrení osobitného záujmu pre Úniu (ďalej len „opatrenia Únie“), ktoré sa týkajú všeobecných, konkrétnych a operačných cieľov uvedených v článku 3.
2. Aby boli opatrenia Únie oprávnené na financovanie, musia byť v súlade s prioritami a iniciatívami stanovenými na úrovni Únie, najmä s tými, ktoré schválili Európsky parlament a Rada, v príslušných stratégiách, cykloch politík, programoch, posúdeniach hrozieb a rizík Únie a podporovať predovšetkým:
a)
prípravu, monitorovanie, administratívne a technické činnosti a vývoj mechanizmu hodnotenia potrebného na vykonávanie politík v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia;
b)
nadnárodné projekty, do ktorých sú zapojené dva alebo viaceré členské štáty alebo aspoň jeden členský štát a jedna tretia krajina;
c)
analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti vrátane posudzovania hrozieb, rizík a vplyvu, ktoré sú založené na dôkazoch a sú v súlade s prioritami a iniciatívami stanovenými na úrovni Únie, najmä s tými, ktoré schválili Európsky parlament a Rada, ako aj projekty a monitorovanie vykonávania práva Únie a politických cieľov Únie v členských štátoch;
d)
projekty na podporu vytvárania sietí, verejno-súkromných partnerstiev, vzájomnej dôvery, porozumenia a učenia sa, vymedzovania a šírenia osvedčených postupov a inovatívnych prístupov na úrovni Únie, vzdelávacích a výmenných programov;
e)
projekty podporujúce vývoj metodických, najmä štatistických nástrojov a metód a spoločných ukazovateľov;
f)
nadobúdanie, údržbu a/alebo ďalšiu modernizáciu technického vybavenia, odborných znalostí, bezpečnostných zariadení, infraštruktúr, súvisiacich stavieb a systémov, najmä systémov IKT a ich súčastí na úrovni Únie, a to aj na účely európskej spolupráce v oblasti počítačovej bezpečnosti a počítačovej kriminality, najmä s Európskym strediskom pre počítačovú kriminalitu;
g)
projekty, ktoré zvyšujú informovanosť zainteresovaných strán a širokej verejnosti o politikách a cieľoch Únie vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie;
h)
obzvlášť inovatívne projekty na vývoj nových metód a/alebo zavádzanie nových technológií, ktoré sa môžu preniesť do iných členských štátov, najmä projekty zamerané na testovanie a potvrdzovanie výsledkov výskumných projektov v oblasti bezpečnosti financovaných Úniou;
i)
štúdie a pilotné projekty.
3. V rámci cieľov uvedených v článku 3 nástroj podporuje aj opatrenia súvisiace s tretími krajinami a opatrenia v tretích krajinách, a to predovšetkým:
a)
opatrenia, ktoré zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi presadzovania práva a prípadne medzinárodnými organizáciami, vrátane spoločných vyšetrovacích tímov a iných foriem cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií;
b)
vytváranie sietí, vzájomnú dôveru, porozumenie a učenie sa, identifikáciu, výmenu a šírenie know-how, skúseností a osvedčených postupov, spoločné využívanie informácií, zdieľanie informácií o situácii a prognózy, plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí a interoperabilitu;
c)
nadobúdanie, údržbu a/alebo modernizáciu technického vybavenia vrátane systémov IKT a ich súčastí;
d)
výmenu, odbornú prípravu a vzdelávanie pracovníkov a odborníkov z príslušných orgánov vrátane jazykovej prípravy;
e)
zvyšovanie informovanosti, činnosti zamerané na šírenie informácií a komunikáciu;
f)
posúdenia hrozieb, rizík a vplyvu;
g)
štúdie a pilotné projekty.
4. Opatrenia Únie sa vykonávajú v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
Článok 9
Technická pomoc
1. Na podnet a/alebo v mene Komisie môže nástroj ročne prispieť sumou až do výšky 800 000 EUR na technickú pomoc pre fond v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
2. Na podnet členského štátu môže nástroj financovať činnosti technickej pomoci v súlade s článkom 20 nariadenia (EÚ) č. 514/2014. Suma vyčlenená na technickú pomoc v období rokov 2014 - 2020 nesmie byť vyššia ako 5 % celkovej sumy pridelenej členskému štátu plus 200 000 EUR.
Článok 10
Pomoc v núdzových situáciách
1. Nástroj poskytuje finančnú pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie v zmysle článku 2 písm. j).
2. Pomoc v núdzových situáciách sa poskytuje v súlade s článkami 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
KAPITOLA III
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 11
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 6 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od 21. mája 2014. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto sedemročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na obdobie troch rokov, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom sedemročného obdobia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 12
Uplatniteľnosť nariadenia (EÚ) č. 514/2014
Na nástroj sa vzťahujú ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
Článok 13
Zrušenie
Rozhodnutie 2007/125/SVV sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.
Článok 14
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani úpravu vrátane úplného alebo čiastočného zrušenia projektov až do ich ukončenia alebo finančnej pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutia 2007/125/SVV alebo iných právnych predpisov, ktoré sa na túto pomoc uplatňujú k 31. decembru 2013.
2. Komisia pri prijímaní rozhodnutí o spolufinancovaní v rámci nástroja vezme do úvahy opatrenia prijaté na základe rozhodnutia 2007/125/SVV pred 20. májom 2014, ktoré majú finančné dôsledky počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto spolufinancovanie.
3. Viazanosť súm určených na spolufinancovanie schválené Komisiou medzi 1. januárom 2011 a 31. decembrom 2014, v súvislosti s ktorými neboli Komisii zaslané dokumenty požadované na dokončenie operácií v lehote na predloženie záverečnej správy, Komisia automaticky zruší do 31. decembra 2017, čo povedie k vráteniu neoprávnene vyplatených súm.
Sumy súvisiace s operáciami, ktoré boli pozastavené z dôvodu súdnych konaní alebo správneho konania o opravnom prostriedku s odkladným účinkom, sa nezohľadňujú pri výpočte sumy, ktorej viazanosť sa má automaticky zrušiť.
4. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2015 hodnotenie ex post týkajúce sa rozhodnutia 2007/125/SVV za obdobie rokov 2007 až 2013.
Článok 15
Preskúmanie
Európsky parlament a Rada na základe návrhu Komisie preskúmajú toto nariadenie do 30. júna 2020.
Článok 16
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Strasburgu, 16. apríla 2014.