PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1238/2013
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá uložené prozatímní clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prostřednictvím nařízení (EU) č. 513/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 25. července 2012 podala iniciativa EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Celní evidence
(3)
Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dne 1. března 2013 přijala Komise na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy nařízení (EU) č. 182/2013 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to počínaje dnem 6. března 2013. V souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení ukončilo prozatímní nařízení celní evidenci dovozu pro účely antidumpingového šetření, jelikož prozatímní antidumpingové clo zajistilo ochranu před dumpingovým dovozem.
(4)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že rozhodnutí o celní evidenci dovozu bylo neodůvodněné, jelikož nebyly splněny podmínky stanovené v čl. 14 odst. 5 základního nařízení. Tato tvrzení však nebyla doložena ani se nezakládala na věcných důkazech. V době přijetí rozhodnutí o celní evidenci dovozu měla Komise dostatečné důkazyprima facie odůvodňující potřebu celní evidence dovozu, zejména prudký nárůst dovozu, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu. Tvrzení v tomto ohledu bylo proto třeba zamítnout.
3. Přijetí závazku s ohledem na prozatímní clo
(5)
Rozhodnutím Komise 2013/423/EU (4) přijala Komise závazek, který nabídli čínští vyvážející výrobci společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, dále jen „CCCME“).
4. Následný postup
(6)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily čínská vláda a několik zúčastněných stran písemné připomínky k prozatímním zjištěním. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Aliance pro dostupnou solární energii (dále jen „AFASE“), zastupující dovozce, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, a jeden dovozce požádali o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(7)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(8)
Mimoto se uskutečnily inspekce na místě v prostorách těchto společností:
i)
hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Portugalsko
-
Sunedison Spain Construction, Madrid, Španělsko
ii)
nezávislá konzultační společnost
-
Europressedienst, Bonn, Německo
(9)
AFASE zpochybnila právní základ pro inspekci na místě, která se uskutečnila v prostorách společnosti Europressedienst, jelikož ta nebyla zúčastněnou stranou v tomto šetření, a nespadá proto do oblasti působnosti článku 16 základního nařízení. Jak je uvedeno v 99. a 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Europressedienst poskytla informace o makroekonomických ukazatelích. Objasňuje se, že Komise provedla inspekci na místě v prostorách společnosti Europressedienst v zájmu zásady řádné správy s cílem ověřit spolehlivost a přesnost údajů, na nichž Komise založila svá zjištění.
(10)
Čínská vláda zopakovala tvrzení, že bylo porušeno její právo na obhajobu, pokud jde o přístup ke spisům, které byly zúčastněným stranám k dispozici pro kontrolu, jelikož i) ve spisech, které neměly důvěrnou povahu, chyběly informace, aniž byl uveden „pádný důvod“ nebo poskytnuto dostatečně podrobné shrnutí či výjimečně důvody pro neposkytnutí shrnutí bez důvěrných údajů, ii) chyběla verze celé odpovědi na dotazník jednoho výrobce v Unii, která neobsahovala důvěrné údaje, a iii) verze odpovědí výrobců v Unii na dotazník, které neměly důvěrnou povahu, byly zúčastněným stranám poskytnuty s příliš velkou prodlevou.
(11)
i) Co se týká tvrzení, že ve veřejně dostupném spise chyběly informace, zúčastněná strana neupřesnila, kterých informací se to týká. ii) Její tvrzení, že nebyla zpřístupněna verze celé odpovědi na dotazník, která nemá důvěrnou povahu, není pravdivé. iii) Co se týká prodlev při zpřístupňování odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazníky, které neobsahují důvěrné údaje, dotčené straně bylo vysvětleno, že dotazníky byly do spisu neobsahujícího důvěrné údaje zařazeny až poté, co byla ověřena jejich úplnost a přiměřenost shrnutí. Aby bylo zaručeno právo výrobců v Unii na anonymitu, bylo rovněž zajištěno, aby verze dotazníků bez důvěrných údajů neodhalily totožnost dotčeného výrobce v Unii. V některých případech proto musela strana, která odpovědi poskytla, verze neobsahující důvěrné údaje upravit, než mohly být zpřístupněny ostatním zúčastněným stranám.
(12)
Každopádně se mělo za to, že tímto nebylo nijak dotčeno právo zúčastněných stran na obhajobu. Komise všem zúčastněným stranám umožnila reagovat na informace obsažené ve spisu, který byl zpřístupněn pro kontrolu, takže jejich připomínky bylo možno vzít v úvahu, pokud byly doložené a opodstatněné, před vyvozením závěrů v rámci šetření. Zúčastněná strana měla možnost se vyjádřit k odpovědím výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazníky rovněž po poskytnutí prozatímních a konečných informací. Ačkoli se poskytnutí informací a přístup ke spisu, který je zúčastněným stranám k dispozici pro kontrolu, zakládá na rozdílných právních ustanoveních, je třeba uvést, že zúčastněné strany měly mnoho příležitostí vyjádřit se ke všem informacím, které poskytla jakákoli strana, jíž se řízení týká. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(13)
Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly předložit své připomínky ke konečným informacím.
(14)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
5. Přijetí závazku s ohledem na konečné clo
(15)
Po poskytnutí konečných informací obdržela Komise od vyvážejících výrobců společně s CCCME pozměněnou nabídku závazku, který se vztahuje rovněž na souběžné antisubvenční řízení. Prováděcím rozhodnutím Komise 2013/707/EU (5) ze dne 4. prosince 2013, kterým se potvrzuje přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky po dobu uplatňování konečných opatření Komise potvrdila přijetí tohoto závazku.
6. Strany dotčené řízením
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Po uložení prozatímních opatření zopakovaly některé zúčastněné strany své tvrzení, že nadměrné uplatnění povinnosti týkající se zachování důvěrnosti údajů jim znemožnilo vyjádřit se k výběru vzorku výrobců v Unii, a tudíž řádně vykonat jejich právo na obhajobu. Komise se touto záležitostí zabývala již v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové informace, potvrzují se závěry uvedené v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Čínská vláda zopakovala své tvrzení, že zachování důvěrnosti údajů o totožnosti žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku není odůvodněné. Jak je uvedeno již v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobci v Unii požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Komise se domnívala, že tyto žádosti jsou dostatečně odůvodněné, aby jim bylo možno vyhovět. Informace, které byly Komisi poskytnuty k doložení hrozícího rizika odvety, nelze zpřístupnit třetím stranám, jelikož poskytnutí těchto informací by zmařilo účel žádosti o zachování důvěrnosti. Navíc v případě, kdy (jak uvedla čínská vláda) jeden výrobce v Unii přehodnotil svůj postoj a odhalil svou totožnost podáním žaloby na prozatímní nařízení u soudu, již neexistuje důvod pro poskytnutí informací, na jejichž základě byla zaručena anonymita, jelikož totožnost již byla odhalena.
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že informace, na nichž se zakládal výběr vzorku, nebyly spolehlivé, aniž by však v tomto ohledu předložila nové důkazy. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(19)
Po poskytnutí konečných informací zopakovala CCCME své argumenty týkající se použitého způsobu výběru prozatímního vzorku výrobců v Unii. CCCME zejména tvrdila, že orgány nevzaly v úvahu 120 výrobců. Komise se touto otázkou zabývala již v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Orgány mimoto ověřily činnosti společností, které byly uvedeny na tomto seznamu. Ukázalo se, že seznam zahrnuje většinou montážní firmy, distributory, dovozce ve spojení a vyvážejícího výrobce v Číně, na Tchaj-wanu a v Indii. Tento seznam proto neprokazuje, že orgány přehlédly významný počet výrobců v Unii. CCCME mimoto nezpochybnila celkovou výrobu v Unii tím, že by poskytla jiné údaje, ani nepředložila důkazy, že reprezentativnost vzorku mohla být ovlivněna tím, že žádný z údajných dalších výrobců v Unii nebyl zařazen do vzorku, byli-li Komisi známi.
(20)
Po vyloučení destiček z definice dotčeného výrobku, a tudíž z tohoto šetření, jak je uvedeno níže v 32. bodě odůvodnění, sestával konečný vzorek z osmi výrobců v Unii. Jelikož s ohledem na výběr vzorku výrobců v Unii nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená v 7. až 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení s výše uvedenými změnami.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(21)
Po uložení prozatímních opatření kontaktovala Komise (jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) další dovozce, kteří při šetření spolupracovali již v počáteční fázi a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření v souladu s oznámením o zahájení řízení. Cílem bylo zjistit, zda by nebylo možné velikost vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, zvětšit. Přihlásilo se a ochotu dále spolupracovat při šetření projevilo šest společností, jež se považovaly za dovozce, kteří nejsou ve spojení a kteří obchodují s dotčeným výrobkem (tj. pořizují jej a dále prodávají). Z těchto šesti společností odpovědělo ve stanovené lhůtě pět společností. Z těchto pěti obdržených odpovědí byly pouze tři dostatečně úplné a umožňovaly smysluplné posouzení. Na tomto základě se vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, zvětšil a sestával ze čtyř dovozců modulů, kteří představovali přibližně 2 %-5 % celkového dovozu z dotčené země. Vzhledem ke struktuře dovozců, kteří nejsou ve spojení a kterými byly většinou malé a střední společnosti, nebylo možné mít vzorek zastupující větší podíl, a to s ohledem na omezené zdroje, které měly orgány k dispozici.
(22)
Jelikož s ohledem na výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 11. a 12. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výše uvedenou změnou.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(23)
Po poskytnutí prozatímních informací podala připomínky řada společností nezařazených do vzorku, které uvedly, že se jejich situace liší od situace společností zařazených do vzorku. Tyto společnosti tvrdily, že by se na ně proto měla vztahovat individuální celní sazba podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Kvůli vysokému počtu spolupracujících společností (často skupin společností) však nebylo možné prověřit jednotlivě všechny společnosti. V souladu s čl. 9 odst. 6 se proto na tyto společnosti vztahuje vážené průměrné clo pro společnosti zařazené do vzorku.
(24)
Jelikož s ohledem na výběr vzorku vyvážejících výrobců nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 13. a 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Období šetření a posuzované období
(25)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Úvod
(26)
Jak je uvedeno ve 20. až 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou podle prozatímní definice krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
2. Tvrzení týkající se definice výrobku
2.1. Vyloučení destiček
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací zúčastněné strany tvrdily, že by destičky měly být z definice výrobku vyňaty, jelikož nemají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako články a moduly. Kromě tvrzení předložených v prozatímní fázi byly po poskytnutí prozatímních informací v této souvislosti předloženy další dva argumenty.
(29)
Zúčastněné strany za prvé tvrdily, že destičky lze použít i k jiným účelům než k výrobě článků, především k výrobě integrovaných obvodů a jiných mikropřístrojů. V této souvislosti se podotýká, že v definici výrobku v rámci tohoto šetření nejsou zahrnuty všechny destičky, jelikož šetření je omezeno na „destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech“ a destičky, jejichž„tloušťka nepřesahuje 400 mikrometrů“. Ačkoli destičky jistě existují i v jiných aplikacích, šetření se nikdy nevztahovalo na destičky, které se používají při výrobě jiných výrobků, jako jsou integrované obvody. Mimoto se nepřihlásili žádní výrobci, dovozci nebo uživatelé, kteří jsou účastníky trhu s těmito jinými typy destiček a kteří by tvrdili, že se na jejich destičky vztahuje celní evidence nebo prozatímní antidumpingové clo. Potvrzuje se proto, že tyto jiné typy destiček nejsou zahrnuty do definice výrobku v rámci tohoto šetření. Současně to prokazuje, že destičky nemají nutně stejné konečné použití jako články a moduly.
(30)
Zúčastněné strany za druhé uvedly, že nezpracované destičky nemají základní elektrické vlastnosti, které odlišují solární články a moduly od ostatních výrobků. Destičky nemají zejména schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla, což je hlavní funkce krystalických fotovoltaických článků a modulů.
(31)
Toto tvrzení lze uznat. Po dalším ověření a v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že „moduly, články a destičky mají stejné konečné použití, přeměňovat sluneční světlo na elektřinu“, se skutečně ukázalo že teprve přeměnou destičky na článek vzniká její schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla.
(32)
Vzhledem k rozdílným základním fyzikálním a technickým vlastnostem stanoveným během šetření, mimo jiné co se týká schopnosti vyrábět elektřinu ze slunečního světla, se vyvozuje závěr, že by destičky měly být z definice dotčeného výrobku vyloučeny, a šetření by se na ně tudíž nemělo vztahovat.
2.2. Samostatná šetření týkající se článků a modulů
(33)
Zúčastněné strany zopakovaly, že články a moduly nepředstavují jediný výrobek, a měly by být proto posouzeny samostatně, a zopakovaly především tvrzení, jimiž se již zabýval 27. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Na rozdíl od destiček však mají články a moduly stejnou základní vlastnost, tj. schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(34)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce uvedl, že články samy o sobě nemohou vyrábět elektřinu. Musí být údajně integrovány do modulů, aby to bylo možné. Každý článek však má sám o sobě schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla, obvykle okolo 4 W. Ačkoli tento výkon nemusí u většiny použití, která vyžadují sestavení více článků do modulů, postačovat, neznamená to, že článek není sám o sobě schopen vyrábět elektřinu.
(35)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce uvedl, že nemožnost stanovit běžnou hodnotu pro moduly na základě běžné hodnoty pro články, jak je popsáno níže ve 100. bodě odůvodnění, prokazuje, že by se moduly a články neměly považovat za jediný výrobek.
(36)
V této souvislosti se uvádí, že ve většině antidumpingových řízení, včetně tohoto šetření, se srovnání mezi běžnými hodnotami a vývozními cenami provádí na základě jednotlivých typů výrobků. Důvodem je skutečnost, že často má velmi široká škála různých typů výrobků stejné základní fyzikální, technické a/nebo chemické vlastnosti, což často vede k situaci, kdy do definice „dotčeného výrobku“ spadají typy výrobků s podstatně rozdílnými náklady a cenami. Samotná skutečnost, že pro určitý typ výrobku nelze stanovit běžnou hodnotu na základě běžné hodnoty jiného typu výrobku, sama o sobě neznamená, že tyto typy výrobků nelze považovat za jediný výrobek. Jak je popsáno výše v 32. bodě odůvodnění, články i moduly mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, mimo jiné schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla.
(37)
Dále se uvádělo, že pokud by články a moduly tvořily jediný výrobek s menšími rozdíly, nebylo by obtížné upravit ceny článků s cílem zjistit cenu modulů. V této souvislosti se podotýká, že neexistuje požadavek, aby mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku existovaly pouze menší rozdíly. Naopak postačuje, aby různé typy dotčeného výrobku měly stejné základní fyzikální, technické a/nebo chemické vlastnosti. V daném případě to pro moduly a články platí, jelikož mají mimo jiné schopnost vyrábět elektřinu ze slunečního světla.
(38)
Tatáž strana dále tvrdila, že články nepředstavují pouze jiný typ modulu, nýbrž zcela odlišný výrobek. Články představují ve skutečnosti hlavní část modulu. Jako hlavní část není článek zcela jistě „zcela odlišným výrobkem“, jelikož moduly a články mají stejnou základní vlastnost, kterou je výroba elektřiny ze slunečního světla, jak je uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(39)
Tatáž strana mimoto uvedla, že při výběru vzorků výrobců v Unii a čínských vývozců byl zohledněn rozdíl mezi články a moduly. Proto měly být pro moduly a články stanoveny rozdílné sazby cla. V tomto ohledu se potvrzuje, že při výběru vzorku výrobců v Unii a vzorku čínských vývozců se skutečně bral v úvahu rozdíl mezi moduly a články, jak je uvedeno v 10. a 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. To však mělo pouze zajistit, aby byl vzorek reprezentativní, a neznamená to, že by se články a moduly neměly považovat za jediný dotčený výrobek, nebo že by pro články a moduly měly být stanoveny zvláštní sazby cla. Aby bylo zajištěno, že vzorek je reprezentativní s ohledem na všechny typy výrobků, bylo důležité rozlišovat při výběru vzorku mezi články a moduly. Jelikož ohledně otázky, zda se články a moduly mají považovat za jeden výrobek, nebo za dva samostatné výrobky, panovala určitá nejistota, bylo nutné zajistit reprezentativnost pro oba možné výsledky.
(40)
Mimoto se uvádělo, že 100. bod odůvodnění níže, v němž se tvrdí, že náklady na zpracování modulů jsou značné, je v rozporu s 32. bodem odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu. V tomto ohledu se připomíná, že ve 100. bodě odůvodnění je rovněž objasněno, že rozdíly v nákladech mezi články a moduly činí 34 %, což znamená, že 66 % hodnoty modulu vyplývá z článku. Vyvozuje se proto závěr, že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu.
(41)
Vyvážející výrobci uvedli, že skutečnost, že závazek ukládá pro články a moduly rozdílné minimální dovozní ceny a objemy, údajně potvrzuje, že moduly a články představují rozdílné výrobky, které vyžadují dvě samostatná šetření. Rozdílné minimální dovozní ceny však pouze naznačují, že články a moduly představují různé skupiny typů výrobků, které jsou prodávány za různé ceny. Je proto třeba stanovit rozdílné ceny, aby byly minimální dovozní ceny smysluplné.
(42)
Skutečnost, že články a moduly představují rozdílné skupiny typů výrobků, nemá pro definici dotčeného výrobku až takový význam. Pro definici dotčeného výrobku postačuje, aby měly výrobky stejné základní vlastnosti a konečné použití, což v případě modulů a článků platí, jak je popsáno v 32. resp. 48. bodě odůvodnění.
(43)
Čínská vláda tvrdila, že se posuzování, zda články a moduly představují jediný dotčený výrobek, nezabývá řadou kritérií stanovených odvolacím orgánem ve věci ES - Azbest (6). Tato kritéria se však používají pro definici „obdobného výrobku“, a nikoli dotčeného výrobku. Jinými slovy, tato kritéria je nutno použít při definování obdobného výrobku, například obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, jenž je poté porovnán s dotčeným výrobkem, který vyvážejí čínští vyvážející výrobci. Tato kritéria nejsou vhodná k definování dotčeného výrobku. Orgány každopádně podotýkají, že by uplatnění kritérií použitých ve věci ES - Azbest na definici dotčeného výrobku v daném případě nevedlo k jinému výsledku. První a druhé kritérium (vlastnosti, povaha a jakost respektive konečná použití) jsou totožná jako kritéria týkající se fyzikálních, chemických a technických vlastností a konečného použití, jež byla použita v předchozích bodech odůvodnění. Třetí kritérium (vkus a zvyky spotřebitele) není v daném případě použitelné, jelikož články jsou hlavní částí modulů; pokud jde o čtvrté kritérium, sazební zařazení, podotýká se, že články i moduly mohou být deklarovány pod podpoložkou 8541 40 90, zatímco položky v čísle 8501 jsou určeny pro elektrické generátory obecně, a nikoli pro solární produkty.
(44)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že objektivní použití kritérií, která vypracoval Soudní dvůr v předchozích věcech (7), údajně vede k závěru, že moduly a články jsou rozdílné výrobky. V této souvislosti se uvádí, že soud pouze uvedl řadu kritérií, která lze vzít v úvahu, neexistuje však povinnost použít ve všech případech všechna kritéria, jelikož ne všechna mohou být relevantní. Tato kritéria byla posouzena ve 27. až 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v nichž se konstatovalo, že v daném případě není řada kritérií relevantních. V rozsudku ve věci Brosmann bylo posouzení, zda do „dotčeného výrobku“ patří různé typy obuvi, rovněž provedeno na základě pouze tří kritérií, která se pokládala za důležitá. Jelikož zúčastněné strany neuvedly žádný důvod, proč objektivní použití kritérií vede k závěru, že moduly a články představují rozdílné výrobky, nelze toto tvrzení uznat.
(45)
Mimoto se připomíná, že články a moduly mají stejné základní konečné použití, tj. jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem článků, jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(46)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že po vyloučení destiček z definice výrobku je vzhledem k významnému zpracování při výrobě modulů z článků vyvraceno rovněž tvrzení, že články a moduly mají stejné konečné použití. Tato strana taktéž tvrdila, že hodnocení, že moduly a články mají stejné konečné použití, je založeno na předpokladu, že destičky, moduly a články mají stejný výrobní proces.
(47)
Za prvé je mylný závěr, že hodnocení, že moduly a články mají stejné konečné použití, je založeno na výrobním procesu. Ačkoli jsou obě tvrzení uvedena v témže 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neznamená to, že jeden závěr je založen na druhém předpokladu. Slovo „mimoto“ uvedené ve druhém tvrzení objasňuje, že toto druhé tvrzení není založeno na prvním tvrzení. Obě tvrzení se navíc zabývají rozdílnými záležitostmi v části týkající se „konečného použití a vzájemné zaměnitelnosti“. První tvrzení týkající se výrobního procesu se zabývá vzájemnou zaměnitelností, zatímco druhé konečným použitím. Základní předpoklad, že hodnocení, že moduly a články mají stejné konečné použití, je založeno na předpokladu, že destičky, moduly a články mají stejný výrobní proces, proto není správný.
(48)
Co se týká skutečného konečného použití článků a modulů, zúčastněné strany nezpochybnily, že moduly a články jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Potvrzuje se proto závěr, že moduly a články mají stejné konečné použití.
2.3. Monokrystalické a polykrystalické články
(49)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že se v Unii monokrystalické články nevyrábějí a že její vývoz monokrystalických článků nesoutěží s výrobním odvětvím Unie. Šetření však prokázalo, že v Unii se ve skutečnosti monokrystalické články vyrábějí. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Tribunál každopádně ve věci Brosmann rozhodl, že skutečnost, že se ve Společenství určitý typ výrobku nevyrábí, není určující.
2.4. Doložka „odesílaný z“
(50)
Zúčastněné strany tvrdily, že nebylo odůvodněno rozšíření šetření na výrobky „odesílané z“ ČLR, jelikož původně bylo šetření zahájeno pouze s ohledem na výrobky pocházející z ČLR.
(51)
Výrobky odesílané z ČLR však byly zahrnuty již v počáteční fázi. V bodě 5 oznámení o zahájení řízení (8) je uvedeno, že „se společnosti, které dovážejí výrobek, který je předmětem šetření, z Čínské lidové republiky, avšak domnívají se, že část tohoto dovozu nebo dokonce celý tento dovoz nemá pro celní účely původ v Čínské lidové republice, vyzývají, aby se v rámci šetření přihlásily a poskytly všechny podstatné informace“. Je proto zřejmé, že možnost spolupracovat při tomto šetření měly všechny společnosti odesílající výrobky z ČLR. Jelikož výrobek, který je předmětem šetření, často obsahuje komponenty a části z různých zemí, bylo v bodě 5 oznámení o zahájení řízení rovněž oznámeno, že „mohou být přijata zvláštní ustanovení“ zabývající se touto záležitostí.
(52)
Usuzuje se proto, že všechny dotčené hospodářské subjekty byly náležitě informovány o možnosti, že s ohledem na výrobky odesílané z Číny mohou být případně přijata zvláštní ustanovení, a byly vyzvány, aby při šetření spolupracovaly. Šetření proto nebylo rozšířeno na výrobky „odesílané z Číny“, jelikož tyto výrobky byly zahrnuty od samého počátku.
(53)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že bez ohledu na ustanovení v oznámení o zahájení řízení uvedená výše v 51. bodě odůvodnění bylo šetření omezeno na výrobky pocházející z ČLR a neposuzovalo dopad výrobků odesílaných z ČLR.
(54)
V této souvislosti se uvádí, že byly podniknuty níže uvedené kroky, aby bylo zajištěno, že při šetření jsou posouzeny všechny výrobky odesílané z ČLR, a nikoli pouze výrobky pocházející z ČLR:
-
Všechny společnosti, které dovážejí dotčený výrobek z ČLR, byly vyzvány, aby se v rámci šetření přihlásily bez ohledu na původ zboží.
-
V příloze A oznámení o zahájení řízení byli výrobci požádáni, aby uvedli informace pro všechny výrobky, které společnost vyrábí. Tyto informace nebyly omezeny na výrobky pocházející z ČLR.
-
Na základě těchto informací, které obsahovaly veškerý vývoz do EU bez ohledu na původ zboží, byl vybrán reprezentativní vzorek.
-
Výrobci zařazení do vzorku obdrželi dotazník pro „výrobce vyvážející do Evropské unie“ a ČLR byla uvedena jako „dotčená země“, nikoli jako země původu. Bylo proto zřejmé, že byly prověřeny všechny výrobky bez ohledu na jejich původ.
(55)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že se šetření vztahovalo na veškeré výrobky pocházející nebo odesílané z ČLR a že se zjištění v rámci šetření, včetně ohledně dumpingu a újmy, vztahují na veškeré výrobky pocházející nebo odesílané z ČLR.
(56)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany uvedly, že podnět obsahoval důkazy prima facie, které se týkaly pouze dovozu solárních panelů pocházejících z ČLR, a nikoli výrobků odesílaných z ČLR. V tomto ohledu je třeba objasnit, že se podnět skutečně vztahoval na výrobky „z ČLR“, což je patrné z úvodní stránky, kterou poskytl žadatel a která je opatřena razítkem. Před touto stránkou se ve spisu nachází jiná stránka, která skutečně používá znění „pocházející z Čínské lidové republiky“. Tato stránka však nebyla součástí dokumentu předloženého žadatelem, nýbrž byla přidána jako titulní stránka útvary Komise s uvedením názvu šetření místo zopakování názvu žadatele. Usuzuje se proto, že se podnět vztahoval na veškeré výrobky z ČLR, ať už pocházely z ČLR, či nikoli.
(57)
Čínští vyvážející výrobci dále tvrdili, že nelze přiměřeně očekávat, že vyvážejícím výrobcům ve třetích zemích je známo, že by se šetření mohlo zaměřovat rovněž na jejich výrobky. V této souvislosti se podotýká, že se opatření nevztahují na výrobky v tranzitu ve smyslu článku V dohody GATT. Na vyvážející výrobce, kteří nevykonávají činnost v ČLR, se proto opatření nevztahují. Žádní vyvážející výrobci ve třetích zemích se mimoto nepřihlásili a neuvedli, že výrobky, které vyvážejí, podléhají antidumpingovému clu.
(58)
Titíž vyvážející výrobci uvedli, že vyvážející výrobci ve třetích zemích nebyli požádáni, aby se přihlásili, a neměli ani možnost prokázat, že jejich výrobky nejsou dumpingové. Orgány se domnívají, že na vyvážející výrobce, kteří nevykonávají činnost v ČLR, se opatření nevztahují, jelikož se jejich výrobky v případě, že jsou odesílány z ČLR, považují za výrobky v tranzitu. Všichni ostatní vyvážející výrobci byli prostřednictvím oznámení o zahájení řízení informováni, že jejich činnosti jsou předmětem šetření.
(59)
Čínská vláda uvedla, že ačkoli čl. 1 odst. 3 základního nařízení umožňuje odchýlit se od zásady, že vyvážející země je zemí původu, nelze tento článek v daném případě použít. K doložení svého tvrzení čínská vláda uvedla, že nebyla provedena úplná analýza, zda vyvážející země nemůže být zemí jednající jako prostředník. Orgány s tímto výkladem čl. 1 odst. 3 základního nařízení nesouhlasí. Žádná strana nezpochybnila, že v ČLR existuje značná výroba. To, zda je ČLR zemí původu hotových výrobků, závisí na řadě faktorů. Analýza dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie, kterou orgány provedly, se vztahuje na tuto výrobu, bez ohledu na to, zda mají hotové vyvážené výrobky pro celní účely původ v ČLR. Jelikož existovaly jasné náznaky, že ne u všech výrobků, které byly alespoň částečně vyrobeny v ČLR, se bude mít za to, že mají pro celní účely původ v ČLR, orgány rozhodly, že je nezbytné zahrnout rovněž výrobky, u nichž je ČLR pouze zemi jednající jako prostředník.
(60)
Čínská vláda rovněž uvedla, že jelikož žádnému čínskému vývozci nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, neexistuje v ČLR srovnatelná cena pro solární panely, a proto nelze ČLR použít jako zemi jednající jako prostředník. V této souvislosti se však uvádí, že tři podmínky v čl. 1 odst. 3 základního nařízení jsou uvedeny pouze jako příklady, a ne všechny podmínky musí být relevantní ve všech případech. V daném případě bylo vzhledem k tomu, že žádnému čínskému vývozci nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, nutno srovnatelnou cenu zjistit ve srovnatelné zemi - a tato srovnatelná cena je stejná bez ohledu na to, zda se ČLR považuje za zemi původu nebo za zemi jednající jako prostředník. Otázka, zda „v této zemi“ existuje srovnatelná cena, proto není podstatná, jelikož v daném případě není srovnatelná cena stanovena „v této zemi“, nýbrž ve srovnatelné zemi.
2.5. Solární nabíječky
(61)
Po poskytnutí prozatímních informací zúčastněné strany tvrdily, že definice „solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků“ je příliš úzká a měla by se rozšířit na výrobky s podobnou funkcí, na něž se tato definice nevztahuje, jako jsou výrobky podobné velikosti, které využívají větší počet menších článků.
(62)
Zúčastněné strany dále uvedly, že definice „křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů“, je příliš úzká, jelikož vylučuje pouze kompletní elektrické spotřebiče, přičemž nejsou nutně vyloučeny solární komponenty určené k zabudování do elektrických spotřebičů.
(63)
Analýza výše uvedených tvrzení ukázala, že je vhodnější připojit k vyloučení těchto výrobků kritérium založené na technické normě. Bylo zjištěno, že definice v níže uvedené normě vhodněji vymezují výrobky, které by měly být vyloučeny z oblasti působnosti opatření: mezinárodní norma IEC 61730-1, Aplikační třídy, třída C: aplikace se sníženým napětím (s. 13) (9).
(64)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky týkající se vyloučení na základě výše uvedené mezinárodní normy. Uvádělo se, že místo odkazu na tuto normu by bylo vhodnější stanovit vyloučení na základě výstupního napětí a výkonu jako „moduly nebo panely s výstupním stejnoměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určené výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon“. Toto tvrzení bylo možno uznat a vyloučení je s konečnou platností stanoveno podle této definice.
2.6. Střešní solární moduly
(65)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny střešní solární moduly, jelikož tyto moduly spojují funkci solárního modulu s funkcí střešní tašky nebo krytiny. Nejsou proto přímo zaměnitelné s běžným solárním modulem.
(66)
Šetřením však bylo prokázáno, že běžné moduly i střešní solární moduly musí splňovat stejné elektrické normy. Ačkoli střešní solární modul nemůže být jednoduše nahrazen běžným modulem, může být nahrazen běžným modulem a střešními taškami nebo krytinami. Tyto výrobky proto mají stejnou základní technickou vlastnost, kterou je výroba elektřiny ze slunečního záření. Přidaná funkce (kterou jinak plní střešní materiál) se nepovažuje za podstatnou a neodůvodňuje vyloučení střešních solárních modulů z definice výrobku.
(67)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana tvrdila, že neexistence vzájemné zaměnitelnosti mezi střešními solárními moduly a běžnými solárními moduly naznačuje, že by střešní solární moduly měly být z oblasti působnosti opatření vyloučeny, a to s odkazem na věc týkající se obuvi (10) obecně, a konkrétně sportovní obuvi vyráběné speciální technologií („STAF“). Důvodů pro vyloučení obuvi STAF však byla celá řada a neexistenci vzájemné zaměnitelnosti nepovažoval Tribunál v rozsudku ve věci Brosmann (11) samu o sobě za dostatečný důvod a potvrdil, že i velmi rozdílné výrobky, jako je městská obuv a procházková obuv, mohou být skutečně považovány za dotčený výrobek v jednom antidumpingovém šetření navzdory svým rozdílům.
(68)
Zúčastněná strana mimoto uvedla, že neexistence výroby v Unii a skutečnost, že zúčastněná strana je držitelem práv k duševnímu vlastnictví, údajně potvrzuje, že střešní solární moduly jsou inovativní výrobky, které se liší od ostatních výrobků. Co se týče věci obuv zmíněné zúčastněnou stranou, Tribunál ve věci Brosmann rozhodl, že „skutečnost, že se ve Společenství tento typ obuvi nevyrábí, a existence patentu nejsou určující“ (12). V uvedeném případě se proto obuv vyráběná patentovanou technologií považovala za dotčený výrobek.
(69)
Zúčastněná strana rovněž uvedla, že by střešní solární moduly měly být z definice dotčeného výrobku vyloučeny, jelikož jsou prodávány za podstatně vyšší ceny než běžné moduly. Ve výše zmíněné věci týkající se obuvi byla obuv STAF nad určitou cenu vyloučena z definice dotčeného výrobku. V tomto ohledu se uvádí, že střešní solární modul spojuje funkci solárního modulu s funkcí střešní tašky nebo krytiny, jak bylo uvedeno výše v 66. bodě odůvodnění. Přímé srovnání cen není proto smysluplné, jelikož přidaná funkce vede přirozeně k vyšším cenám.
(70)
V reakci na toto tvrzení zúčastněná strana uvedla, že na základě této argumentace by nebylo vůbec možné uplatnit cenové rozdíly jako dodatečný ukazatel, který odůvodňuje vyloučení z definice výrobku. Tento výklad je však příliš dalekosáhlý. V předchozím bodě odůvodnění se pouze uvádí, že v daném případě, kdy střešní moduly spojují funkci dotčeného výrobku a dalšího výrobku (v tomto případě střešní tašky nebo krytiny), není cena přirozeně smysluplným ukazatelem. To neznamená, že v jiných případech nemůže být cenový rozdíl užitečným ukazatelem při zjišťování, zda by měl být určitý výrobek vyloučen z definice dotčeného výrobku.
(71)
Zúčastněná strana rovněž uvedla, že by jejímu dodavateli střešních solárních modulů měl být umožněn přístup k závazku týkajícímu se minimální ceny. Zdá se však, že dotyčný čínský výrobce při šetření nespolupracoval a jako nespolupracující strana se nemůže závazku účastnit. Tato žádost nebyla proto přijata.
3. Závěr
(72)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z ČLR, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT. Tloušťka článků nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90.
(73)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články),
-
moduly nebo panely s výstupním stejnoměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určené výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon.
(74)
Po vyloučení destiček byla analýza revidována a byly vyloučeny údaje a analýza týkající se destiček, není-li uvedeno jinak. Jelikož destičky představovaly během období šetření jen malý procentní podíl dovozu dotčeného výrobku do Unie (přibližně 2 % hodnoty), má se za to, že vyloučení destiček má na zjištění jen zanedbatelný dopad, pokud vůbec nějaký. Všechny připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a případné odkazy na destičky (pokud byly uvedeny) byly vyloučeny. V důsledku toho jsou všechny odkazy a související údaje týkající se destiček, které byly uvedeny v bodech odůvodnění prozatímního nařízení, nepoužitelné, a to i v případě, jsou-li příslušné body odůvodnění tímto nařízením potvrzeny.
(75)
Prozatímní závěry se změnami, jak je uvedeno výše ve 26. až 74. bodě odůvodnění, byly proto s konečnou platností potvrzeny. Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí má za to, že by se všechny výše popsané typy dotčeného výrobku měly považovat za jediný výrobek.
C. DUMPING
1. ČLR
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(76)
Po poskytnutí prozatímních informací zúčastněné strany uvedly, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato pozdě, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto by šetření mělo být neprodleně ukončeno.
(77)
V této souvislosti strany tvrdily, že změna základního nařízení (13) údajně prodlužující lhůtu pro přijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství na osm měsíců vstoupila v platnost až po uplynutí dříve použitelné tříměsíční lhůty. Změna se má vztahovat jen na budoucí šetření a na probíhající šetření, u nichž dosud neuplynula lhůta pro rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(78)
V článku 2 nařízení, kterým se mění základní nařízení, se však jednoznačně uvádí, že „toto nařízení se použije na všechna nová a probíhající šetření ode dne 15. prosince 2012“. Tento článek (ani celé nařízení) neobsahuje žádný odkaz na omezení „pokud dosud neuplynula lhůta pro přijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství“, jak tvrdily zúčastněné strany. Toto tvrzení nelze proto uznat.
(79)
Po poskytnutí konečných informací několik zúčastněných stran zopakovalo své tvrzení, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato pozdě, aniž by byla zpochybněna skutečnost, že se změna základního nařízení uvedená výše v 78. bodě odůvodnění vztahuje na „všechna probíhající šetření“, což zahrnuje rovněž toto šetření. Vyvozuje se proto s konečnou platností závěr, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přijato pozdě.
(80)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce uvedl, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemělo být zamítnuto z toho důvodu, že tři společnosti, které v roce 2011 ukončily činnost, nevedly jednoznačné a jasné účetnictví. Byl vznesen konkrétně dotaz, podle kterého účetního standardu by společnost, která ukončila činnost, měla přesto vést takovéto účetnictví.
(81)
V této souvislosti se podotýká, že účetní standardy neurčují, které společnosti musí vyhotovit finanční výkazy, nýbrž stanoví, jak mají být tyto výkazy sestaveny. V případě ČLR to je „Účetní standard pro obchodní podniky: základní standard“, který v článku 4 uvádí, že „podnik vyhotoví finanční zprávy“. Jedná se o závaznou povinnost, a pro společnosti, které ukončily činnost, neexistuje žádná výjimka.
(82)
Ačkoli tyto společnosti ukončily činnost, dosud vlastnily majetek (včetně pozemků, budov, strojů a zásob), měly závazky a existovaly jako právní subjekty přinejmenším do počátku roku 2013. Usuzovalo se proto, že tyto společnosti měly povinnost zveřejnit účetnictví za rok 2011, a neexistence účetnictví představuje porušení druhého kritéria.
(83)
Po poskytnutí konečných informací vývozci rovněž uvedli, že výhody režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů nepředstavují významnou část jejich obratu, což údajně potvrzuje souběžné antisubvenční řízení.
(84)
V této souvislosti se připomíná, že se tímto tvrzením zabýval již 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo zdůrazněno, že vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění je absolutní výše výhody získaná v období šetření pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Toto tvrzení je proto zamítnuto.
(85)
Jelikož s ohledem na zacházení jako v tržním hospodářství nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 50. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2. Individuální zjišťování
(86)
Jak je uvedeno v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osmnáct spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku. V daném případě již vzorek sestával ze sedmi skupin společností, které jsou obvykle tvořeny řadou vyvážejících výrobců, obchodníků ve spojení a dovozců ve spojení v Unii a třetích zemích. Individuální zjišťování týkající se osmnácti dalších vyvážejících výrobců (jejich skupin) navíc k sedmi skupinám vyvážejících výrobců, které byly zařazeny do vzorku, by představovalo nadměrnou zátěž a bránilo by dokončení šetření v rozumné době.
(87)
Jelikož s ohledem na individuální zjišťování nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 70. a 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3. Srovnatelná země
(88)
Zúčastněné strany uvedly, že Indie není vhodnou srovnatelnou zemí vzhledem k požadavkům na místní obsah v případě projektů „národní solární mise Jawaharlal Nehru“ (Jawaharlal Nehru National Solar Mission, dále jen „JNNSM“). Jedna strana tvrdila, že existuje požadavek na 75 % místního obsahu, zatímco jiná strana uvedla, že indičtí výrobci mohou u 100 % modulů vyrobených v tuzemsku účtovat vyšší ceny. Tyto strany dále tvrdily, že tyto požadavky značně zvyšují ceny místních výrobků. K doložení tohoto tvrzení byl předložen článek zveřejněný v indickém tisku (14). Tento článek však byl zveřejněn téměř rok po skončení období šetření a nebyl poskytnut žádný důkaz o jeho dopadu během období šetření.
(89)
V témže tiskovém článku se však uvádělo, že indické odvětví solární energie čelí „silné konkurenci ze strany západních a čínských výrobců“. To dokládá trvalý růst dovozu do Indie, jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění. Ačkoli požadavky na místní obsah mohou mít skutečně určitý dopad na indický výrobní trh, lze nicméně vyvodit jednoznačný závěr, že indický trh je konkurenčním trhem, na němž soutěží řada indických a zahraničních společností.
(90)
Podle informací, které zveřejnilo Společné výzkumné středisko (15), bude většina projektů v rámci JNNSM uvedena do provozu od roku 2015. Cíl pro fotovoltaické systémy připojené do sítě v rámci JNNSM pro rok 2012 činil pouze 50 MW v porovnání s celkovou kapacitou připojenou do sítě v Indii, která již v červnu 2012 překračovala 1 GW. To prokazuje, že během období šetření byl význam JNNSM z hlediska celkových solárních zařízení v Indii nižší než 5 %, a proto dopad JNNSM a souvisejících požadavků na místní obsah (pokud by již v období šetření existoval, což je skutečnost, kterou zúčastněné strany neprokázaly) by byl nanejvýš velmi omezený. Většina zařízení se v období šetření nacházela ve státě Gudžarát (přibližně 65 %), a na to základě politiky v oblasti státních podpor.
(91)
Zúčastněné strany tvrdily, že indický trh byl v době šetření fakticky chráněn před dovozem z různých zdrojů, včetně ČLR, jelikož se od počátku roku 2012 rýsovalo zahájení antidumpingového šetření. Indie zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozu solárních článků a modulů z ČLR, Malajsie, Tchaj-wanu a USA dne 23. listopadu 2012 (tj. téměř pět měsíců po skončení období šetření).
(92)
Toto tvrzení však nedokládá vývoj dovozu solárních článků a modulů podle indických obchodních statistik (16):
Hodnoty v milionech USD
Duben 2010- březen 2011
Duben 2011- březen 2012
Duben 2012- březen 2013
ČLR
77,33
577,24
371,72
Index
100
746
481
Celkem
252,63
1 348,48
827,07
Index
100
534
327
(93)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že dovoz solárních článků a modulů v případě ČLR výrazně vzrostl o více než 600 % a mezi roky 2010/2011 a 2011/2012 celkově o více než 400 %. Poté se hodnota dovozu poněkud snížila, stejně tak však klesly i ceny solárních článků a modulů. Pokles hodnoty dovozu mezi roky 2011/2012 a 2012/2013 je v souladu s poklesem ceny, kterou v témže období udávaly specializované poradenské společnosti jako pvXchange, což vede k závěru, že objem dovozu byl mezi roky 2011/2012 a 2012/2013 poměrně stálý. Vyvozuje se proto závěr, že indický trh nebyl v období šetření fakticky chráněn před dovozem z různých zdrojů, včetně ČLR.
(94)
Po poskytnutí konečných informací čínská vláda uvedla, že USA dne 6. února 2013 požádaly na základě postupů řešení sporů v rámci WTO o konzultace s Indií ohledně požadavků na místní obsah v případě JNNSM. Účinek těchto pravidel týkajících se místního obsahu ve spojení s antidumpingovým šetřením uvedeným výše v 91. bodě odůvodnění údajně vedl v období od dubna 2012 do března 2013 k snížení hodnoty v porovnání s předchozím rokem o 38 % na rozdíl od růstu v předchozích letech.
(95)
V tomto ohledu se uvádí, že snížení hodnoty je zapříčiněno spíše poklesem cen než snížením objemů dovozu. Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana předložila informace o vývoji objemu dovozu solárních článků a modulů na indický trh v období od roku 2010 do března 2013. Tyto údaje prokazují trvalý růst objemu dovozu solárních modulů a článků na indický trh. Vyvozuje se proto závěr, že indický trh nebyl fakticky chráněn kvůli rýsujícímu se antidumpingovému šetření a údajný (nikoli však prokázaný), každopádně však nanejvýš malý dopad požadavků na místní obsah v rámci JNNSM (jak bylo uvedeno výše v 90. bodě odůvodnění) nebránil trvalému růstu objemu dovozu.
(96)
Mimoto se uvádí, že období od dubna 2012 do března 2013 prokazující údajné účinky JNNSM na dovoz do Indie spadá z převážné části do doby po skončení období šetření. Případný dopad údajného poklesu v období šetření může být proto pouze nevýznamný.
(97)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že společnost Tata Power Solar (dále jen „Tata“) vstoupila na trh teprve nedávno, a není proto vhodným výrobcem ve srovnatelné zemi. V této souvislosti se podotýká, že společnost (dříve „Tata BP Solar“) vyrábí solární moduly od roku 1989, a nelze proto mít za to, že vstoupila na trh teprve nedávno. Podle informací, které poskytla jiná zúčastněná strana, vstoupila společnost Tata na trh podstatně dříve než pět největších čínských vývozců zařazených do vzorku.
(98)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že by Tchaj-wan byl vhodnější srovnatelnou zemí než Indie, jelikož velikost tchajwanských společností je srovnatelnější s velikostí čínských vývozců, a tchajwanští výrobci rovněž spolupracují. Také jiné zúčastněné strany zpochybnily to, zda je Indie vhodnou srovnatelnou zemí vzhledem k relativně malé velikosti společnosti Tata, aniž by však navrhly vhodnější alternativu.
(99)
Tchajwanské společnosti skutečně spolupracovaly. Jedna společnost spolupracovala plně, zatímco jiná spolupracovala pouze částečně. Plně spolupracující tchajwanská společnost je však menší než společnost Tata, zejména pokud jde o prodej a výrobu modulů, na něž připadá přibližně 90 % prodeje dotčeného výrobku, přičemž společnost Tata prodává podstatně více než tchajwanská společnost, která má v tomto ohledu pouze nevýznamný prodej, jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací se jeden vývozce dotázal, zda byla částečně spolupracující tchajwanská společnost kontaktována, aby poskytla chybějící informace. V tomto ohledu se odkazuje na 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení, který objasňuje, že Tchaj-wan nebylo možno použít jako srovnatelnou zemi, jelikož spolupracující tchajwanské společnosti vyráběly téměř výlučně články, zatímco čínský vývoz se uskutečňuje převážně ve formě modulů. To platí rovněž pro částečně spolupracujícího tchajwanského výrobce. Jelikož se zmíněný výrobce považoval z tohoto důvodu za nevhodného, nepokládalo se za nutné vyžádat si od této společnosti další informace.
(100)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že takřka žádný prodej modulů sám o sobě nevylučuje Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi, jelikož náklady na zpracování článků na moduly lze snadno zjistit. To však nedokládají skutečnosti, jež byly zjištěny během šetření. Výroba modulu z článků vyžaduje několik fází výroby, během nichž je vytvořena podstatná část přidané hodnoty modulu. Jak je uvedeno ve 137. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v období šetření činil rozdíl mezi průměrnou cenou článků a modulů 555,92 EUR, tj. 54 %, zatímco rozdíl v průměrných nákladech činil 377,99 EUR, tj. 34 %. To by znamenalo, že by se významná část případné tchajwanské běžné hodnoty pro moduly musela zakládat na úpravách nákladů na zpracování, což nelze pokládat za přiměřenější než zemi, pro niž může být u většiny dotčeného výrobku běžná hodnota založena na prodejních cenách na domácím trhu. Má se tudíž za to, že s přihlédnutím k dostupným spolehlivým informacím byla Indie přiměřeně zvolena jako srovnatelná země.
(101)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že nebyly uvedeny žádné důvody pro to, proč se za vhodnou srovnatelnou zemi nepovažují USA. V tomto ohledu se odkazuje na 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž je jednoznačně uvedeno že „USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, zejména vzhledem k tomu, že trh USA je po část období šetření před čínským dovozem chráněn antidumpingovými a antisubvenčními opatřeními“. Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se ochrany trhu USA, stanovisko v tomto ohledu se nemění.
(102)
Zúčastněné strany uvedly, že výsledek výpočtu dumpingu je zkreslen kvůli rozdílům v úsporách z rozsahu mezi čínskými výrobci a indickým výrobcem. Bylo proto ověřeno, zda skutečně existuje souvislost mezi objemem výroby společnosti a jejím dumpingovým rozpětím.
(103)
Ze sedmi skupin společností zařazených do vzorku jsou dvě skupiny společností středně velké (Jinzhou Yangguang a Delsolar) a pět jich je velkých (JingAo, LDK, Suntech, Trina a Yingli). Ze středně velkých společností má Jinzhou Yangguang nejnižší rozpětí, zatímco Delsolar má nejvyšší rozpětí. Pět větších společností se nachází mezi těmito dvěma hodnotami. To jednoznačně prokazuje neexistenci jakékoli souvislosti mezi úsporami z rozsahu a dumpingovým rozpětím. Usuzuje se proto, že výpočet dumpingu nebyl zkreslen kvůli rozdílům v úsporách z rozsahu mezi čínskými výrobci a indickým výrobcem.
(104)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany uvedly, že neexistence souvislosti mezi úsporami z rozsahu a dumpingovým rozpětím neprokazuje, že úspory z rozsahu a srovnatelnost cen nemají žádný dopad. V situaci, kdy dumpingové rozpětí vychází z totožné běžné hodnoty pro všechny vývozce jako v daném případě, je dumpingové rozpětí ovlivněno především vývozními cenami. Neexistence souvislosti mezi úsporami z rozsahu a dumpingovým rozpětím proto prokazuje rovněž neexistenci souvislosti mezi úsporami z rozsahu a prodejními cenami. Vyvozuje se proto závěr, že v daném případě neovlivňují rozdíly v úsporách z rozsahu srovnatelnost cen.
(105)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobce ve srovnatelné zemi má mimořádně vysoké prodejní ceny na domácím trhu, které jsou údajně podstatně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jelikož dumpingové rozpětí značně převyšuje rozpětí cenového podbízení. Toto tvrzení bylo předloženo po porovnání indických běžných hodnot s prodejními cenami výrobního odvětví Unie. Toto srovnání je však chybné, jelikož indická běžná hodnota je založena pouze na ziskovém prodeji. Zejména v situaci, kdy je výrobní odvětví Unie ztrátové, nepřekvapuje, že ziskové ceny v Indii jsou vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Skutečnost, že indická běžná hodnota převyšuje průměrné ceny výrobního odvětví Unie, neprokazuje, že volba Indie jako srovnatelné země není přiměřená.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ceny společnosti Tata jsou zkreslené, jelikož je ve spojení se společností Tata Power, podnikem veřejných služeb. To údajně společnosti Tata umožňuje účtovat v oblastech, v nichž poskytuje služby společnost Tata Power, vyšší ceny. Nebyly však předloženy žádné podpůrné důkazy, ani nebylo poskytnuto vyčíslení tohoto údajného účinku. Toto tvrzení nebylo proto možno přijmout.
(107)
Po poskytnutí konečných informací jeden vývozce uvedl, že Tata je nekonkurenceschopná společnost s vysokými výrobními náklady a prodejními cenami, což byl údajně jeden z důvodů, proč společnost BP Solar v prosinci 2011 odstoupila od společného podniku. Na podporu tohoto tvrzení byl citován tiskový článek, v němž se uvádělo, že „odchod společnosti BP z odvětví solární energie po přibližně čtyřech desetiletích ukazuje, jak konkurenční a přeplněný trh se solární energií je“. Tento článek však nespecifikuje společnost Tata jako nekonkurenceschopnou společnost, nýbrž se zabývá situací na trhu se solárními panely obecně, a hovoří o „ostré konkurenci, kterou se odvětví vyznačuje“, a o tom, že „mnoho společností po celém světě zavřelo své výrobní závody, propustilo stovky pracovníků a vyhlásilo úpadek“. Tento tiskový článek proto neprokazuje, že Tata je nekonkurenceschopná společnost s vysokými výrobními náklady a prodejními cenami.
(108)
Po poskytnutí informací jeden vývozce uvedl, že v probíhajícím indickém antidumpingovém šetření, které bylo zmíněno výše v 91. bodě odůvodnění, nebyla společnost Tata do indického výrobního odvětví zahrnuta, a to kvůli významnému dovozu článků. Ačkoli se potvrzuje, že v probíhajícím indickém antidumpingovém šetření není společnost Tata skutečně zahrnuta do indického výrobního odvětví, neznamená to automaticky, že společnost Tata není vhodným výrobcem ve srovnatelné zemi. Běžná hodnota byla založena výhradně na článcích a modulech, které společnost Tata vyrábí v Indii, a nikoli na dovážených výrobcích. Skutečnost, že se při výrobě některých výrobků používají dovážené části, neznamená, že výsledná běžná hodnota není pro Indii reprezentativní, a to zejména kvůli tomu, že je založena především na prodejních cenách, a nikoli na nákladech.
(109)
Čínská vláda uvedla, že prodej modulů uskutečněný společností Tata představuje pouze 0,3 % čínského vývozu do EU a nelze ho považovat za reprezentativní, přičemž poukázala na rozsudek Soudu ve věci Detlef Nölle (17). V tomto případě se Soud domníval, že pokud celková výroba v určité zemi představuje pouze 1,25 % objemu vývozu do EU, naznačuje to, že zvažovaný trh není velmi reprezentativní. V daném případě nesrovnala čínská vláda celkovou výrobu v Indii s celkovým čínským vývozem, nýbrž pouze výrobu jedné indické společnosti s celkovým vývozem všech čínských vývozců. Toto srovnání je však chybné, jelikož na konkurenčním trhu s mnoha účastníky nenaznačuje množství související pouze s jedním výrobcem reprezentativnost celého trhu. Nejedná se ani o srovnání, které bylo provedeno ve věci Detlef Nölle, kde byla celková výroba v dotyčné zemi porovnána s celkovým vývozem. Podle informací, které poskytla CCCME, měla výroba v Indii podle odhadů do konce roku 2012, tj. krátce po skončení období šetření, překročit 2 GW. Tato výroba by odpovídala 14 % čínského vývozu do EU, což značně převyšuje 5 % orientační prahovou hodnotu, která byla uvedena v rozsudku ve věci Detlef Nölle.
(110)
Po poskytnutí informací poukázala jedna zúčastněná strana na skutečnost, že společnosti Tata chybí integrace na počátku výrobního řetězce a že musí pořizovat destičky od třetích stran. Neexistující vertikální integrace na počátku výrobního řetězce údajně vede k vyšším nákladům v porovnání s vertikálně integrovanými čínskými výrobci. Toto tvrzení však nebylo doloženo. Celkové náklady společnosti Tata by byly vyšší pouze v případě, pokud by pořizovací cena destiček překročila náklady na výrobu destičky, což není jisté, jelikož mnoho společností v odvětví solární energie bylo v období šetření ztrátových. I velcí vertikálně integrovaní čínští výrobci často pořizovali významné množství destiček od nezávislých dodavatelů, což podporuje závěr, že neexistující vertikální integrace s ohledem na destičky neznamená nutně vyšší náklady na moduly a články.
(111)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že srovnatelná země není konkurenceschopná. Toto tvrzení bylo doloženo skutečností, že výroba solárních článků v Indii byla v roce 2013 na pětiletém minimu. Zpráva, kterou tato zúčastněná strana citovala, však prokazovala, že během období šetření byla výroba článků v Indii dosud na vysoké úrovni blížící se udávané nejvyšší hodnotě. K významnému poklesu výroby došlo po období šetření, ten proto neměl na výsledky šetření žádný dopad.
(112)
Jiný argument, který byl předložen na podporu tvrzení, že srovnatelná země není konkurenceschopná, se týkal antidumpingového šetření, které bylo zmíněno výše v 91. bodě odůvodnění. Orgány podotýkají, že toto šetření dosud probíhá, a proto z něj nelze vyvodit žádné závěry. Antidumpingová šetření nejsou obecně signálem nedostatečné konkurenceschopnosti, nýbrž známkou toho, že se domácí výrobní odvětví domnívá, že je dotčeno nekalými obchodními praktikami konkurentů ze třetích zemí.
(113)
Komise se proto domnívá, že volba Indie jako srovnatelné země není nepřiměřená.
(114)
Jelikož s ohledem na srovnatelnou zemi nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 72. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(115)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana uvedla, že indické společnosti prodávají především moduly, které nejsou určeny pro připojení do sítě a které mají vyšší ceny a náklady než moduly připojené do sítě, jež prodávají čínští vývozci. Dále bylo uvedeno, že moduly, které nejsou určeny pro připojení do sítě, mají obvykle nižší výkon než moduly připojené do sítě.
(116)
V této souvislosti se podotýká, že pro moduly „standardní velikosti“ s více než 36 články, které jsou obvykle připojeny do sítě, a menší moduly s méně než 36 články, které se obvykle používají mimo síť, byly stanoveny různé běžné hodnoty. Usuzuje se proto, že pro všechny typy výrobků, včetně modulů neurčených pro připojení do sítě a modulů připojených do sítě, byla stanovena náležitá běžná hodnota.
(117)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že společnost Tata působí rovněž jako společnost připravující projekty, a prodej této společnosti není proto srovnatelný s prodejem modulů uskutečňovaným čínskými vyvážejícími výrobci. V tomto ohledu se uvádí, že srovnání mezi cenami na indickém domácím trhu a čínskými vývozními cenami bylo provedeno výhradně pro prodej modulů a prodej kompletních projektů nebo integrovaných řešení nebyl ke stanovení běžné hodnoty použit, jelikož se mělo za to, že tyto prodeje nejsou srovnatelné.
(118)
Jelikož s ohledem na běžnou hodnotu nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 78. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.5. Vývozní cena
(119)
Po poskytnutí prozatímních informací někteří vývozci zařazení do vzorku podali připomínky k méně podstatným záležitostem týkajícím se vývozní ceny použité ke stanovení dumpingového rozpětí. V odůvodněných případech byly tyto připomínky vzaty v úvahu a vedly k mírné revizi dumpingového rozpětí u dotčených společností.
(120)
Jelikož s ohledem na vývozní cenu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 87. až 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.6. Srovnání
(121)
Po poskytnutí prozatímních informací se někteří vývozci zařazení do vzorku vyjádřili k některým méně podstatným záležitostem týkajícím se úprav, které byly použity za účelem srovnání vývozních cen. V odůvodněných případech byly tyto připomínky vzaty v úvahu a vedly k mírné revizi dumpingového rozpětí u dotčených společností.
(122)
Po poskytnutí prozatímních informací byla zjištěna administrativní chyba, která měla za následek nesprávnou úpravu běžné hodnoty o domácí přepravu. Tato chyba byla napravena a vedla k mírnému snížení dumpingových rozpětí.
(123)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana uvedla, že může být opodstatněná úprava o rozdíly v obchodních úrovních, jelikož strana neprodává přímo montážním firmám, nýbrž dalším prodejcům a distributorům. Strana požádala o podrobné informace o prodejních kanálech výrobce ve srovnatelné zemi, jež nebylo možno poskytnout z důvodu ochrany důvěrných údajů. Alternativně byla zákaznická základna výrobce ve srovnatelné zemi rozdělena do různých kategorií podle objemu prodeje, což prokázalo, že úprava o rozdíly v obchodních úrovních není opodstatněná.
(124)
V reakci na tuto analýzu zúčastněná strana připustila, že rozdíl v objemu prodeje by vedl k cenovým rozdílům, trvala však na svém tvrzení, že montážním firmám údajně účtuje vyšší ceny než distributorům/dalším prodejcům, a to i v případě, že montážní firma pořizuje podobné množství jako distributor/další prodejce. Toto tvrzení však nebylo doloženo, a nemohlo být proto zohledněno.
(125)
Jelikož s ohledem na vývozní cenu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se všechny skutečnosti uvedené v 90. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.7. Dumpingová rozpětí
(126)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal o úplné zpřístupnění výpočtu dumpingu v jeho případě a uvedl, že se v opačném případě nemůže vyjádřit k jeho správnosti. Jelikož této společnosti nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla její běžná hodnota založena na údajích z Indie jako srovnatelné země. Jelikož při šetření plně spolupracoval pouze jeden výrobce ve srovnatelné zemi, nelze informace ze srovnatelné země zveřejnit na úrovni jednotlivých typů výrobků z důvodu ochrany důvěrných údajů. Tato žádost musí být proto zamítnuta.
(127)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(128)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo proto stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(129)
Na tomto základě bylo konečné dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, stanoveno na 88,1 %.
(130)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingová rozpětí byla stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s celkovým objemem čínského vývozu, jak je uvedeno ve 167. bodě odůvodnění.
(131)
Vzhledem k tomu, že se spolupráce prokázala u více než 80 % celkového čínského vývozu do Unie, lze její míru považovat za vysokou. Jelikož nebyl žádný důvod se domnívat, že by se některý vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by nasvědčovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovni, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(132)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Jiné spolupracující společnosti (příloha I, příloha II)
88,1 %
Všechny ostatní společnosti
111,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(133)
Obdobný výrobek vyrábělo přibližně 215 výrobců v Unii. Orgány ověřily tvrzení zúčastněných stran, že existuje vyšší počet; toto ověření odhalilo, že údajnými dalšími výrobci byli ve skutečnosti většinou vyvážející výrobci, dovozci, kteří jsou s nimi ve spojení, distributoři a montážní firmy.
(134)
Po poskytnutí prozatímních informací napadla řada stran skutečnost, že údaje, které poskytla společnost Europressedienst, nezávislá konzultační společnost (dále jen „konzultant“), byly použity mimo jiné ke stanovení výroby v Unii, výrobní kapacity v Unii a jiných makroekonomických ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie a údajů o dovozu. Tyto strany zpochybnily nezávislost konzultanta a tvrdily, že je ve spojení se žadatelem. Požádaly rovněž o objasnění toho, na jakém základě Komise konzultanta vybrala, a zpochybnily jeho odborné znalosti při sběru ekonomických údajů týkajících se odvětví fotovoltaiky. V tomto ohledu se uvádělo, že by Komise měla ve svých zjištěních vycházet pouze z údajů z jiných dostupných zdrojů, zejména známých výzkumných institutů. AFASE odkázala rovněž na Osvědčené postupy pro předkládání hospodářských důkazů a shromažďování údajů ve věcech týkajících se uplatňování článků 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a spojování podniků, aby zpochybnila spolehlivost údajů, které poskytl konzultant.
(135)
Co se týká údajných vazeb mezi konzultantem a žadatelem, příslušné zúčastněné strany nepředložily žádné důkazy prokazující existenci těchto vazeb. Stejně tak nebyly při šetření zjištěny žádné důkazy o vztahu, který by neměl čistě obchodní charakter. Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana uvedla, že existují náznaky, že důkazy prima facie, které poskytlo žádající výrobní odvětví Unie v podnětu, vycházely z údajů, které poskytl stejný konzultant. Ačkoli se uznává, že zjištění byla u některých ukazatelů skutečně podobná důkazům, které byly uvedeny v podnětu, neznamená to nutně, že byly zjištěny pouze na základě jednoho zdroje. V tomto ohledu uvádí podnět různé použité zdroje.
(136)
Jak je objasněno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise považovala za vhodné využít při tomto šetření poradenství kvůli nedostupnosti jiných veřejných zdrojů potřebných makroekonomických údajů týkajících se celého trhu Unie a rovněž údajů o dovozu. Před výběrem společnosti Europressedienst posoudila Komise metodiku, kterou konzultant používá při sběru příslušných údajů, a rovněž jeho schopnost poskytnout potřebné údaje zvlášť pro všechny typy výrobků a za celé posuzované období.
(137)
Během šetření byly mimoto údaje poskytnuté konzultantem pokud možno porovnány s jinými dostupnými zdroji a byly potvrzeny. V tomto ohledu se podotýká, že na trhu existuje řada výzkumných společností, které se specializují na sběr statistických údajů o fotovoltaice, a nahlášené údaje nejsou téměř nikdy totožné. Důvodem je skutečnost, že pro jakýkoli výzkumný institut je obtížné odvodit přesné údaje, a proto jsou nahlášené ukazatele pro fotovoltaický trh téměř vždy založeny na odhadech bez ohledu na poskytovatele těchto údajů. V této souvislosti spočívala křížová kontrola, kterou Komise provedla, v porovnání tendencí v údajích, které byly získány od konzultanta, s tendencemi u týchž údajů, které ke stejnému tématu zveřejnily jiné výzkumné společnosti, Společné výzkumné středisko Komise a Evropská asociace fotovoltaického průmyslu (dále jen „EPIA“), pokud byly k dispozici. Po provedení křížové kontroly nebyly zaznamenány významné rozdíly, jelikož tendence u ukazatelů, pro něž byla provedena křížová kontrola, byly podobné. Prozatímní zjištění proto nebyla založena výhradně na údajích, které poskytl konzultant, nýbrž rovněž na vlastní analýze Komise a posouzení těchto údajů. Jak bylo uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření se v prostorách konzultanta uskutečnila inspekce na místě. Komise provedla inspekci na místě v prostorách konzultanta s cílem ověřit spolehlivost metodiky a poskytnutých údajů. Inspekce na místě byla provedena v návaznosti na křížovou kontrolu údajů ze strany Komise a za účelem získání další jistoty, pokud jde o spolehlivost a kvalitu údajů a související metodiky.
Inspekce na místě se považovala za vhodnou s ohledem na uplatnění zásady řádné správy, ačkoli údaje neposkytla zúčastněná strana, nýbrž konzultant. Komise se proto ujistila o spolehlivosti údajů, které konzultant poskytl.
(138)
Jedna strana tvrdila, že metodika porovnání, kterou Komise použila, nebyla vysvětlena dostatečně podrobně, a požádala, aby byly zveřejněny jiné zdroje použité při porovnání. Tato strana rovněž tvrdila, že použitá metodika byla každopádně neplatná, jelikož byly porovnány pouze tendence u různých zdrojů, a nikoli absolutní hodnoty.
(139)
Co se týká jiných zdrojů, které byly použity k porovnání údajů poskytnutých konzultantem, těmito zdroji byly zprávy zveřejněné Společným výzkumným střediskem a EPIA, které se týkaly stejného tématu. Pokud jde o srovnání údajů s jinými zdroji, podotýká se, že byly prokázány nejen podobné tendence, nýbrž rovněž podobný rozsah. Vyvozuje se proto závěr, že použitá metodika je vhodná, a tvrzení v tomto ohledu byla zamítnuta.
(140)
Co se týká odborných znalostí konzultanta, podotýká se, že jeho hlavní činností je sběr údajů týkajících se odvětví fotovoltaiky a vývoj aktuální databáze společností, které působí na fotovoltaickém trhu. Tyto údaje jsou zveřejňovány ve specializovaných fotovoltaických časopisech a rovněž používány jednotlivými společnostmi, pro které konzultant provádí zvláštní výzkum. Databáze vyvinutá společností Europressedienst je pravidelně aktualizována a znovu zveřejňována. Konzultant má několikaleté zkušenosti s tímto odvětvím. Metodikou konzultanta je konkrétně sběr, křížová kontrola a agregace informací s využitím různých zdrojů, které jsou dostupné na trhu. Za tímto účelem shromažďuje konzultant údaje prostřednictvím standardních dotazníků, které jsou zasílány společnostem uvedeným v databázi, nebo telefonicky, především v případě výrobců v Unii, či během specializovaných veletrhů, zejména pokud jde o výrobce ve třetích zemích. Pokud nelze informace získat prostřednictvím zmíněných kanálů, ověřuje společnost Europressedienst finanční zprávy společností v odvětví fotovoltaiky nebo volně spolupracuje s jinými výzkumnými instituty za účelem získání údajů nebo křížové kontroly údajů. Bylo ověřeno a potvrzeno, že konzultant používá tyto zdroje při své každodenní činnosti. Na základě výše uvedených skutečností se považovalo za vhodné využít služeb společnosti Europressedienst v tomto šetření, a tvrzení stran v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(141)
Co se týká osvědčených postupů pro předkládání hospodářských důkazů, které vydal příslušný útvar Komise (dále jen „osvědčené postupy“), je třeba uvést následující poznámky. Především se jedná o dokument, který nemůže Komisi zavazovat, jelikož nebyl přijat kolegiem, nýbrž zveřejněn příslušným útvarem za účelem vydání doporučení stranám, pokud jde o předkládání hospodářských důkazů. Za druhé, osvědčené postupy se týkají předkládání ekonomické analýzy a údajů, které se používají v některých šetřeních v oblasti hospodářské soutěže podle článků 101 a 102 Smlouvy a ve věcech spojování podniků. Použitelná pravidla, důkazní požadavky a vyšetřovací pravomoci Komise v těchto případech v oblasti hospodářské soutěže nelze porovnat s šetřením týkajícím se ochrany obchodu, pro něž platí zcela jiný soubor pravidel.
(142)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila řada stran metodiku, kterou konzultant použil, a tyto strany tvrdily, že neodpovídá uznávaným vědeckým normám. Jak však bylo uvedeno ve 137. bodě odůvodnění, metodika byla posouzena a výsledné údaje byly porovnány a ověřeny a na základě toho se usuzovalo, že jsou v souladu s jinými zveřejněnými údaji, a jsou tudíž přiměřeně spolehlivé. Konkrétní záležitosti, které uvedly zúčastněné strany, především AFASE, byly objasněny a zpřístupněny ve spise, do něhož mohly zúčastněné strany nahlédnout.
(143)
CCCME tvrdila, že nebyla objasněna metodika agregace údajů. Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož příslušné informace byly všem zúčastněným stranám zpřístupněny ve spise, do něhož mohly zúčastněné strany nahlédnout.
(144)
Po poskytnutí konečných informací několik stran zopakovalo své obavy ohledně volby konzultanta ze strany Komise a ohledně kvality poskytnutých údajů. V této souvislosti se uvádělo, že údaje konzultanta lze objednat a pořídit ad hoc s cílem vyhovět konkrétně stanoveným požadavkům potenciálních klientů, a nemusí být proto objektivní. CCCME mimoto zpochybnila skutečnost, že údaje shromážděné konzultantem lze považovat za skutečné důkazy ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jelikož se tyto údaje do značné míry zakládaly na předpokladech a odhadech. Uvádělo se rovněž, že poskytnuté údaje nejsou ve spise dostatečně doloženy důkazy a že nejsou přesvědčivé, objektivní a ověřitelné.
(145)
S ohledem na tato tvrzení se odkazuje na 136. a 137. bod odůvodnění výše, v nichž byly poskytnuty doplňkové informace ohledně výběru konzultanta. Mimoto se podotýká, že Komise najala konzultanta na základě nejlepších dostupných informací v té době a zcela v souladu s finančním nařízením Komise, které se vztahuje na řízení. Připomíná se rovněž, že velký význam měla schopnost konzultanta poskytnout včas veškeré potřebné údaje, jelikož Komise je vázána zákonnými lhůtami pro zveřejnění prozatímních zjištění v rámci probíhajícího šetření.
(146)
Co se týká kvality poskytnutých údajů a toho, zda je lze považovat za skutečné důkazy v souladu s čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jak bylo uvedeno výše ve 137. bodě odůvodnění, metodika konzultanta týkající se sběru údajů byla ověřena a usuzovalo se, že je uspokojivé kvality. Jak bylo uvedeno v témže bodě odůvodnění, údaje poskytnuté konzultantem byly pokud možno porovnány s jinými zdroji a bylo zjištěno, že jsou přiměřeně přesné. Taktéž se podotýká, že konzultant má databázi, která je pravidelně aktualizována, a to nezávisle na potřebách a požadavcích klientů. Stejná databáze se používá k agregaci a poskytování statistických údajů o odvětví fotovoltaiky různým klientům, a proto tvrzení, že údaje nejsou objektivní, bylo nutno zamítnout.
(147)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise nezveřejnila zdroje, použitou metodiku a společnosti, s nimiž konzultant spolupracoval při sestavování poskytnutých makroekonomických údajů. Jiná zúčastněná strana zopakovala, že metodika, kterou konzultant použil, naznačuje nepřesné výsledky. Řada zúčastněných stran požádala o další informace týkající se metodiky, kterou konzultant použil, jako jsou průměrné míry odpovědí v rámci dotazníků/pohovorů, procentní podíl údajů získaných prostřednictvím jednotlivých kanálů, to, jak byly tyto údaje ověřeny, odhady/předpoklady použité k vytvoření údajů, počet společností, pro něž byly provedeny odhady, a alespoň rozmezí počtu zaměstnanců konzultanta.
(148)
S ohledem na tato tvrzení se uvádí, že po uložení prozatímních opatření poskytla Komise zúčastněným stranám metodiku a zdroje, které konzultant použil při agregaci údajů, a po poskytnutí prozatímních informací se zabývala konkrétními dotazy zúčastněných stran v tomto ohledu. Má se za to, že další žádosti o informace podané dotčenými zúčastněnými stranami po poskytnutí konečných informací pokrývají informace, které byly zpřístupněny po uložení prozatímního cla, nakolik to umožňovala omezení související s ochranou důvěrných údajů. Mimoto se zdůrazňuje, že Komise ověřila na místě způsob, jakým konzultant údaje shromáždil a agregoval, a příslušné předpoklady, na nichž byla agregace údajů založena. Výsledky ověření byly uspokojivé a Komise se ujistila o přiměřenosti základních předpokladů a kvalitě údajů, které konzultant poskytl. Strany navíc údaje jako takové nezpochybnily.
(149)
Po poskytnutí konečných informací požádala jiná strana o vysvětlení ohledně počtu výrobců v Unii, které vzal konzultant v úvahu při sběru údajů, a případném překrývání mezi nimi a přibližně 215 výrobci v Unii, kteří byli Komisi známi. V tomto ohledu se objasňuje, že výrobci v Unii, které konzultant vzal v úvahu, jsou do značné míry stejní jako výrobci, o nichž bylo známo, že v tomto šetření představují výrobní odvětví Unie, jak bylo uvedeno výše ve 133. bodě odůvodnění.
(150)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že Komise provedla analýzu újmy nekonzistentně, jelikož byla provedena zvlášť pro moduly a články, zatímco výpočty újmy a dumpingu byly stanoveny jako vážený průměr pro moduly a články společně. V této souvislosti se uvádí, že ačkoli byly ukazatele uvedeny zvlášť pro každý typ výrobku, závěry vyvozené ohledně každého ukazatele se vztahují na celý výrobek, který je předmětem šetření. Připomíná se rovněž, že moduly a články představují jediný výrobek, a proto byla dumpingová rozpětí a úroveň pro odstranění újmy stanovena na tomto základě. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(151)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že výpočet hodnot makroekonomických ukazatelů v období šetření byl založen nesprávně na prostém průměru za roky 2011 a 2012, jelikož tato metodika není objektivní a nevede k výsledkům, které odrážejí skutečnost během období šetření. Objasňuje se, že prostý průměr údajů se použil pouze v případě, jestliže v dotčených obdobích existovaly podobné tendence. Pokud se tendence lišily, byla metodika odpovídajícím způsobem upravena, aby se zohlednila tržní realita. Dotčená strana blíže neuvedla, nakolik výsledky použité metodiky neodrážejí tržní realitu. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, se potvrzují zjištění uvedená v 98. až 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Určení příslušného trhu Unie
(153)
Řada stran uvedla, že újmu je nutno posoudit zvlášť pro výrobu určenou k využití pro vlastní spotřebu a pro volný trh. Jedna strana tvrdila, že by údaje týkající se článků určených k využití pro vlastní spotřebu měly být vyloučeny z posouzení újmy z toho důvodu, že nejsou dumpingovým dovozem ovlivněny.
(154)
Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, spotřeba, objem prodeje, výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, růst, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a rozsah dumpingových rozpětí by měly být zkoumány s ohledem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie, tj. včetně využití pro vlastní spotřebu, jelikož výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z dotčené země.
(155)
Šetřením bylo tudíž prokázáno, že vertikálně integrovaní výrobci v Unii byli nuceni dovážet dumpingové výrobky (články) a ukončit výrobu těchto výrobků s náklady vyššími než dovozní cena v důsledku cenového tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem. Šetření rovněž odhalilo, že výroba určená pro volný trh a k využití pro vlastní spotřebu vykazuje podobné tendence, pokud jde o ceny, což taktéž prokázalo, že je ve stejné míře ovlivněna dotčeným dovozem.
(156)
Po poskytnutí konečných informací řada stran zopakovala, že Komise neposkytla přiměřenou a odůvodněnou analýzu závislého trhu, nebo se dotázala, proč nebyla provedena zvláštní analýza. Jedna strana tvrdila, že nebyly poskytnuty žádné informace o významu výroby v Unii určené k využití pro vlastní spotřebu. Mimoto se uvádělo, že 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž je vyvozen závěr, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážejí tržní ceny, je v rozporu se závěry uvedenými výše ve 155. bodě odůvodnění, a to že volný trh a závislý trh vykazují podobné cenové trendy.
(157)
Za prvé se podotýká, že 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení objasňuje důvody, proč se považovalo za vhodné přezkoumat ukazatele újmy (s výjimkou ziskovosti) s odkazem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie včetně využití pro vlastní spotřebu. V tomto ohledu se připomíná, že (jak je uvedeno v témže bodě odůvodnění) šetření ukázalo, že výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z ČLR, což dotčené zúčastněné strany nezpochybnily. Tvrzení, že nebylo vysvětleno, proč nebyla provedena zvláštní analýza, je proto třeba zamítnout. Z tohoto závěru obdobně vyplývá, že bylo třeba zamítnout taktéž provedení takovéto zvláštní analýzy pro závislý trh.
(158)
Za druhé, ačkoli se na základě výše uvedených skutečností význam výroby v Unii určené k využití pro vlastní potřebu nepovažoval za důležitý prvek, podotýká se, že výroba článků v Unii, která je určena k využití pro vlastní spotřebu, představovala v období šetření přibližně polovinu celkové výroby. Objasňuje se, že skutečnost, že ceny na závislém trhu neodrážejí ceny na volném trhu, není nutně v rozporu s tím, že obě ceny sledovaly stejné tendence, jelikož mohou být na různých úrovních nebo může dojít ve větší či menší míře k cenovým pohybům, a tudíž poskytují jiný obraz. Na základě výše uvedených skutečností byla tvrzení týkající se závislého trhu zamítnuta.
(159)
Dotčené strany neposkytly žádné informace, které by mohly zjištění týkající se určení příslušného trhu Unie zpochybnit. Z těchto důvodů byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta a potvrzují se zjištění uvedená ve 102. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(160)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že údaje týkající se spotřeby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii se značně liší v závislosti na použitém zdroji. Tato strana tvrdila, že spolehlivé údaje lze zjistit pouze na základě informací získaných od specializovaných institucí nebo výzkumných středisek. Vzhledem k vysvětlením a závěrům v 134. až 152. bodě odůvodnění ohledně spolehlivosti údajů, které poskytl konzultant a které byly použity při šetření, bylo toto tvrzení zamítnuto.
(161)
Tatáž strana tvrdila, že by spotřeba v Unii neměla být zjištěna pouhým sečtením dostupných kapacit pro výrobu modulů v Unii a že by od této hodnoty měla být odečtena spotřeba modulů pro vlastní projekty výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož spotřeba modulů byla zjištěna na základě nově vybudovaných kapacit v Unii. To představuje běžnou praxi při zjišťování spotřeby modulů. V případě článků byla spotřeba zjištěna na základě výroby modulů v Unii.
(162)
Jiná strana tvrdila, že metodika, kterou popsal konzultant, připouští potíže při zjišťování spolehlivých údajů o spotřebě. Uvádělo se rovněž, že údaje výrobního odvětví Unie týkající se dovozu a vývozu byly založeny na neověřitelných odhadech nebo neúplných údajích, a že porovnání, které provedla Komise, nepostačovalo k tomu, aby bylo možno vyvodit závěr, že tyto údaje jsou skutečně spolehlivé a přesné.
(163)
Jak bylo již zmíněno výše ve 136. a 137. bodě odůvodnění, Komise ověřila kvalitu údajů a metodiky použité k jejich sběru během inspekce na místě, na jejímž základě se usuzovalo, že použité metodiky jsou vhodné a výsledky přesné a přiměřené spolehlivé. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(164)
Na tomto základě a vzhledem ke skutečnosti, že ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, se potvrzuje 107. až 109. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(165)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že údaje o objemu dovozu výrobku, který je předmětem šetření, se značně liší v závislosti na použitém zdroji. Tato strana tvrdila, že spolehlivé údaje lze zjistit pouze na základě informací získaných od specializovaných institucí nebo výzkumných středisek. Vzhledem k vysvětlením a závěrům ve 134. až 152. bodě odůvodnění ohledně spolehlivosti údajů, které poskytl konzultant a které byly použity při šetření, bylo toto tvrzení zamítnuto.
(166)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku pro stanovení celkové hodnoty dovozu z ČLR a tvrdila, že byla založena na transakcích, které se uskutečnily na úrovni ceny CIF před proclením, a je proto sporné, zda byly tyto transakce určeny pro spotřebu v Unii. S ohledem na toto tvrzení se objasňuje, že celková hodnota dovozu z ČLR, jak ji uvedl konzultant, nebyla použita v prozatímních a konečných zjištěních, a že objemy dovozu a jeho ceny byly stanoveny během šetření, jak je uvedeno ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož dotyčná zúčastněná strana metodiku použitou ke stanovení dovozních cen jako takovou nezpochybnila, odkazuje se na příslušná zjištění ve 113. až 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a níže ve 168. až 176. bodě odůvodnění. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(167)
Na tomto základě a vzhledem ke skutečnosti, že ohledně dovozu dotčeného výrobku z ČLR nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, se potvrzuje 110. až 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(168)
Jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedl, že dovozní ceny měly být zjištěny na základě jeho dovozu dotčeného výrobku do Unie. Údaje, které tento dovozce poskytl během šetření, však představovaly pouze zlomek celkového dovozu do Unie a nebylo možno vyvodit žádné smysluplné závěry, co se týká průměrné ceny veškerého dovozu z ČLR za celé posuzované období, které zahrnovalo několik let. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(169)
Jiná strana tvrdila, že nebyla vysvětlena metodika použitá ke stanovení cen, zejména to, jak byly spojeny a srovnány údaje z různých zdrojů. Mimoto bylo uvedeno, že by náklady na dovoz měly vycházet z ověřených informací získaných během šetření, a nikoli z odhadů.
(170)
Usuzuje se, že metodika, která byla zúčastněným stranám zpřístupněna, je dostatečně úplná, aby mohly pochopit, jak byly údaje zjištěny. Co se týká nákladů na „dovoz“, objasňuje se, že byla provedena úprava o spotové ceny s cílem dospět k cenám CIF. Provedený odhad byl potvrzen údaji shromážděnými během šetření.
(171)
Po poskytnutí prozatímních informací požádalo několik zúčastněných stran o více údajů o výpočtech cenového podbízení, než bylo uvedeno ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Pokud to umožňovala citlivá povaha těchto údajů a skutečnost, že výrobcům v Unii byla zaručena anonymita, byly doplňkové informace poskytnuty na dvoustranném základě.
(172)
V souladu s rozhodnutím o vyloučení destiček z definice výrobku (viz výše 28. až 32. bod odůvodnění) byly tyto výrobky vyloučeny rovněž z výpočtu cenového podbízení. Byly provedeny taktéž určité opravy cen CIF, které poskytly zúčastněné strany. Jelikož byl vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, z důvodů objasněných ve 21. bodě odůvodnění revidován, byly použity průměrné náklady po dovozu u nového vzorku dovozců, pokud byly údaje dostupné a úplné.
(173)
Revidované srovnání cen bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 19,8 %-32,1 % u modulů, 4 %-28,5 % u článků a 8 %-29 % u dotčeného výrobku celkově.
(174)
Je třeba podotknout, že u jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo v případě článků zjištěno negativní cenové podbízení. Vyvážené množství však nebylo významné, a nemohlo být tudíž považováno za reprezentativní.
(175)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku zpochybnil zdroj pro úpravu v případě přeměny monokrystalických článků na polykrystalické články, aniž by však toto tvrzení odůvodnil. Nebyly poskytnuty žádné nové informace nebo důkazy, a toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(176)
Jelikož s ohledem na ceny dovozu z ČLR a výpočty cenového podbízení nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 113. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výše uvedenými změnami.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Obecně
(177)
Některé strany zpochybnily celkovou spolehlivost makroekonomických ukazatelů újmy, které Komise použila pro účely tohoto šetření. Tyto strany tvrdily, že se tendence zjištěné u řady těchto ukazatelů liší od tendencí u týchž ukazatelů, které byly zjištěny u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Poukazovalo se zejména na výrobu v Unii, produktivitu, prodej, průměrné náklady práce a zaměstnanost.
(178)
Jak je uvedeno ve 121. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, makroekonomické ukazatele byly zjištěny ve vztahu ke všem výrobcům v Unii. Pokud jsou stejné údaje sestaveny pro jednotlivé výrobce v Unii nebo pro skupinu výrobců v Unii (tj. výrobce v Unii zařazené do vzorku), nejsou tendence nutně totožné, jelikož se při tomto srovnání nebere v úvahu například váha každé posuzované společnosti. Výsledky srovnání makroekonomických ukazatelů pro všechny výrobce v Unii a pro výrobce v Unii zařazené do vzorku nejsou proto nutně smysluplné a neumožňují vyvodit závěr, že jeden či druhý soubor údajů není spolehlivý. Při porovnání tendencí u makroekonomických ukazatelů výrobního odvětví Unie s týmiž konsolidovanými ukazateli pro výrobce v Unii zařazené do vzorku lze u řady ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, objemy prodeje, zaměstnanost a produktivita výrobního odvětví Unie mezi rokem 2011 a obdobím šetření, zaznamenat rozdíly v tendencích. U všech těchto ukazatelů vykazovali výrobci v Unii zařazení do vzorku lepší výsledky než celé výrobní odvětví Unie. Důvodem je skutečnost, že v období šetření mnoho výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, výrobu ukončilo nebo se dostalo do platební neschopnosti, což mělo tudíž negativní dopad na makroekonomický ukazatel vypočítaný na úrovni Unie. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(179)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že závěr ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukázala jednoznačně klesající vývoj všech hlavních ukazatelů újmy, se zakládal na údajích, které poskytl konzultant. V této souvislosti se objasňuje, že na straně jedné makroekonomické ukazatele uvedené v tabulkách 4-a až 6-c prozatímního nařízení vycházely z údajů získaných od konzultanta, které byly pokud možno porovnány s jinými dostupnými zdroji. Na straně druhé mikroekonomické ukazatele uvedené v tabulkách 7-a až 11-c prozatímního nařízení vycházely z údajů získaných od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které Komise ověřila na místě. Je třeba rovněž uvést, že rozhodující faktory pro stanovení újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jako je úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie, průměrná prodejní cena v Unii a rovněž výpočty cenového podbízení, se zakládaly na údajích získaných od výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců, které byly ověřeny na místě. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(180)
Jelikož s ohledem na obecnou metodiku posuzování hospodářské situace výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 118. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Makroekonomické ukazatele
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(181)
AFASE uvedla, že stanovený objem výroby modulů, který byl uveden ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zjištěná pro moduly a články v témže bodě odůvodnění, jsou nadhodnocené, a poskytla údaje z jiných zdrojů (tj. EPIA, IMS a BNEF), které udávaly nižší objemy.
(182)
Objem výroby uvedený ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházel z informací týkajících se kotovaných i nekotovaných společností. Vývoj výroby v Unii uvedený ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je v souladu s vývojem spotřeby v Unii uvedeným ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Naopak údaje, které ohledně objemů výroby poskytla AFASE, vykazovaly rozdílné tendence oproti spotřebě v Unii uvedené ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a statistickým údajům o spotřebě v Unii, které zveřejnila EPIA.
(183)
Co se týká výrobní kapacity, při šetření bylo odhaleno, že zjištění uvedená ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnovala výrobní kapacity společností, které v období šetření podaly návrh na zahájení insolvenčního řízení nebo ukončily výrobu, přičemž své výrobní závody a stroje neprodaly, a mohly tudíž výrobu velmi rychle obnovit. Jak je uvedeno ve 182. bodě odůvodnění, číselné údaje ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnovaly rovněž údaje od nekotovaných společností.
(184)
Jak je zmíněno výše ve 137. bodě odůvodnění, údaje, které poskytl nezávislý konzultant, byly ověřeny a bylo shledáno, že jsou přiměřeně přesné. Na základě výše uvedených skutečností se neusuzovalo, že údaje poskytnuté AFASE, které vycházely z jiných dostupných zdrojů, jsou nutně v rozporu s prozatímními zjištěními.
(185)
Přijetí údajů, které poskytla AFASE, by každopádně nemělo dopad na celkové zjištění, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, jelikož negativní trend těchto ukazatelů, tj. výroba v Unii a výrobní kapacita v Unii, by byl ještě výraznější.
(186)
Jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedl, že objem výroby, výrobní kapacita a využití kapacity měly být zjištěny pouze na základě údajů výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Jelikož se však jedná o makroekonomické ukazatele, musí být stanoveny na úrovni všech výrobců v Unii, aby poskytovaly smysluplnou a úplnou představu o situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(187)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana požádala, aby Komise objasnila, jak konzultant vypočítal roční výrobu v Unii. Jiná strana Komisi požádala, aby blíže vysvětlila srovnání různých dostupných údajů týkajících se celkové výrobní kapacity v Unii. Jiná strana navrhla, aby byly údaje o celkové výrobě v Unii a výrobní kapacitě získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož to by poskytlo spolehlivější výsledek. V této souvislosti bylo uvedeno, že veřejně dostupné údaje nejsou přesné kvůli důvěrné povaze těchto údajů a že kterékoli výzkumné středisko nebo konzultant musí svou analýzu založit na řadě odhadů a předpokladů.
(188)
Objasňuje se, že roční výroba v Unii byla vypočítána na základě údajů, které konzultantovi nahlásili výrobci v Unii. Pokud nebylo možné získat pro konkrétní rok údaje o roční výrobě určitého výrobce v Unii, byla tato odhadnuta použitím míry využití kapacity v předchozím roce na novou výrobní kapacitu v daném roce. Orgány rovněž porovnaly údaje, které získal konzultant, s údaji uvedenými v odpovědích výrobního odvětví Unie na dotazníky ke stanovení reprezentativnosti před zahájením řízení. Oboje údaje byly podobné.
(189)
Co se týká žádosti o bližší vysvětlení srovnání různých dostupných údajů o výrobní kapacitě v Unii, podotýká se, že tyto informace již byly poskytnuty ve spise, který byl zúčastněným stranám k dispozici pro kontrolu. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(190)
Výroba v Unii a výrobní kapacita představují makroekonomické ukazatele, a musí být proto stanoveny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, nikoli na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(191)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že metodika použitá ke sběru údajů o výrobě (především pohovory a návštěvy výrobních závodů) neumožňuje dospět ke spolehlivým výsledkům, jelikož kvůli důvěrné povaze těchto údajů se je společnosti zdráhají zveřejnit. Tuto metodiku nelze proto považovat za přiměřenou. To údajně potvrzuje skutečnost, že ačkoli konzultant využil mnohem vyšší počet výrobců v Unii, než je počet, který Komise vzala v úvahu při zkoumání reprezentativnosti v počáteční fázi, celkový objem výroby zjištěný konzultantem je nižší než celkový objem výroby stanovený Komisí pro účely přezkumu reprezentativnosti. Tato strana dále tvrdila, že informace týkající se tohoto ukazatele újmy nelze proto považovat za skutečné důkazy ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(192)
Za prvé se objasňuje, že počet výrobců, které vzal v úvahu na straně jedné konzultant a na straně druhé Komise, byl velkou měrou stejný, a tvrzení, že výsledky nejsou konzistentní, bylo proto třeba zamítnout. Dále se připomíná, že údaje shromážděné konzultantem byly pokud možno porovnány s jinými zdroji a bylo zjištěno, že odhady jsou dostatečně spolehlivé. Potvrzuje se proto, že údaje o výrobě, které poskytl konzultant, se považovaly za skutečné důkazy ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(193)
Jelikož s ohledem na výrobu, výrobní kapacitu a využití kapacity nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 124. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(194)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu s moduly činil v roce 2009 pouze 19 % a že pokles o 6 procentních bodů v posuzovaném období nelze považovat za újmu.
(195)
Snížení podílu na trhu o 6 procentních bodů v posuzovaném období je třeba posoudit na základě nárůstu spotřeby modulů v Unii o více než 200 % v témže období. Výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z vyšší spotřeby; naopak, ani v situaci rostoucí spotřeby se mu nepodařilo zvýšit odpovídajícím způsobem objem prodeje a zaznamenalo úbytek podílu na trhu. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(196)
Jedna strana tvrdila, že metodika použitá ke sběru údajů o prodeji (především pohovory a návštěvy výrobních závodů) neumožnila vyvodit spolehlivé výsledky, jelikož kvůli důvěrné povaze těchto údajů se je společnosti zdráhají zveřejnit. Tuto metodiku proto nelze považovat za přiměřenou. Obdobně nelze tyto údaje považovat za skutečné důkazy ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jak bylo uvedeno výše ve 137. bodě odůvodnění, údaje, které shromáždil konzultant, byly pokud možno porovnány s jinými zdroji a bylo zjištěno, že odhady jsou dostatečně spolehlivé. Potvrzuje se proto, že údaje o prodeji, které poskytl konzultant, se považovaly za skutečný důkaz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(197)
Jelikož s ohledem na objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 129. až 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(198)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že metodika použitá ke zjištění celkové zaměstnanosti v Unii v posuzovaném období nebyla správná. Tato strana tvrdila, že pokud nebyly pro určitého výrobce v Unii k dispozici údaje o míře zaměstnanosti, byla místo toho vzata v úvahu průměrná zaměstnanost u těch výrobců v Unii, pro něž byly tyto údaje dostupné. To bylo třeba zamítnout, jelikož metodika použitá ke stanovení celkové zaměstnanosti byla jiná, tj. v případě, že pro určitého výrobce v Unii nebyly k dispozici údaje o zaměstnanosti, byl tento údaj odhadnut na základě údajů téže společnosti z předchozího roku nebo předchozích let. Jak je uvedeno výše ve 137. bodě odůvodnění, tato metodika byla ověřena a shledána jako přiměřená. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(199)
Jelikož s ohledem na zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie a jeho produktivitu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 132. až 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2.4. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(200)
Jelikož v této souvislosti nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 135. a 136. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Mikroekonomické ukazatele
5.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(201)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila zjištění, že pokles průměrných prodejních cen měl zničující účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tato strana uvedla, že se ve stejné míře snižovaly i průměrné náklady výrobního odvětví Unie, a proto je pokles ceny přirozený. Jak je však popsáno ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při šetření bylo zjištěno, že se prodejní cena výrobního odvětví Unie snížila více než průměrné výrobní náklady, a tento pokles nákladů se proto nepromítl do ziskovosti výrobního odvětví Unie. Potvrzuje se proto, že snížení prodejní ceny výrobního odvětví Unie mělo zničující účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, a tvrzení v tomto ohledu byla zamítnuta.
(202)
Jiná strana zpochybnila závěr uvedený ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že ceny byly v období šetření na neudržitelné úrovni, a tvrdila, že o tom musí rozhodnout tržní síly. Stejná strana vznesla námitky rovněž proti závěru uvedenému v témže bodě odůvodnění, a to že výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z poklesu nákladů kvůli tlaku dumpingového dovozu na ceny. V této souvislosti orgány podotýkají toto: „neudržitelná úroveň“ poukazuje na skutečnost, že výrobní odvětví Unie prodávalo se ztrátou, a nemohlo proto z dlouhodobého hlediska přežít. Otázka, zda je úroveň cen udržitelná, je proto pouze otázkou vztahu mezi výrobními náklady a cenami. Tvrzení „nemohlo mít prospěch z poklesu nákladů“ odkazuje na skutečnost, že náklady klesaly pomaleji než ceny. Obě tato tvrzení jsou ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení doložena důkazy. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(203)
Jelikož s ohledem na průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2. Náklady práce
(204)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno ve 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neexistovala v posuzovaném období žádná inflace, a celkové zvýšení nákladů práce proto nemohlo být způsobeno tímto činitelem.
(205)
V rozporu s tím, co tvrdila dotčená strana, šetření odhalilo, že v posuzovaném období došlo k inflaci a že růst nákladů práce omezený na moduly lze vysvětlit inflací a zvýšením produktivity.
(206)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že újma byla výrobnímu odvětví Unie způsobena růstem nákladů práce a současným snižováním produktivity. Za prvé je však třeba uvést, že náklady práce byly v případě článků stálé, zatímco produktivita vzrostla u článků i modulů. Zvýšení nákladů u modulů lze proto vysvětlit vyšší produktivitou. Šetření mimoto ukázalo, že náklady práce nepředstavují významnou část výrobních nákladů, jak již bylo uvedeno ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento argument proto bylo nutno zamítnout.
(207)
Na tomto základě se potvrzují zjištění uvedená ve 139. a 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3. Zásoby
(208)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že zvýšení stavu zásob v posuzovaném období jako procentního podílu celkové výroby není významné, a nelze ho proto pokládat za důkaz újmy. Tato strana dále tvrdila, že uvedení hodnot týkajících se stavu zásob ve 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je zavádějící, jelikož zásoby jsou na rozdíl od objemu výroby výrobního odvětví Unie vyjádřeny v kW místo v MW.
(209)
V tomto ohledu se připomíná, že se 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení změní a měl by znít „… Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období není významným faktorem pro stanovení, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma“. Výskyt administrativní chyby je zřejmý z předchozí věty, v níž se vyvozuje závěr, že výrobci v Unii měli tendenci udržovat pouze omezené zásoby obdobného výrobku a vyrábět na základě objednávek.
(210)
Skutečnost, zda jsou zásoby vyjádřeny v kW nebo v MW, se při zjišťování, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma, nepovažovala za důležitou.
(211)
Po poskytnutí konečných informací několik stran uvedlo, že by zásoby měly být stanoveny pro celé výrobní odvětví Unie a že údaje pouze deseti výrobců v Unii nejsou reprezentativní. Objasňuje se, že se zásoby považují za mikroekonomický ukazatel, a měly by být proto stanoveny na základě informací získaných pro jednotlivé společnosti, v tomto případě od vzorku výrobců v Unii, který se považoval za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(212)
Jelikož s ohledem na zásoby nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál
(213)
Na základě připomínky jedné zúčastněné strany se objasňuje, že tvrzení, že vývoj peněžního toku sledoval mezi rokem 2009 a obdobím šetření „narůstající negativní trend“, které je uvedeno ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebylo správné, jelikož peněžní tok u modulů se sice mezi rokem 2009 a 2010 snížil, v roce 2011 však rostl a poté se v období šetření opět snížil.
(214)
Tatáž strana tvrdila, že údaje o investicích uvedené ve 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou příliš nízké v porovnání s výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, která byla uvedena ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. K doložení tohoto tvrzení tato strana uvedla, že ví o investicích, které uskutečnil jeden výrobce v Unii s cílem zvýšit kapacitu a jejichž náklady byly mnohem vyšší. Dotčená strana vyvodila závěr, že zjištěná výrobní kapacita výrobního odvětví Unie musí být proto nadhodnocena. Podotýká se, že toto tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy, zejména co se týká investic, které uskutečnil dotyčný výrobce v Unii. Údaje o investicích uvedené v prozatímním nařízení naopak vycházely ze skutečných a ověřených informací od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Je třeba uvést, že toto tvrzení bylo založeno rovněž na srovnání celkových investic výrobců v Unii zařazených do vzorku s celkovou výrobní kapacitou celého výrobního odvětví Unie, což nelze považovat za vhodný základ pro srovnání, jelikož nebyly vzaty v úvahu veškeré investice celého výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení proto bylo třeba zamítnout.
(215)
Jelikož s ohledem na ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Závěry
(216)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzují závěry ve 153. až 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu č. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(217)
Po poskytnutí prozatímních informací řada zúčastněných stran uvedla, že v rámci provedené analýzy příčinných souvislostí nebyly škodlivé účinky dumpingového dovozu vyčísleny, odděleny a rozlišeny od účinků jiných známých činitelů, které současně působily újmu výrobnímu odvětví Unie. Mimoto bylo uvedeno, že Komise neprovedla společnou analýzu všech těchto jiných známých činitelů.
(218)
V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že Komise v souladu s ustálenou praxí nejprve ověřila, zda existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, a za druhé zkoumala, zda jiné známé činitele narušily zjištěnou příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem. V rámci této analýzy byly účinky jiných známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie posouzeny, rozlišeny a odděleny od škodlivých účinků dumpingového dovozu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. Bylo zjištěno, že žádný z těchto činitelů neměl na situaci výrobního odvětví významný dopad (pokud vůbec nějaký), který by mohl změnit skutečnost, že posuzovanou podstatnou újmu je nutno přičíst dumpingovému dovozu. Z těchto důvodů bylo tvrzení zamítnuto.
(219)
Po poskytnutí konečných informací řada zúčastněných stran výše uvedená tvrzení zopakovala. V tomto ohledu se uvádělo, že Komise měla prostřednictvím odůvodněného a přiměřeného vysvětlení jednoznačně uvést, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovým dovozem není přičítána tomuto dovozu.
(220)
V tomto šetření byl po přezkoumání všech skutečností vyvozen závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil samotný dumpingový dovoz. V tomto ohledu se uvádí, že vyčíslení účinků jiných známých činitelů nebylo možné, a proto bylo provedeno kvalitativní hodnocení, jak je uvedeno ve 164. až 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Závěrem bylo potvrzeno, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dumpingový dovoz. Usuzovalo se, že účinky jiných činitelů na negativní vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené. Je třeba uvést, že podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení není uložena žádná povinnost, pokud jde o formu analýzy přičtení a nepřičtení újmy, kterou je nutno provést. Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení je naopak nutno tuto analýzu provést tak, aby bylo možno oddělit a rozlišit škodlivé účinky dumpingového dovozu od škodlivých účinků způsobených jinými činiteli. Při šetření nebyly nalezeny žádné důkazy, že všechny jiné známé činitele, které mohly přispět ke způsobené újmě, a to společně nebo samostatně, narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Vzhledem k výše uvedené analýze bylo potvrzeno, že jiné známé činitele nebyly takové, aby mohly změnit zjištění, že podstatnou újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst dumpingovému dovozu. Z těchto důvodů byla výše uvedená tvrzení zamítnuta.
(221)
Po poskytnutí prozatímních informací vznesly některé zúčastněné strany námitky proti zjištění uvedenému ve 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto strany zopakovaly, že podmínky na trhu výrobku, který je předmětem šetření, jsou v jednotlivých členských státech různé, a že by proto analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni každého členského státu odděleně. Tyto strany mimoto uvedly, že mezi členskými státy existují rozdíly, pokud jde o vnitrostátní režimy podpory, míru slunečního záření a cenu elektrické energie (včetně regulačních poplatků), a že na každém trhu existují různé tržní segmenty (zařízení pro obytné budovy s výkonem nižším než 40 kW, komerční a průmyslová zařízení s výkonem mezi 40 kW a 1 MW a zařízení pro veřejné služby s výkonem mezi 1 MW a 10 MW). Tato strana tvrdila, že vzhledem k těmto skutečnostem by měla být analýza příčinných souvislostí provedena odděleně pro každý členský stát na straně jedné a pro segment velkých zařízení a pro segment zařízení pro obytné budovy na straně druhé.
(222)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni jednotlivých členských států, aniž by však v této souvislosti předložily další tvrzení nebo nové důkazy.
(223)
Šetření prokázalo, že prodejní a dovozní ceny jsou v celé Unii podobné. Lze proto usuzovat, že pro výrobek, který je předmětem šetření, skutečně existuje jeden trh. Šetření rovněž neodhalilo, že by výrobci v jednotlivých členských státech nebo regionech soustředili své činnosti na tento zvláštní trh nebo že by se dumpingový dovoz soustředil v jednom členském státě nebo regionu. Žádná ze zúčastněných stran mimoto neuvedla, že dumping a újmu je třeba analyzovat na úrovni jednotlivých členských států, což by však bylo předpokladem pro provedení analýzy příčinných souvislostí pro každý stát zvlášť. Při šetření nebyly nalezeny žádné důkazy, že by toto představovalo vhodný přístup, zejména vzhledem ke skutečnosti, že v celé Unii existují podobné ceny posuzovaného výrobku na úrovni Unie. Mimoto se podotýká, že se míra slunečního záření může lišit i v jednotlivých regionech v témže členském státě, jižní Francie má například větší míru slunečního záření než severní Francie, nebo jednotlivé regiony jednoho členského státu mohou mít rozdílné režimy podpory (např. Belgie), a že se tudíž dopad těchto činitelů na poptávku může lišit mezi jednotlivými regiony téhož členského státu. Rozdíly v právních rámcích jednotlivých členských států a/nebo regionů a rozdíly v podmínkách, jako je míra slunečního záření, však nemohou odůvodnit samostatnou analýzu příčinných souvislostí, a tudíž samostatnou analýzu újmy a dumpingu. Tato tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(224)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že ačkoli jsou jiné činitele důležité, při stanovení poptávky jsou hlavním faktorem vnitrostátní režimy podpory. Tatáž strana zpochybnila rovněž to, že v některých oblastech již bylo dosaženo cenové parity, a tvrdila, že ceny modulů od období šetření vzrostly, zatímco ceny elektřiny klesly. Tato strana dále uvedla, že přinejmenším v určitých členských státech neumožňují regulační, hospodářské a technické podmínky zapojení do elektrické sítě, a že v případě těchto členských států není proto podstatné, zda bylo dosaženo cenové parity. Tato strana však k doložení výše uvedených tvrzení neposkytla žádné důkazy. Výše uvedená tvrzení každopádně potvrzují, že se situace s ohledem na vnitrostátní režimy podpory i cenovou paritu může mezi jednotlivými členskými státy do jisté míry lišit. Žádné z poskytnutých informací však nebyly takové, aby prokazovaly, že je odůvodněná analýza, která je provedena odděleně pro každý členský stát.
(225)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana tvrzení zopakovala a poskytla určité informace, které údajně prokazují rozdílné podmínky na trhu v jednotlivých členských státech a segmentech. Poskytnuté informace však nebylo možno pokládat za přesvědčivé, jelikož sestávaly z powerpointové prezentace bez jakýchkoli podpůrných důkazů, a tudíž neprokazovaly, že je odůvodněná analýza zvlášť pro každý členský stát. Tvrzení této strany bylo proto zamítnuto.
(226)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že by analýza příčinných souvislostí provedená odděleně pro jednotlivé členské státy a/nebo regiony a segmenty neodpovídala tržní realitě. Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 159. a 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(227)
Čínská vláda tvrdila, že Komise provedla analýzu příčinných souvislostí nekonzistentně, jelikož analýza újmy byla provedena zvlášť pro moduly a články, zatímco analýza příčinných souvislostí mezi typy výrobků nerozlišovala. V této souvislosti se podotýká, že ačkoli byly ukazatele újmy uvedeny zvlášť pro každý typ výrobku, závěry, k nimž se dospělo u každého ukazatele, se týkají celého výrobku, který je předmětem šetření. Připomíná se rovněž, že moduly a články jsou jediným výrobkem, a proto byla analýza příčinných souvislostí provedena na tomto základě. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Účinek dumpingového dovozu
(228)
Jedna zúčastněná strana pochybovala, zda existuje dostatečná souvislost mezi dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Uvádělo se, že to dokládá na straně jedné skutečnost, že mezi roky 2009 a 2010 významně vzrostlo ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie u článků (ze ztráty na zisk ve výši 12 %), zatímco v témže období byla cena čínského dovozu o 36 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podíl tohoto dovozu na trhu se zdvojnásobil. Na straně druhé se podíl čínského dovozu na trhu mezi roky 2010 a 2011 zvýšil pouze o 6 procentních bodů, ačkoli spotřeba v témže období vzrostla mnohem více, přičemž výrobní odvětví Unie přesto zaznamenalo úbytek ve výši 36 %. Tato strana rovněž tvrdila, že v období šetření se dovoz článků z jiné třetí země uskutečnil na stejné cenové úrovni jako v případě čínského dovozu, získal však větší podíl na trhu, který odpovídá úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(229)
Šetření ukázalo, že podíl čínského dovozu na trhu u všech typů výrobků během posuzovaného období neustále rostl (17 procentních bodů u modulů, 17 procentních bodů u článků). Dumpingový dovoz z ČLR vzrostl o více než 300 % u modulů a o 482 % u článků. Současně docházelo ke značnému a neustálému snižování čínských dovozních cen (v posuzovaném období 64 % u modulů a 42 % u článků) a v období šetření byly tyto ceny podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie současně přišlo v posuzovaném období o podíl na trhu a (jak je popsáno ve 153. a 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly klesající vývoj. Potvrzuje se proto, že existuje jednoznačná časová souvislost mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(230)
Jak je uvedeno ve 161. a 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato časová souvislost byla zjištěna u všech typů výrobků zvlášť. Analýza dopadu dovozu na ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie provedená odděleně pro každý rok posuzovaného období nevede k smysluplným výsledkům, jelikož existenci dumpingu a podstatné újmy, jakož i příčinnou souvislost mezi nimi není třeba zjistit pro každý rok zvlášť. Souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou je dostatečně prokázána analýzou vývoje v celém posuzovaném období.
(231)
Uvádí se rovněž, že ziskovost výrobního odvětví Unie je jedním z faktorů zmíněných v čl. 3 odst. 5 základního nařízení, který by měl být ověřen při zkoumání dopadu dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie bylo v určitém roce ziskové, nutně neznamená, že mu nebyla způsobena podstatná újma. Ztráta podílu výrobního odvětví Unie na trhu nemusí mimoto přesně odpovídat nárůstu podílu dumpingového dovozu na trhu, aby byla zjištěna příčinná souvislost mezi újmou a dumpingovým dovozem. Jiné činitele (např. dovoz z jiných třetích zemí nebo vývoj spotřeby), které mohly mít dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, byly přezkoumány a posouzeny zvlášť ve 164. až 224. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(232)
Časová shoda mezi rostoucím dumpingovým dovozem ve značném množství, jehož ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a stále nejistější situací výrobního odvětví Unie je v daném případě jasným ukazatelem příčinné souvislosti, jak je uvedeno ve 161. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrzení týkající se nedostatečné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla proto zamítnuta.
(233)
Po poskytnutí konečných informací stejná zúčastněná strana i nadále zpochybňovala analýzu příčinných souvislostí, jelikož ziskovost výrobního odvětví Unie nebyla analyzována konkrétně pro určité roky (zejména rok 2010), nýbrž za celé posuzované období.
(234)
V této souvislosti je třeba uvést, že ohledně příčinné souvislosti nelze vyvodit platné závěry vyčleněním jednoho konkrétního roku z posuzovaného období a přitom současně nebrat v potaz vývoj výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období a jeho souvislost s vývojem dumpingového dovozu. Tato analýza může vést pouze k částečné představě a nelze z ní vyvodit spolehlivé závěry. Míra ziskovosti, která ovlivnila rovněž jiné finanční ukazatele, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v roce 2010, byla vysoká kvůli obzvláště velkému skoku ve spotřebě v Unii, který byl způsoben velmi štědrými režimy podpory, což výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout v témže roce největšího zlepšení prodeje, jež však bylo pouze dočasné a každopádně nebylo u tohoto typu výrobního odvětví udržitelné. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(235)
Jelikož s ohledem na účinek dumpingového dovozu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 159. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Účinek jiných činitelů
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí
(236)
Řada zúčastněných stran podala po poskytnutí prozatímních informací připomínky k zjištěním, která se týkala dovozu z jiných třetích zemí, a zopakovala je i po poskytnutí konečných informací. Tyto strany však nepředložily žádné nové informace a podpůrné důkazy, které by mohly změnit příslušná prozatímní zjištění.
(237)
Tyto strany vyzdvihovaly zejména objem dovozu článků z Tchaj-wanu. Absolutní objem dovozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu (1 132 MW) však představuje pouze velmi malý podíl (méně než 5 %) v porovnání s celkovou spotřebou v Unii (21 559 MW) a dovozem z ČLR (15 005 MW). Dovoz z Tchaj-wanu proto přispěl pouze okrajově (pokud vůbec) k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a nenarušuje příčinnou souvislost.
(238)
Jelikož s ohledem na dovoz z jiných třetích zemí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 164. až 167. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Vývoj spotřeby v Unii
(239)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise neanalyzovala dopad vývoje spotřeby. V této souvislosti se uvádělo, že dovoz z ČLR nepokrývá celý nárůst spotřeby, a že ačkoli v případě modulů přišlo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a 2010 o podíl na trhu, v témže období se jeho ziskovost zvýšila. Uvádělo se rovněž, že v roce 2009, kdy měl dovoz článků z ČLR podíl na trhu ve výši pouze 8 %, zaznamenalo výrobní odvětví Unie 8 % ztrátu.
(240)
Jak je uvedeno ve 168. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, i přes pokles spotřeby v Unii v období šetření si dumpingový dovoz z ČLR během posuzovaného období svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články) na úkor výrobního odvětví Unie. Nelze proto učinit závěr, že pokles spotřeby byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Šetření mimoto ukázalo, že kapacita výrobního odvětví Unie byla každopádně mnohem nižší než úroveň spotřeby, klesající spotřeba v období šetření proto nemohla mít dopad na újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(241)
Jiná zúčastněná strana pochybovala, zda v případě neexistence vnitrostátních režimů podpory bude v Unii i nadále existovat poptávka. Tato strana tvrdila, že mezi poptávkou a režimy podpory existuje souvislost a že bez těchto režimů nebudou projekty v odvětví fotovoltaiky ziskové, a proto zanikne rovněž poptávka po solárních panelech.
(242)
Jak je uvedeno ve 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během šetření byly získány určité údaje, že i v případě neexistence režimů podpory v Unii existovala poptávka a že bude existovat i nadále. Tato strana neposkytla žádné důkazy, které by mohly tato zjištění zpochybnit. Jelikož v tomto ohledu nebyly poskytnuty žádné nové informace, potvrzují se zjištění uvedená ve 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrzení v tomto ohledu bylo zamítnuto.
(243)
Po poskytnutí konečných informací čínská vláda uvedla, že skutečnost, že kapacita výrobního odvětví Unie každopádně neuspokojovala poptávku v Unii, není důležitá, jelikož se objem prodeje modulů uskutečněný výrobním odvětví Unie snižoval v souladu se spotřebou, a zopakovala, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření. Ačkoli se mezi rokem 2011 a obdobím šetření spotřeba v Unii skutečně snížila a objem prodeje modulů vykazoval podobnou klesající tendenci, je třeba toto posoudit ve vztahu k vývoji čínských dumpingových cen, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a nutily tudíž výrobní odvětví Unie prodávat se ztrátou. V této souvislosti se připomíná, že (jak je uvedeno ve 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) si dumpingový dovoz z ČLR svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články) v době, kdy spotřeba klesala. Současně se významně snížily ceny čínského dovozu a byly podstatně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(244)
Jelikož ohledně vývoje spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 168. a 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3. Zaručené výkupní ceny jako hlavní příklad režimů podpory
(245)
Po poskytnutí prozatímních informací několik stran zopakovalo, že příčina újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie souvisí s vývojem zaručených výkupních cen. Tyto strany tvrdily, že vývoj zaručených výkupních cen vyvíjel silný tlak na snižování cen, a tudíž na ziskovost výrobního odvětví Unie. Jedna zúčastněná strana uvedla, že byl posouzen pouze dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku, zatímco měl být analyzován rovněž dopad na ceny. V téže souvislosti několik zúčastněných stran uvedlo, že většina členských států významně snížila ceny již v roce 2010, což vyvíjelo tlak na snižování cen modulů.
(246)
S ohledem na toto tvrzení je třeba uvést, že členské státy snižovaly zaručené výkupní ceny v různé době a různou rychlostí a že vyvození obecné představy pro celou Unii je poměrně obtížné. Bez ohledu na okamžik, kdy výše zaručených výkupních cen dosáhly velmi nízkých úrovní, nelze významný pokles cen a ziskovosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vysvětlit výhradně nebo převážně snižováním zaručených výkupních cen. Za prvé, podle informací získaných pro Německo a Itálii, které v roce 2011 společně představovaly přibližně 75 % trhu Unie, byl pokles průměrných prodejních cen výraznější než snížení zaručených výkupních cen v období šetření. Za druhé, shromážděné důkazy prokazují, že u některých zemí, jako je Itálie, i v situaci velmi štědrých zaručených výkupních cen muselo výrobní odvětví Unie významně snížit své ceny. Během období šetření museli výrobci v Unii prodávat za ceny nižší, než byly jejich výrobní náklady, přičemž hlavní příčinou byla skutečnost, že čínští vyvážející výrobci měli na trhu Unie 80 % podíl, a mohli tudíž ovlivňovat mechanismus stanovování cen.
(247)
Při šetření bylo rovněž zjištěno, že až do roku 2011 vedly vyšší zaručené výkupní ceny společně s klesajícími cenami modulů v Unii k tomu, že investice do solární energie byly pro investory mimořádně přitažlivé a zajišťovaly velmi vysokou návratnost. To mělo za následek vysoký počet investic, a tudíž i vysokou poptávku po solárních panelech. V důsledku rostoucí poptávky významně vzrostla celková výše vyplacených zaručených výkupních cen a většina členských států revidovala stávající režimy zaručených výkupních cen a ceny snížila s cílem zamezit mimo jiné růstu nákladů na elektřinu. To ukazuje, že snižování zaručených výkupních cen mohlo být rovněž výsledkem klesajících cen, a nikoli naopak.
(248)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že mezi výše uvedeným 246. bodem odůvodnění, že posouzení poptávky pro celou Unii je obtížné, a 223. bodem odůvodnění, v němž se uvádí, že by analýza příčinných souvislostí pro každý členský stát zvlášť nevedla k smysluplným výsledkům, existuje rozpor. V této souvislosti se objasňuje, že v hodnocení ve výše uvedeném 246. bodě odůvodnění se odkazuje na potíže při získání celkové představy o vývoji zaručených výkupních cen pro celou Unii, a nikoli o poptávce v Unii, jak tvrdila zúčastněná strana. Z toho tudíž vyplývá, že mezi oběma body odůvodnění neexistuje rozpor, a tvrzení bylo proto zamítnuto.
(249)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že i v situaci vysokých zaručených výkupních cen se mohla cena modulů významně snížit kvůli technologickému vývoji, úsporám z rozsahu, nižším nákladům a rostoucí celosvětové výrobní kapacitě. S ohledem na toto tvrzení se podotýká, že získané důkazy prokazují, že italští výrobci museli své ceny snížit pod výrobní náklady i v situaci vysokých zaručených výkupních cen. Ačkoli výše uvedené faktory mohou mít skutečně dopad na průměrné náklady, nemohou vysvětlit skutečnost, proč museli výrobci v Unii své ceny snížit pod úroveň výrobních nákladů. Vyvozuje se proto závěr, že ceny do neudržitelné úrovně tlačil především dumpingový dovoz z ČLR, a toto tvrzení bylo zamítnuto.
(250)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že závěr uvedený výše ve 247. bodě odůvodnění, a to že snižování zaručených výkupních cen mohlo být rovněž výsledkem klesajících cen, a nikoli naopak, není doložen žádnými důkazy.
(251)
Podotýká se, že závěry vyvozené ve 247. bodě odůvodnění vycházely z informací, které byly k dispozici během šetření, a popsaný scénář se skutečně považoval za přiměřený vzhledem okolnostem na tomto zvláštním trhu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(252)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana zopakovala, že nesouhlasí se závěrem, že tlak na snižování cen výrobců v Unii vyvíjel především dumpingový dovoz, a tvrdila, že výrobce v Unii naopak nutil snižovat ceny pokles zaručených výkupních cen. Tato strana zopakovala, že po snížení zaručených výkupních cen se ceny fotovoltaických systémů snižovaly v souladu s poklesem zaručených výkupních cen, aby náklady pro společnosti připravující projekty nevzrostly, což nakonec vyvíjelo cenový tlak na výrobce v Unii.
(253)
Jelikož k doložení těchto tvrzení nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, zachovala Komise svou analýzu a závěry uvedené ve 246. a 247. bodě odůvodnění.
(254)
Tatáž strana tvrdila, že trhy jsou ovlivněny vývojem zaručených výkupních cen, a poskytla informace prokazující počet fotovoltaických zařízení v letech 2012 a 2013 ve Spojeném království. Informacemi, které tato strana poskytla, byla publikace vlády Spojeného království, která byla založena na týdenních registracích v centrálním registru zaručených výkupních cen ve Spojeném království (Central FIT Register). Podotýká se, že se tyto informace týkaly většinou doby mimo období šetření a vztahovaly se pouze na jeden členský stát, zatímco se toto šetření zaměřovalo na situaci na celém trhu v Unii. Každopádně se nezpochybňuje, že výše zaručených výkupních cen ovlivňuje poptávku, jelikož ziskovost investic v místech s menší mírou slunečního záření závisí na výši zaručených výkupních cen. Aby se však prokázalo, že výše zaručených výkupních cen, která byla stanovena v období šetření, způsobila újmu, musely by zúčastněné strany prokázat, že by zvýšení cen výrobců v Unii na úroveň, která nezpůsobuje újmu, znamenalo, že výrobci v Unii nejsou schopni prodávat dotčený výrobek, jelikož investice do fotovoltaických systémů by při této výši cen nebyly životaschopné. Žádné takovéto důkazy nebyly předloženy. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(255)
Tvrzení, že snižování zaručených výkupních cen narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, bylo proto zamítnuto.
(256)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana zopakovala, že vývoj zaručených výkupních cen způsobil, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být pro investory přitažlivé, a snížil tak i poptávku po dotčeném výrobku. Jiná strana tvrdila, že zjištění uvedené ve 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že i po nedávném pozastavení režimu zaručených výkupních cen se ve Španělsku nadále uskutečňují investice, nebylo správné.
(257)
Dopadem zaručených výkupních cen na poptávku se zabýval 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové argumenty, bylo výše uvedené tvrzení, že se poptávka snížila kvůli vývoji zaručených výkupních cen, zamítnuto. Co se týká investic ve Španělsku, objasňuje se, že zjištění ve 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházela z informací, které byly získány během šetření a ověřeny při inspekci na místě. Jelikož dotčená strana neposkytla v tomto ohledu žádné nové informace nebo důkazy, bylo nutno toto tvrzení zamítnout.
(258)
Po poskytnutí prozatímních informací několik stran uvedlo, že v situaci nízkých zaručených výkupních cen byly investice do fotovoltaických projektů ekonomicky životaschopné pouze tehdy, pokud pro ně byly zajištěny levnější solární panely dovážené z ČLR. Uvádělo se proto, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo snižování zaručených výkupních cen. Jiná strana uvedla, že výše zaručených výkupních cen ovlivňuje mechanismus stanovování cen modulů.
(259)
Je třeba zmínit, že se náklady na modul, při nichž je projekt ještě ekonomicky životaschopný, mezi jednotlivými členskými státy nebo regiony liší v závislosti na řadě faktorů, jako jsou zaručené výkupní ceny, jiné regulační pobídky, míra slunečního záření, ceny elektřiny vyráběné z konvenčních zdrojů atd.
(260)
Šetření mimoto ukázalo, že současná zařízení jsou na zaručených výkupních cenách stále méně závislá, jelikož v řadě regionů v Evropě, jako je velká část Itálie, Španělsko, Portugalsko, jižní Francie a Řecko, bylo u některých typů zařízení pravděpodobně dosaženo cenové parity.
(261)
Z výše uvedených důvodů byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(262)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise neověřila, zda nemělo výrobní odvětví Unie předjímat, že režimy státní podpory budou náhle ukončeny nebo omezeny. K doložení tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné informace. Je však třeba uvést, že na základě získaných údajů nic nenasvědčuje tomu, že výrobní odvětví Unie nereagovalo přiměřeně na tržní signály (tj. vývoj spotřeby) a jiné dostupné informace (tj. omezení režimů podpory). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(263)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo pokles prodeje výrobního odvětví Unie, jelikož investice byly životaschopné pouze v případě nízkých čínských cen. Shromážděné důkazy ve skutečnosti prokazují pouze mírný pokles prodeje výrobního odvětví Unie v období šetření v rozporu s tím, co by se očekávalo v případě, že by fotovoltaické projekty byly životaschopné pouze s čínskými moduly. Naopak, prodej modulů výrobního odvětví Unie v roce 2011 vzrostl, načež se v období šetření mírně snížil a sledoval stejnou tendenci jako spotřeba. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(264)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že zjištění uvedená ve 174. a 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že změny zaručených výkupních cen nenarušují příčinnou souvislost, nemá skutkový ani právní základ a není v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení, jelikož Komise neposoudila úroveň újmy, která byla způsobena snižováním zaručených výkupních cen, a jelikož se domnívala, že významný pokles ceny výrobního odvětví Unie byl důsledkem pouze dumpingového čínského dovozu. Tatáž strana tvrdila, že pokles ceny modulů, článků a destiček představoval celosvětový jev, a nebyl způsoben tlakem čínského dovozu.
(265)
Pokud jde o tvrzení, že Komise neposoudila úroveň újmy, která byla způsobena snižováním zaručených výkupních cen, odkazuje se na 174., 175. a 182. bod odůvodnění prozatímního nařízení a na výše uvedený 245. až 263. bod odůvodnění, v nichž Komise vyvodila závěr, že pokles poptávky ani dopad zaručených výkupních cen na ceny Unie nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem, a to bez ohledu na to, zda a v jaké míře mohly být způsobeny snižováním zaručených výkupních cen. Tvrzení, že zjištění Komise nemají skutkový základ, bylo proto zamítnuto. Co se týká tvrzení, že pokles ceny modulů a článků byl celosvětovým jevem, odkazuje se na 164. až 167. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v nichž byly posouzeny objemy a ceny dovozu do Unie z jiných zemí než ČLR. Ačkoli ceny modulů a článků skutečně vykazují celosvětově klesající tendenci, ceny dumpingového dovozu z ČLR tuto klesající tendenci ještě zhoršily a způsobily ztráty. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
3.4. Jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie
(266)
Jelikož s ohledem na jiné režimy finanční podpory poskytované výrobnímu odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 184. a 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5. Nadbytečná kapacita
(267)
Jedna zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že příčinou podstatné újmy byla spíše nadbytečná kapacita na trhu Unie a světovém trhu celkově než dovoz z ČLR. V této souvislosti se uvádělo, že výrobní odvětví Unie příliš zvýšilo svou výrobní kapacitu, jak dokládá nízká míra využití kapacity, a proto si případnou újmu způsobilo samo. Údajným dopadem nadbytečné kapacity v Unii a na celém světě se již zabýval 185. až 190. bod odůvodnění prozatímního nařízení, a jelikož nebyly předloženy žádné nové informace, toto tvrzení bylo nutno zamítnout.
(268)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že nadbytečná kapacita vedla k racionalizaci cen. V tomto ohledu je třeba na straně jedné uvést, že nadbytečná kapacita vedla ve skutečnosti k snížení cen výrobního odvětví Unie na minimum a jejich stlačování, které bylo v průměru vyšší než pokles výrobních nákladů. Jak je uvedeno ve 186. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zvyšování kapacity ze strany výrobního odvětví Unie na druhou stranu sledovalo vývoj trhu a považovalo se za přiměřené. Zvýšení kapacity pro výrobu článků bylo nižší než u modulů. Dotčená strana nepředložila v této souvislosti žádné nové informace nebo důkazy, a tvrzení v tomto ohledu bylo proto nutno zamítnout.
(269)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že příčinou újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je zaměření se výrobního odvětví Unie pouze na speciální investice a neuskutečnění potřebných investic za účelem navýšení kapacity a snížení nákladů. Toto tvrzení nebylo obdobně možné potvrdit zjištěními v rámci šetření, která prokazovala, že výrobní odvětví Unie zvýšilo v posuzovaném období svou výrobní kapacitu a efektivnost (124. a 187. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(270)
Jedna zúčastněná strana mimoto tvrdila, že výrobní odvětví Unie zvyšovalo svou výrobní kapacitu i přes nízkou míru využití kapacity, čímž si samo způsobilo újmu. Toto tvrzení bylo založeno na porovnání tendence v oblasti investic výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a tendence v oblasti využití kapacity v celém výrobním odvětví Unie, což nepředstavuje vhodný základ pro srovnání. Šetření mimoto ukázalo, že výrobní odvětví Unie nerozšiřovalo své výrobní kapacity v míře, která by přesahovala vývoj spotřeby v Unii, toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(271)
Ze získaných důkazů mimoto vyplývá, že prostřednictvím investic do nových strojů se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit výrobní náklady a stát se nákladově konkurenceschopnějším. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
(272)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že závěry uvedené ve 189. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou v rozporu se zjištěními ve 124. a 186. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, aniž by poskytla bližší vysvětlení upřesňující povahu nebo rozsah údajných rozporů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(273)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany pochybovaly, zda bylo zvyšování kapacity výrobního odvětví Unie přiměřené a sledovalo vývoj na trhu, zejména vývoj spotřeby v Unii. Co se však týká modulů, výrobní kapacita vzrostla o 106 %, zatímco spotřeba v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 221 %, tj. více než dvojnásobně. Stejně tak v případě článků vzrostla výrobní kapacita o 39 %, zatímco spotřeba v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 87 %. To prokazuje, že růst kapacity byl podstatně nižší než růst spotřeby, a nelze jej tudíž považovat za nepřiměřený, jelikož v Unii nikdy neexistovala nadbytečná kapacita. Analýza, zda bylo zvyšování kapacity přiměřené, by mimoto neměla být založena na meziroční analýze, nýbrž brát v úvahu tendenci během celého posuzovaného období. Zvýšení kapacity se obvykle projeví plně až po určité době od uskutečnění investic a analýza provedená pro jeden rok může vést ke zkreslené představě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(274)
Jelikož ohledně nadbytečné kapacity výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 185. až 190. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6. Dopad cen surovin
(275)
Některé zúčastněné strany zopakovaly, že výrobní odvětví Unie (nebo přinejmenším jeho část) nemohlo využít pokles cen polykrystalického křemíku v období šetření kvůli dlouhodobým smlouvám týkajícím se surovin. S odkazem na zjištění ve 193. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se uvádí, že výrobní odvětví Unie bylo schopno znovu sjednat dlouhodobé smlouvy se svými dodavateli (včetně výrobců destiček), a mohlo proto těžit z nižších cen, tyto strany tvrdily, že sjednání nových smluv nebo ukončení dlouhodobých smluv týkajících se polykrystalického křemíku a/nebo destiček mělo za následek penále. Na podporu tohoto tvrzení předložily dotyčné strany tiskové články, v nichž se uvádělo, že někteří výrobci v Unii čelí soudním sporům nebo že ukončili své smlouvy. Určité strany poskytly informace, které údajně potvrzovaly, že dlouhodobé smlouvy nebylo možno sjednat znovu.
(276)
Polykrystalický silikon představuje hlavní surovinu pro výrobce destiček. Šetření ukázalo, že ceny polykrystalického křemíku vzrostly v roce 2008, kdy dosáhly svého vrcholu ve výši přibližně 500 USD/kg, v roce 2009 se však opět snížily na přibližně 50-55 USD/kg na konci roku 2009 a v roce 2010 a počátkem roku 2011 zaznamenaly pouze mírně stoupající tendenci. V období šetření se ceny významně snížily na 30 USD/kg (zprávy Společného výzkumného střediska o vědě a politice, zpráva o stavu odvětví fotovoltaiky pro rok 2012). Je nutno podotknout, že dopad cen polykrystalického křemíku na výrobní odvětví Unie mohl být pouze okrajový, jelikož případný účinek na náklady na výrobu článků a modulů byl v hodnotovém řetězci zmírněn. Výše zmíněné tiskové články se mimoto týkaly vývoje po období šetření, který neměl vliv na situaci dotčených výrobců v Unii během období šetření, a nelze jej proto vzít v úvahu. Tato záležitost byla po uložení prozatímních opatření blíže prověřena, a lze proto potvrdit, že se výrobnímu odvětví Unie skutečně podařilo znovu sjednat nejen ceny stanovené v dlouhodobých smlouvách, nýbrž rovněž případné smluvní penále související s těmito dlouhodobými smlouvami.
(277)
Jedna z výše uvedených zúčastněných stran rovněž tvrdila, že postačuje, že se dlouhodobé smlouvy týkaly pouze některých výrobců v Unii, a že situace celého výrobního odvětví Unie není podstatná. Tato strana uvedla, že vyšší náklady nemají nutně na všechny hospodářské subjekty stejný dopad. Toto tvrzení nebere v potaz zjištění, že pro výrobní odvětví Unie jako celek bylo zjištěno, že průměrné ceny polykrystalického křemíku nebyly v mnoha případech vyšší než tržní ceny nebo než ceny na okamžitém trhu, a proto se otázka, zda vyšší náklady ovlivňují všechny hospodářské subjekty, či jen některé z nich, nepovažovala za relevantní. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(278)
Jiná zúčastněná strana požadovala, aby Komise oddělila, rozlišila a vyčíslila účinky každého činitele, který má dopad na situaci výrobního odvětví Unie; posoudit zvlášť je třeba zejména účinek významného poklesu cen polykrystalického křemíku. V této souvislosti se uvádělo, že pokles prodejních cen způsobilo spíše snížení cen polykrystalického křemíku než cenový tlak ze strany čínského dovozu. Co se týká výrobního odvětví Unie, je třeba uvést, že se průměrné prodejní ceny snížily mnohem více než průměrné výrobní náklady, na něž mohl mít pokles cen surovin dopad. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(279)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany zopakovaly, že dopad nižších cen polykrystalického křemíku na náklady výrobního odvětví Unie nebyl v hodnotovém řetězci omezen nebo zmírněn, jak se usuzovalo při šetření. Jak již bylo uvedeno výše ve 276. bodě odůvodnění, polykrystalických křemík je hlavní surovinou pro výrobce destiček, proto se usuzovalo, že případný dopad na náklady na výrobu článků nebo modulů bude v hodnotovém řetězci zmírněn. Zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy, které by mohly toto zjištění zpochybnit. Šetření mimoto prokázalo, že se snížení cen polykrystalického křemíku v posuzovaném období odrazilo v průměrných nákladech na výrobu článků a modulů výrobců v Unii zařazených do vzorku, které se snížily v podobné míře jako ceny polykrystalického křemíku. Jedna zúčastněná strana se dotázala na dopad údajného penále, které muselo výrobní odvětví Unie zaplatit kvůli novému sjednání smluv s dodavateli. V tomto ohledu nelze vyloučit, že určitý omezený počet výrobců musel v posuzovaném období případně uhradit penále za zrušení smluv týkajících se dodávek destiček.
Komise však nenašla žádné důkazy, že by toto penále mohlo mít vliv na situaci celého výrobního odvětví Unie nebo bylo reprezentativní. Takovéto důkazy neposkytla ani dotyčná zúčastněná strana. Ačkoli nelze zcela vyloučit, že penále mohlo mít určitý negativní dopad na omezený počet výrobců v Unii, celkový dopad na výrobní odvětví Unie je proto nanejvýš okrajový, a nemůže tudíž narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou celému výrobnímu odvětví Unie. Tato tvrzení bylo proto třeba zamítnout.
(280)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že pokles prodejních cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii je částečně zapříčiněn snížením ceny polykrystalického křemíku. V tomto ohledu je však třeba uvést, že šetření prokázalo, že dovoz z ČLR byl dumpingový a jeho cena byla podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pokles cen proto překračoval snížení výrobních nákladů, které lze vysvětlit nižšími cenami surovin. Pokud by byl pokles cen pouze účinkem nižších cen surovin, nebylo by výrobní odvětví Unie nuceno snížit své prodejní ceny pod úroveň výrobních nákladů. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(281)
Jiná strana zopakovala, že soudní spor jednoho výrobce v Unii po skončení období šetření mohl ovlivnit situaci přinejmenším tohoto výrobce v Unii již v období šetření. Tato strana nevysvětlila, jak a nakolik tato událost, k níž došlo po období šetření, mohla mít dopad na situaci tohoto výrobce v období šetření. Stejně tak nebyly při šetření nalezeny žádné důkazy prokazující takovéto účinky. Toto tvrzení bylo proto třeba zamítnout.
(282)
Tatáž zúčastněná strana mimoto zpochybnila výše uvedená zjištění, jelikož údajně nebyly předloženy žádné důkazy. Zjištění v rámci šetření však vycházela z faktů a skutečných důkazů, jejichž verze bez důvěrných údajů byly poskytnuty všem zúčastněným stranám.
(283)
Jelikož s ohledem na dopad cen surovin nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 191. až 194. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.7. Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo: dopad automatizace, velikost, úspory z rozsahu, konsolidace, inovace, nákladová efektivnost, dovoz výrobního odvětví Unie
(284)
Po poskytnutí prozatímních informací určité zúčastněné strany zopakovaly, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byly nedostatečné úspory z rozsahu. Bylo zopakováno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou tito výrobci utrpěli, proto nelze přičítat dumpingovému dovozu. Jiná zúčastněná strana tvrdila, že automatizace výrobního procesu je nákladná, a že proto jsou při snižování výrobních nákladů důležitější úspory z rozsahu.
(285)
Šetření ukázalo, že ani větší a vertikálně integrované výrobní odvětví Unie nemohlo kvůli dumpingovému dovozu plně těžit z vysoké míry využití kapacity, aby dosáhlo úspor z rozsahu. Šetření každopádně neodhalilo souvislost mezi velikostí, vertikální integrací a vyšší ziskovostí, jelikož vysoký cenový tlak ze strany dumpingového dovozu tento vztah změnil. Šetření rovněž ukázalo, že na trhu, na němž byla míra využití kapacit nízká, již výhoda v podobě úspor z rozsahu neexistovala, což platí rovněž pro čínské výrobce. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(286)
Jedna zúčastněná strana mimoto uvedla, že investoři a banky projekty nefinancují, je-li výrobce modulů příliš malý, jelikož větší výrobci poskytují lepší záruky a jsou „financovatelnější“. Jinými slovy, investoři a banky se zdráhají financovat fotovoltaické projekty, které využívají moduly vyráběné v Unii. Při šetření však bylo zjištěno, že případné preference investorů a bank týkající se financování čínských výrobců, kteří mají větší výrobní kapacity, jsou výsledkem narušení, které bylo na trhu Unie způsobeno dumpingovým dovozem. Jak bylo uvedeno ve 285. bodě odůvodnění, velikost výrobních linek nehraje roli, pokud je míra využití kapacity nízká. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(287)
Jedna zúčastněná strana zopakovala, že výrobní odvětví Unie má nepříznivou nákladovou strukturu v porovnání s čínskými konkurenty, jelikož ti mají nižší náklady práce, náklady na elektřinu a náklady na odpisy, a mimoto mají nejnovější vybavení. Dotyčná strana však nebyla s to poskytnout nové informace nebo podpůrné důkazy, které by mohly změnit příslušná zjištění v rámci tohoto šetření. Tvrzením, že čínští výrobci používají nejnovější vybavení, se zabýval 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž bylo uvedeno, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, jelikož se stroje a vybavení dovážejí z Evropské unie. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(288)
Jiná strana uvedla, že čínští výrobci mají komparativní výhodu, pokud jde o ceny polykrystalického křemíku a úspory z rozsahu, což má za následek nižší náklady na stroje. Tato strana neposkytla v tomto ohledu žádné nové informace nebo podpůrné důkazy, které by mohly změnit zjištění uvedená ve 195. a 196. a rovněž ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrzení této strany bylo proto nutno zamítnout.
(289)
Připomíná se, že (jak je uvedeno ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a zmíněno rovněž výše ve 287. bodě odůvodnění) vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, pokud jde o používané suroviny a stroje, jelikož obojí se většinou dováží z Unie. Jedna zúčastněná strana výše uvedené skutečnosti zpochybnila, aniž by však poskytla jakékoli důkazy. Co se týká nákladů práce a režijních nákladů, včetně nákladů na odpisy, ty představovaly v období šetření v průměru méně než 10 % celkových nákladů modulu a nemělo se za to, že hrají významnou úlohu. Pokud jde o náklady na elektřinu, ty představovaly v období šetření v průměru méně než 1 % celkových nákladů modulu, a nemělo se za to, že hrají významnou úlohu. Tvrzení, že čínští výrobci používají nejnovější vybavení, nebylo mimoto doloženo.
(290)
Jedna zúčastněná strana zopakovala, že někteří výrobci v Unii pořizují články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávají tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Tato strana požadovala, aby újma vyplývající z těchto transakcí nebyla přičítána dumpingovému dovozu. Šetření však odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s výrobou v Unii, a jeho dopad je proto pouze okrajový (pokud vůbec nějaký) a nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(291)
Jeden dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že se prozatímní nařízení nezabývalo dostatečně skutečností, že počet zaměstnanců v posuzovaném období vzrostl. S ohledem na toto tvrzení se uvádí, že zaměstnanost vzrostla mezi rokem 2009 a 2011 u modulů a poté se v období šetření snížila. V případě článků se zaměstnanost zvyšovala až do roku 2010, načež v roce 2011 klesla a v období šetření se dále snížila. Podotýká se, že v případě modulů sledovala zaměstnanost tendenci výroby v Unii. Pokud jde o články, jelikož čínský dovoz zvyšoval během celého období svůj podíl na trhu, nemohlo mít výrobní odvětví Unie prospěch z rostoucí spotřeby, jak se předpokládalo. Pokles zaměstnanosti v roce 2011 a v období šetření proto odpovídá společnostem, které se buď dostaly do platební neschopnosti, nebo ukončily výrobu článků.
(292)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, souvisela s malou velikostí a neexistencí úspor z rozsahu. Jak již bylo vysvětleno výše ve 285. bodě odůvodnění a ve 195. a 196. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ani na světovém trhu nemůže mít velikost, a tudíž výhoda v podobě úspor z rozsahu, význam, pokud je míra využití obecně nízká a pokud na celosvětové úrovni existuje ohromná nadbytečná kapacita. Toto tvrzení bylo proto třeba zamítnout.
(293)
Tatáž strana mimoto zopakovala, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s neschopností výrobního odvětví Unie dosáhnout nákladové výhody. Tato strana tvrdila, že to je zapříčiněno především skutečností, že většina výrobců v Unii je vertikálně integrovaná. Tato strana však neposkytla žádné další informace, nakolik mohla mít skutečnost, že výrobci jsou vertikálně integrovaní, negativní dopad na jejich nákladovou strukturu. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(294)
Jelikož v této souvislosti nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 195. až 206. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.8. Konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií
(295)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zopakovala tvrzení, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií, neboť tyto technologie soutěží s výrobkem, který je předmětem šetření, zejména v případě zařízení montovaných na zemi a komerčních/průmyslových střešních systémů, které představují značnou část celkového fotovoltaického trhu Unie.
(296)
Šetření prokázalo, že ačkoli produkty z tenkého fotovoltaického filmu jsou levnější než výrobek, jenž je předmětem šetření, z hlediska celkového trhu se solární energií v Unii zaujímají pouze omezený podíl, jelikož mají mnohem nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly. Podle dostupných informací nebyl vobdobí šetření podíl produktů z tenkého fotovoltaického filmu na trhu v porovnání s celkovým trhem se solární energií v Unii významný. Potvrzují se proto zjištění ve 208. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že ačkoliv mezi produkty z tenkého filmu a dotčeným výrobkem může existovat určitá konkurence, je tato konkurence považována za okrajovou. Z těchto důvodů bylo nutno tvrzení, která byla v tomto ohledu předložena, zamítnout.
(297)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že újmu výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně způsobila konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu. V této souvislosti strana uvedla, že v Německu byl podíl produktů z tenkého fotovoltaického filmu na celkovém trhu se solární energií po většinu období šetření značný a snížil se teprve počátkem roku 2012.
(298)
Šetření ukázalo, že průměrné ceny produktů z tenkého filmu byly skutečně nižší než průměrné ceny výrobku, který je předmětem šetření.
(299)
Jak je však uvedeno výše ve 296. bodě odůvodnění, produkty z tenkého fotovoltaického filmu mají mnohem nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly, a proto konkurence těchto produktů (pokud vůbec existuje) nemohla přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, jelikož krystalické křemíkové moduly představují na trhu se solární energií v Unii převládající technologii. Zpráva Společného výzkumného střediska o stavu odvětví fotovoltaiky pro rok 2012 uvádí, že v důsledku poklesu cen polykrystalického křemíku přišel tenký film v posledních letech o podíl na trhu ve prospěch krystalických křemíkových modulů.
(300)
Jelikož v této souvislosti nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 207. až 210. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.9. Finanční krize a její vliv na přístup k financím
(301)
Po poskytnutí prozatímních informací bylo uvedeno, že je třeba oddělit a rozlišit škodlivé účinky finanční krize a její vliv na přístup k financím a nepřičítat je dumpingovému dovozu.
(302)
V tomto ohledu se odkazuje na 212. bod odůvodnění prozatímního nařízení, který se zabývá dopady finanční krize a hospodářské recese na situaci výrobního odvětví Unie. Tento bod odůvodnění podrobně objasňuje důvody, na nichž je založeno tvrzení, že ačkoliv finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto konkrétní odůvodnění zúčastněné strany nezpochybnily ani neposkytly nové informace nebo důkazy, které by mohly změnit zjištění uvedená v tomto bodě odůvodnění. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(303)
Uvádělo se rovněž, že příčinou újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, bylo to, že se výrobní odvětví Unie nesnažilo najít vhodné financování, a že by Komise měla ověřit, zda výrobní odvětví Unie žádalo o financování v době, kdy bylo ziskové. Šetření ve skutečnosti prokázalo, že v roce 2010, kdy bylo výrobní odvětví Unie dosud ziskové, se úroveň investic v porovnání s rokem 2009 zvýšila u modulů o 315 % a u článků o 10 %. Jelikož odvětví fotovoltaiky je kapitálově náročné, očekává se, že výrobní odvětví Unie neustále hledá vhodné financování, aby zvýšilo svou nákladovou efektivnost a soutěžilo s nekalým dumpingovým dovozem. Vyvozuje se proto závěr, že nedostatečný přístup k financím byl výsledkem narušené situace, která byla způsobena dumpingovým dovozem, a nikoli její příčinou. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(304)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala, že je třeba oddělit a rozlišit škodlivé účinky finanční krize a nepřičítat je dumpingovému dovozu. Tato strana odkázala na veřejně dostupné informace, které uváděly, že nejméně jeden výrobce v Unii považoval krizi za hlavní příčinu újmy. Toto šetření vycházelo ve svých zjištěních z údajů konkrétních společností, které značně přesahují veřejně dostupná prohlášení jednotlivých společností. Veřejně dostupné prohlášení, na něž se odkazuje, nemůže proto zpochybnit zjištění uvedená ve 212. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v němž byl vyvozen závěr, že ačkoliv finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(305)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že je nutno vzít v úvahu rozdílný přístup výrobního odvětví Unie k financování v porovnání s čínskými vyvážejícími výrobci. Tato strana tvrdila, že to bylo jedním z hlavních faktorů, které výrobnímu odvětví Unie způsobily podstatnou újmu, a nikoli dumpingový dovoz. Bylo však zjištěno, že přednostní přístup řady čínských vyvážejících výrobců k financování narušuje trh a může být jedním z hlavních důvodů, které čínským vyvážejícím výrobcům umožňují vyvážet dotčený výrobek za dumpingové ceny. Tento faktor proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(306)
Jelikož s ohledem na důsledky finanční krize nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 211. a 212. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.10. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(307)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky za účelem přehodnocení zjištění uvedených ve 213. a 215. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato zjištění se potvrzují.
3.11. Objev ložisek plynu z plynonosných břidlic v Evropské unii
(308)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky za účelem přehodnocení zjištění uvedených ve 215. až 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato zjištění se potvrzují.
3.12. Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (ETS)
(309)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky za účelem přehodnocení zjištění uvedených ve 218. a 219. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato zjištění se potvrzují.
3.13. Rozhodnutí v oblasti řízení
(310)
Některé zúčastněné strany zopakovaly tvrzení uvedené ve 220. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že příčinou způsobené podstatné újmy byla nejméně u jednoho z výrobců v Unii nesprávná rozhodnutí v oblasti řízení. Tyto strany poskytly další informace v podobě tiskového článku. Poskytnuté informace však nebylo možno ověřit a nemohly změnit zjištění v rámci tohoto šetření, že rozhodnutí v oblastí řízení dotčené společnosti byla obvyklá a opatrná a neměla žádný dopad na celé výrobní odvětví Unie. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(311)
Jelikož v této souvislosti nebyly předloženy žádné jiné argumenty, potvrzují se zjištění uvedená ve 220. a 221. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.14. Jiné vládní politiky
(312)
Jelikož nebyly podány žádné připomínky za účelem přehodnocení zjištění uvedených ve 222. odůvodnění prozatímního nařízení, tato zjištění se potvrzují.
3.15. Jiná tvrzení
(313)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že příčinou újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla nevýhoda předvoje a nedostatečná politická podpora ze strany Evropské komise v předchozích letech. Tato strana rovněž tvrdila, že kromě vnitrostátních režimů podpory jsou na každém trhu důležitými faktory také obyvatelstvo, HDP, spotřeba elektřiny, možnosti financování a připojitelnost do sítě. Výše uvedená strana však nebyla schopna svá tvrzení doložit, a tato byla proto zamítnuta.
(314)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala, že příčinou újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla nevýhoda předvoje. Toto tvrzení však nebylo analyzováno ani doloženo; bylo proto třeba je zamítnout.
4. Souhrnné posouzení jiných činitelů, u nichž bylo zjištěno, že přispěly k újmě
(315)
Šetření prokázalo, že k újmě mohly přispět tyto jiné činitele: dovoz dotčeného výrobku z Tchaj-wanu; snižování zaručených výkupních cen; dlouhodobé smlouvy omezeného počtu výrobců v Unii týkající se polykrystalického křemíku; finanční a hospodářská krize.
(316)
Jak bylo uvedeno výše v oddíle 3.1 resp. 3.6, možné přispění dovozu z Tchaj-wanu a dlouhodobých smluv omezeného počtu výrobců v Unii týkajících se polykrystalického křemíku je nanejvýš pouze okrajové, jelikož případný dopad byl v hodnotovém řetězci dále zmírněn.
(317)
Co se týká hospodářské a finanční krize, šetření ukázalo, že hlavní příčinou potíží výrobního odvětví Unie při přístupu ke kapitálu potřebnému pro investice byl dumpingový dovoz, který výrobnímu odvětví Unie zabránil v prodeji výrobků za ziskové ceny v době, kdy trh v Unii vykazoval vysoká tempa růstu (2009-2011).
(318)
Co se týká zaručených výkupních cen, třetí strany nebyly schopny prokázat, že výše zaručených výkupních cen během období šetření byly tak nízké, že výrobcům v Unii znemožnily prodávat dotčený výrobek za ceny, které nezpůsobují újmu. Orgány zastávají názor, že snižování zaručených výkupních cen může vysvětlit nižší poptávku, jelikož investice v určitých místech již nebyly životaschopné. Nemůže však narušit příčinnou souvislost, a to ani ve spojení s ostatními činiteli, u nichž bylo zjištěno, že přispěly k újmě, jelikož zaručené výkupní ceny byly dosud na úrovni, při níž by v případě, že by neexistoval dumpingový dovoz, mohli výrobci v Unii prodávat své výrobky za ceny, které nezpůsobují újmu.
(319)
Ani po posouzení kumulativního účinku čtyř jiných činitelů, které mohly přispět k újmě, není proto narušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou.
5. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(320)
Veškeré účinky jiných činitelů újmy než dumpingový dovoz byly analyzovány jednotlivě i společně. Vyvozuje se proto závěr, že souhrnné posouzení všech činitelů, které mohly mít společně dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie (tj. dovoz ze třetích zemí, zaručené výkupní ceny, dopad cen surovin, finanční krize), nevysvětluje újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, zejména pokud jde o nízké ceny a finanční ztráty způsobené pronikáním levného dovozu dotčeného výrobku z ČLR ve značném množství. Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 223. a 224. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní poznámky
(321)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana uvedla, že posouzení zájmu Unie nebylo založeno na reprezentativním počtu hospodářských subjektů.
(322)
Komise kontaktovala jednotlivé hospodářské subjekty následujícím způsobem.
(323)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení: jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise kontaktovala všech 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených žadatelem a v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala prozatímní vzorek tak, aby pokrýval co největší reprezentativní objem dovozu, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Jak je však uvedeno ve 12. a 232. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pouze u jedné společnosti, která byla prozatímně vybrána, se po ověření skutečně potvrdilo, že je dovozcem, který není ve spojení. Po vyhlášení prozatímního nařízení bylo k další spolupráci v rámci šetření vyzváno dalších patnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří v počáteční fázi předložili formulář pro výběr vzorku, nebyli však do vzorku zařazeni. Šest z nich souhlasilo a obdrželo dotazník a pět jich poskytlo odpověď, přičemž tři odpovědi se považovaly za dostatečně úplné. Konečný vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, proto zahrnuje čtyři dovozce, kteří nejsou ve spojení a na něž připadá 2 % až 5 % dovozu dotčeného výrobku. Pokud jde o tento nízký procentní podíl, je třeba mít na paměti, že se většina dovozu dotčeného výrobku do Unie neuskutečňuje prostřednictvím dovozců, kteří nejsou ve spojení, jak bylo objasněno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(324)
Jiné hospodářské subjekty než dovozci, kteří nejsou ve spojení (hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie): jak je uvedeno ve 226. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rozeslala rovněž zvláštní dotazníky přibližně 150 hospodářským subjektům (včetně dovozců, kteří nejsou ve spojení), kteří se přihlásili po zahájení šetření, mohli tudíž Komisi poskytnout příslušné údaje. Při šetření byly vzaty v úvahu nejen odpovědi na dotazníky, nýbrž rovněž ověřitelné a náležitě doložené připomínky a podání zúčastněných stran předložená ve stanovených lhůtách, a to bez ohledu na to, zda tyto strany odpověděly na dotazník, či nikoli. AFASE předala Komisi připomínky jménem svých členů - hospodářských subjektů působících v oblasti fotovoltaiky, jež byly rovněž analyzovány.
(325)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byly shromážděny dostatečné údaje, které umožnily smysluplné posouzení zájmu Unie. Z těchto důvodů bylo dotyčné tvrzení zamítnuto.
(326)
Jedna zúčastněná strana Komisi požádala, aby objasnila, jak Komise zacházela s předloženými dotazníky dovozců, které byly určeny hospodářským subjektům navazujícím na výrobní odvětví Unie.
(327)
V odpovědi na tuto žádost se uvádí, že se 36 odpovědí uvedených ve 241. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkalo odpovědí na přílohu B oznámení o zahájení řízení, jejímž účelem bylo případně vybrat vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(328)
Co se týká odpovědí na dotazník, které poskytly dva hospodářské subjekty uvedené ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedna byla vzata v úvahu v příslušné analýze hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie. Druhý hospodářský subjekt poskytl doplňkové informace, které prokázaly, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je skutečně dovozcem modulů, nikoli však dovozcem článků. Informace uvedené v jeho odpovědi na dotazník však nepostačovaly k tomu, aby byl zařazen do analýzy týkající se dovozců, kteří nejsou ve spojení, a to kvůli skutečnosti, že poskytnuté odpovědi nebyly úplné.
(329)
Po uložení prozatímních opatření se uskutečnily další inspekce na místě v prostorách dvou společností připravujících projekty (viz výše 8. bod odůvodnění). Pro účely tohoto šetření bylo mimoto analyzováno a vzato v úvahu (viz níže 369. až 371. bod odůvodnění) šest odpovědi na zvláštní dotazníky (viz 324. bod odůvodnění), které předložili poskytovatelé služeb působící rovněž v odvětví fotovoltaiky (logistika, přeprava, styk s veřejností atd.) a které se původně nepovažovaly za dostatečně úplné (viz 241. bod odůvodnění prozatímního nařízení).
(330)
Při analýze zájmu Unie se vycházelo z těchto informací:
-
odpovědi na dotazník obdržené od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a čtyř dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, a rovněž odpovědi na zvláštní dotazník obdržené od osmi hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a třinácti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie (sedm společností připravujících projekty/montážních firem; šesti poskytovatelů služeb, kteří působí rovněž v odvětví fotovoltaiky) z celkem 150 hospodářských subjektů, které se přihlásily po zahájení řízení a obdržely zvláštní dotazníky,
-
údaje ověřené během inspekcí na místě v prostorách osmi výrobců v Unii, jednoho dovozce, který není ve spojení, dvou hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, čtyř hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie (společnosti připravující projekty/montážní firmy) a jednoho sdružení (viz 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení a 8. bod odůvodnění výše),
-
údaje o zájmu Unie, které poskytly jiné zúčastněné strany, včetně sdružení, a rovněž veřejně dostupné údaje o vývoji fotovoltaického trhu v Evropě, zejména dokument EPIA „Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017“.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(331)
Některé zúčastněné strany pochybovaly, že by výrobní odvětví Unie mohlo mít z opatření prospěch, a tvrdily, že i) opatření sníží poptávku po fotovoltaických výrobcích v Unii, a výrobní odvětví Unie nebude proto moci zvýšit svůj prodej, ii) výrobní odvětví Unie má malé výrobní závody, a není proto schopno uspokojit poptávku po určitých typech zařízení, jako jsou komerční střešní systémy a velká zařízení montovaná na zemi, iii) výrobci v Unii nejsou „financovatelní“, iv) uložení cel na články fakticky zvýší výrobní náklady výrobců modulů v Unii a učiní je méně přitažlivými pro spotřebitele, v) v případě významného poklesu čínského dovozu využijí menší dovoz z ČLR s největší pravděpodobností výrobci z jiných třetích zemí.
(332)
Co se týká tvrzení, že opatření sníží poptávku po fotovoltaických výrobcích v Unii, a výrobní odvětví Unie proto nebude moci zvýšit svůj prodej, podotýká se, že strany nemohly předložit žádné ověřitelné důkazy o existenci přímé souvislosti mezi uložením opatření a poklesem poptávky po fotovoltaických výrobcích, která byla (jak bylo prokázáno) v posledních letech ovlivněna řadou faktorů.
(333)
V odpovědi na tvrzení, že výrobní odvětví Unie má malé výrobní závody, a není proto schopno uspokojit poptávku po některých typech zařízení, jako jsou komerční střešní systémy a velká zařízení montovaná na zemi, je třeba uvést, že šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie je schopno dodávat jak komerční a průmyslová zařízení (mezi 40 kW a 1 MW), tak i zařízení pro tržní segment veřejných služeb (1 MW až 10 MW). Při šetření nebylo navíc zjištěno, že v rámci jednoho projektu nelze použít výrobky dodávané různými výrobci. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(334)
Tvrzení, že výrobní odvětví Unie nebude mít z opatření prospěch, jelikož výrobci v Unii nejsou „financovatelní“, a že investiční fondy nebudou souhlasit s financováním projektů, které používají moduly vyráběné v EU, nebylo doloženo. Každopádně se předpokládá, že uložení opatření obnoví spravedlivé podmínky na trhu, což by mělo investory, včetně z bankovního sektoru, ujistit o schopnosti výrobců v Unii připravit životaschopné projekty. Z těchto důvodů bylo dotyčné tvrzení zamítnuto.
(335)
Co se týká tvrzení, že uložení cel na články fakticky zvýší výrobní náklady výrobců modulů v Unii a učiní je méně přitažlivými pro spotřebitele, uvádí se, že ačkoli není vyloučeno, že by po uložení cel mohlo dojít k určitému růstu cen, je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že veřejně dostupné zdroje naznačují trend klesajících cen modulů a článků. Proto i v případě, že by se náklady na články mohly v důsledku opatření zvýšit, celkový trend klesajících cen by měl vést k snížení nákladů na moduly. Dotyční výrobci se mohou rovněž rozhodnout, že budou články pořizovat v Unii, a nikoli z ČLR. Rovněž se očekává, že uložení opatření zvýší využití kapacity výrobců článků v Unii, což zvýší jejich úspory z rozsahu, a tudíž sníží náklady. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(336)
Tvrzení, že v případě významného poklesu čínského dovozu po uložení opatření z toho budou mít s největší pravděpodobností prospěch spíše jiné třetí země než výrobní odvětví Unie, šetření nepotvrdilo. Šetření neodhalilo žádné jednoznačné signály, že jiné třetí země přesměrují masivně svůj vývoz na trh Unie, zejména vzhledem k pravděpodobnému rozšiřování trhů v jiných třetích zemích, především v Asii, jak odhadují veřejně dostupné zdroje. Mimoto nejsou k dispozici žádné údaje, že i kdyby se v důsledku poklesu čínského dovozu dovoz z jiných třetích zemí zvýšil, nebude výrobní odvětví Unie schopno soutěžit s dovozem z těchto zemí.
(337)
V reakci na poskytnutí konečných informací některé strany tvrdily, že je nereálné očekávat vznik udržitelného výrobního odvětví Unie vyrábějícího moduly a články, jelikož neexistuje racionálně uvažující investor, který by investoval do výrobců v Unii, kteří údajně mají nepříznivou nákladovou strukturu, a nemohou proto vyrábět za konkurenceschopné ceny. Šetření nepotvrdilo, že výrobní odvětví Unie má nepříznivou nákladovou strukturu, jak je objasněno ve 202. a 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Neexistence dumpingového dovozu a větší využití výrobních kapacit by proto měly zajistit úspory z rozsahu a umožnit vznik udržitelného výrobního odvětví Unie. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo tvrzení zamítnuto.
(338)
Jedna strana uvedla, že poptávka v Unii je ovlivněna vývojem zaručených výkupních cen a že s tímto vývojem je spojena návratnost investic, kterou investoři očekávají. Konkrétně se uvádělo, že pokud v Unii dojde v důsledku cel k růstu cen a vývoj zaručených výkupních cen nebude sledovat tento růst, poptávka se sníží a výrobní odvětví Unie nebude mít z uložených cel prospěch.
(339)
V reakci na výše uvedené tvrzení se podotýká, že navzdory souvislosti mezi výší zaručených výkupních cen a poptávkou po fotovoltaických zařízeních z důkazů shromážděných během šetření vyplývá, že budoucí poptávka bude na zaručených výkupních cenách a jiných režimech podpory závislá stále méně, jelikož u některých typů zařízení na řadě míst v Unii bude pravděpodobně dosaženo cenové parity (viz 260. bod odůvodnění výše). Očekávaná návratnost investic by měla být mimoto založena na spravedlivých tržních cenách. Jak je uvedeno ve 335. bodě odůvodnění výše, ačkoli není vyloučeno, že po uložení opatření může dojít k určitému růstu cen, je třeba uvést, že podle veřejně dostupných zdrojů vykazují ceny celkově klesající tendenci. Tvrzení je proto zamítnuto.
(340)
Zúčastněné strany uvedly, že jelikož je poptávka po solárních panelech ovlivněna režimy podpory, zejména zaručenými výkupními cenami, a výší cen elektřiny pro konečné spotřebitele (které určují cenovou paritu), může být cenová pružnost poptávky velmi vysoká. Ačkoli je pravda, že významné zvýšení cen může vést k významnému poklesu poptávky kvůli zvláštní povaze trhu, jak poukázaly tyto zúčastněné strany, je toto tvrzení nutno zamítnout, jelikož je velmi nepravděpodobné, že růst cen způsobený opatřeními bude významný, a to z následujících důvodů. Za prvé, veškeré dostupné zdroje potvrzují, že významné snižování cen dotčeného výrobku zaznamenané v celém období šetření a od období šetření do současnosti bude pokračovat.
Za druhé, hospodářským dopadem závazku, který Komise přijala, je to, že čínští vyvážející výrobci budou dodávat dotčený výrobek za minimální dovozní cenu nižší než 60 c/W, což je mnohem méně než cena, která byla zaznamenána v období šetření, a to při objemu, který odpovídá přibližně současnému podílu na trhu. Na této cenové úrovni není velmi pravděpodobné, že by se poptávka významně snížila, jelikož tato cenová úroveň zajišťuje dostatečnou poptávku jak pod stávající výší podpory poskytované režimy podpory, tak pod stávající úrovní cenové parity. Cena elektřiny pro konečné spotřebitele má podle očekávání růst, zatímco cena dotčeného výrobku se má snižovat. Prostřednictvím vzorce pro indexaci závazek zajišťuje, aby minimální dovozní cena zohledňovala další pokles cen dotčeného výrobku. Tato tvrzení bylo proto nutno zamítnout.
(341)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že zájem výrobního odvětví Unie není podstatný, jelikož přidaná hodnota, kterou v hodnotovém řetězci v oblasti fotovoltaiky vytvoří předcházející a navazující výrobní odvětví, je mnohem významnější než přidaná hodnota vytvořená výrobním odvětvím Unie. Tvrzení, že různé segmenty v odvětví fotovoltaiky mají rozdílnou přidanou hodnotu, není zpochybněno. Jak je uvedeno ve 228. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou nekalými obchodními praktikami. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni své výrobní závody uzavřít, a pokud by nebyla opatření uložena, jeví se jako jisté další zhoršení situace. Jelikož všechny segmenty odvětví fotovoltaiky jsou vzájemně úzce propojené, poškodil by zánik výroby v Unii celé odvětví fotovoltaiky, poněvadž to by bylo zcela závislé na dodávkách pořizovaných externě. Proto i z důvodu zabezpečení dodávek bylo toto tvrzení zamítnuto.
(342)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana zopakovala tvrzení, že pro to, zda by mělo být uloženo antidumpingové clo, je důležitá vyšší přidaná hodnota dotčeného výrobku vytvořená předcházejícím a navazujícím odvětvím v porovnání s výrobním odvětvím Unie. V této souvislosti se potvrzuje, že při posuzování zájmu Unie uvážily orgány pozitivní a negativní důsledky, které může mít clo na jednotlivé hospodářské subjekty. Zatímco dopad na předcházející a navazující odvětví je omezený, opatření umožní výrobnímu odvětví Unie překonat účinky dřívějšího dumpingu.
(343)
Jedna strana zpochybnila počet pracovních míst, který uložení opatření zajistí. Tato strana uvedla, že výrobní odvětví Unie zaměstnává přibližně 6 000 osob, a nikoli 25 000 osob, jak je uvedeno ve 229. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(344)
Na podporu výše uvedeného tvrzení však nebyly předloženy žádné důkazy, a tvrzení bylo proto zamítnuto. Objasňuje se, že vzhledem k vyloučení destiček z definice výrobku činila zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v období šetření přibližně 21 000 osob. Zúčastněné strany nepředložily žádný důkaz, že se počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie po období šetření významně změnil.
(345)
Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla dumpingovým dovozem z ČLR způsobena podstatná újma, takže nebylo schopno amortizovat investice prostřednictvím ziskového prodeje. Očekává se, že uložení opatření obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za stejných podmínek. Pravděpodobné snížení dovozu z ČLR by mělo výrobnímu odvětví Unie v krátkodobém horizontu umožnit, aby zvýšilo svůj prodej v Unii, a tudíž lépe využívalo dostupné výrobní kapacity. To může zajistit úspory z rozsahu. Ačkoli je možné, že v krátkodobém horizontu ceny obdobného výrobku v důsledku opatření porostou, celkový trend klesajících cen bude pravděpodobně zachován, a to na straně jedné kvůli dalšímu snižování nákladů na výrobu výrobku, který je předmětem šetření, a na straně druhé kvůli konkurenčnímu tlaku ze strany výrobců ve třetích zemích, kteří budou na trhu Unie rovněž soutěžit.
(346)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 227. a 231. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou údaje o zaměstnanosti, jak bylo uvedeno výše ve 344. bodě odůvodnění.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(347)
Po poskytnutí prozatímních informací dovozce, který není ve spojení, který před uložením prozatímních opatření poskytl odpověď na dotazník a který se považoval za prozatímní vzorek, uvedl, že závěry ohledně dopadu opatření na dovozce, kteří nejsou ve spojení, byly založeny pouze na jeho vlastní odpovědi na dotazník, nelze je proto pokládat za reprezentativní.
(348)
V prozatímním nařízení byla zjištění týkající se dovozců, kteří nejsou ve spojení, založena na jediné společnosti, jelikož (jak je objasněno ve 232. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) pouze u jednoho ze tří dovozců prozatímně zařazených do vzorku spočívala hlavní činnost v obchodování s dotčeným výrobkem. Jak je uvedeno výše ve 21. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření se vzorek zvětšil, bylo kontaktováno více dovozců, kteří nejsou ve spojení, a z pěti dalších obdržených odpovědí na dotazník byly pouze tři dostatečně úplné a umožňovaly smysluplné posouzení. V konečné fázi byl proto vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, rozšířen a zahrnoval čtyři dovozce. Během období šetření kolísal podíl činnosti čtyř spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, související s dotčeným výrobkem mezi 60 % a 100 % jejich celkové podnikatelské činnosti. Čtyři spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, mimoto pořizovali v ČLR od 16 % do 100 % celkového dovozu modulů, přičemž pouze jeden z nich pořizoval výrobek pouze z dotčené země. Ziskovost čtyř spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, související s dotčeným výrobkem činila v období šetření v průměru 2,3 %.
(349)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že dopad cel na dovozce, kteří nejsou ve spojení, byl podhodnocen, jelikož neexistují bezprostřední alternativní zdroje dodávek, které by mohly nahradit čínský dovoz dotčeného výrobku, pokud budou uložena cla, a že změna zdroje dodávek je obtížná vzhledem ke skutečnosti, že se velká část výroby nachází v ČLR a že by to znamenalo značné dodatečné náklady.
(350)
V této souvislosti se připomíná, že by uložení opatření nemělo vést k vymizení dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Ze šetření vyplynulo, že možný pokles dovozu z ČLR bude mít dopad zejména na ty dovozce, kteří pořizují dotčený výrobek výhradně z ČLR, což platí pouze v případě jednoho ze čtyř spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Co se týká dopadu opatření na finanční situaci dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebylo vyloučeno, že může být negativní, byl však vyvozen závěr, že to bude do značné míry záviset na jejich schopnosti změnit zdroje dodávek nebo přenést alespoň částečně možnou vyšší cenu na odběratele. V případě hospodářských subjektů, které dovážejí výrobek rovněž z jiných zdrojů než z ČLR nebo kteří dovážejí rovněž jiné produkty než dotčený výrobek, bude negativní dopad dále omezen. Komise se proto domnívá, že ačkoli je pravděpodobný negativní dopad na dovozce dotčeného výrobku, tento dopad bude v průměru omezený.
(351)
Jeden dovozce, který není ve spojení, uvedl, že před přijetím výrobků od nového dodavatele musí vynaložit značný čas a finanční investice. V této souvislosti bylo v reakci na poskytnutí konečných informací uvedeno, že inspekčnímu týmu byly v době inspekce na místě předloženy příslušné důkazy o nutnosti dlouhého testování, které musí dovozce provést, než se rozhodne pro dodávky od určitého vývozce.
(352)
Uznává se, že navázání nového vztahu mezi dovozcem a dodavatelem může vyžadovat dodatečné náklady a čas (např. na testování výrobku). Současně se zdá, že změna dodavatelů představuje běžné riziko, které je započítáno v činnosti dovozců a které souvisí se skutečností, že se fotovoltaický trh vyvíjí, a tudíž prochází neustálými změnami (např. úpadky, spojení), což vyžaduje přechod na nové dodavatele. Mimoto lze předpokládat, že testování vyžadují rovněž nové typy modulů, které se neustále dostávají na trh (např. s novými vlastnostmi z hlediska účinnosti). V této souvislosti se zdá, že testování nového výrobku (i od téhož dodavatele) je spíše normou než neobvyklou činností. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(353)
V reakci na poskytnutí konečných informací dvě strany zopakovaly tvrzení, že nebyl náležitě zohledněn zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení. Jedna strana tvrdila, že neposkytnutí verzí odpovědí dalších spolupracujících dovozců na dotazníky bez důvěrných údajů neumožnilo stranám provést náležité posouzení. Strana zpochybnila hodnocení Komise, pokud jde o možnost vyššího dovozu z jiných třetích zemí do Unie, což dovozcům umožní změnit dodávky, a to na základě tvrzení, že jiné třetí trhy rychle rostou. Za tímto účelem strana tvrdila, že tento předpoklad je v rozporu se závěry ve 336. bodě odůvodnění, v němž se tvrdí, že dovoz z jiných třetích zemí nebude masivní. Jiná strana pochybovala, zda Komise dodržela zásadu zákazu diskriminace, jelikož při posuzování Komisí byla výrobcům v Unii přisuzována větší důležitost než ostatním hospodářským subjektům.
(354)
Za prvé se potvrzuje, že verze odpovědí dalších spolupracujících dovozců na dotazníky bez důvěrných údajů, které byly obdrženy po vyhlášení prozatímního nařízení, byly zařazeny do spisu, do něhož mohly zúčastněné strany nahlédnout. Za druhé, mezi předpokladem, že v reakci na nižší dovoz z ČLR může vzrůst dovoz z jiných třetích zemí a že by toto zvýšení nemělo být masivní vzhledem k rostoucí poptávce po fotovoltaických zařízeních ve světě, neexistuje rozpor. Jelikož se očekává, že výrobní odvětví Unie získá zpět určitou část podílu na trhu, který předtím držely výrobky z ČLR, nelze vyloučit určitou ztrátu činnosti u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Podotýká se však, že se celková velikost fotovoltaického trhu má podle očekávání v dlouhodobém horizontu zvětšovat, jelikož na stále více místech bude dosaženo cenové parity. Rovněž je objasněno, že stejně jako ve všech šetřeních týkajících se ochrany obchodu byla situace výrobního odvětví Unie posouzena s cílem zjistit, zda mu byla dumpingovým dovozem způsobena podstatná újma, v rámci analýzy zájmu Unie však byl zájem výrobního odvětví Unie posouzen na stejném základě jako u ostatních hospodářských subjektů, včetně dovozců, kteří nejsou ve spojení. Rovněž se objasňuje, že se šetření týkající se toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma, řídí zejména ustanoveními čl. 3 odst. 5 základního nařízení, jež stanoví minimální normy pro toto šetření. Zájem Unie je analyzován pouze v případě zjištění dumpingu působícího újmu v souladu s normami stanovenými v článku 21 základního nařízení. Usuzovalo se proto, že pravděpodobný negativní dopad opatření na některé dovozce, zejména ty, kteří pořizují výrobek výhradně z ČLR, nepřevažuje nad přínosy opatření pro výrobní odvětví Unie a střednědobými a dlouhodobými přínosy pro fotovoltaický trh v Unii, které vyplývají ze spravedlivé hospodářské soutěže.
(355)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se na základě informací vztahujících se na čtyři dovozce zařazené do vzorku 233. a 234. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce
(356)
Po poskytnutí prozatímních informací několik stran zopakovalo tvrzení, že většina vstupů v hodnotovém řetězci v oblasti fotovoltaiky pochází z Unie a že by tato výhodná situace mohla skončit, pokud budou uložena cla, jelikož se výroba dotčeného výrobku v ČLR v důsledku cla sníží. V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana uvedla, že opatření mohou v tomto případě vést k jiným opatřením, která ČLR případně uloží na výrobky z Unie.
(357)
Jak je uvedeno ve 239. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, očekává se, že čínský dovoz bude trh Unie zásobovat i po zavedení cel. Různé veřejně dostupné zdroje v odvětví fotovoltaiky, například dokument EPIA „Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017“, mimoto odhadují, že k případnému snížení poptávky v Unii by mělo dojít pouze krátkodobě (v roce 2013 a 2014), jelikož v dalších letech spotřeba v Unii poroste. Jak je vyvozeno ve 239. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odstranění nekalých obchodních praktik ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pravděpodobně umožní udržitelný růst na fotovoltaickém trhu v Unii, z něhož by měly mít prospěch všechny hospodářské subjekty v Unii. Co se týká tvrzení ohledně možných odvetných opatření ze strany ČLR v reakci na opatření v daném případě, připomíná se, že ČLR může stejně jako jakýkoli jiný člen WTO využít šetření týkající se ochrany obchodu pouze v odůvodněných případech a toto šetření musí dodržovat přísná pravidla WTO. Komise tato šetření sleduje s cílem zajistit dodržování pravidel WTO. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(358)
Některé strany zpochybnily závěr uvedený ve 239. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že nižší vývoz hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce z Unie do ČLR může být nahrazen vývozem na jiné trhy, a uvedly, že cla sníží celosvětovou poptávku po výrobku.
(359)
V tomto ohledu se za prvé podotýká, že se nepředpokládá, že v důsledku cel bude čínský dovoz zcela ukončen. Informace získané v průběhu šetření mimoto neprokazují přímou souvislost mezi vývojem dovozu z ČLR na trh Unie a vývozem z ČLR na ostatní trhy. Veřejně dostupné zdroje, například dokument EPIA „Global Market Outlook for Photovoltaics 2013-2017“, mimoto odhadují, že světový fotovoltaický trh v příštích letech poroste. Co se týká čínského trhu, existují signály, že se domácí spotřeba v ČLR značně zvýší (jak uvedla například EPIA). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se nepředpokládá, že vývoz hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce z Unie do ČLR v důsledku uložení cel pravděpodobně významně klesne.
(360)
Je třeba rovněž uvést, že pokles poptávky v Unii v letech 2013 a 2014 zmíněný ve 357. bodě odůvodnění může mít negativní dopad na hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce. To však nelze spojovat (přinejmenším nikoli z velké části) se cly, jelikož se předpokládal dlouho před uložením prozatímních opatření. Pokud jde o výrobce strojů pro odvětví fotovoltaiky z Unie (jak je rovněž uvedeno ve 239. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), kvůli existující značné rezervní kapacitě v ČLR není pravděpodobné, že by jejich vývoz do ČLR mohl významně vzrůst, a to ani v případě, že čínští vyvážející výrobci zvýší objem výroby. Z informací získaných během šetření rovněž vyplývá, že na výrobce strojů může mít dopad i čínský 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví, který předpokládá, že by do roku 2015 mělo 80 % zařízení pro výrobu článků pocházet z ČLR. Pokud je této změny dosaženo v souladu s pravidly WTO, může to dále omezit možnost výrobců v Unii soutěžit na čínském trhu. Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(361)
V reakci na poskytnutí konečných informací čínská vláda tvrdila, že 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví obsahuje pouze některé obecné hlavní zásady, které nejsou závazné, jelikož se nepředpokládají žádné donucovací pravomoci, proto by se neměl považovat za známku toho, že možnost výrobců strojů v Unii soutěžit na čínském trhu bude omezená. V tomto ohledu se podotýká, že čínská vláda zařadila ve 12. pětiletém plánu odvětví fotovoltaiky mezi nejstrategičtější odvětví a rovněž vydala zvláštní plán pro solární fotovoltaické odvětví. V tomto plánu vyslovila čínská vláda podporu „špičkovým podnikům“ a „klíčovým podnikům“ a zavázala se „prosazovat provádění různých politik na podporu fotovoltaiky“ a „zajistit celkovou přípravu podpůrných politik v oblasti výrobního odvětví, financí, zdanění …“. Jelikož plán obsahuje základní směrodatné cíle, jichž má čínské výrobní odvětví dosáhnout v pětiletém období, má hluboký dopad na podnikatelské prostředí, a to jak v ČLR, tak v zemích, které s ČLR obchodují. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem existují jednoznačné náznaky, že plán omezuje svobodnou volbu čínských výrobců článků a konkurenční tlak ze strany výrobců v Unii, kteří vyrábějí zařízení vyvážené na čínský trh. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(362)
Jeden spolupracující výrobce surovin zpochybnil možnost, že by jiné trhy kompenzovaly nižší výrobu na čínském trhu, vzhledem k značné vytvořené výrobní kapacitě v ČLR, kterou by nebylo možné snadno vybudovat jinde.
(363)
Vzhledem k závěrům uvedeným výše ve 359. bodě odůvodnění je toto tvrzení zamítnuto, jelikož neexistují žádné údaje o údajně nižší výrobě na čínském trhu.
(364)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila počet zaměstnanců v odvětví na počátku výrobního řetězce, který byl uveden ve 236. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(365)
Objasňuje se, že se počet 4 200 zaměstnanců uvedený v prozatímním nařízení týkal pouze spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, jako jsou výrobci vybavení a dodavatel polykrystalického křemíku, a to na základě jejich odpovědí na dotazník, a nikoli celého odvětví.
(366)
Po vyloučení destiček z definice výrobku by měli mít výrobci tohoto výrobku v Unii z uložení cel nicméně prospěch, jelikož se očekává, že výrobní odvětví Unie zvýší svou výrobu článků a modulů.
(367)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 235. a 240. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Zájem hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie
(368)
Jak je uvedeno výše ve 329. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření se uskutečnily další inspekce na místě u dvou společností připravujících projekty.
(369)
Kromě sedmi odpovědí na dotazníky poskytnutých hospodářskými subjekty navazujících na výrobní odvětví Unie, jejichž činnost přímo souvisí s obdobným výrobkem (a to společností připravujících projekty a montážních firem), jejichž analýza představovala základ pro posouzení hospodářských subjektů navazujících na hospodářské odvětví Unie v prozatímním nařízení, bylo blíže analyzováno šest dalších odpovědí na dotazníky, které byly poskytnuty v prozatímní fázi a které se nepovažovaly za dostatečně úplné (viz 241. bod odůvodnění prozatímního nařízení), jelikož obsahovaly údaje o relativním významu jejich činnosti související s fotovoltaikou v porovnání s celkovou činností.
(370)
Těmito šesti dalšími dotčenými hospodářskými subjekty byli poskytovatelé služeb v odvětví fotovoltaiky (logistika, přeprava, styk s veřejností atd.), tudíž hospodářské subjekty, jejichž činnost přímo nesouvisí s výrobkem, který je předmětem šetření. I přes určité nedostatky v odpovědích údaje uvedené v dotaznících prokazovaly, že činnost těchto hospodářských subjektů související s fotovoltaikou je v porovnání s jejich celkovou činností pouze okrajová. V období šetření představovala činnost související s fotovoltaikou přibližně pouze 5 % jejich celkového obratu a 8 % jejich celkové zaměstnanosti. Ziskovost činila v průměru přibližně 7 %. Podotýká se však, že údaje týkající se ziskovosti nebyly úplné, jelikož ne všechny hospodářské subjekty poskytly příslušné údaje.
(371)
Na základě další analýzy byl vyvozen závěr, že vzhledem k poskytnutým údajům nebude případný dopad opatření na hospodářskou situaci poskytovatelů služeb v odvětví fotovoltaiky pravděpodobně významný.
(372)
Po poskytnutí prozatímních a konečných informací zpochybnila řada stran reprezentativnost údajů hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, které se týkaly obratu, ziskovosti a zaměstnanosti a které Komise odvodila z odpovědí na dotazníky poskytnutých sedmi hospodářskými subjekty navazujícími na výrobní odvětví Unie. AFASE předložila „průzkum“, který provedla u svých členů (montážních firem) s cílem doložit, že u většiny montážních firem představuje podnikání v oblasti fotovoltaiky hlavní zdroj příjmů. AFASE rovněž tvrdila, že hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, zejména montážní firmy, dosáhnou pouze jednociferného ziskového rozpětí (na rozdíl od zjištění uvedených ve 242. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), což jim neumožní absorbovat případná cla.
(373)
Pokud jde o reprezentativnost údajů použitých v prozatímním nařízení, Komise použila všechny údaje, jež poskytly hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, které odpověděly na zvláštní dotazník, a rovněž podání AFASE, jak je objasněno výše ve 330. bodě odůvodnění.
(374)
Co se týká tvrzení, že podnikání v oblasti fotovoltaiky představuje pro montážní firmy hlavní zdroj příjmů, další analýza odpovědí na dotazník, které poskytlo sedm hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie (montážní firmy a společnosti připravující projekty), potvrdila, že činnost přímo související s výrobkem, který je předmětem šetření, představuje v průměru přibližně 42 % celkové činnosti těchto hospodářských subjektů a ziskovost činí v průměru 11 %. Pokud se však vezmou v úvahu rovněž jejich ostatní činnosti (nesouvisející přímo s výrobkem, který je předmětem šetření), celkový význam významně vzroste u tří z celkem sedmi hospodářských subjektů. Příslušný poměr byl proto v období šetření v rozmezí od přibližně 45 % do 100 %. U sedmi hospodářských subjektů (montážních firem a společností připravujících projekty) by ziskovost činnosti v oblasti fotovoltaiky včetně činností, které přímo nesouvisejí s výrobkem, který je předmětem šetření, činila v průměru 9 %. Pokud jde o zaměstnanost, činnost v oblasti fotovoltaiky, včetně činností, které nesouvisejí přímo s výrobkem, který je předmětem šetření, by v období šetření u těchto sedmi hospodářských subjektů představovala přibližně 660 pracovních míst na plný úvazek. Kromě fotovoltaických projektů a zařízení působily tyto hospodářské subjekty rovněž v oblasti zařízení pro větrnou energii a výroby elektrických zařízení.
(375)
Usuzovalo se, že případný dopad opatření na hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie je třeba posoudit především na základě jejich činnosti přímo spojené s výrobkem, který je předmětem šetření, jež v období šetření dosáhla ziskovosti v průměrné výši 11 %. I v případě posouzení na základě celkové činnosti v oblasti fotovoltaiky nesouvisející přímo s výrobkem, který je předmětem šetření, by však byly závěry podobné závěrům vyvozeným v prozatímní fázi, jelikož celkově se jednotlivé zohledněné faktory, a to ziskovost a možnost absorbovat část cla, významně nezmění (ziskovost se sníží z průměrných 11 % na průměrných 9 %). V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana, v jejichž prostorách Komise provedla inspekci na místě, zpochybnila reprezentativnost závěru ohledně ziskovosti montážních firem a společností připravujících projekty, která byla podle ní údajně založena pouze na jedné transakci. Toto tvrzení se zamítá, jelikož Komise vypočítala ziskovost hospodářského subjektu navazujícího na výrobní odvětví Unie na základě veškerých údajů, které hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie poskytly ve svých odpovědích na dotazník.
(376)
S ohledem na průzkum, který AFASE provedla u svých členů, se za prvé podotýká, že všechny hospodářské subjekty měly možnost přihlásit se po zahájení šetření a odpovědět na zvláštní dotazník určený pro hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, v němž byly požadovány informace potřebné pro posouzení dopadu cel na tyto hospodářské subjekty. Za druhé, v průzkumu nebyla uvedena totožnost montážních firem, což neumožňovalo ověřit například relevantnost a spolehlivost poskytnutých údajů. Za třetí, ačkoli se řada otázek položených v tomto průzkumu týkala schopnosti montážních firem absorbovat možná cla, v průzkumu nebyl uveden žádný odkaz na zisk, kterého tyto montážní firmy dosáhly v období šetření, chyběly tudíž důležité údaje pro vyhodnocení dopadu opatření. Z poskytnutého průzkumu nebylo proto možno odvodit smysluplné závěry.
(377)
Řada stran zpochybnila závěry uvedené ve 247. a 250. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že pracovní místa v segmentu navazujícím na výrobní odvětví Unie budou negativně ovlivněna z krátkodobého hlediska a že celkový dopad bude negativní, avšak jen v omezeném rozsahu, jelikož fotovoltaický trh v Unii má podle odhadů ve střednědobém a dlouhodobém horizontu růst. Některé strany rovněž tvrdily, že pokles poptávky postihne zejména montážní firmy, které jsou závislé na fotovoltaických zařízeních.
(378)
Možný úbytek pracovních míst v důsledku uložení cel byl blíže analyzován. Informace získané během šetření obecně potvrdily, že v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie dojde mezi rokem 2011 a 2012 k úbytku pracovních míst v důsledku snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních v Unii přibližně o 5 GW, jak bylo uvedeno již ve 246. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento úbytek pracovních míst nelze spojovat s opatřeními, jelikož je odrazem vývoje na trhu. V roce 2013 a 2014 se předpokládá další snížení poptávky, což s největší pravděpodobností povede k dalšímu úbytku pracovních míst v odvětví fotovoltaiky. Takovýto vývoj poptávky předpovídala významná výzkumná střediska, jako je EPIA, již před zahájením šetření, a úbytek pracovních míst proto nelze přičíst uložení opatření.
(379)
Výrobní odvětví Unie předložilo studii poradenské společnosti PriceWaterHouseCoopers (dále jen „PWC“) týkající se možného dopadu opatření na pracovní místa související s fotovoltaikou. Studie společnosti PWC odkazuje na dřívější studii jiné poradenské společnosti Prognos, která předpokládala vysoké úbytky pracovních míst na fotovoltaickém trhu v důsledku uložení opatření, na něž upozornila AFASE před uložením prozatímních cel a jimiž se zabýval 243. až 246. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Studie společnosti PWC kritizovala studii vyhotovenou společností Prognos a poukazovala na skutečnost, že celkový počet zaniklých pracovních míst podle odhadů společnosti Prognos překročil ve skutečnosti celkový počet stávajících pracovních míst v odvětví fotovoltaiky v Unii. Pokud jde o dopad cel na trhu Unie, společnost PWC dospěla k opačným závěrům než společnost Prognos a předpokládala čistý kladný dopad na pracovní místa v Unii a to, že přínosy převáží nad možnými negativními účinky cel (např. na poptávku). Jelikož nebyla předložena žádná nová doložená tvrzení týkající se dopadu opatření na zaměstnanost v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie, potvrzují se závěry uvedené ve 247. až 250. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(380)
AFASE tvrdila, že Komise nezveřejnila zdroj 20 % statistické odchylky vykazované u počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky vypočítaného pro rok 2011, jak bylo uvedeno ve 245. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(381)
Tato 20 % statistická odchylka, která může platit směrem nahoru i dolů, vyšla najevo během inspekce na místě u EPIA. To ukazuje potíže při stanovení přesných údajů o zaměstnanosti v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie, jelikož je k dispozici jen málo zdrojů sběru údajů, které si navíc často protiřečí.
(382)
V reakci na poskytnutí konečných informací některé strany tvrdily, že se analýza Komise nezabývala skutečností, že cla jen přispějí k úbytku pracovních míst v důsledku nižšího počtu fotovoltaických zařízení po roce 2011. Uvádělo se, že tato ztráta pracovních míst, zejména v navazujícím odvětví, úzce souvisí se skutečností, že montážní firmy jsou závislé na solárních zařízeních. AFASE mimoto kritizovala Komisi kvůli tomu, že nevzala náležitě v úvahu průzkum, který provedla u svých členů, a podobný průzkum, který provedla Solar Trade Association ve Spojeném království, jež tuto závislost údajně dokládají.
(383)
Co se týká toho, že se Komise údajně nezabývala dopadem cla na pracovní místa, odkazuje se na výše uvedený 377. a 379. bod odůvodnění, které se zabývají tvrzeními ohledně dopadů opatření na pracovní místa v odvětví fotovoltaiky a v nichž se uznává, že z krátkodobého hlediska mohou být kvůli opatřením skutečně negativně dotčena pracovní místa v navazujícím odvětví.
(384)
Co se týká průzkumu AFASE a Solar Trade Association ze Spojeného království, v reakci na poskytnutí konečných informací byla zveřejněna rovněž totožnost společností, které odpověděly na dotazník. Průzkumy však vykazovaly nedostatky, jelikož některé odpovědi nebyly například úplné. Analýza průzkumů ukázala následující. Pokud jde o průzkum AFASE, za prvé se podotýká, že většina z 50 montážních firem, které odpověděly na dotazník, prohlásila, že působí výhradně na fotovoltaickém trhu. Patnáct z celkem 50 montážních firem prohlásilo, že do jisté míry působí rovněž v jiných oblastech nesouvisejících s fotovoltaikou, jako je montáž v oblasti topení, elektřiny a zařízení pro větrnou energii. V případě průzkumu ve Spojeném království vykonávalo 21 z celkem 31 společností ve Spojeném království, které odpověděly na dotazník, rovněž jiné činnosti než činnosti v oblasti fotovoltaiky. Tento výsledek ukazuje, že s ohledem na téměř polovinu společností připravujících projekty a montážních firem platí zjištění uvedená ve 247. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají možnosti vykonávat jiné činnosti, jako je montáž v oblasti topení nebo elektřiny, instalatérství a jiná zařízení pro energii z obnovitelných zdrojů. Uznává se však, že tato možnost může existovat v menším rozsahu, než se předpokládalo v prozatímním nařízení. Zmírňující dopad na úbytek pracovních míst může být proto méně významný, než se předpokládalo původně. Za druhé, některé hospodářské subjekty, u nichž AFASE a Solar Trade Association ve Spojeném království provedly průzkum, používají výrobky vyráběné v Unii a některé po uložení opatření plánují nákup jiných než čínských výrobků, aby zamezily růstu cen. Jejich závislost na čínském dovozu a dopad opatření budou tudíž podle očekávání omezené, jelikož tyto hospodářské subjekty mají přístup k výrobkům vyráběným v Unii.
Za třetí, odhad dopadu opatření na podnikání všech hospodářských subjektů, které se zúčastnily průzkumu, neumožňuje vyvodit spolehlivé závěry, jelikož jejich hodnocení se velmi lišilo. Některé společnosti nebyly dokonce schopny tento dopad posoudit. Za čtvrté, rovněž odpovědi na otázku ohledně počtu fotovoltaických projektů, u nichž v případě cel hrozí zrušení, byl v průzkumu ve Spojeném království v rozmezí od „ne mnoho“ po „všechny projekty“. Některé hospodářské subjekty nebyly schopny odhad provést. V obou průzkumech mimoto chyběla otázka týkající se ziskovosti hospodářských subjektů, které odpověděly na dotazník, což je důležité pro posouzení možné absorpce růstu cen (pokud k němu dojde) v důsledku cla.
(385)
Jiné strany uvedly, že montážní firmy nemohou snadno změnit své činnosti nebo přejít na jiná zařízení související s obnovitelnými zdroji energie kvůli velmi rozdílným technologiím a know-how. Pokud by byla cla uložena, podnikání by ukončily. Po poskytnutí konečných informací toto tvrzení zopakovala jedna zúčastněná strana, která uvedla, že montážní firmy investovaly značné zdroje do specializace na odvětví fotovoltaiky, jako je zvláštní odborná příprava, což prokazuje, že se zaměřují především na odvětví fotovoltaiky a že nebudou schopny přejít snadno na jiné činnosti.
(386)
Toto tvrzení nebylo dostatečně doloženo, jelikož nebylo prokázáno, jaké znalosti musí montážní firmy získat a jak obtížné a nákladné je získání těchto znalostí. Bez ohledu na to orgány potvrzují, že montážní firmy vyvinuly know-how, které je specifické pro instalaci fotovoltaických modulů. Vývoj tohoto know-how je však poměrně nový a rozšiřuje základní odborné znalosti montážních firem týkající se montáže v oblasti elektřiny a topení, instalatérství atd. Know-how se vyvíjelo rovněž v reakci na nekalé praktiky, konkrétně masivní příliv dumpingového dovozu z ČLR. Bez ohledu na specializované dovednosti zaměstnanců montážních firem je toto tvrzení nutno posoudit souběžně s analýzou uvedenou výše ve 378. a 382. bodě odůvodnění, jež se týkala situace v oblasti zaměstnanosti v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie, která může být z krátkodobého hlediska negativně ovlivněna, avšak v důsledku udržitelného obchodu povede ve střednědobém až dlouhodobém horizontu k zvýšení zaměstnanosti v montážních firmách. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(387)
Několik stran zpochybnilo tvrzení týkající se schopnosti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie absorbovat částečně možný růst cen, jak bylo uvedeno ve 247. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Rovněž tento argument nebyl dostatečně doložen, takže nebylo možné posoudit, nakolik je toto tvrzení pravdivé. Jak je uvedeno výše ve 374. bodě odůvodnění, ziskovost spolupracujících hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přímo související s dotčeným výrobkem byla odhadnuta v průměru přibližně na 11 %, což dotyčným hospodářským subjektům umožňuje absorbovat alespoň částečně určitý růst cen, pokud k němu dojde. V této souvislosti se připomíná (jak bylo uvedeno výše ve 335. bodě odůvodnění), že ceny vykazují celkově klesající tendenci. Argument byl proto zamítnut.
(388)
V reakci na poskytnutí konečných informací některé strany zopakovaly tvrzení ohledně vážného rizika poklesu poptávky po solárních produktech v Unii v důsledku opatření, což podle těchto stran hovoří proti uložení opatření. Jedna strana tvrdila, že solární energie v současnosti vykazuje vysokou cenovou pružnost poptávky a i omezený růst ceny solárních produktů povede k významnému snížení poptávky. Tato strana odhadla, že antidumpingové clo ve výši 30 % může poptávku dále snížit o 8 GW, zatímco clo ve výši 50 % by poptávku snížilo o 10 GW. Ve stejném duchu odkázala AFASE na studii, kterou provedl analytik trhu a která v roce 2013 rovněž předpokládá snížení poptávky až o 2 GW v důsledku 50 % cla, což je pokles v mnohem menším rozsahu.
(389)
Ačkoli během šetření předložily strany kromě výše uvedených scénářů různé další scénáře týkající se snížení poptávky, tyto neobsahovaly srovnatelné výsledky. I když nelze vyloučit, že clo může vést k snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních, vyčíslení tohoto dopadu je obtížné vzhledem k různým prvkům, které ovlivňují přitažlivost fotovoltaických zařízení v Unii (viz např. 258. bod odůvodnění prozatímního nařízení). I kdyby v krátkodobém horizontu došlo k takovémuto poklesu poptávky, očekává se, že střednědobé a dlouhodobé přínosy vyplývající ze spravedlivého obchodu převáží nad krátkodobým negativním dopadem. Sama AFASE připustila, že posouzení přímé souvislosti mezi poptávkou a clem bude možné až po uložení cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(390)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 243. a 250. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění týkající se šesti poskytovatelů služeb, u nichž činnost související s fotovoltaikou představuje pouze malý zlomek jejich celkové činnosti (viz 370. bod odůvodnění), nemění závěr uvedený ve 250. bodě odůvodnění prozatímního nařízení stejně jako jej nemění odlišení činnosti, která přímo nesouvisí s dotčeným výrobkem, u sedmi společností připravujících projekty/montážních firem, jak je uvedeno v 374. bodě odůvodnění.
6. Zájem konečných uživatelů/spotřebitelů
(391)
Po poskytnutí prozatímních informací některé strany zopakovaly tvrzení, že cla zvýší cenu dotčeného výrobku. Dojde proto k poklesu poptávky po fotovoltaických zařízeních, jelikož ta budou pro spotřebitele příliš drahá a nebudou dostatečně přitažlivá pro ostatní investory.
(392)
Jak již bylo uvedeno výše ve 335. bodě odůvodnění, ačkoli v důsledku uložení opatření může dojít k dočasnému růstu cen, celkově ceny vykazují klesající tendenci, jak potvrdila řada veřejných zdrojů. Ačkoli je obtížné vyčíslit přesně případný růst cen v důsledku opatření a následný možný pokles poptávky, připomíná se řada skutečností. Za prvé, výrobek, který je předmětem šetření, představuje 50 % celkových nákladů na fotovoltaická zařízení, a clo může být proto přinejmenším částečně absorbováno. Za druhé, soutěžení výrobního odvětví Unie s výrobci ze třetích zemí, kteří již jsou přítomni na trhu Unie, pravděpodobně udrží ceny na nízké úrovni. Výrobní odvětví Unie by současně mělo být schopno dosáhnout lepších finančních výsledků kvůli úsporám z rozsahu vyplývajícím z lepšího využití výrobních závodů a nižších výrobních nákladů. Za třetí, poptávka po fotovoltaických zařízeních souvisí nejen s výší ceny výrobku, který je předmětem šetření, nýbrž rovněž s výší zaručených výkupních cen. Předpokládá se, že při současné nízké úrovni poptávky v porovnání s rokem 2011 a obdobím šetření by se zaručené výkupní ceny neměly snižovat stejně rychle jako v posuzovaném období, což umožní pokračující investice do fotovoltaických projektů. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(393)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana výše uvedené odůvodnění zpochybnila. Tato strana tvrdila, že trend klesajících cen nelze po uložení opatření udržet. Tato strana připomenula, že opatření představují velmi významné zvýšení nákladů, které nemůže být v plné výši vyrovnáno snížením nákladů nebo dovozem z jiných třetích zemí. Mimoto zopakovala, že výrobní odvětví Unie nebude moci uskutečnit nové investice do výrobních závodů a strojů a hospodářské subjekty navazující na hospodářské odvětví Unie mohou absorbovat jen malou část, dosahuje-li jejich zisk 11 %. Mimoto neexistují žádné důkazy, které by naznačovaly, že růst cen mohou vyrovnat zaručené výkupní ceny.
(394)
Připomíná se, že se v rozporu s tímto tvrzením neočekává, že růst cen vyplývající z opatření může být plně vyrovnán, nýbrž to, že je možné dočasné zvýšení cen po uložení opatření (viz 247. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Tento růst cen může vyplývat z rozdílu mezi čínskými dumpingovými cenami a cenami jiných než čínských výrobků. Informace získané během šetření však umožňují tvrdit, že případný růst cen může být částečně absorbován řadou faktorů, a to vzhledem k ziskům v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie ve výši 11 %. Co se týká tvrzení, že neexistují žádné důkazy, které naznačují, že by zaručené výkupní ceny mohly vyrovnat růst cen, lze přiměřeně předpokládat, že zaručené výkupní ceny budou postupem času upraveny v souladu s vývojem cen u projektů.
(395)
Jedna strana uvedla, že od března 2013 vzrostly ceny modulů v Evropě o 20 % a že od roku 2013 existuje značný nedostatek zásob. Toto tvrzení nebylo doloženo, přičemž naopak veřejné zdroje informací ve skutečnosti potvrzují poměrně stálé ceny ve druhém čtvrtletí roku 2013. I kdyby byly tyto informace pravdivé, odrážely by pouze skutečnost, že po zavedení celní evidence dovozu bylo zohledněno riziko možného antidumpingového cla. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(396)
Jiná strana tvrdila, že fotovoltaické projekty nezajistí pro investora návratnost, pokud nebude snižování zaručených výkupních cen odpovídat klesajícím nákladům na projekt, včetně ceny modulů, jelikož ty představují významnou část nákladů daného projektu. Za tímto účelem bylo uvedeno, že cla zpochybní životaschopnost mnoha fotovoltaických projektů, jelikož zvýší cenu.
(397)
Jak bylo uvedeno ve 335. bodě odůvodnění výše, ceny článků a modulů vykazují celkově klesající tendenci. Význam zaručených výkupních cen na trhu se snižuje, jelikož v řadě regionů bude pravděpodobně dosaženo cenové parity. Z těchto důvodů bylo tvrzení, že by cena fotovoltaických modulů mohla mít negativní dopad na fotovoltaické projekty, včetně otázky jejich životaschopnosti, zamítnuto.
(398)
Jedna zúčastněná strana poskytla interní model s cílem prokázat, že by v případě uložení cel byla životaschopnost mnoha fotovoltaických projektů ohrožena.
(399)
Tento model neumožňoval náležité vyčíslení, nakolik by se v případě vyšších cen článků a modulů mohla snížit přitažlivost investic do fotovoltaických zařízení (např. návratnost investic). Předpoklad, že by případné clo bylo zcela přeneseno na konečné uživatele nebo spotřebitele, který byl použit v uvedeném modelu, však vzhledem ke stávajícím ziskovým rozpětím hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie není pravděpodobný. Investiční rozhodnutí není mimoto založeno vždy pouze na ceně modulů, nýbrž závisí rovněž na mnoha jiných faktorech, včetně mimo jiné existence celkově příznivého rámce pro fotovoltaická zařízení v dané zemi, úrovně podpory resp. ceny elektřiny (v případě cenové parity). Tyto dodatečné faktory nejsou jako takové závislé na clu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(400)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 252. a 254. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Jiné argumenty
(401)
Po poskytnutí prozatímních informací bylo zopakováno tvrzení, že výrobní odvětví Unie není schopné zásobovat trh Unie a že trh Unie může zásobovat pouze ČLR.
(402)
Tímto tvrzením se zabýval 256. bod odůvodnění prozatímního nařízení. I v případě přijetí konzervativnějšího předpokladu ohledně výrobní kapacity Unie (viz 183. bod odůvodnění výše) by společná rezervní kapacita Unie a třetích zemí postačovala k doplnění možného poklesu čínského dovozu v krátkodobém horizontu. Ve střednědobém horizontu lze přiměřeně očekávat, že výrobní odvětví Unie rozšíří svou výrobní kapacitu, aby mohlo uspokojit poptávku, což mu umožní dosáhnout úspor z rozsahu, a to zase povede k dalšímu snižování cen. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
(403)
Některé strany zopakovaly tvrzení týkající se problémů dosáhnout cílů Komise v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, které jsou stanoveny pro rok 2020, pokud budou uložena cla. Tímto tvrzením se zabývalo již prozatímní nařízení (257. až 259. bod odůvodnění), proto vzhledem k neexistenci dalších informací se potvrzuje 257. a 259. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8. Závěr ohledně zájmu Unie
(404)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje hodnocení uvedené ve 260. a 261. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(405)
Neexistují proto přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(406)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(407)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobcům v Unii, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(408)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana zpochybnila 10 % ziskové rozpětí použité k výpočtu úrovně pro odstranění újmy a tvrdila, že je pro toto výrobní odvětví za současné situace na trhu příliš vysoké a že bylo použito pro moduly i pro články. Podotýká se, že právním kritériem pro stanovení zisku před zdaněním za účelem výpočtu úrovně pro odstranění újmy je to, zda by tohoto zisku mohlo dané výrobní odvětví přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingu. V souladu s judikaturou Tribunálu je takovýmto ziskem zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, tj. před nárůstem dumpingového dovozu. Cílový zisk byl proto upraven na 8 %, a to na základě váženého průměru zisku, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo u modulů a článků v roce 2009 a 2010, kdy bylo ziskové.
(409)
Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že by se jako úroveň ziskovosti, kterou mohlo výrobní odvětví Unie přiměřeně dosáhnout bez dumpingu, měla použít ziskovost v roce 2010, a nikoli průměrné ziskové rozpětí za roky 2009 a 2010. V této souvislosti se tvrdilo, že ziskovost v roce 2009 byla nedostatečná a situace v těchto dvou letech se jednoznačně lišila, zejména vzhledem k vývoji spotřeby v roce 2010, která v uvedeném roce účinky dumpingu zmírnila. V tomto ohledu je třeba uvést, že při stanovování úrovně pro odstranění újmy není důležité, zda bylo průměrné ziskové rozpětí dosažené výrobním odvětvím Unie „dostatečné“. Jak je uvedeno ve 264. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň pro odstranění újmy by měla být založena na zisku, jehož lze přiměřeně dosáhnout bez dumpingového dovozu. V souladu s běžnou praxí orgány při šetření usuzují, že této úrovně bylo dosaženo na počátku posuzovaného období. Jelikož v tomto případě zaznamenalo výrobní odvětví Unie u prodeje článků ztráty již na počátku posuzovaného období v roce 2009, nebyla tato metodika vhodná a považovalo se za spolehlivější vycházet při stanovení úrovně pro odstranění újmy z průměrného ziskového rozpětí v prvním a druhém roce posuzovaného období. V této souvislosti se rovněž usuzovalo, že není podstatné, že se situace v těchto dvou letech lišila.
(410)
Jiná zúčastněná strana zopakovala, že by pro moduly a články měl být stanoven rozdílný cílový zisk, jelikož ziskovost u těchto typů výrobků vykazovala v posuzovaném období rozdílnou tendenci. Ačkoli ukazatele byly pro každý typ výrobku uvedeny zvlášť, závěry vyvozené pro každý ukazatel se vztahují na celý výrobek, který je předmětem šetření. Připomíná se rovněž, že moduly a články představují jediný výrobek, a proto dumpingová rozpětí a úroveň pro odstranění újmy byly stanoveny na tomto základě.
(411)
Na vypočítaná rozpětí újmy měly mimoto dopad náklady po dovozu u revidovaného vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení (jenž byl pozměněn z důvodů objasněných ve 21. bodě odůvodnění). Všechna rozpětí cenového podbízení byla ovlivněna opravou cen CIF, vyloučením destiček a novým cílovým ziskem.
(412)
Jedna strana tvrdila, že se prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku zaměřoval na dražší segment trhu, jako je segment zařízení pro obytné budovy/malých komerčních zařízení, který přitahoval vyšší zaručené výkupní ceny, a navrhla, aby byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie odpovídajícím způsobem upraveny. Je třeba podotknout, že by toto tvrzení nemělo být pro výpočet rozpětí újmy rozhodující, jelikož šetření prokázalo, že výrobci v Unii nebyli ziskoví.
(413)
Jelikož s ohledem na úroveň pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se metodika popsaná ve 263. až 266. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(414)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie se v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení usuzuje, že by na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházejících nebo odesílaných z ČLR měla být uložena konečná antidumpingová opatření, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V daném případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(415)
Podotýká se, že souběžně s antidumpingovým řízením probíhalo antisubvenční řízení. Vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečná subvenční rozpětí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, se považuje za vhodné uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni stanovených konečných subvenčních rozpětí a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy. Na základě výše uvedených skutečností je celní sazba, která budou uložena, stanovena takto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Dumpingo-vé rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Vyrovná-vací clo
Anti-dumpingové clo
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
de minimis
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi SunShine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytkové clo v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 1239/2013 (18)) (příloha I)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření, na něž se vztahuje zbytkové clo v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 1239/2013 (příloha II)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Všechny ostatní společnosti
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(417)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že vážené průměrné clo pro společnosti uvedené v příloze I a příloze II je v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož je údajně založeno na váženém průměru cel vypočítaných zvlášť pro vyvážející výrobce článků a modulů zařazené do vzorku. Toto hodnocení však není správné. Pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byla vypočítána jednotná celní sazba pro jejich veškerý vývoz dotčeného výrobku - a většina vyvážejících výrobců vyvážela články i moduly. Hodnocení, že cla byla vypočítána zvlášť pro vyvážející výrobce článků a modulů, proto není správné, a toto tvrzení nelze uznat.
(418)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(419)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(420)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I a příloze II tohoto nařízení, mělo by se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem vztahovat i na všechny nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(421)
Opatření se ukládají proto, aby bylo výrobcům v Unii umožněno překonat účinky dumpingu působícího újmu. Pokud by nastala počáteční nerovnováha mezi možným prospěchem pro výrobce v Unii a náklady pro ostatní hospodářské subjekty v Unii, mohla by být vyrovnána tím, že se zvýší a/nebo znovu zahájí výroba v Unii.
(422)
Předpokládaný scénář týkající se vyšší výroby v Unii však nemusí být v souladu s vývojem na tomto nestabilním trhu. Jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, spotřeba modulů v Unii mezi rokem 2009 a 2011 vzrostla o 264 % a během šestiměsíčního období mezi rokem 2011 a obdobím šetření se snížila o 43 procentních bodů. Tato nestabilita je ještě patrnější při srovnání období od roku 2006 do roku 2011, kdy spotřeba modulů v Unii vzrostla z méně než 1 GW na téměř 20 GW, což představuje nárůst okolo 2 000 %, a to za pouhých pět let. Předpokládá se, že tato nestabilita bude pokračovat, a odhady zveřejněné obchodními sdruženími ukazují rozdíly mezi různými scénáři ve výši 100 % a více i ve střednědobém horizontu, tj. pro roky 2014-2015.
(423)
Za těchto výjimečných podmínek se tedy považuje za vhodné omezit dobu trvání opatření pouze na dva roky.
(424)
Tato doba by měla být pro výrobce v Unii dostatečná na to, aby zvýšili a/nebo znovu zahájili výrobu, aniž by současně vážně ohrozila situaci ostatních hospodářských subjektů v Unii. Má se za to, že dvouleté období bude nejvhodnější pro analýzu toho, zda v důsledku uložení opatření skutečně došlo k zvýšení výroby v Evropě, a tím byly vyváženy negativní dopady na ostatní hospodářské subjekty v Unii.
(425)
Po poskytnutí konečných informací jeden výrobce v Unii uvedl, že doba trvání omezená na dva roky je příliš krátká na to, aby bylo možno překonat způsobenou újmu. Mimoto se uvádělo, že dvouletá doba trvání výrobcům v Unii neumožní předložit obchodní plány pro tento a příští hospodářský rok. V této souvislosti se uvádí, že opatření potrvají do prosince 2015, což by mělo postačovat, aby výrobci v Unii předložili obchodní plány do roku 2015.
(426)
Výrobce v Unii mimoto nezpochybnil důvody pro omezení doby trvání na dva roky, zejména nestabilitu trhu. Výrobce dokonce výslovně ocenil přezkum v případě, že opatření bude nutné změnit kvůli změněné situaci na trhu. Jelikož pravděpodobnost změny tržních podmínek během dvou let je na tomto nestabilním trhu vysoká, považovalo se za vhodné omezit opatření zpočátku na dva roky.
(427)
Po poskytnutí konečných informací žadatel uvedl, že dvouleté období nepostačuje pro investice do výroby, a odkázal na 424. bod odůvodnění. Kvůli značné rezervní kapacitě výrobního odvětví Unie lze zvýšení výroby dosáhnout lepším využitím stávajících výrobních kapacit, což by mělo být možné bez významných dodatečných investic.
(428)
Žadatel rovněž uvedl, že uložení konečného antidumpingového cla na dobu dvou let nepostačuje k tomu, aby mohlo výrobní odvětví Unie překonat účinky předchozího dumpingu. Uložení antidumpingového cla však nemůže pohlížet pouze na zájmy samotného výrobního odvětví Unie, nýbrž musí možný přínos pro výrobce v Unii porovnat s náklady pro ostatní hospodářské subjekty v Unii. Na tomto základě je rozhodnutí omezit opatření na dva roky zachováno.
(429)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházejících nebo odesílaných z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (poskytnutí konečných informací). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací předložit připomínky.
(430)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Zpětná působnost
(431)
Pokud jde o možné uplatňování antidumpingových opatření se zpětnou působností, je třeba posoudit kritéria stanovená v čl. 10 odst. 4 základního nařízení. Podle čl. 10 odst. 4 písm. b) je jedním z hlavních kritérií, které musí být splněno, „podstatné zvýšení vývozu“, a to „vedle výše vývozu, která způsobila újmu během šetřeného období“.
(432)
Srovnání průměrného měsíčního dovozu (19) modulů a článků s průměrným měsíčním dovozem za období celní evidence (březen 2013-červen 2013) ukazuje prudký pokles objemu dovozu po období šetření. Jak je uvedeno ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrné měsíční dovážené množství čínských modulů a článků činilo v období šetření 1 250 MW (20). Pro srovnání, během období celní evidence byl průměrný měsíční objem dovozu čínských modulů a článků přibližně pouze poloviční.
(433)
Vzhledem k nestabilní povaze trhu by podstatné zvýšení vývozu mohlo být alternativně posouzeno v relativním vyjádření namísto absolutního vyjádření. Za účelem posouzení, zda došlo k podstatnému zvýšení dovozu v relativním vyjádření, je třeba srovnat objemy dovozu se spotřebou na trhu Unie, tj. spotřeba by se musela snižovat podstatně rychlejším tempem než čínský dovoz. Jelikož objem dovozu čínských modulů a článků v období celní evidence byl v porovnání s objemem během období šetření pouze poloviční, musel by být pokles spotřeby podstatně vyšší než 50 %. Ačkoli přesné údaje o spotřebě v období celní evidence nejsou k dispozici, neexistují žádné signály, že by se spotřeba snížila o více než 50 %.
(434)
Z výše uvedených důvodů není kritérium týkající se podstatného zvýšení dovozu splněno. Vyvozuje se proto závěr, že konečné antidumpingové clo nebude uloženo se zpětnou platností přede dnem použitelnosti prozatímních opatření.
H. PODOBA OPATŘENÍ
(435)
Po přijetí prozatímních antidumpingových opatření nabídla skupina spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně společností ve spojení v ČLR a v Evropské unii, spolu s CCCME společný cenový závazek podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Nabídku závazku podpořily rovněž čínské orgány.
(436)
Komise nabídku přezkoumala a rozhodnutím 2013/423/EU nabídku závazku přijala. Jak bylo uvedeno ve 3., 4. a 7. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, s cílem posoudit, zda cenový závazek odstraňuje škodlivé účinky dumpingu, analyzovala Komise změněné podmínky na trhu, které jsou trvalé povahy a které se týkaly mimo jiné stávajících vývozních cen a úrovně pro odstranění újmy, s ohledem na niž bylo zjištěno, že je nižší než úroveň dumpingu.
(437)
Po přijetí rozhodnutí 2013/423/EU vyvážející výrobci společně s CCCME předložili oznámení týkající se změny původní nabídky závazku. Požádali o revizi závazku tak, aby se zohlednilo vyloučení destiček z definice výrobku, jak bylo popsáno v 31. a 72. bodě odůvodnění. Ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení mimoto požádala řada dalších vývozců o zařazení do závazku.
(438)
Prováděcím rozhodnutím 2013/707/EU potvrdila Komise s ohledem na konečná cla přijetí závazku, který nabídli vývozci uvedení v příloze zmíněného rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) a pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže jsou v tranzitu ve smyslu článku V GATT.
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články),
-
moduly nebo panely s výstupním stejnosměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určené výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytkové clo v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 1239/2013) (příloha I)
41,3 %
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření, na něž se vztahuje zbytkové clo v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 1239/2013 (příloha II)
36,2 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (období šetření) nevyvážel zboží popsané v odstavci 1 do Unie,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Čínské lidové republice, na něž se vztahují antidumpingová opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na němž jsou založena tato opatření, buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může být odstavec 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na nějž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 41,3 %.
Článek 2
1. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 513/2013 na dovoz destiček (tloušťka destiček nepřesahuje 400 mikrometrů) a modulů nebo panelů s výstupním stejnoměrným napětím nepřesahujícím 50 V a výkonem nepřesahujícím 50 W určených výhradně pro přímé použití k nabití baterií v systémech se stejnými charakteristikami, pokud jde o napětí a výkon, pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky se uvolňují.
2. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 513/2013 na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501231200281, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže jsou v tranzitu ve smyslu článku V GATT, se vybírají s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečnou sazbu antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
1. Dovoz, pro nějž bylo předloženo prohlášení k propuštění do volného oběhu v případě výrobků v současnosti kódu KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1, pokud:
a)
společnost uvedená v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU vyrobila, dodala a fakturovala výše uvedené výrobky přímo nebo prostřednictvím své společnosti ve spojení, která je rovněž uvedena v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, buď svým společnostem ve spojení v Unii, které působí jako dovozci a propouštějí zboží do volného oběhu v Unii, nebo prvnímu nezávislému odběrateli, který působí jako dovozce a propouští zboží do volného oběhu v Unii, a
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze III tohoto nařízení a
c)
k tomuto dovozu je přiloženo osvědčení o vývozním závazku podle přílohy IV tohoto nařízení a
d)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci; nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 4
Společnosti, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU, a s výhradou určitých podmínek v ní uvedených, vystaví faktury rovněž u transakcí, které nejsou osvobozeny od antidumpingového cla. Tato faktura je obchodní faktura obsahující alespoň údaje uvedené v příloze V tohoto nařízení.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se do 7. prosince 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1238/2013
z 2. decembra 2013
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009, o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 14 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) nariadením (EÚ) č. 513/2013 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“).
(2)
Prešetrovanie sa začalo na základe sťažnosti, ktorú 25. júla 2012 podalo združenie EU ProSun (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac než 25 % celkovej výroby fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
2. Registrácia
(3)
Ako sa uvádza v odôvodnení 3 dočasného nariadenia, na základe žiadosti navrhovateľa podloženej požadovanými dôkazmi Komisia prijala 1. marca 2013 nariadenie (EÚ) č. 182/2013 (3), ktorým sa zavádza registrácia dovozov fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) pochádzajúcich alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky, a to od 6. marca 2013. Dočasným nariadením sa zastavila registrácia dovozu na účely antidumpingového prešetrovania v súlade s článkom 14 ods. 5 základného nariadenia, pretože dočasné antidumpingové clo poskytovalo ochranu proti dumpingovému dovozu.
(4)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že rozhodnutie na registráciu dovozu nebolo podložené, pretože neboli splnené podmienky podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia. Tieto tvrdenia však neboli zdôvodnené ani sa nezakladali na skutkových dôkazoch. Komisia mala v čase prijatia rozhodnutia na registráciu dovozu dostatočné množstvo prima facie dôkazov, ktoré zdôvodňovali potrebu registrácie dovozu, najmä prudké zvýšenie absolútneho objemu dovozu, ako aj podielu na trhu. Tvrdenia v tejto súvislosti sa preto museli zamietnuť.
3. Prijatie záväzku vzhľadom na dočasné clá
(5)
Rozhodnutím Komisie 2013/423/EÚ (4) Komisia prijala záväzok, ktorí predložili vyvážajúci výrobcovia spolu s čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (CCCME).
4. Následný postup
(6)
Po zverejnení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „predbežné zverejnenie“), čínska vláda a niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k predbežným zisteniam. Strany, ktoré o to požiadali, dostali možnosť byť vypočuté. Združenie pre cenovo prístupnú slnečnú energiu (Association for Affordable Solar Energy, AFASE) zastupujúce dovozcov a hospodárske subjekty z odbytovej a dodávateľskej oblasti a jeden dovozca požiadali o vypočutie v prítomnosti úradníka pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva pre obchod.
(7)
Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Posúdili sa ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, a predbežné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(8)
Okrem toho sa uskutočnili overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností:
i)
hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti
-
Jayme de la Costa, Pedroso, Portugalsko
-
Sunedison Spain Construction, Madrid, Španielsko
ii)
nezávislých konzultantov
-
Europressedienst, Bonn, Nemecko
(9)
Združenie AFASE spochybnilo právny základ návštevy, ktorá sa uskutočnila v priestoroch spoločnosti Europressedienst, keďže nejde o zainteresovanú stranu v tomto prešetrovaní, a preto sa na ňu nevzťahuje článok 16 základného nariadenia. Ako sa uvádza v odôvodneniach 99 a 120 dočasného nariadenia, spoločnosť Europressedienst poskytla informácie o makroekonomických ukazovateľoch. Objasňuje sa, že Komisia vykonala overovanie na mieste v priestoroch spoločnosti Europressedienst v zmysle zásady správneho úradného postupu na overenie spoľahlivosti a správnosti údajov, na ktorých Komisia založila svoje zistenia.
(10)
Čínska vláda zopakovala tvrdenie, že sprístupnením spisov z prešetrovania zainteresovaným stranám boli porušené jej práva na obhajobu, pretože i) v prípade spisov bez „opodstatneného dôvodu“ chýbali informácie z verzie, ktorá nemá dôverný charakter, ktoré boli predložené alebo poskytnuté v dostatočne podrobných zhrnutiach alebo vo výnimočných prípadoch dôvody neposkytnutia zhrnutia vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, ii) chýbal celý vyplnený dotazník výrobcu z Únie vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, a iii) zdržania pri sprístupňovaní dotazníkov výrobcov z Únie vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, boli pre zainteresované strany nadmerné.
(11)
i) Vzhľadom na tvrdenie, že chýbali informácie zo spisu z prešetrovania, zainteresovaná strana nešpecifikovala, o ktoré informácie ide. ii) Jej tvrdenie, že nebol sprístupnený celý vyplnený dotazník vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, bolo nesprávne. iii) Pokiaľ ide o zdržania pri sprístupňovaní dotazníkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, bolo dotknutej strane vysvetlené, že dotazníky sa do spisu, ktorý nemá dôverný charakter, dávali až po kontrole ich úplnosti a po kontrole racionálnosti zhrnutí. S cieľom zaistiť právo výrobcov z Únie na anonymitu sa takisto zabezpečilo, aby sa vo verziách dotazníkov, ktoré nemajú dôverný charakter, naozaj neodhalila totožnosť príslušného výrobcu z Únie. V niektorých prípadoch preto strana predkladajúca dotazník musela zodpovedajúcim spôsobom opraviť údaje vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, predtým ako mohli byť sprístupnené ostatným zainteresovaným stranám.
(12)
V každom prípade sa domnievame, že sa tým nijako nenarušilo právo zainteresovaných strán na obhajobu. Komisia poskytla všetkým zainteresovaným stranám príležitosť včas reagovať na informácie uvedené v spise z prešetrovania, tak aby sa mohli zohľadniť ich pripomienky, ak sú opodstatnené a zaručené, a to predtým, než sa v rámci prešetrovania urobili akékoľvek závery. Zainteresovaná strana mala každú príležitosť na pripomienkovanie dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky aj po predbežnom a konečnom zverejnení. Preto aj ak sú zistenia a prístup do spisu z prešetrovania zainteresovaným stranám založené na rôznych právnych ustanoveniach, malo by sa poznamenať, že zainteresované strany mali veľa príležitostí na pripomienkovanie všetkých informácií sprístupnených každou stranou prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(13)
Všetky zainteresované strany boli informované o podstatných skutočnostiach a okolnostiach, na základe ktorých sa malo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a konečný výber súm získaných z dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(14)
Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili, a v prípade potreby aj zohľadnili.
5. Prijatie záväzku vzhľadom na konečné clá
(15)
Po konečnom zverejnení Komisia dostala zmenenú ponuku záväzku od vyvážajúcich výrobcov spolu s čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov, ktorá sa vzťahuje aj na súbežne vykonávané antisubvenčné prešetrovanie. Vykonávacím rozhodnutím Komisie 2013/707/EÚ (5) zo 4. decembra 2013, ktorým sa potvrdzuje prijatie záväzku ponúknutého v súvislosti s antidumpingovým konaním a antisubvenčným konaním, ktoré sa týkajú dovozu fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky na obdobie uplatňovania konečných opatrení, Komisia potvrdila prijatie tohto záväzku.
6. Strany, ktorých sa konanie týka
a) Výrobcovia Únie zaradení do vzorky
(16)
Po uložení dočasných opatrení niektoré zainteresované strany znova zopakovali tvrdenie, že z dôvodu prílišného dodržiavania dôvernosti nemali možnosť vyjadriť sa k výberu vzorky výrobcov z Únie, a teda ani riadne uplatniť svoje právo na obhajobu. Komisia sa už k tejto veci vyjadrila v odôvodnení 9 dočasného nariadenia. Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne nové informácie, závery uvedené v odôvodnení 9 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(17)
Čínska vláda zopakovala svoje tvrdenie, že nie je zaručené dodržiavanie dôvernosti v prípade mien navrhovateľov a výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Ako už bolo uvedené v odôvodnení 9 dočasného nariadenia, výrobcovia z Únie požiadali o dôverné zaobchádzanie s ich menami z dôvodu rizika odvetných opatrení. Komisia považuje tieto žiadosti za dostatočne opodstatnené na to, aby sa im vyhovelo. Informácie, ktoré boli poskytnuté Komisii na zdôvodnenie rizika odvetných opatrení, nemožno zverejniť pre tretie strany, pretože takéto zverejnenie by bolo v rozpore s účelom žiadosti o zachovanie dôvernosti. Navyše v prípade, keď výrobca z Únie prehodnotil svoje postavenie a odhalil svoju identitu tým, že vyplnil žiadosť na súd proti dočasnému nariadeniu, už viac neexistuje dôvod na zverejnenie informácií, na základe ktorých bola udelená anonymita, pretože identita bola odhalená.
(18)
Po predbežnom zverejnení jedna zainteresovaná strana opätovne zdôraznila, že informácie, na ktorých sa zakladal výber vzorky, neboli spoľahlivé, v tejto súvislosti však neposkytla žiadne nové dôkazy. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(19)
Po konečnom zverejnení čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov zopakovala tvrdenia týkajúce sa metódy použitej na výber dočasnej vzorky výrobcov z Únie. Predovšetkým tvrdí, že inštitúcie nevzali do úvahy 120 výrobcov. Komisia sa už k tejto veci vyjadrila v odôvodnení 9 dočasného nariadenia. Okrem toho inštitúcie overili činnosti spoločností uvedených v danom zozname. Ukázalo sa, že daný zoznam zahŕňa hospodárske subjekty vykonávajúce montáž, distribútorov, prepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov v Číne, Taiwane a Indii. Preto nebolo možné preukázať, že inštitúcie prehliadli značnú časť výrobcov z Únie. Okrem toho čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov nespochybnila celkovú výrobu Únie poskytnutím alternatívnych údajov ani nepredložila dôkazy o tom, že reprezentatívnosť vzorky mohla byť ovplyvnená, pretože žiadny z uvedených dodatočných výrobcov z Únie by nebol zaradený do vzorky, ak by o nich Komisia vedela.
(20)
Po vylúčení doštičiek z vymedzenia príslušného výrobku, a teda aj z rozsahu jeho prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodnení 32, sa konečná vzorka skladala z ôsmich výrobcov z Únie. Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu výrobcov z Únie, potvrdzujú sa uvedené odôvodnenia 7 až 10 dočasného nariadenia v zmenenom znení.
b) Neprepojení dovozcovia zaradení do vzorky
(21)
Po uložení dočasných opatrení uvedených v odôvodnení 12 dočasného nariadenia Komisia oslovila ďalších dovozcov, ktorí už spolupracovali pri prešetrovaní v počiatočnej fáze, keďže poskytli základné informácie o svojich činnostiach týkajúcich sa výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, počas obdobia prešetrovania, ako sa uvádza v oznámení o začatí konania. Cieľom bolo určiť, či by sa vzorka neprepojených dovozcov mohla rozšíriť. Prihlásilo sa šesť spoločností klasifikovaných ako neprepojení dovozcovia, ktorí obchodujú s príslušným výrobkom (t. j. nakupujú ho a opätovne predávajú), a tieto spoločnosti boli ochotné ďalej spolupracovať na prešetrovaní. Päť z týchto šiestich spoločností odpovedalo v stanovenej lehote. Z piatich odpovedí sa len tri považovali za dostatočne úplné, aby umožnili zmysluplné posúdenie. Na tomto základe sa vzorka neprepojených dovozcov rozšírila a pozostávala zo štyroch dovozcov modulov, čo predstavovalo približne 2 % - 5 % celkového dovozu z príslušnej krajiny. Vzhľadom na štruktúru neprepojených dovozcov, ktorí predstavovali väčšinou malé a stredné podniky, nebolo možné získať vzorku s väčším podielom vzhľadom na obmedzené prostriedky, ktoré boli inštitúciám k dispozícii.
(22)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu vzorky neprepojených dovozcov, potvrdzujú sa uvedené odôvodnenia 11 a 12 dočasného nariadenia v zmenenom znení.
a) Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky
(23)
Po predbežnom zverejnení niekoľko spoločností nezaradených do vzorky predložilo pripomienky, v ktorých tvrdilo, že ich situácia je odlišná od situácie spoločností zaradených do vzorky. Tvrdili, že v dôsledku toho by mali využívať výhody individuálnej colnej sadzby podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Pre veľký počet spolupracujúcich spoločností (často skupín spoločností) však nebolo možné jednotlivo prešetriť všetky spoločnosti. Pre tieto spoločnosti preto platí vážená priemerná colná sadzba spoločností zaradených do vzorky podľa článku 9 ods. 6.
(24)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov, odôvodnenia 13 a 14 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
7. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(25)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 19 dočasného nariadenia, do prešetrovania dumpingu a ujmy bolo zahrnuté obdobie od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja významného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roku 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Úvod
(26)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 20 až 49 dočasného nariadenia, predbežne vymedzeným výrobkom sú fotovoltické moduly alebo panely na báze kryštalického kremíka a články a doštičky typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielané z Čínskej ľudovej republiky. Hrúbka článkov a doštičiek nepresahuje 400 mikrometrov. Tento výrobok je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(27)
Z vymedzenia príslušného výrobku sú vylúčené tieto druhy výrobkov:
-
prenosné solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov a ktoré zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie a akumulátory;
-
tenkovrstvové fotovoltické výrobky;
-
fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s inou funkciou, ako je výroba elektrickej energie, a ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným(-i) fotovoltickým(-i) článkom(-ami) na báze kryštalického kremíka.
2. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
2.1. Vylúčenie doštičiek
(28)
Po predbežnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že doštičky by sa mali vylúčiť z vymedzenia výrobku, keďže majú iné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako články a moduly. Okrem tvrdení predložených počas predbežnej fázy boli v tejto súvislosti predložené ďalšie dve tvrdenia po predbežnom zverejnení.
(29)
Po prvé, zainteresované strany tvrdili, že doštičky možno okrem výroby článkov použiť aj na iné účely, najmä výrobu integrovaných obvodov a ďalších mikrozariadení. V tejto súvislosti treba poznamenať, že do tohto prešetrovania nie sú zahrnuté všetky doštičky v rozsahu výrobku, ktorý je obmedzený na „doštičky typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka“, a že „hrúbka“ týchto doštičiek „nepresahuje 400 mikrometrov“. Aj keď sa doštičky bezpochyby nachádzajú v iných zariadeniach, prešetrovanie sa nevzťahovalo na doštičky, ktoré sa používajú na výrobu iných výrobkov, napríklad integrovaných obvodov. Okrem toho sa žiadni výrobcovia, dovozcovia alebo používatelia na trhu s týmito inými typmi doštičiek neprihlásili s tvrdením, že na ich doštičky by sa malo vzťahovať dočasné antidumpingové clo. Preto možno potvrdiť, že tieto iné typy doštičiek nie sú predmetom rozsahu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. To zároveň ukazuje, že doštičky nemajú nevyhnutne rovnaké konečné použitie ako články a moduly.
(30)
Po druhé, zainteresované strany tvrdili, že nespracované doštičky nemajú žiadne podstatné elektrické vlastnosti, ktorými sa solárne články a moduly odlišujú od iných výrobkov. Doštičkám predovšetkým chýba schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia, čo je hlavnou funkciou fotovoltických článkov a modulov na báze kryštalického kremíka.
(31)
Toto tvrdenie možno akceptovať. Naozaj po ďalšom overovaní a napriek tomu, čo je uvedené v odôvodnení 36 dočasného nariadenia, že „moduly, články a doštičky majú rovnaké konečné použitie, premieňajú slnečné žiarenie na elektrickú energiu“, až keď sa doštička transformuje do článku, získa schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia.
(32)
V dôsledku rôznych základných fyzikálnych a technických charakteristík vymedzených počas prešetrovania, ako je okrem iného schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia, dospelo sa k záveru, že doštičky by mali byť vylúčené z vymedzenia príslušného výrobku, a teda aj z tohto prešetrovania.
2.2. Samostatné prešetrovania pre články a moduly
(33)
Zainteresované strany opakovane zdôraznili, že články a moduly nie sú jedným výrobkom, a preto by sa mali posudzovať samostatne, a najmä zopakovali tvrdenia, ktorými sa už zaoberali odôvodnenia 27 až 39 dočasného nariadenia. Články a moduly majú na rozdiel od doštičiek spoločné rovnaké základné vlastnosti, t. j. schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(34)
Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že samotné články nedokážu vyrábať elektrickú energiu. Uviedol, že na to, aby ju vyrábali, sa musia integrovať do modulov. Každý článok však má sám osebe kapacitu vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia s výkonom 4W. Aj keď tento výkon nie je postačujúci pre väčšinu zariadení, ktoré si vyžadujú zostavu viacerých článkov do modulov, neznamená to, že článok nemá sám osebe kapacitu vyrábať elektrickú energiu.
(35)
Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že zo skutočnosti, že nie je možné stanoviť normálnu hodnotu pre moduly na základe normálnej hodnoty pre články, ako je opísané v uvedenom odôvodnení 100, vyplýva, že moduly a články by sa nemali považovať za jeden výrobok.
(36)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že vo väčšine antidumpingových prešetrovaní vrátane súčasného prešetrovania sa normálne hodnoty a vývozné ceny porovnávajú na základe druhov výrobku. To sa robí preto, lebo veľmi široká škála druhov výrobku má často rovnaké fyzikálne, technické a/alebo chemické vlastnosti, čo často vedie k situácii, v ktorej druhy výrobku so značne odlišnými nákladmi a cenami spadajú do vymedzenia „príslušný výrobok“. Samotná skutočnosť, že nie je možné stanoviť normálnu hodnotu pre istý druh výrobku na základe normálnej hodnoty iného druhu výrobku sama osebe neznamená, že tieto druhy výrobku nemožno považovať sa jeden výrobok. Ako sa opisuje v odôvodnení 32, články aj moduly majú rovnaké základné fyzikálne a technické charakteristiky vymedzené počas prešetrovania, ako je okrem iného schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia.
(37)
Ďalej sa tvrdí, že ak články a moduly sú jedným výrobkom s malými rozdielmi, prispôsobenie cien článkov na stanovenie ceny modulov by nemalo byť náročné. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že neexistuje taká podmienka, aby medzi rôznymi druhmi príslušného výrobku boli len malé rozdiely. Naopak, je postačujúce, že rôzne druhy príslušného výrobku majú rovnaké fyzikálne, technické a/alebo chemické vlastnosti. V tomto prípade ide o moduly a články a okrem iného o schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia.
(38)
Rovnaká strana ďalej tvrdila, že články nie sú len iným druhom modulu, ale úplne iným výrobkom. Článok je v skutočnosti hlavným komponentom modulu. Článok ako hlavný komponent jednoznačne nie je „úplne iným výrobkom“, pretože, ako sa uvádza v odôvodnení 32, moduly a články majú rovnaké základné vlastnosti, ktoré im umožňujú vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia.
(39)
Rovnaká strana navyše tvrdila, že pri výbere vzoriek výrobcov z Únie a čínskych vývozcov sa bral do úvahy rozdiel medzi článkami a modulmi. Preto by sa mali stanoviť rôzne colné sadzby pre moduly a články. V tejto súvislosti sa potvrdzuje, že rozdiel medzi modulmi a článkami sa naozaj vzal do úvahy pri výbere vzorky výrobcov z Únie a čínskych vývozcov, ako je uvedené v odôvodneniach 10 a 14 dočasného nariadenia. To sa však uskutočnilo len z toho dôvodu, aby vzorka bola reprezentatívna, a ako také to neznamená, že články a moduly by sa nemali považovať za jeden príslušný výrobok alebo že by sa pre články a moduly mali stanoviť odlišné colné sadzby. Na zabezpečenie, aby vzorka bola reprezentatívna pre všetky druhy výrobku, je naozaj dôležité rozlišovať pri výbere vzorky medzi článkami a modulmi. Okrem toho, keďže sa vyskytla istá úroveň neistoty, pokiaľ ide o otázku či sa články a moduly majú považovať za jeden výrobok alebo dva odlišné výrobky, bolo potrebné zabezpečiť reprezentatívnosť oboch možných výsledkov.
(40)
Ďalej sa tvrdilo, že uvedené odôvodnenie 100, v ktorom sa uvádza, že spracovateľské náklady modulov sú vysoké, je v rozpore s odôvodnením 32 dočasného nariadenia, v ktorom sa uvádza, že pridaná hodnota nie je koncentrovaná v konkrétnej fáze výrobného procesu. V tejto súvislosti sa pripomína, že v odôvodnení100 sa takisto objasňuje, že cenový rozdiel medzi článkami a modulmi je 34 %, čo znamená, že 66 % hodnoty modulov vyplýva z článku. Preto sa dospelo k záveru, že pridaná hodnota nie je koncentrovaná v konkrétnej fáze výrobného procesu.
(41)
Vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že skutočnosť, že podnik ukladá rôzne minimálne dovozné ceny a objemy pre články a moduly, potvrdzuje, že moduly a články sú odlišné výrobky, ktoré si vyžadujú dve odlišné prešetrovania. Rôzne minimálne dovozné ceny však len naznačujú, že články a moduly sú rôznymi skupinami druhov výrobku, ktoré sa predávajú za odlišné ceny. Preto je potrebné stanoviť odlišné ceny, aby minimálne dovozné ceny mali význam.
(42)
Okrem toho skutočnosť, že články a moduly sú odlišné druhy výrobku, nie je až taká významná pre vymedzenie príslušného výrobku. Na vymedzenie príslušného výrobku je postačujúce, že výrobky majú rovnaké základné vlastnosti a konečné použitie, čo platí pre moduly a články, ako je opísané v odôvodneniach 32 a 48 v tomto poradí.
(43)
Čínska vláda tvrdila, že posúdenie, či sú články a moduly jediným príslušným výrobkom, sa nezaoberá niekoľkými kritériami, ktoré stanovil odvolací orgán v správe ES - Azbest (6). Tieto kritériá sa však používajú pre vymedzenie pojmu „podobný výrobok“, a nie príslušný výrobok. Inými slovami, tieto kritériá sa majú používať na vymedzenie podobného výrobku, napríklad podobného výrobku vyrábaného výrobným odvetvím Únie, ktorý sa potom porovná s príslušným výrobkom, ktorý vyvážajú čínski vyvážajúci výrobcovia. Tieto kritériá nie sú relevantné pre vymedzenie príslušného výrobku. V každom prípade inštitúcie konštatujú, že uplatňovanie kritérií použitých v správe ES - Azbest pri vymedzení príslušného výrobku by v tomto prípade neviedlo k odlišnému výsledku. Prvé a druhé kritérium (vlastnosti, povaha a kvalita alebo konečné použitie) sú identické s kritériami týkajúcimi sa fyzikálnych, chemických a technických vlastností a konečného použitia, ktoré boli použité v predchádzajúcich odôvodneniach. Tretie kritérium (záujmy a zvyky spotrebiteľov) nie je v tomto prípade veľmi užitočné, pretože články sú kľúčovým komponentom modulov, a pokiaľ ide o štvrté kritérium, zatriedenie do colnej triedy, poznamenáva sa, že články aj moduly možno deklarovať pod colným označením 8541 40 90, pričom colné označenia pod položkou 8501 sa týkajú elektrických generátorov vo všeobecnosti, a nie konkrétne solárnych výrobkov.
(44)
Iné zainteresované strany tvrdili, že objektívne uplatňovanie kritérií vypracovaných Súdnym dvorom v predchádzajúcich prípadoch (7) údajne vedie k záveru, že moduly a články sú odlišné výrobky. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že súd len naznačil počet kritérií, ktoré možno vziať do úvahy, nie je povinnosťou použiť vo všetkých prípadoch všetky kritériá, keďže nie všetky sú relevantné. Tieto kritériá sa posúdili v odsekoch 27 až 39 dočasného nariadenia, kde sa zistilo, že počet kritérií nie je v tomto prípade podstatný. Vo veci Brosmann sa posúdenie, či rôzne druhy topánok patria do „príslušného výrobku“ takisto robilo len na základe troch kritérií, ktoré sa považovali za relevantné. Keďže zainteresované strany nepredložili žiadne zdôvodnenie, prečo objektívne uplatňovanie kritérií vedie k záveru, že moduly a články sú odlišné výrobky, tvrdenie nemožno akceptovať.
(45)
Okrem toho treba pripomenúť, že články a moduly majú rovnaké základné konečné použitie, t. j. predávajú sa na účely zabudovania do fotovoltických solárnych systémov. Ako sa uvádza v odôvodnení 28 dočasného nariadenia, výkonnosť modulov je priamo spojená s výkonnosťou článkov.
(46)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že s vylúčením doštičiek z rozsahu výrobku a z dôvodu, že na výrobu modulov z článkov je potrebné významné spracovanie, tvrdenie, že články a moduly majú rovnaké konečné použitie, nie je podložené. Takisto sa tvrdilo, že posúdenie, že moduly a články majú rovnaké konečné použitie, vychádza z predpokladu, že doštičky, moduly a články majú rovnaký výrobný proces.
(47)
Po prvé, záver, že posúdenie, že moduly a články majú rovnaké konečné použitie, je založené na výrobnom procese, je nesprávny. Aj keď obe vyjadrenia sú naozaj uvedené v rovnakom odôvodnení 36 dočasného nariadenia, neznamená to, že jeden záver je založený na druhom predpoklade. Výraz „okrem toho“, ktorý oddeľuje tieto dve vyjadrenia, zreteľne objasňuje, že druhé vyjadrenie nie je založené na prvom vyjadrení. Okrem toho sa tieto dve vyjadrenia vzťahujú na odlišné záležitosti pod nadpisom „Konečné použitie a zameniteľnosť“. Prvé vyjadrenie týkajúce sa výrobného procesu sa zaoberá zameniteľnosťou, pričom druhé vyjadrenie sa zaoberá konečným použitím. Základný predpoklad, a to posúdenie, že moduly a články majú rovnaké konečné použitie, vychádza z predpokladu, že doštičky, moduly a články majú rovnaký výrobný proces, je preto nesprávny.
(48)
Pokiaľ ide o skutočné konečné použitie článkov a modulov, zainteresované strany nepopreli, že moduly a články sa predávajú na integrovanie do fotovoltických solárnych systémov. Záver, že moduly a články majú rovnaké konečné použitie, sa preto potvrdzuje.
2.3. Monokryštalické a multikryštalické články
(49)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že v Európskej únii sa nevyrábajú monokryštalické články a že jej dovoz monokryštalických článkov nekonkuruje výrobnému odvetviu Únie. Po prešetrení sa však ukázalo, že monokryštalické články sa v Únii vyrábajú. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. Všeobecný súd v každom prípade vo veci Brosmann tvrdil, že neexistencia výroby určitého druhu výrobku v Spoločenstve nie je rozhodujúca.
2.4. Doložka „odosielané z“
(50)
Zainteresované strany tvrdili, že rozšírenie rozsahu prešetrovania na výrobky „odosielané z“ ČĽR je neodôvodnené, keďže prešetrovanie sa začalo len proti výrobkom s pôvodom v ČĽR.
(51)
Tovar odosielaný z ČĽR sa však zahrnul už v počiatočnej fáze. V bode 5 oznámenia o začatí konania (8) sa uvádza, že „spoločnosti odosielajúce príslušný výrobok z Čínskej ľudovej republiky, ktoré sa domnievajú, že celý vývoz alebo časť tohto vývozu nemá na colné účely pôvod v Čínskej ľudovej republike, sa vyzývajú, aby sa v rámci prešetrovania prihlásili a poskytli všetky podstatné informácie“. Preto je zrejmé, že všetky spoločnosti odosielajúce výrobky z ČĽR mali príležitosť spolupracovať pri tomto prešetrovaní. Okrem toho, keďže výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, často obsahuje zložky a časti z rôznych krajín, v bode 5 oznámenia o začatí konania sa takisto uviedlo, že na vyriešenie tejto záležitosti „sa môžu prijať osobitné ustanovenia“.
(52)
Preto sa usudzuje, že všetky dotknuté hospodárske subjekty boli náležite informované o tom, že v prípade potreby možno prijať osobitné ustanovenia v súvislosti s tovarom odosielaným z ČĽR, a boli vyzvané, aby spolupracovali na prešetrovaní. Rozsah prešetrovania sa teda nerozšíril na výrobky „odosielané z ČĽR“, pretože tieto výrobky boli zahrnuté od začiatku prešetrovania.
(53)
Po zverejnení zainteresované strany tvrdili, že bez ohľadu na ustanovenia v oznámení o začatí konania uvedené v odôvodnení 51 bolo prešetrovanie obmedzené na tovar s pôvodom v ČĽR a neposudzoval sa v ňom vplyv tovaru odosielaného z ČĽR.
(54)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že na zabezpečenie posúdenia všetkého tovaru odosielaného z ČĽR a nielen tovaru s pôvodom v ČĽR sa prijali nasledujúce kroky:
-
Všetky spoločnosti, ktoré dovážajú príslušný výrobok z ČĽR, boli vyzvané, aby sa v rámci prešetrovania prihlásili, a to bez ohľadu na pôvod tovaru.
-
V prílohe A k oznámeniu o začatí konania boli vývozcovia požiadaní, aby oznámili informácie o všetkých výrobkoch, ktoré spoločnosť vyrába. Tieto informácie neboli obmedzené na tovar s pôvodom v ČĽR.
-
Na základe týchto informácií, ktoré zahŕňali celý vývoz do EÚ bez ohľadu na pôvod tovaru, sa vybrala reprezentatívna vzorka.
-
Výrobcovia zaradení do vzorky dostali dotazník pre „výrobcov vyvážajúcich do Európskej únie“ a ČĽR sa označila ako „príslušná krajina“, nie ako krajina pôvodu. Preto je zrejmé, že sa preskúmal všetok tovar bez ohľadu na jeho pôvod.
(55)
Na tomto základe sa dospelo k záveru, že prešetrovanie zahŕňalo všetok tovar s pôvodom v ČĽR alebo odosielaný z ČĽR a že zistenia prešetrovania vrátane dumpingu a ujmy sa týkajú všetkého tovaru s pôvodom v ČĽR alebo odosielaného z ČĽR.
(56)
Po konečnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že sťažnosť obsahuje iba evidentné dôkazy týkajúce sa dovozu solárnych panelov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, a nie tovaru odosielaného z Čínskej ľudovej republiky. V tejto súvislosti treba objasniť, že sťažnosť sa naozaj vzťahuje na tovar „z ČĽR“, čo možno vidieť na titulnej strane s odtlačkom pečiatky, ktorú predložil navrhovateľ. Pred touto stranou je ďalšia strana spisu, ktorá používa formuláciu „s pôvodom v Čínskej ľudovej republike“. Táto však nebola súčasťou dokumentu, ktorý predložil navrhovateľ, ale pridali ju útvary Komisie, pričom použili názov prešetrovania namiesto zopakovania názvu sťažnosti. Preto sa usudzuje, že sťažnosť sa vzťahovala na všetok tovar z ČĽR, či už s pôvodom v ČĽR alebo nie.
(57)
Čínski vyvážajúci výrobcovia ďalej tvrdili, že od vyvážajúcich výrobcov v tretích krajinách nemožno odôvodnene očakávať, že vedia, že aj ich výrobky môžu byť predmetom prešetrovania. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že opatrenia sa netýkajú tovaru v režime tranzit v zmysle článku V GATT. Preto vyvážajúci výrobcovia, ktorí nevykonávajú v ČĽR žiadne činnosti, nie sú opatreniami ovplyvnení. Okrem toho sa neprihlásili žiadni vyvážajúci výrobcovia v tretích krajinách a nepredložili tvrdenie, že na výrobky, ktoré vyvážajú, sa vzťahuje antidumpingové clo.
(58)
Rovnakí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že vyvážajúci výrobcovia v tretích krajinách neboli vyzvaní, aby sa prihlásili, a nedostali príležitosť dokázať, že ich výrobky nie sú dumpingové. Inštitúcie sa domnievajú, že tí vyvážajúci výrobcovia, ktorí nevykonávajú žiadne činnosti v ČĽR, nie sú ovplyvnení opatreniami, pretože ich tovar, ak by bol odosielaný z ČĽR, by sa nachádzal v tranzite. Všetci ostatní vyvážajúci výrobcovia boli o tom, že ich činnosti sú súčasťou prešetrovania, informovaní v oznámení o začatí konania,.
(59)
Čínska vláda tvrdila, že aj keď článok 1 ods. 3 základného nariadenia umožňuje odchýlku od zásady, že vyvážajúca krajina je krajinou pôvodu, tento článok nemožno v tomto prípade použiť. Na podporu tohto argumentu tvrdia, že nebola urobená žiadna úplná analýza toho, či vyvážajúca krajina môže byť prechodnou krajinou. Inštitúcie nesúhlasia s týmto výkladom článku 1 ods. 3 základného nariadenia. Žiadna strana nespochybňuje, že v ČĽR je sústredená značná výroba. To, či ČĽR je alebo nie je krajinou pôvodu konečného tovaru závisí od niekoľkých faktorov. Analýza dumpingu, ujmy, príčinných súvislostí a záujmu Únie, ktorú vykonali inštitúcie, sa týka výroby bez ohľadu na to, či dokončený vyvezený tovar má na colné účely pôvod v ČĽR. Keďže existovali silné náznaky, že nie všetky výrobky, ktoré boli aspoň čiastočne vyrobené v ČĽR, by sa považovali za výrobky, ktoré majú na colné účely pôvod v ČĽR, inštitúcie sa rozhodli. že je potrebné zahrnúť aj výrobky, pre ktoré je ČĽR len prechodnou krajinou.
(60)
Čínska vláda ďalej tvrdila, že keďže žiadnemu čínskemu výrobcovi nebolo udelené THZ, neexistuje žiadna porovnateľná cena pre solárne panely z ČĽR, a preto ČĽR nemožno použiť ako prechodnú krajinu. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že ako príklady sa poskytli len tri podmienky článku 1 ods. 3 základného nariadenia a nie všetky podmienky môžu byť relevantné vo všetkých prípadoch. V súčasnom prípade, keďže žiadny čínsky vývozca nedostal THP, porovnateľná cena sa musela stanoviť v analogickej krajine - a táto porovnateľná cena je rovnaká bez ohľadu na to, či sa ČĽR považuje za krajinu pôvodu alebo za prechodnú krajinu. Preto je otázka, či existuje porovnateľná cena v „danej krajine“ nepodstatná, pretože v tomto prípade sa porovnateľná cena nestanovila v „danej krajine“, ale v analogickej krajine.
2.5. Prenosné solárne nabíjačky
(61)
Po predbežnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že vymedzenie pojmu „prenosné solárne nabíjačky“, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov, je príliš obmedzené a malo by sa rozšíriť na výrobky s podobnou funkciou, na ktoré sa toto vymedzenie nevzťahuje, napríklad na výrobky podobnej veľkosti, ktoré používajú väčší počet menších článkov.
(62)
Okrem toho zainteresované strany tvrdili, že vymedzenie pojmu „fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení“, je príliš obmedzené, pretože je vylúčené len úplné elektrické zariadenie, pričom solárne súčiastky na začlenenie do elektrických zariadení nie sú nevyhnutne vylúčené.
(63)
Analýza uvedených tvrdení skutočne ukázala, že je vhodnejšie pridať k vylúčeniu takýchto výrobkov kritérium založené na technickej norme. Predovšetkým sa zistilo, že vo vymedzeniach nasledujúcej normy sa vhodnejšie vymedzujú výrobky, ktoré by sa mali vylúčiť z rozsahu opatrení: medzinárodná norma IEC 61730-1, triedy zariadení, trieda C: zariadenia s obmedzeným napätím a obmedzeným výkonom (s. 13) (9).
(64)
Po konečnom zverejnení sa prijali pripomienky týkajúce sa vylúčenia na základe uvedenej medzinárodnej normy. Tvrdilo sa, že vhodnejšie ako odkazovanie na normu by bolo stanovenie vylúčenia na základe výstupného napätia a výkonu, ako „moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V JP a výstupným výkonom nepresahujúcim 50 W výhradne na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakým napätím a výkonovými charakteristikami“. Toto tvrdenie možno akceptovať a vylúčenie sa nakoniec určí na základe tohto vymedzenia.
2.6. Solárne moduly zabudované do striech
(65)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že solárne moduly zabudované do striech by sa mali vylúčiť z rozsahu prešetrovania výrobku, pretože spájajú funkčnosť solárneho modulu so strešnou škridlou alebo bridlicou. Preto nie sú priamo zameniteľné so štandardným solárnym modulom.
(66)
Z prešetrovania sa však vyplynulo, že štandardné moduly a solárne moduly zabudované do striech musia byť v súlade s rovnakými elektrickými normami. Okrem toho, kým solárny modul zabudovaný do striech nemožno jednoducho nahradiť štandardným modulom, možno ho nahradiť štandardným modulom vrátane strešných škridiel alebo bridlice. Tieto výrobky preto majú rovnakú základnú technickú vlastnosť umožňujúcu vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia. Pridaná funkčnosť (ktorá je za iných okolností zabezpečená strešným materiálom) sa nepovažuje za významnú a nezaručuje vylúčenie solárnych modulov zabudovaných do striech z rozsahu výrobku.
(67)
Po konečnom zverejnení rovnaká zainteresovaná strana tvrdila, že z dôvodu neexistencie dvojitej zameniteľnosti medzi solárnymi modulmi zabudovanými do striech a štandardnými solárnymi modulmi by sa solárne moduly zabudované do striech mali vylúčiť z rozsahu opatrení, pričom sa odvolala na prípad týkajúci sa obuvi (10) vo všeobecnosti a konkrétne na prípad atletickej obuvi „STAF“ s osobitnou technológiou. Dôvodov na vylúčenie obuvi „STAF“ však bolo niekoľko a Všeobecný súd vo veci Brosmann (11) nepovažoval neexistenciu dvojitej zameniteľnosti samu osebe za dostatočný dôvod vylúčenia, čo potvrdzuje, že veľmi odlišné výrobky, ako napríklad vychádzková obuv a turistická obuv, sa naozaj môžu považovať za príslušný výrobok v jednom antidumpingovom prešetrovaní napriek ich rozdielom.
(68)
Okrem toho zainteresovaná strana tvrdila, že neexistencia výroby v Únii a skutočnosť, že zainteresovaná strana vlastní práva duševného vlastníctva, sú údajne potvrdením toho, že solárne panely zabudované do striech sú inovatívne a odlišné od iných výrobkov. Ak sa však znovu spomenie prípad obuvi, ktorý uviedla zainteresovaná strana, Všeobecný súd vo veci Brosmann skonštatoval, že vzhľadom „na neexistenciu výroby tohto druhu obuvi v Spoločenstve a na existenciu patentu, treba uviesť, že nejde o rozhodujúce tvrdenia.“ (12). V dôsledku toho sa patentovaná technická obuv v danom prípade považovala za príslušný výrobok.
(69)
Zainteresovaná strana takisto tvrdila, že solárne moduly zabudované do striech by mali byť vylúčené z vymedzenia príslušného výrobku, pretože sa predávajú za podstatne vyššie ceny ako štandardné moduly. Podobne aj v uvedenom prípade obuvi STAF bola určitá cena vylúčená z príslušného výrobku. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že solárne moduly zabudované do striech spájajú funkčnosť solárneho modulu a strešnej škridly alebo bridlicovej škridly, ako sa uvádza v odôvodnení 66. Priame porovnanie cien preto nie je významné, keďže pridaná funkčnosť prirodzene vedie k vyšším cenám.
(70)
V odpovedi na toto tvrdenie zainteresovaná strana tvrdila, že na základe tejto argumentácie by nikdy nebolo možné uplatňovať cenové rozdiely ako dodatočný ukazovateľ odôvodňujúci vylúčenie z rozsahu výrobku. Tento výklad je však príliš ďalekosiahly. V predchádzajúcom odôvodnení sa tvrdí len to, že v tomto konkrétnom prípade, v ktorom solárne modely zabudované do striech spájajú funkčnosť príslušného výrobku a iného výrobku (teda strešnej škridly alebo bridlicovej škridly), cena prirodzene nie je dôležitá. To však v žiadnom prípade neznamená, že v iných prípadoch nemôže byť cenový rozdiel užitočným ukazovateľom na stanovenie, či by sa výrobok mal vylúčiť z vymedzenia príslušného výrobku.
(71)
Na záver, zainteresovaná strana tvrdila, že jej dodávateľovi solárnych modulov zabudovaných do striech by sa mala udeliť možnosť záväzku minimálnej ceny. Zdá sa však, že príslušný čínsky vývozca nespolupracoval pri prešetrovaní a ako nespolupracujúca strana nie je oprávnený zúčastniť sa na záväzku. Toto tvrdenie sa preto nemohlo prijať.
3. Záver
(72)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa rozsah výrobku s konečnou platnosťou vymedzuje ako fotovoltické moduly alebo panely na báze kryštalického kremíka a články typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka s pôvodom v ČĽR alebo odosielané z ČĽR, pokiaľ nejde o tranzit v zmysle článku V GATT. Hrúbka článkov nepresahuje 400 mikrometrov. Tento výrobok je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90.
(73)
Z vymedzenia príslušného výrobku sú vylúčené tieto druhy výrobkov:
-
prenosné solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov a ktoré zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie a akumulátory;
-
tenkovrstvové fotovoltické výrobky;
-
fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s inou funkciou, ako je výroba elektrickej energie, a ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným(-i) fotovoltickým(-i) článkom(-ami) na báze kryštalického kremíka;
-
moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V JP a výstupným výkonom nepresahujúcim 50 W výhradne na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakým napätím a výkonovými charakteristikami.
(74)
Ak sa neuvádza inak, po vylúčení doštičiek sa analýza zrevidovala vylúčením údajov a analýz, ktoré sa týkajú doštičiek. Vzhľadom na skutočnosť, že doštičky predstavovali počas obdobia prešetrovania len malý percentuálny podiel dovozu príslušného výrobku do Únie (okolo 2 %), možno sa domnievať, že vylúčenie doštičiek má zanedbateľný alebo žiadny vplyv na zistenia. Riešili sa všetky pripomienky zainteresovaných strán, ale akákoľvek pripomienka týkajúca sa doštičiek sa zamietla, aj ak bola vznesená. Preto sa už viac nebudú uplatňovať žiadne pripomienky a súvisiace údaje týkajúce sa doštičiek, ktoré sa uvádzajú v odôvodneniach dočasného nariadenia, aj ak sa príslušné odôvodnenia potvrdia týmto nariadením.
(75)
Z toho dôvodu sa predbežné závery upravené v súlade s uvedenými odôvodneniami 26 až 74 s konečnou platnosťou potvrdili. Na účely tohto konania a v súlade so stálou praxou sa preto usúdilo, že všetky druhy príslušného výrobku by sa mali považovať za súčasť jedného výrobku.
C. DUMPING
1. ČĽR
1.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)
(76)
Po predbežnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že určenie THZ sa uskutočnilo mimo lehoty, t. j. po uplynutí trojmesačnej lehoty stanovenej v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia a že prešetrovanie by sa preto malo bezodkladne skončiť.
(77)
V tejto súvislosti strany tvrdili, že zmenené znenie základného rozhodnutia (13), ktorým sa predĺžila stanovená lehota na určenie THZ na osem mesiacov, nadobudlo účinnosť až po uplynutí predtým platnej trojmesačnej lehoty. Zmena sa preto uplatňuje len na budúce a prebiehajúce prešetrovania, v prípade ktorých lehota stanovená na určenie THZ ešte neuplynula.
(78)
V článku 2 základného nariadenia v zmenenom znení sa však zreteľne uvádza, že „toto nariadenie sa uplatňuje na všetky nové a prebiehajúce prešetrovania od 15. decembra 2012“. Tento článok alebo v podstate celé nariadenie neobsahuje žiadnu zmienku týkajúcu sa obmedzenia, „keď lehota stanovená na určenie THZ“, ktorú uvádzali zainteresované strany, „ešte neuplynula“. Toto tvrdenie sa preto nemôže prijať.
(79)
Po konečnom zverejnení niekoľko zainteresovaných strán zopakovalo tvrdenie, že určenie THZ sa uskutočnilo mimo lehoty, ale nespochybnili skutočnosť, že zmena základného nariadenia uvedená v odôvodnení 78 sa vzťahuje na „všetky prebiehajúce prešetrovania“, čo zahŕňa aj súčasné prešetrovanie. Preto sa nakoniec dospelo k záveru, že určenie THZ sa neuskutočnilo mimo lehoty.
(80)
Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že THZ by sa nemalo zamietnuť, pretože tri spoločnosti, ktoré ukončili svoju činnosť v priebehu roku 2011, nemali jednu jasnú zostavu základných účtovných záznamov. Spochybnilo sa predovšetkým to, na základe ktorej účtovnej normy by spoločnosť, ktorá ukončila činnosť, mala aj napriek tomu vypracovať tieto účtovné záznamy.
(81)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že v účtovných normách sa nevymedzuje, od ktorých spoločností sa požaduje vypracovanie účtovnej závierky - v účtovných normách sa vymedzuje, ako sa tieto závierky majú vypracovať. V prípade ČĽR ide o „účtovnú normu pre obchodné podniky: základná norma“, ktorá vo svojom článku 4 uvádza, že „podnik by mal vypracovať finančné správy“. Ide o záväznú povinnosť a spoločnosti, ktoré ukončili činnosť, nemajú výnimku.
(82)
Okrem toho, aj keď tieto spoločnosti ukončili činnosť, stále vlastnili aktíva (vrátane pozemku, budov, strojov a zásob) a záväzky a aspoň do začiatku roka 2013 existovali ako právne subjekty. Preto sa usudzuje, že tieto spoločnosti mali povinnosť zverejniť účtovné záznamy za rok 2011, a neexistencia týchto účtovných záznamov predstavuje porušenie kritéria 2.
(83)
Po konečnom zverejnení vývozcovia takisto tvrdili, že výhody získané z preferenčných daňových režimov a grantov nepredstavujú významný podiel ich obratu, čo sa údajne potvrdilo pri súbežnom antisubvenčnom prešetrovaní.
(84)
V tejto súvislosti sa pripomína, že týmto tvrdením sa už zaoberalo odôvodnenie 65 dočasného nariadenia. Predovšetkým sa zdôraznilo, že absolútny zisk dosiahnutý počas obdobia prešetrovania nie je vzhľadom na povahu tejto výhody relevantný na posúdenie otázky, či je deformácia „závažná“. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(85)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa trhovohospodárskeho zaobchádzania, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 50 až 69 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
1.2. Individuálne preskúmanie
(86)
Ako sa uvádza v odôvodnení 70 dočasného nariadenia, žiadosti o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia podalo 18 spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky. V tomto prípade vzorka už pozostávala zo siedmich skupín spoločností, ktoré zvyčajne pozostávajú z niekoľkých vyvážajúcich výrobcov, prepojených obchodníkov a prepojených dovozcov v Únii a tretích krajinách. Individuálne preskúmanie ďalších 18 (skupín) vyvážajúcich výrobcov nad rámec siedmich skupín vyvážajúcich výrobcov zahrnutých do vzorky by bolo neprimerane zaťažujúce a zabránilo by včasnému dokončeniu prešetrovania.
(87)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa individuálneho preskúmania, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 70 a 71 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
1.3. Analogická krajina
(88)
Zainteresované strany uviedli, že India nie je vhodnou analogickou krajinou z dôvodu ustanovení s miestnym obsahom pre projekty štátnej solárnej misie Džaváharlála Néhrúa (Jawaharlal Nehru National Solar Mission, ďalej len „projekty JNNSM“). Jedna strana tvrdila, že sa vyžaduje 75 % miestneho obsahu, kým iná strana tvrdila, že indickí výrobcovia môžu účtovať vyššie ceny za 100 % výrobkov vyrábaných na domácom trhu. Ďalej tvrdili, že takéto požiadavky značne zvyšujú ceny miestnych výrobkov. Na podporu tohto tvrdenia sa predložil článok z indickej tlače (14). Tento článok však bol zverejnený skoro rok po ukončení obdobia prešetrovania a neposkytol sa žiadny dôkaz jeho vplyvu počas obdobia prešetrovania.
(89)
V tom istom článku z tlače sa však uvádza, že indický solárny priemysel čelí „veľkej hospodárskej súťaži zo strany západných a čínskych výrobcov“. Túto skutočnosť podporuje aj nepretržitý nárast dovozu do Indie, ako sa uvádza v odôvodnení 92. Požiadavky na miestny obsah majú skutočne určitý vplyv na indický domáci trh, no aj napriek tomu možno dospieť k jednoznačnému záveru, že indický trh je konkurencieschopný a mnohé indické a zahraničné spoločnosti na tomto trhu účinne navzájom súťažia.
(90)
Okrem toho podľa informácií, ktoré zverejnilo JRC (15), bude väčšina projektov JNNSM od roku 2015 online. Cieľom pre fotovoltické systémy zapojené do siete v rámci projektov JNNSM na rok 2012 bolo naozaj len 50 MW v porovnaní s celkovou kapacitou zapojenia do siete v Indii, ktorá už v júni 2012 presiahla 1 GW. To poukazuje na to, že počas obdobia prešetrovania bol význam projektov JNNSM v oblasti celkových solárnych zariadení v Indii nižší ako 5 %, a preto vplyv projektov JNNSM a požiadavky na miestny obsah, ak už počas obdobia prešetrovania existovali, čo zainteresované strany neuviedli, bol iba veľmi obmedzený. Počas obdobia prešetrovania bola väčšina zariadení v štáte Gudžarát (približne 65 %) stimulovaná politikami štátnej podpory.
(91)
Zainteresované strany tvrdili, že indický trh bol počas obdobia prešetrovania de facto chránený pred dovozom z rôznych zdrojov vrátane ČĽR, pretože od začiatku roka 2012 sa plánovalo začatie antidumpingového prešetrovania. India naozaj začala 23. novembra 2012 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu solárnych článkov a modulov z ČĽR, Malajzie, Taiwanu a USA, t. j. len takmer päť mesiacov po ukončení obdobia prešetrovania.
(92)
Toto tvrdenie však nie je podložené vývojom dovozu solárnych článkov a modulov, ktorý uvádzali indické obchodné štatistiky (16):
Hodnoty v miliónoch USD
apríl 2010 - marec 2011
apríl 2010 - marec 2011
apríl 2010 - marec 2011
ČĽR
77,33
577,24
371,72
Index
100
746
481
Spolu
252,63
1 348,48
827,07
Index
100
534
327
(93)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že dovoz solárnych článkov a modulov z ČĽR sa v období rokov 2010 - 2011 a 2011 - 2012 dramaticky zvýšil o viac ako 600 % a celkovo o viac ako 400 %. Dovozné hodnoty vzápätí mierne klesli, ale takisto klesli aj ceny za solárne články a moduly. Pokles dovozných hodnôt v období rokov 2011 - 2012 a 2012 - 2013 je v súlade s poklesom cien, ktorý hlásili špecializované konzultačné spoločnosti, napríklad pvXchange za rovnaké obdobie, čo viedlo k záveru, že objem dovozu zostal v období rokov 2011 - 2012 a 2012 - 2013 stabilný. Preto sa dospelo k záveru, že indický trh nebol počas obdobia prešetrovania de facto chránený pred dovozom z rôznych zdrojov vrátane z ČĽR.
(94)
Po konečnom zverejnení čínska vláda tvrdila, že USA požiadali o konzultácie s Indiou v rámci postupov urovnávania sporov vo WTO týkajúcich sa požiadaviek miestneho obsahu projektov JNNSM 6. februára 2013. Vplyv týchto pravidiel miestneho obsahu v spojení s antidumpingovým prešetrovaním uvedeným v odôvodnení 91 údajne viedol v období od apríla 2012 do marca 2013 k zníženiu hodnôt o 38 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom, a to na rozdiel od zvýšenia v predchádzajúcich rokoch.
(95)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že zníženie hodnôt je následkom zníženia cien a nie objemu dovozu. Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana poskytla informácie o vývoji dovozu solárnych článkov a modulov na indický trh z hľadiska objemu v období od roku 2010 do marca 2013. Z týchto údajov vyplýva neprestajný nárast dovozu solárnych modulov a článkov z hľadiska objemu na indický trh. Preto sa dospelo k záveru, že indický trh nebol de facto chránený z dôvodu, že sa plánovalo antidumpingové prešetrovanie, a uvedené, ale nedokázané účinky požiadaviek na miestny obsah podľa projektov JNNSM uvedených v odôvodnení 90, ktoré sú len nepatrné, nezabránili neprestajnému zvyšovaniu dovozu z hľadiska objemu.
(96)
Okrem toho sa zdôrazňuje, že obdobie od apríla 2012 do marca 2013, v ktorom boli údajne viditeľné účinky projektov JNNSM na dovoz do Indie, je predovšetkým po období prešetrovania. Akýkoľvek možný vplyv tohto údajného zníženia na obdobie prešetrovania môže byť preto len malý.
(97)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že spoločnosť Tata Power Solar (ďalej len „Tata“) len nedávno vstúpila na trh, a preto nie je vhodným výrobcom z analogickej krajiny. V tejto súvislosti treba poznamenať, že spoločnosť s predchádzajúcim názvom „Tata BP Solar“ vyrába solárne moduly od roku 1989, a preto sa nedá konštatovať, že vstúpila na trh len nedávno. Podľa informácií, ktoré poskytla iná zainteresovaná strana, spoločnosť Tata v skutočnosti vstúpila na trh oveľa skôr ako päť najväčších čínskych vývozcov zaradených do vzorky.
(98)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Taiwan by bol vhodnejšou analogickou krajinou ako India, pretože veľkosť taiwanských spoločností je porovnateľnejšia s veľkosťou čínskych vývozcov a s taiwanskými výrobcami funguje spolupráca. Ďalšie zainteresované strany takisto spochybnili Indiu ako vhodnú analogickú krajinu pre pomerne malú veľkosť spoločnosti Tata, ale nenavrhli vhodnejšiu alternatívu.
(99)
Spolupráca s taiwanskými spoločnosťami naozaj fungovala. Jedna spoločnosť spolupracovala v plnej miere, zatiaľ čo ďalšia spoločnosť spolupracovala čiastočne. Jediná plne spolupracujúca taiwanská spoločnosť je však menšia ako spoločnosť Tata, najmä pokiaľ ide o predaj a výrobu modulov, ktoré predstavujú približne 90 % predaja príslušného výrobku, pričom spoločnosť Tata predáva oveľa viac ako taiwanská spoločnosť, ktorá má v tejto súvislosti len nízky predaj, ako sa uvádza v odôvodnení 76 dočasného nariadenia. Po konečnom zverejnení jeden vývozca predložil otázku, či sa kontaktovala čiastočne spolupracujúca taiwanská spoločnosť, aby doplnila chýbajúce informácie. V tejto súvislosti sa odkazuje na odôvodnenie 76 dočasného nariadenia, v ktorom sa objasňuje, že Taiwan sa nemohol použiť ako analogická krajina, pretože spolupracujúce taiwanské spoločnosti takmer výhradne vyrábajú články, kým čínsky vývoz sa realizuje najmä vo forme modulov. To sa týka aj čiastočne spolupracujúceho výrobcu v Taiwane. Keďže sa už zvážilo, že tento výrobca nie je z tohto dôvodu vhodný, nepovažovalo sa za primerané požadovať dodatočné informácie od tejto spoločnosti.
(100)
Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že takmer úplne chýbajúci predaj modulov nevylučuje Taiwan ako analogickú krajinu samu osebe, pretože spracovateľské náklady na zabudovanie článkov do modulov sa dajú stanoviť bez veľkých problémov. Toto však nepodporujú skutočnosti zistené pri prešetrovaní. Výroba modulu z článkov si vyžaduje viacero krokov výroby, počas ktorých sa vytvára značná časť pridanej hodnoty modulu. Ako sa uvádza v odôvodnení 137 dočasného nariadenia, počas obdobia prešetrovania bol priemerný rozdiel v cene článkov a modulov 555,92 EUR alebo 54 %, zatiaľ čo priemerný rozdiel v nákladoch predstavoval až 377,99 EUR alebo 34 %. To znamená, že významná časť možnej normálnej hodnoty modulov v Taiwane by sa musela zakladať na úpravách spracovateľských nákladov, ktoré sa nemôžu považovať za primeranejšie ako v prípade krajiny, kde sa môže normálna hodnota zakladať na domácich predajných cenách v prípade väčšiny príslušných výrobkov. Preto sa usúdilo, že India bola vybratá ako analogická krajina primeraným spôsobom so zohľadnením dostupných spoľahlivých informácií.
(101)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že neboli poskytnuté žiadne dôvody, prečo sa USA nemôže považovať za vhodnú analogickú krajinu. V tejto súvislosti sa odkazuje na odôvodnenie 74 dočasného nariadenia, v ktorom sa jednoznačne uvádza, že „USA nebudú vhodnou analogickou krajinou najmä z toho dôvodu, že trh v USA je v určitom úseku obdobia prešetrovania chránený pred dovozom z Číny prostredníctvom antidumpingových a antisubvenčných opatrení.“ Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa ochrany trhu v USA ako takého, stanovisko sa v tejto súvislosti nemení.
(102)
Zainteresované strany tvrdili, že výsledok výpočtu dumpingu je skreslený pre rozdiely v úsporách z rozsahu medzi čínskymi výrobcami a indickým výrobcom. Preto sa preverilo, či existuje korelácia medzi výrobným objemom spoločnosti a jej dumpingovým rozpätím.
(103)
Zo siedmich skupín spoločností zahrnutých do vzorky dve predstavujú skupiny stredne veľkých spoločností (Jinzhou Yangguang a Delsolar) a päť predstavuje skupiny veľkých spoločností (JingAo, LDK, Suntech, Trina a Yingli). Zo stredne veľkých spoločností má spoločnosť Jinzhou Yangguang najnižšie rozpätie a spoločnosť Delsolar najvyššie rozpätie. Päť väčších spoločností sa nachádza v strede. Z toho jasne vyplýva, že neexistuje žiadna korelácia medzi úsporami z rozsahu a dumpingovými rozpätiami. Preto sa usúdilo, že výpočet dumpingu nie je skreslený pre rozdiely v úsporách z rozsahu medzi čínskymi výrobcami a indickým výrobcom.
(104)
Po konečnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že neexistencia korelácie medzi úsporami z rozsahu a dumpingovými rozpätiami nepoukazuje na to, že neexistuje vplyv úspor z rozsahu a porovnateľnosti cien. V situácii, keď je dumpingové rozpätie založené na rovnakej normálnej hodnote pre všetkých vývozcov ako v tomto prípade, dumpingové rozpätie určujú predovšetkým vývozné ceny. Z neexistencie korelácie medzi úsporami z rozsahu a dumpingovým rozpätím preto rovnako vyplýva neexistencia korelácie medzi úsporami z rozsahu a predajnými cenami. Preto sa dospelo k záveru, že rozdiely v úsporách z rozsahu nemajú v tomto prípade vplyv na porovnateľnosť cien.
(105)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že výrobca z analogickej krajiny má mimoriadne vysoké domáce predajné ceny, ktoré sú údajne značne vyššie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie, keďže dumpingové rozpätie značne prevyšuje rozpätie cenového podhodnotenia. Toto tvrdenie sa zakladá na porovnaní indických normálnych hodnôt s predajnými cenami výrobného odvetvia Únie. Toto porovnanie však nie je správne, pretože indická normálna hodnota sa zakladá len na ziskovom predaji. Najmä v situácii, v ktorej je výrobné odvetvie Únie stratové, nie je prekvapujúce, že ziskové ceny v Indii prevyšujú priemernú cenu vo výrobnom odvetví Únie. Preto zo skutočnosti, že indická normálna hodnota prevyšuje priemerné ceny výrobného odvetvia Únie nevyplýva, že výber Indie ako analogickej krajiny nie je primeraný.
(106)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ceny spoločnosti Tata sú narušené, pretože spoločnosť je prepojená so spoločnosťou verejných služieb Tata Power. To údajne umožňuje spoločnosti Tata účtovať vyššie ceny v oblastiach, ktoré zásobuje spoločnosť Tata Power. Nepredložili sa však žiadne podporné dôkazy ani žiadne vyčíslenie tohto údajného účinku. Toto tvrdenie sa preto nemohlo prijať.
(107)
Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že spoločnosť Tata nie je konkurencieschopnou spoločnosťou a má vysoké výrobné náklady a predajné ceny, čo bolo údajne dôvodom, prečo spoločnosť BP Solar vystúpila v decembri 2011 zo spoločného podniku. Na podporu tohto tvrdenia sa cituje článok z tlače, v ktorom sa uvádza, že „odchod spoločnosti BP zo solárneho priemyslu po štyroch desaťročiach ukazuje, akým konkurenčným a preplneným sa stal solárny priemysel.“ Tento článok však neoznačil spoločnosť Tata ako neschopnú hospodárskej súťaže, ale rozoberal situáciu na trhu solárnych panelov vo všeobecnosti a hovoril o „bezohľadnej konkurencii, ktorou sa odvetvie vyznačuje“ a o tom, že „mnohé spoločnosti na celom svete zatvorili továrne, prepustili stovky zamestnancov a podali žiadosť o začatie konkurzného konania“. Z tohto článku z tlače preto nevyplýva, že Tata nie je konkurencieschopnou spoločnosťou s vysokými výrobnými nákladmi a predajnými cenami.
(108)
Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že spoločnosť Tata nebola zahrnutá ako súčasť domáceho indického priemyslu do prebiehajúceho indického antidumpingového prešetrovania, ktoré sa uvádza v odôvodnení 91 z dôvodu značného dovozu článkov. Aj keď sa potvrdzuje, že spoločnosť Tata naozaj nie je súčasťou domáceho indického priemyslu pri prebiehajúcom indickom antidumpingovom prešetrovaní, neznamená to, že Tata nie je vhodným výrobcom z analogickej krajiny. Normálna hodnota bola výhradne založená na článkoch a moduloch vyrobených spoločnosťou Tata v Indii, a nie na dovážanom tovare. Skutočnosť, že dovážané komponenty sa použili na výrobu niektorých výrobkov neznamená, že výsledná normálna hodnota nie je pre Indiu reprezentatívna, dokonca platí o to viac, že je predovšetkým založená na predajných cenách, a nie na nákladoch.
(109)
Čínska vláda tvrdila, že predaj modulov spoločnosti Tata predstavuje len 0,3 % čínskeho vývozu do EÚ a nemôže sa považovať za reprezentatívny, pričom odkázala na rozsudok súdneho dvora vo veci Detlef Nölle (17). V tomto prípade súd dospel k záveru, že ak je celková výroba v krajine len 1,25 % z objemu vývozu do EÚ, znamená to, že príslušný trh nie je veľmi reprezentatívny. V tomto prípade čínska vláda neporovnala celkovú výrobu v Indii s celkovým čínskym vývozom, ale len výrobu jednej indickej spoločnosti s celkovým vývozom všetkých čínskych vývozcov. Toto porovnanie však nie je správne, keďže množstvá týkajúce sa len jedného výrobcu na konkurenčnom trhu s mnohými hráčmi nesvedčia o reprezentatívnosti trhu ako celku. Okrem toho takéto porovnanie sa nevykonalo ani vo veci Detlef Nölle, kde sa celková výroba krajiny porovnávala s celkovým vývozom. Podľa informácií, ktoré poskytla Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (CCCME) sa predpokladalo, že výroba v Indii prekročí úroveň 2 GW do konca roku 2012, t. j. krátko po ukončení obdobia prešetrovania. Takáto výroba by sa rovnala 14 % čínskeho vývozu do EÚ, čo je výrazne nad 5 % smernej hodnoty prahu, ktorá sa spomínala v rozsudku Detlef Nölle.
(110)
Po zverejnení sa jedna zainteresovaná strana zmienila o skutočnosti, že spoločnosti Tata chýba integrácia na vyššej úrovni a musí zabezpečovať doštičky od tretích spoločností. Tento nedostatok vertikálnej integrácie na vyššej úrovni údajne vedie k zvýšeniu nákladov v porovnaní s vertikálne integrovanými čínskymi výrobcami. Toto tvrdenie však nebolo zdôvodnené. Predovšetkým, celkové náklady spoločnosti Tata by boli vyššie iba vtedy, ak by ich predajná cena doštičiek presahovala výrobnú cenu doštičky, čo je neisté, keďže mnohé spoločnosti obchodujúce so solárnymi výrobkami boli počas obdobia prešetrovania stratové. Okrem toho aj veľkí vertikálne integrovaní čínski výrobcovia často nakupovali veľké množstvá doštičiek od nezávislých dodávateľov, čo podporuje záver, že nedostatok vertikálnej integrácie do doštičiek nevyhnutne nevedie k vyšším cenám za moduly a články.
(111)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že analogická krajina nie je konkurencieschopná. Toto tvrdenie podporuje skutočnosť, že výroba solárnych článkov v Indii, dosahuje v roku 2013 najnižšiu úroveň za posledných 5 rokov. Zo správy, z ktorej citovala zainteresovaná strana, však počas obdobia prešetrovania vyplynulo, že indická výroba článkov bola ešte vysoká a blízko ohláseného vrcholu. K významnému zníženiu výroby došlo po období prešetrovania, a preto nemalo vplyv na výsledky prešetrovania.
(112)
Ďalším argumentom, ktorý bol predložený na podporu tvrdenia, že analogická krajina nie je konkurencieschopná, je antidumpingové prešetrovanie uvedené v odôvodnení 91. Inštitúcie konštatujú, že prešetrovanie ešte pokračuje, a preto z neho nemožno vyvodiť žiadne závery. Antidumpingové prešetrovania vo všeobecnosti nemusia svedčiť o nedostatku konkurencieschopnosti, ale o tom, že domáci priemysel sa považuje za obeť nespravodlivých obchodných praktík zo strany konkurentov zo sídlom v tretích krajinách.
(113)
Komisia sa po zvážení všetkých aspektov domnieva, že výber Indie ako analogickej krajiny je primeraný.
(114)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa analogickej krajiny, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 72 až 77 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
1.4. Normálna hodnota
(115)
Po predbežnom zverejnení jedna zainteresovaná strana uviedla, že indické spoločnosti predávajú najmä mimosieťové moduly, ktoré majú vyššie ceny a náklady ako moduly zapojené do siete, ktoré predávajú čínski vývozcovia. Ďalej sa uviedlo, že mimosieťové moduly majú zvyčajne nižší energetický výstup ako moduly zapojené do siete.
(116)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že rôzne normálne hodnoty boli stanovené pre moduly „štandardnej veľkosti“ s viac ako 36 článkami, ktoré sú zvyčajne zapojené do siete, a pre menšie moduly s 36 článkami alebo s menším počtom článkov, ktoré sa zvyčajne používajú mimo siete. Preto sa usúdilo, že pre všetky druhy výrobkov vrátane mimosieťových modulov a modulov zapojených do siete je stanovená primeraná normálna hodnota.
(117)
Ďalšia zainteresovaná strana uviedla, že spoločnosť Tata je aktívna aj v oblasti navrhovania projektov a predaj tejto spoločnosti je preto neporovnateľný s predajom čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí predávajú iba moduly. V tejto súvislosti treba poznamenať, že porovnanie medzi indickými domácimi cenami a čínskymi vývoznými cenami sa uskutočnilo výhradne v súvislosti s predajom modulov a predaj úplných projektov alebo integrovaných riešení sa nepoužil na stanovenie normálnej hodnoty, keďže sa nepovažoval za porovnateľný.
(118)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa normálnej hodnoty, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 78 až 86 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
1.5. Vývozná cena
(119)
Po predbežnom zverejnení sa niektorí z vývozcov zaradených do vzorky vyjadrili k menším problémom týkajúcim sa vývoznej ceny použitej na stanovenie dumpingového rozpätia. V odôvodnených prípadoch sa pripomienky vzali do úvahy a viedli k miernej revízii dumpingového rozpätia príslušných spoločností.
(120)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa vývoznej ceny, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 87 až 89 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
1.6. Porovnanie
(121)
Po predbežnom zverejnení sa niektorí z vývozcov zaradených do vzorky vyjadrili k menším problémom týkajúcim sa tolerancie používanej na porovnanie vývozných cien. V odôvodnených prípadoch sa pripomienky vzali do úvahy a viedli k miernej revízii dumpingového rozpätia príslušných spoločností.
(122)
Po predbežnom zverejnení sa zistila administratívna chyba, ktorá viedla k nesprávnej úprave normálnej hodnoty domácej prepravy. Táto chyba sa opravila a viedla k miernemu zníženiu dumpingových rozpätí.
(123)
Po zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že úpravu úrovne obchodovania možno zdôvodniť, keďže strana nepredáva priamo hospodárskym subjektom vykonávajúcim montáž, ale sprostredkovateľom a distribútorom. Strana požadovala podrobné informácie o predajných kanáloch výrobcu z analogickej krajiny, ktoré sa nemohli poskytnúť z dôvodu ochrany dôverných informácií. Alternatívne sa základňa zákazníkov výrobcu z analogickej krajiny rozčlenila do rôznych kategórií podľa objemu predaja, z čoho vyplynulo, že úpravu úrovne obchodovania nemožno zdôvodniť.
(124)
V odpovedi na túto analýzu zainteresovaná strana pripustila, že rozdiel v objeme predaja vedie k rozdielom v cenách, ale naďalej tvrdila, že údajne musia účtovať vyššie ceny hospodárskym subjektom vykonávajúcim montáž ako distribútorom/sprostredkovateľom, aj ak hospodársky subjekt vykonávajúci montáž nakupuje podobné množstvo ako distribútor/sprostredkovateľ. Toto tvrdenie však nebolo podložené a preto sa nemohlo vziať do úvahy.
(125)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa vývoznej ceny, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 90 až 92 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
1.7. Dumpingové rozpätia
(126)
Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky požiadal o úplné zverejnenie svojich dumpingových výpočtov a tvrdil, že v opačnom prípade sa nemôže vyjadriť k ich správnosti. Keďže tejto spoločnosti nebolo udelené THZ, jej normálna hodnota bola založená na údajoch z Indie ako analogickej krajiny. Vzhľadom na to, že iba jeden výrobca z analogickej krajiny plne spolupracoval na prešetrovaní, informácie z analogickej krajiny týkajúce sa úrovne druhu výrobku nemožno zverejniť z dôvodu ochrany dôverných informácií. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(127)
V prípade spoločností zaradených do vzorky sa vážená priemerná normálna hodnota každého druhu podobného výrobku stanovená pre analogickú krajinu porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia.
(128)
Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(129)
Na základe týchto skutočností sa konečné dumpingové rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, stanovilo vo výške 88,1 %.
(130)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dumpingové rozpätia sa stanovili na základe skutočností dostupných v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel sa najprv stanovila úroveň spolupráce porovnaním objemu vývozu do Únie, ktorý uviedli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, s objemom čínskeho vývozu, ako sa stanovuje v odôvodnení 167.
(131)
Úroveň spolupráce možno považovať za vysokú, keďže spolupracujúce spoločnosti predstavovali viac než 80 % celkového vývozu z Číny do Únie. Keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca by úmyselne nespolupracoval, zostatkové dumpingové rozpätie sa stanovilo na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie dumpingové rozpätie. Keďže nič nenasvedčovalo tomu, že by nespolupracujúce spoločnosti používali dumping na nižšej úrovni, považovalo sa to za primerané, a to aj v záujme zabezpečenia účinnosti prípadných opatrení.
(132)
Na základe uvedených skutočností sú konečné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
Changzhou Youze Technology Co. Ltd
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
90,3 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
111,5 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
91,9 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
97,5 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
53,8 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
73,2 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
93,3 %
Všetky ostatné spoločnosti (Príloha I, Príloha II)
88,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
111,5 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(133)
Podobný výrobok vyrábalo v Únii okolo 215 výrobcov. Inštitúcie overili tvrdenia zainteresovaných strán, podľa ktorých je počet vyšší; z tohto overenia vyplynulo, že údajní ďalší výrobcovia boli v skutočnosti hlavne vyvážajúci výrobcovia, súvisiaci dovozcovia, distribútori a hospodárske subjekty vykonávajúce montáž.
(134)
Po predbežnom zverejnení niekoľko strán spochybnilo skutočnosť, že údaje, ktoré poskytla nezávislá konzultačná spoločnosť Europressedienst (ďalej len „konzultant“), sa použili aj na stanovenie výroby v Únii, výrobnej kapacity v Únii, ako aj iných makroekonomických ukazovateľov ujmy týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie a údajov o dovoze. Tieto strany spochybnili nezávislosť konzultanta a tvrdili, že bol prepojený s navrhovateľom. Požadovali takisto, aby sa objasnilo, na akom základe Komisia konzultanta vybrala, a spochybnili jeho znalosti v oblasti získavania hospodárskych údajov týkajúcich sa fotovoltického priemyslu. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že Komisia mala založiť svoje zistenia na údajoch z iných dostupných zdrojov, najmä známych výskumných inštitútov. Nakoniec, združenie AFASE odkázalo na osvedčené postupy na predkladanie hospodárskych údajov a zber údajov v prípadoch týkajúcich sa uplatňovania článkov 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a v prípadoch fúzií, aby spochybnilo spoľahlivosť údajov predložených konzultantom.
(135)
Pokiaľ ide o údajné prepojenie medzi konzultantom a navrhovateľom, príslušné zainteresované strany nepredložili žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali existenciu takéhoto prepojenia. Okrem toho prešetrovaním sa neodhalili žiadne dôkazy vzťahu, ktorý by presahoval čisto obchodný charakter. Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že existujú náznaky, že prima facie dôkazy, ktoré v žiadosti predložil navrhovateľ výrobného odvetvia Únie, boli založené na údajoch poskytnutých rovnakým konzultantom. Aj keď sa uznáva, že zistenia týkajúce sa niektorých ukazovateľov boli naozaj podobné s dôkazmi, ktoré predložil navrhovateľ, to nevyhnutne neznamená, že vychádzajú len z jedného zdroja. V tejto súvislosti navrhovateľ poskytuje rôzne použité zdroje.
(136)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 99 dočasného nariadenia, Komisia považovala za vhodné použitie služieb tohto konzultanta v súčasnom prešetrovaní z toho dôvodu, že potrebné makroekonomické údaje, ktoré sa vzťahujú na celý trh Únie, ako aj údaje o dovoze, neboli k dispozícii z iných verejných zdrojov. Pred výberom spoločnosti Europressedienst posúdila Komisia metódu, ktorú konzultant používa na získavanie relevantných údajov, ako aj schopnosť konzultanta osobitne poskytovať potrebné údaje pre všetky typy výrobku a za celé posudzované obdobie.
(137)
Okrem toho, ak to bolo možné, sa údaje, ktoré poskytol konzultant počas prešetrovania, porovnali s ďalšími dostupnými zdrojmi a potvrdili sa. V tejto súvislosti treba poznamenať, že na trhu existuje niekoľko výskumných spoločností, ktoré sa špecializujú na získavanie štatistík z fotovoltického priemyslu, a oznámené údaje takmer nikdy nie sú identické. Dôvodom je skutočnosť, že pre akýkoľvek výskumný inštitút je ťažké odvodiť presné údaje, a preto oznámené trhové ukazovatele z fotovoltickej oblasti sa budú vždy zakladať na odhadoch nezávisle od poskytovateľa týchto údajov. V tomto kontexte kontrola porovnaním, ktorú vykonala Komisia, pozostávala z porovnania vývoja údajov získaných od konzultanta s vývojom rovnakých údajov, ktoré zverejnili iné výskumné spoločnosti, Spoločné výskumné centrum Komisie (ďalej len „centrum JRC“) a Európske združenie fotovoltického priemyslu (ďalej len „združenie EPIA“), pre rovnakú oblasť, ak boli dostupné. Pri kontrole porovnaním sa nezaznamenali žiadne výrazné rozdiely, keďže vývoj ukazovateľov, ktoré sa porovnávali, bol podobný. Predbežné zistenia sa preto nezakladali iba na údajoch, ktoré poskytol konzultant, ale aj na vlastnej analýze Komisie a na posúdení týchto údajov. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 9, po uložení dočasných opatrení sa v priestoroch konzultanta vykonala overovacia návšteva. Komisia vykonala kontrolu na mieste v priestoroch konzultanta, aby overila spoľahlivosť metódy a poskytnutých údajov. Kontrola na mieste sa uskutočnila ako nadväzné opatrenie na porovnanie údajov, ktoré vykonala Komisia, aby sa získalo ďalšie uistenie o spoľahlivosti a kvalite údajov a súvisiacej metódy.
Kontrola na mieste sa považovala za vhodnú v súvislosti s uplatňovaním zásady dobrej správy, aj keď údaje neposkytla zainteresovaná strana, ale konzultant. Výsledkom bolo, že Komisia sa ešte väčšmi uistila o spoľahlivosti údajov, ktoré poskytol konzultant.
(138)
Jedna strana tvrdila, že metóda porovnávania údajov, ktorú použila Komisia, nebola dostatočne podrobne vysvetlená a požadovala, aby sa zverejnili ostatné zdroje, ktoré sa použili na porovnanie údajov. Táto strana ďalej tvrdila, že použitá metóda bola v každom prípade nesprávna, pretože sa porovnal iba vývoj rôznych zdrojov, a nie absolútne hodnoty.
(139)
Pokiaľ ide o ostatné zdroje použité na porovnanie údajov, ktoré poskytol konzultant, išlo o správy, ktoré zverejnilo centrum JRC a združenie EPIA pre rovnakú oblasť. Pokiaľ ide o porovnanie údajov s inými zdrojmi, poznamenáva sa, že vykázali nielen podobný vývoj, ale aj podobný rozsah. Preto sa dospelo k záveru, že použitá metóda bola vhodná a tvrdenia v tejto súvislosti sa zamietli.
(140)
Pokiaľ ide o odbornosť konzultanta, treba poznamenať, že jeho hlavnou činnosťou je získavanie údajov týkajúcich sa fotovoltického priemyslu a vývoj aktualizovaných databáz pre spoločnosti aktívne na trhu s fotovoltickými výrobkami. Tieto údaje sa uverejnili v špecializovaných časopisoch venovaných fotovoltickému priemyslu a používajú ich aj jednotlivé spoločnosti, pre ktoré konzultant vykonáva špecializovaný výskum. Databáza vyvíjaná spoločnosťou Europressedienst sa pravidelne aktualizuje a opätovne zverejňuje. Konzultant má okrem toho niekoľkoročné skúsenosti v tomto odvetví. Presnejšie, metódou konzultanta je získavať, porovnávať a zhromažďovať informácie s použitím rôznych zdrojov dostupných na trhu. Na tento účel získava údaje prostredníctvom štandardných dotazníkov, ktoré odosiela spoločnostiam uvedeným v databáze, alebo telefonicky, a získava ich najmä od výrobcov z Únie alebo od výrobcov v tretích krajinách počas špecializovaných trhov. Ak sa informácie nedajú získať prostredníctvom uvedených kanálov, spoločnosť Europressedienst skontroluje finančné správy spoločností vo fotovoltickom priemysle alebo voľne spolupracuje s inými výskumnými inštitútmi s cieľom získať alebo skontrolovať údaje. Používanie týchto zdrojov konzultantom pri jeho každodennej činnosti sa overilo aj potvrdilo. Na základe uvedených skutočností sa využitie služieb spoločnosti Europressedienst v súčasnom prešetrovaní považovalo za vhodné, a preto sa tvrdenia v tejto súvislosti zamietli.
(141)
Pokiaľ ide o osvedčené postupy na predkladanie hospodárskych údajov, ktoré vydal príslušný útvar Komisie, je potrebné uviesť tieto pripomienky. Po prvé, ide o dokument, ktorý nemôže zapojiť Komisiu, keďže ho neprijalo kolégium, ale zverejnil príslušný útvar s cieľom poskytnúť odporúčania stranám v súvislosti s predkladaním hospodárskych dôkazov. Po druhé, osvedčené postupy sa týkajú predkladania hospodárskych analýz a údajov, ktoré sa používajú v niektorých konkurenčných prešetrovaniach podľa článkov 101 a 102 ZFEÚ a v prípadoch fúzií. Platné pravidlá, štandardy dokazovania a vyšetrovacie právomoci Komisie v týchto konkurenčných prípadoch nemožno porovnávať s prešetrovaniami týkajúcimi sa ochrany obchodu, pri ktorých sa uplatňuje úplne iný súbor pravidiel.
(142)
Po dočasnom zverejnení niekoľko strán spochybnilo metódu, ktorú použil konzultant, a tvrdilo, že sa ňou nedosiahnu uznávané vedecké normy. Ako sa však uvádza v odôvodnení 137, metóda sa posúdila a výsledné údaje sa porovnali a overili, a preto sa usúdilo, že sú v súlade s ďalšími zverejnenými údajmi, a teda sú primerane spoľahlivé. Osobitné body, ktoré vzniesli zainteresované strany, najmä združenie AFASE, sa vysvetlili a sprístupnili v spise z prešetrovania zainteresovaným stranám.
(143)
Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov tvrdila, že metóda zhrnutia údajov nebola vysvetlená. Toto tvrdenie sa zamietlo, pretože príslušné informácie boli sprístupnené na preskúmanie všetkým zainteresovaným stranám v spise z prešetrovania.
(144)
Po konečnom zverejnení niekoľko strán zopakovalo svoje obavy týkajúce sa konzultanta, ktorého Komisia vybrala, a kvality poskytnutých údajov. V tomto ohľade sa tvrdilo, že údaje konzultanta si možno objednať a zakúpiť na ad hoc základe tak, aby vyhovovali špecificky identifikovaným požiadavkám potenciálnych klientov, a preto nemusia byť objektívne. Okrem toho Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov spochybnila skutočnosť, že údaje, ktoré konzultant získal, možno považovať za pozitívny dôkaz v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, keďže údaje boli vo veľkej miere založené na predpokladoch a odhadoch. Ďalej sa tvrdilo, že poskytnuté údaje neboli v spise dostatočne podložené dôkazmi a že nemali potvrdzujúci, objektívny a overiteľný charakter.
(145)
V súvislosti s týmito tvrdeniami sa odkazuje na uvedené odôvodnenia 136 a 137, ktoré poskytli dodatočné informácie týkajúce sa výberu konzultanta. Okrem toho treba poznamenať, že Komisia konzultanta najala na základe najlepších informácií, ktoré boli v tom čase k dispozícii, a v úplnom súlade s finančným nariadením Komisie uplatniteľným na tento postup. Ďalej treba pripomenúť, že kapacita konzultanta včas poskytovať všetky potrebné údaje, mala veľký význam, keďže Komisia bola viazaná zákonnými lehotami na zverejnenie dočasných zistení v prebiehajúcom prešetrovaní.
(146)
Pokiaľ ide o kvalitu poskytnutých údajov a o to, či sa môžu považovať za pozitívne dôkazy v súlade s článkom 3 ods. 2 základného nariadenia, metóda konzultanta na získavanie údajov sa preskúmala a stanovilo sa, že jeho kvalita je vyhovujúca, ako sa uvádza v odôvodnení 137. Okrem toho, ako sa uvádza v tom istom odôvodnení, údaje, ktoré konzultant poskytol, sa podľa možnosti porovnali s ďalšími zdrojmi, a zistilo sa, že sú preukázateľne primerané. Nakoniec sa uvádza, že konzultant má jednu databázu, ktorá sa pravidelne aktualizuje bez ohľadu na potreby a požiadavky klienta. Rovnaká databáza sa používa na zhrnutie a poskytovanie štatistík týkajúcich sa fotovoltického priemyslu rôznym klientom, a preto sa tvrdenie, že údaje nie sú objektívne, muselo zamietnuť.
(147)
Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia nezverejnila zdroje, použitú metódu a spoločnosti, s ktorými konzultant spolupracoval pri zostavovaní poskytnutých makroekonomických údajov. Ďalšia zainteresovaná strana znova zdôraznila, že metóda, ktorú konzultant použil, naznačuje nesprávnosť údajov. Niekoľko zainteresovaných strán si vyžiadalo ďalšie informácie týkajúce sa metódy, ktorú konzultant použil, napríklad priemerný počet vyplnených dotazníkov/pohovorov, percentuálny podiel údajov získaných prostredníctvom každého kanála, ako sa tieto údaje overili, aproximácie/predpoklady použité pri generovaní údajov, počet spoločností, pre ktoré sa aproximácie vykonali, a aspoň rozsah počtu zamestnancov konzultanta.
(148)
V súvislosti s týmito tvrdeniami sa poznamenáva, že po uložení dočasných opatrení Komisia poskytla zainteresovaným stranám informácie o metóde a zdroje, ktoré konzultant použil na zhrnutie údajov, a po predbežnom zverejnení sa venovala osobitným otázkam zainteresovaných strán v tejto súvislosti. Dodatočné žiadosti o informácie príslušných zainteresovaných strán po konečnom zverejnení sa považujú za pokryté informáciami sprístupnenými po uložení dočasného cla v takom rozsahu, v akom to povoľovali obmedzenia týkajúce sa dôvernosti údajov. Okrem toho sa zdôrazňuje, že Komisia na mieste overila spôsob, ktorým konzultant údaje získal a zhrnul, a relevantné základné predpoklady na zhrnutie údajov. Výsledky overovania boli uspokojivé a Komisia sa uistila o primeranosti základných predpokladov a o kvalite údajov, ktoré konzultant poskytol. Okrem toho strany nespochybnili údaje ako také.
(149)
Po konečnom zverejnení ďalšia strana požiadala o objasnenie v súvislosti s počtom výrobcov z Únie, ktorých vzal konzultant do úvahy pri získavaní údajov, a prekrývaním medzi týmto počtom a približne 215 výrobcami z Únie, o ktorých vedela Komisia. V tejto súvislosti sa objasňuje, že výrobcovia z Únie, ktorých vzal konzultant do úvahy, sú vo veľkej miere tí istí ako tí, ktorí predstavujú výrobné odvetvie Únie v tomto prešetrovaní, ako sa uvádza v odôvodnení 133.
(150)
Po konečnom zverejnení jedna strana tvrdila, že Komisia vykonala analýzu ujmy nekonzistentným spôsobom, keďže sa vykonala osobitne pre moduly a články, pričom výpočet ujmy a dumpingového rozpätia sa stanovil ako vážený priemer modulov a článkov spoločne. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že aj keď sa ukazovatele znázornili osobitne pre každý druh výrobku, závery, ktoré sa dosiahli pre každý ukazovateľ, sa vzťahujú na prešetrovaný výrobok ako celok. Takisto sa pripomína, že moduly a články sú jedným výrobkom, a preto sa dumpingové rozpätia a úroveň odstránenia ujmy stanovili na tomto základe. Preto sa tvrdenie zamietlo.
(151)
Nakoniec, iná strana tvrdila, že výpočet hodnôt makroekonomických ukazovateľov počas obdobia prešetrovania bol nesprávne založený na jednoduchom priemere rokov 2011 a 2012, pretože takáto metóda nie je objektívna a nevedie k výsledkom znázorňujúcim realitu počas obdobia prešetrovania. Objasňuje sa, že jednoduchý priemer údajov sa použil len v prípade, kde sa v príslušných obdobiach zaznamenal podobný vývoj. V prípade, že sa vývoj odlišoval, metóda sa primeraným spôsobom upravila a zohľadnila realitu na trhu. Príslušná strana neuviedla, do akej miery sa vo výsledkoch použitej metódy neodzrkadľuje trhová realita. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(152)
Na základe uvedených skutočností, a keďže v tejto súvislosti neboli predložené ďalšie pripomienky, sa zistenia uvedené v odôvodneniach 98 až 101 dočasného nariadenia potvrdzujú.
2. Stanovenie relevantného trhu Únie
(153)
Niekoľko strán tvrdilo, že ujma by sa mala posudzovať samostatne pre trh vlastnej spotreby a pre voľný trh. Jedna strana tvrdila, že údaje týkajúce sa článkov určených na vlastnú spotrebu by sa mali vylúčiť z posúdenia ujmy, pretože neboli ovplyvnené dumpingovým dovozom.
(154)
Ako sa uvádza v odôvodnení 105 dočasného nariadenia, spotreba, objem predaja, výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, rast, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, peňažný tok, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a rozsah dumpingového rozpätia by sa mali preskúmať z hľadiska celkovej činnosti výrobného odvetvia Únie vrátane použitia na vlastnú spotrebu, keďže výrobu určenú na trh vlastnej spotreby takisto ovplyvnila hospodársku súťaž dovozu z príslušnej krajiny.
(155)
Z prešetrovania vyplynulo, že vertikálne integrovaní výrobcovia z Únie boli v dôsledku cenového tlaku dumpingového dovozu nútení dovážať dumpingové výrobky (články) a ukončiť výrobu týchto výrobkov pri nákladoch vyšších ako dovozná cena. Prešetrovaním sa okrem toho zistilo, že voľný trh a trh vlastnej spotreby majú podobný vývoj cien, čo naznačilo, že príslušný dovoz má na obidva trhy rovnaký vplyv.
(156)
Po konečnom zverejnení niekoľko strán znova zdôraznilo, že Komisii sa nepodarilo poskytnúť primeranú a podloženú analýzu trhu vlastnej spotreby alebo dôvod, prečo sa nevykonala osobitná analýza. Jedna strana tvrdila, že sa neposkytli žiadne informácie o význame výroby v Únii určenej na vlastnú spotrebu. Okrem toho sa tvrdilo, že odôvodnenie 106 dočasného nariadenia, v ktorom sa dospelo k záveru, že v cenách na trhu vlastnej spotreby sa nie vždy odrážajú trhové ceny, je v rozpore so závermi uvedenými v odôvodnení 155, že na voľnom trhu a na trhu vlastnej spotreby existuje podobný vývoj cien.
(157)
Najskôr sa poznamenáva, že v odôvodnení 105 dočasného nariadenia sa stanovujú dôvody, na základe ktorých sa považovalo za vhodné preskúmať ukazovatele ujmy (s výnimkou ziskovosti) týkajúce sa celkovej činnosti výrobného odvetvia Únie vrátane vlastnej spotreby. V tejto súvislosti sa pripomína, že ako uvádza rovnaké odôvodnenie, prešetrovaním sa odhalilo, že výrobu určenú na vlastnú spotrebu takisto ovplyvnila hospodárska súťaž dovozu z ČĽR, čo príslušné zainteresované strany nepopreli. Preto sa tvrdenie, že neboli poskytnuté žiadne vysvetlenia prečo sa neuskutočnila osobitná analýza, muselo zamietnuť. Podobne, ako vyplýva z tohto záveru, muselo sa zamietnuť aj tvrdenie, že takáto osobitná analýza trhu vlastnej spotreby by sa mala uskutočniť.
(158)
Po druhé, aj keď z uvedeného vyplýva, že význam výroby v Únii určený na vlastnú spotrebu sa nepovažoval za významný prvok, treba poznamenať, že výroba článkov určených na vlastnú spotrebu v Únii predstavovala približne polovicu celkovej výroby počas obdobia prešetrovania. Na záver sa objasňuje, že skutočnosť, že v cenách na trhu vlastnej spotreby sa neodzrkadľujú ceny na voľnom trhu, nie je nevyhnutne v rozpore so skutočnosťou, že obe ceny nasledovali rovnaké trendy, keďže sa ešte stále môžu nachádzať na iných úrovniach alebo cenové pohyby môžu byť na vyššej alebo nižšej úrovni a vytvárať odlišný obraz. Na základe uvedeného sa tvrdenia týkajúce sa trhu vlastnej spotreby zamietli.
(159)
Príslušné strany neposkytli žiadne informácie, ktoré by znížili platnosť zistení týkajúcich sa stanovenia trhu Únie. Z týchto dôvodov sa tvrdenia v tejto súvislosti zamietli a zistenia uvedené v odôvodneniach 102 až 106 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Spotreba v Únii
(160)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že údaje týkajúce sa spotreby prešetrovaného výrobku v Únii sa výrazne líšia v závislosti od použitého zdroja. Táto strana tvrdila, že spoľahlivé údaje možno stanoviť len na základe informácií, ktoré získali špecializované inštitúcie alebo výskumné centrá. Vzhľadom na vysvetlenia a závery uvedené v odôvodneniach 134 až 152 týkajúce sa spoľahlivosti údajov, ktoré poskytol konzultant a ktoré sa použili v prešetrovaní, sa toto tvrdenie zamietlo.
(161)
Rovnaká strana tvrdila, že spotreba v Únii by sa nemala stanoviť len jednoduchým pridaním dostupných výrobných kapacít modulov v Únii a že spotreba modulov výrobného odvetvia Únie na ich vlastné projekty by sa od nej mala odpočítať. Toto tvrdenie sa zamietlo, pretože spotreba modulov bola stanovená na základe novo zriadených kapacít v Únii. Ide o bežnú prax na určovanie spotreby modulov. Pokiaľ ide o články, spotreba sa stanovila na základe výroby modulov v Únii.
(162)
Ďalšia strana tvrdila, že metóda, ktorú opísal konzultant, pripúšťa, že je náročné stanoviť spoľahlivé údaje o spotrebe. Ďalej sa tvrdilo, že údaje o dovoze, ako aj vývozný predaj výrobného odvetvia Únie, boli buď založené na neoveriteľných odhadoch alebo na neúplných údajoch a že kontrola porovnaním údajov, ktorú vykonala Komisia, nebola dostatočná na to, aby umožnila dospieť k záveru, že tieto údaje boli naozaj spoľahlivé a presné.
(163)
Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 136 a 137, kvalita údajov a metódy použité na ich získanie boli overené Komisiou počas kontroly na mieste, na základe ktorej sa dospelo k záveru, že použité metódy boli primerané a výsledky presné a primerane spoľahlivé. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(164)
Z tohto dôvodu, a keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa spotreby v Únii, sa odôvodnenia 107 až 109 dočasného nariadenia potvrdzujú.
4. Dovoz z príslušnej krajiny
4.1. Objem dovozu z príslušnej krajiny a podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu
(165)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že údaje týkajúce sa objemu dovozu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, sa výrazne líšia v závislosti od použitého zdroja. Táto strana tvrdila, že spoľahlivé údaje možno stanoviť len na základe informácií, ktoré získali špecializované inštitúcie alebo výskumné centrá. Vzhľadom na vysvetlenia a závery uvedené v odôvodneniach 134 až 152 týkajúce sa spoľahlivosti údajov, ktoré poskytol konzultant a ktoré sa použili v prešetrovaní, sa toto tvrdenie zamietlo.
(166)
Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana spochybnila metódu na určenie hodnoty celkového dovozu z ČĽR a tvrdila, že bola založená na transakciách na úrovni CIF, clo nezaplatené, a že je preto otázne, či tieto transakcie boli určené pre spotrebu v Únii. V súvislosti s týmto tvrdením sa objasňuje že hodnota celkového dovozu z ČĽR, ktorú poskytol konzultant, nebola použitá v dočasných ani konečných zisteniach a že ako sa uvádza v odôvodneniach 110 až 113 dočasného nariadenia, počas prešetrovania sa určil len objem dovozu a dovozné ceny. Keďže metóda na určenie dovozných cien ako taká nebola príslušnou zainteresovanou stranou spochybnená, odkazuje sa na relevantné zistenia uvedené v odôvodnení 113 až 117 dočasného nariadenia a na odôvodnenia 168 až 176. Preto sa uvedené tvrdenie zamietlo.
(167)
Z tohto dôvodu, a keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa dovozu príslušného výrobku z ČĽR, sa zistenia uvedené v odôvodneniach 110 až 112 dočasného nariadenia potvrdzujú.
4.2. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
(168)
Jeden spolupracujúci neprepojený dovozca tvrdil, že dovozné ceny by sa mali stanoviť na základe jeho dovozu príslušného výrobku do Únie. Údaje, ktoré tento dovozca poskytol počas prešetrovania, však predstavovali len časť celkového dovozu do Únie, a nepodarilo sa vyvodiť žiadne podstatné závery, pokiaľ ide o priemernú dovoznú cenu celého dovozu z ČĽR počas celého posudzovaného obdobia zahŕňajúceho niekoľko rokov. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(169)
Ďalšia strana tvrdila, že metóda na určenie cien nebola vysvetlená, najmä v súvislosti s tým, ako sa údaje z rôznych zdrojov prepájali a zlučovali. Okrem toho sa tvrdilo, že dovozné náklady by mali byť založené na overených informáciách získaných počas prešetrovania a nie na odhadoch.
(170)
Usudzuje sa, že metóda, ktorá je zainteresovaným stranám k dispozícii, je dostatočne úplná na pochopenie, akým spôsobom sa údaje stanovili. Pokiaľ ide o „dovozné“ náklady, objasňuje sa, že sa vykonala úprava cien na mieste, aby sa dosiahli ceny CIF. Odhad sa potvrdil prostredníctvom údajov získaných počas prešetrovania.
(171)
Po predbežnom zverejnení niekoľko zainteresovaných strán požiadalo o podrobnejšie informácie týkajúce sa výpočtu cenového podhodnotenia, ako sú tie, ktoré sú uvedené v odôvodnení 116 dočasného nariadenia. Pokiaľ to dovolil citlivý charakter týchto informácií a skutočnosť, že výrobcom z Únie bola poskytnutá anonymita, dodatočné informácie sa získali prostredníctvom dvojstranných zverejnení.
(172)
V súlade s rozhodnutím vylúčiť doštičky z rozsahu výrobku (odôvodnenia 28 až 32) sa tieto výrobky vylúčili aj z výpočtu cenového podhodnotenia. Okrem toho sa vykonalo niekoľko opráv cien CIF, ktoré poskytli zainteresované strany. Keďže vzorka neprepojených výrobcov sa zrevidovala z dôvodov uvedených v odôvodnení 21, po sprístupnení a doplnení údajov sa použili priemerné náklady po dovoze novej vzorky vývozcov.
(173)
Toto porovnanie revidovaných cien sa uskutočnilo podľa druhu pri každej transakcii na rovnakej úrovni obchodovania, a to po odpočítaní rabatov a zliav, a v prípade potreby sa ceny primerane upravili. Z výsledkov porovnania vyjadrených ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania vyplynuli vážené priemerné rozpätia cenového podhodnotenia v rozsahu 19,8 % - 32,1 % v prípade modulov, 4 % - 28,5 % v prípade článkov a 8 % - 29 % v prípade príslušného výrobku vo všeobecnom vyjadrení.
(174)
Treba poznamenať, že v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky sa stanovilo negatívne cenové podhodnotenie článkov. Vyvezené množstvo však nebolo významné, a preto sa nepovažuje za reprezentatívne.
(175)
Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky spochybnil zdroj na úpravu monočlánkov na multičlánky, svoje tvrdenie však nepodložil. Toto tvrdenie skutočne nebolo podložené novými informáciami alebo dôkazmi, a preto sa zamietlo.
(176)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky v súvislosti s cenami dovozu z ČĽR a výpočtom cenového podhodnotenia, odôvodnenia 113 až 117 dočasného nariadenia sa potvrdzujú v zmenenom znení.
5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
5.1. Všeobecné údaje
(177)
Niektoré strany spochybnili celkovú spoľahlivosť makroekonomických ukazovateľov ujmy, ktoré Komisia použila na účely tohto prešetrovania. Tvrdili, že trend stanovený pre niekoľko týchto ukazovateľov sa líši od trendu pre tie isté ukazovatele stanovené pre výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Osobitná zmienka sa uviedla v súvislosti s výrobou v Únii, produktivitou, predajom, priemernými nákladmi práce a zamestnanosťou.
(178)
Ako sa uvádza v odôvodnení 121 dočasného nariadenia, makroekonomické ukazovatele boli stanovené v súvislosti so všetkými výrobcami z Únie. V prípade, že sa získavajú rovnaké údaje v súvislosti s jednotlivými výrobcami z Únie alebo skupinou výrobcov z Únie (t. j. výrobcami z Únie zaradenými do vzorky), trendy nemusia byť nevyhnutne identické, napríklad význam každej posudzovanej spoločnosti sa v takomto porovnaní neberie do úvahy. Preto výsledky porovnania makroekonomických ukazovateľov všetkých výrobcov z Únie a výrobcov z Únie zaradených do vzorky nie sú nevyhnutne zmysluplné a neumožňujú dospieť k záveru, že jeden alebo druhý súbor údajov je nespoľahlivý. V každom prípade pri porovnávaní vývoja makroekonomických ukazovateľov výrobného odvetvia Únie s konsolidovanými rovnakými ukazovateľmi výrobcov z Únie zaradených do vzorky možno pozorovať rozdiely v trendoch pre niekoľko ukazovateľov, ako je napríklad výroba, výrobná kapacita, objem predaja, zamestnanosť a produktivita výrobného odvetvia Únie medzi rokom 2011 a obdobím prešetrovania. Vo všetkých týchto ukazovateľoch dosiahli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky lepšie výsledky ako celé výrobné odvetvie Únie. Dôvodom je, že počas obdobia prešetrovania mnoho výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, zastavilo výrobu alebo vyhlásilo platobnú neschopnosť, čo malo negatívny vplyv na výpočet makroekonomických ukazovateľov na úrovni Únie. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(179)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že záver uvedený v odôvodnení 153 dočasného nariadenia, že z analýzy situácie výrobného odvetvia Únie vyplýva v prípade všetkých hlavných ukazovateľov ujmy jasne klesajúci trend, bol založený na údajoch, ktoré poskytol konzultant. V tejto súvislosti treba spresniť, že makroekonomické ukazovatele uvedené v tabuľkách 4-a až 6-c dočasného nariadenia sa na jednej strane zakladali na údajoch, ktoré poskytol konzultant, a podľa možnosti sa porovnali s ďalšími dostupnými zdrojmi. Na strane druhej mikroekonomické ukazovatele uvedené v tabuľkách 7-a až 11-c dočasného nariadenia sa zakladali na údajoch, ktoré sa získali od výrobcov z Únie zaradených do vzorky a ktoré Komisia overila na mieste. Takisto treba poznamenať, že určujúce faktory situácie spôsobujúcej ujmu výrobnému odvetviu Únie, napríklad úrovne ziskovosti výrobného odvetvia Únie, priemerné predajné ceny v Únii, ako aj výpočet cenového podhodnotenia, sa zakladali na údajoch získaných od výrobcov z Únie zaradených do vzorky a vyvážajúcich výrobcov, ktoré sa overili na mieste. Uvedené tvrdenie sa preto zamietlo.
(180)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa všeobecnej metódy posúdenia hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 118 až 123 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.2. Makroekonomické ukazovatele
5.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(181)
Združenie AFASE tvrdilo, že objem výroby stanovený pre moduly v odôvodnení 124 dočasného nariadenia a výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie stanovená pre moduly a články v rovnakom odôvodnení, boli nadhodnotené a uvádzali údaje z iných zdrojov (napríklad EPIA, IMS a BNEF), ktoré uvádzali nižšie objemy.
(182)
Objem výroby stanovený v článku 124 dočasného nariadenia sa zakladá na informáciách zahŕňajúcich verejné kótované spoločnosti a nekótované spoločnosti. Vývoj výroby v Únii stanovený v odôvodnení 124 dočasného nariadenia je v súlade s vývojom spotreby v Únii stanoveným v odôvodnení 108 dočasného nariadenia. Naopak, z údajov týkajúcich sa objemu výroby, ktoré poskytlo združenie AFASE, vyplynul odlišný vývoj spotreby v Únii, než bol stanovený v odôvodnení 108 dočasného nariadenia a v štatistikách spotreby v Únii, ktoré zverejnilo združenie EPIA.
(183)
Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu, prešetrovaním sa odhalilo, že zistenia stanovené v odôvodnení 124 dočasného nariadenia zahŕňali výrobné kapacity spoločností, ktoré počas obdobia prešetrovania vyhlásili platobnú neschopnosť alebo ukončili výrobu, ale nepredali svoje výrobné závody a zariadenia, a preto boli schopné veľmi rýchlo výrobu obnoviť. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 182, údaje z odôvodnenia 124 dočasného nariadenia zahŕňajú údaje z nekótovaných spoločností.
(184)
Nakoniec, ako sa uvádza v odôvodnení 137, údaje, ktoré poskytol nezávislý konzultant, boli overené a sú preukázateľne primerané. Na základe uvedených skutočností údaje, ktoré poskytlo združenie AFASE a ktoré sú založené na iných dostupných zdrojoch, nie sú nevyhnutne v rozpore z predbežnými zisteniami.
(185)
V každom prípade prijatie údajov, ktoré poskytlo združenie AFASE, by nemalo vplyv na celkové zistenie, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, pretože negatívny vývoj týchto ukazovateľov, t. j. výroby v Únii a výrobnej kapacity v Únii by bol ešte výraznejší.
(186)
Jeden spolupracujúci neprepojený dovozca tvrdil, že objem výroby, výrobná kapacita a využitie kapacity by mali byť stanovené len na základe údajov výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Keďže však ide o makroekonomické ukazovatele, mali by byť stanovené na úrovni všetkých výrobcov z Únie, aby vytvorili zmysluplný a úplný obraz stavu výrobného odvetvia Únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(187)
Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana požiadala Komisiu, aby objasnila, ako konzultant vypočítal ročnú výrobu v Únii. Iná strana požiadala Komisiu, aby poskytla ďalšie vysvetlenia v súvislosti so zosúlaďovaním rôznych dostupných údajov týkajúcich sa celkovej výrobnej kapacity Únie. Ďalšia strana navrhla, že celková výroba a výrobná kapacita by sa mali získať od výrobcov z Únie zaradených do vzorky, keďže to by poskytlo spoľahlivejší výsledok. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že verejne dostupné údaje neboli presné z dôvodu dôvernej povahy týchto údajov a že každé výskumné centrum alebo konzultant museli založiť svoju analýzu na viacerých odhadoch a predpokladoch.
(188)
Objasňuje sa, že ročná výroba Únie sa vypočítala na základe údajov, ktoré konzultantovi poskytli výrobcovia z Únie. Ak ročnú výrobu určitého výrobcu z Únie v konkrétnom roku nebolo možné získať, určila sa použitím miery využitia kapacity z predchádzajúceho roka pri výpočte novej výrobnej kapacity v danom roku. Inštitúcie takisto porovnali údaj získaný konzultantom s údajmi uvedenými vo vyplnených dotazníkoch výrobného odvetvia Únie pred prešetrovaním. Údaje z oboch zdrojov boli podobné.
(189)
Pokiaľ ide o poskytnutie ďalších vysvetlení v súvislosti so zosúlaďovaním rôznych dostupných údajov týkajúcich sa výrobnej kapacity Únie, uvádza sa, že tieto informácie sa už poskytli v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na preskúmanie. Preto sa táto požiadavka zamietla.
(190)
Na záver, výroba a výrobná kapacita Únie sú makroekonomickými ukazovateľmi a preto sa musia stanoviť na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, a nie len na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(191)
Po konečnom zverejnení jedna strana tvrdila, že metóda použitá na získanie údajov o výrobe (najmä pohovory a návštevy výrobných prevádzok) neumožňovala získať spoľahlivé výsledky z dôvodu dôvernej povahy týchto údajov a následnej neochoty spoločností tieto údaje zverejniť. Takáto metóda sa preto nemôže považovať za primeranú. To údajne potvrdzuje skutočnosť, že aj keď konzultant použil oveľa vyšší počet výrobcov z Únie ako počet, ktorý zohľadnila Komisia počas preskúmania postavenia v počiatočnej fáze, celkový objem výroby stanovený konzultantom je nižší ako celkový objem výroby, ktorý stanovila Komisia za účelom preskúmania situácie. Táto strana ďalej tvrdila, že v dôsledku toho sa informácie týkajúce sa tohto ukazovateľa ujmy nemôžu považovať za pozitívny dôkaz v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
(192)
Najskôr treba objasniť, že počet výrobcov, ktorých zohľadnil konzultant na jednej strane a ktorých zohľadnila Komisia na strane druhej, bol vo veľkej miere rovnaký, a preto sa tvrdenie, že výsledky neboli konzistentné, muselo zamietnuť. Ďalej sa pripomína, že údaje, ktoré získal konzultant, sa porovnali s inými zdrojmi vždy, keď to bolo možné a zistilo sa, že odhady sú dostatočne spoľahlivé. Preto sa potvrdzuje, že informácie o údajoch o výrobe, ktoré poskytol konzultant, sa považujú za pozitívny dôkaz v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
(193)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity, odôvodnenia 124 až 128 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(194)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že podiel modulov na trhu výrobného odvetvia Únie bol už v roku 2009 len 19 % a že pokles o 6 percentuálnych bodov v posudzovanom období nemožno považovať za ujmu.
(195)
Pri poklese podielu na trhu o 6 percentuálnych bodov počas posudzovaného obdobia treba zohľadniť zvýšenie spotreby modulov v Únii počas rovnakého obdobia o viac ako 200 %. Výrobné odvetvie Únie nemohlo využiť narastajúcu spotrebu, práve naopak, aj v rámci scenára zvýšenej spotreby nemohlo primerane zvýšiť objem predaja a utrpelo straty podielu na trhu. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(196)
Jedna strana tvrdila, že metóda použitá na získanie údajov o predaji (najmä pohovory a návštevy výrobných prevádzok) neumožňovala získať spoľahlivé výsledky z dôvodu dôvernej povahy týchto údajov a následnej neochoty spoločností tieto údaje zverejniť. Takáto metóda sa preto nemôže považovať za primeranú. Podobne sa ani tieto údaje nemôžu považovať za pozitívny dôkaz v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 137, údaje, ktoré získal konzultant, sa porovnali s inými zdrojmi vždy, keď to bolo možné a zistilo sa, že odhady sú dostatočne spoľahlivé. Preto sa potvrdzuje, že informácie o údajoch o predaji, ktoré poskytol konzultant, sa považujú za pozitívny dôkaz v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
(197)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky v súvislosti s objemom predaja výrobného odvetvia Únie a podielu na trhu, odôvodnenia 129 až 131 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.2.3. Zamestnanosť a produktivita
(198)
Po konečnom zverejnení jedna strana tvrdila, že metóda stanovenia celkovej zamestnanosti v Únii počas posudzovaného obdobia bola nesprávna. Táto strana tvrdila, že vždy, keď miera zamestnanosti konkrétneho výrobcu z Únie nebola k dispozícii, zohľadnila sa namiesto toho priemerná zamestnanosť tých výrobcov z Únie, u ktorých boli tieto informácie k dispozícii. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť, pretože metóda na stanovenie celkovej zamestnanosti bola odlišná, t. j. v prípade, ak informácie o zamestnanosti určitého výrobcu z Únie neboli k dispozícii, tento údaj sa odhadol na základe údajov rovnakej spoločnosti z predchádzajúcich rokov. Ako sa uvádza v odôvodnení 137, táto metóda bola overená a považuje sa za primeranú. Preto sa tvrdenie zamietlo.
(199)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa zamestnanosti a produktivity vo výrobnom odvetví Únie, odôvodnenia 132 až 134 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.2.4. Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie po minulom dumpingu
(200)
Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 135 a 136 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.3. Mikroekonomické ukazovatele
5.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(201)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila zistenia, že pokles priemerných predajných cien mal devastačný účinok na ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Tvrdila, že priemerné náklady výrobného odvetvia Únie sa rovnako znížili, a preto je pokles cien prirodzený. Ako sa uvádza v odôvodnení 138 dočasného nariadenia, prešetrovaním sa stanovilo, že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa znížili ešte viac ako priemerné výrobné náklady, a preto sa tento pokles nákladov neodzrkadlil v ziskovosti výrobného odvetvia Únie. Preto sa potvrdzuje, že pokles predajných cien výrobného odvetvia Únie mal na ziskovosť výrobného odvetvia Únie devastačný účinok, a tvrdenia v tejto súvislosti sa zamietli.
(202)
Ďalšia strana spochybnila záver uvedený v odôvodnení 138 dočasného nariadenia, že ceny boli počas obdobia prešetrovania na neudržateľných úrovniach, a tvrdila, že o tom rozhodujú trhové mechanizmy. Rovnaká strana namietala aj proti záveru uvedenému v rovnakom odôvodnení, že Únia nemohla mať prospech zo zníženia cien z dôvodu cenového tlaku dumpingového dovozu. V tejto súvislosti inštitúcie konštatujú: výraz „neudržateľná úroveň“ sa vzťahuje na skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie predávalo so stratou, a preto by z dlhodobého hľadiska nemohlo prežiť. Otázka, či je úroveň cien udržateľná, je preto len otázkou vzťahu medzi výrobnými nákladmi a cenami. Formulácia „nemohla mať prospech zo zníženia cien“ sa vzťahuje na skutočnosť, že náklady klesali pomalšie ako ceny. Obe vyjadrenia sú podložené dôkazmi uvedenými v odôvodnení 138 dočasného nariadenia. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(203)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky v súvislosti s priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 137 a 138 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.3.2. Náklady práce
(204)
Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že na rozdiel od tvrdenia uvedeného v odôvodnení 140 dočasného nariadenia počas posudzovaného obdobia nedošlo k žiadnej inflácii, a preto tento faktor nemohol zapríčiniť celkové zvýšenie nákladov práce.
(205)
Prešetrovaním sa odhalilo, že na rozdiel od tvrdenia príslušnej strany počas posudzovaného obdobia došlo k inflácii a že nárast nákladov práce obmedzených na moduly možno vysvetliť infláciou a nárastom produktivity.
(206)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že situáciu spôsobujúcu ujmu výrobnému odvetviu Únie zapríčinilo zvýšenie nákladov práce a súbežné zníženie produktivity. V prvom rade však treba poznamenať, že náklady práce ostali v prípade článkov stabilné, zatiaľ čo produktivita v prípade článkov a modulov sa zvyšovala. Preto zvyšovanie produktivity v prípade článkov a modulov možno vysvetliť zvýšenou produktivitou. Okrem toho z prešetrovania vyplynulo, že náklady práce nepredstavujú významnú časť nákladov na výrobu, ako sa už uviedlo v odôvodnení 203 dočasného nariadenia. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(207)
Na základe tejto skutočnosti sa zistenia v odôvodneniach 139 a 140 dočasného nariadenia potvrdzujú.
5.3.3. Zásoby
(208)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zvýšenie úrovne zásob počas posudzovaného obdobia vyjadrené ako percentuálny podiel celkovej výroby, je nepodstatné, a preto sa nemôže chápať ako dôkaz ujmy. Táto strana tvrdila, že prezentácia úrovne zásob v odôvodnení 141 dočasného nariadenia je zavádzajúca, pretože zásoby boli vyjadrené v kW, a nie v MW ako v prípade objemu výroby výrobného odvetvia Únie.
(209)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že odôvodnenie 143 dočasného nariadenia sa zmení a malo by znieť takto „… zvýšenie zásob podobného výrobku počas uvažovaného obdobia nie je relevantným faktorom pri stanovovaní, či výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu“. Existencia administratívnej chyby je zjavná z predchádzajúcej vety, v ktorej sa uvádza, že výrobcovia z Únie mali skôr tendenciu uchovávať obmedzené zásoby, pričom svoju výrobu zakladali na objednávkach.
(210)
Nakoniec, samotné vyjadrenie zásob v kW alebo MW sa považovalo za nepodstatné pri určovaní, či výrobné odvetvie Únie utrpelo, alebo neutrpelo značnú ujmu.
(211)
Po konečnom zverejnení niekoľko strán tvrdilo, že zásoby by sa mali určiť pre celé výrobné odvetvie Únie a že údaje len desiatich výrobcov z Únie nie sú reprezentatívne. Objasňuje sa, že zásoby sa vzali do úvahy ako mikroekonomický ukazovateľ, a preto by sa mali stanoviť na základe informácií získaných pre každú spoločnosť, v tomto prípade zo vzorky výrobcov z Únie, ktorá sa považovala za reprezentatívnu pre celé výrobné odvetvie Únie. Uvedené tvrdenie sa preto zamietlo.
(212)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa zásob, odôvodnenia 141 až 143 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií, schopnosť zvýšiť kapitál
(213)
Po pripomienke zainteresovanej strany sa objasňuje, že vyjadrenie, že vývoj peňažného toku bol v období od roku 2009 do obdobia prešetrovania „postupne negatívny“ uvedené v odôvodnení 148 dočasného nariadenia, bolo nesprávne, keďže peňažný tok pre moduly v období medzi rokmi 2009 a 2010 síce klesol, ale v roku 2011 sa zvýšil a počas obdobia prešetrovania znova klesol.
(214)
Rovnaká strana tvrdila, že údaje o investíciách uvedené v odôvodnení 149 dočasného nariadenia sú príliš nízke v porovnaní s výrobnou kapacitou výrobného odvetvia Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 124 dočasného nariadenia. Na podporu tohto tvrdenia strana podotkla, že treba vziať do úvahy investície jedného výrobcu z Únie do zvýšenia kapacity, ktoré mali oveľa vyššie náklady. Príslušná strana usúdila, že stanovená výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie preto musí byť nadhodnotená. Treba poznamenať, že toto tvrdenie nebolo podložené žiadnymi dôkazmi, najmä pokiaľ ide o investície daného výrobcu z Únie. Naopak, údaje o investíciách v dočasnom nariadení boli založené na aktuálnych a overených informáciách od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Treba poznamenať, že toto tvrdenie bolo založené aj na porovnaní medzi celkovými investíciami výrobcov z Únie zaradených do vzorky a celkovej výrobnej kapacity celého výrobného odvetvia Únie, ktoré nemožno považovať za primeraný základ na porovnanie, keďže sa nevzali do úvahy celkové investície celého výrobného odvetvia Únie. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(215)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky v súvislosti so ziskovosťou, peňažným tokom, investíciami a ich návratnosťou, ako aj schopnosťou zvýšiť kapitál, odôvodnenia 144 až 152 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5.4. Závery
(216)
So zreteľom na uvedené skutočnosti sa potvrdzujú závery stanovené v odôvodneniach 153 až 158 dočasného nariadenia, t. j. že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(217)
Po predbežnom zverejnení niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že vykonaná analýza príčinných súvislostí neoddelila, neodlíšila a nevyčíslila účinok spôsobujúci ujmu dumpingovému dovozu od účinku iných známych faktorov, ktoré v rovnakom čase poškodili výrobné odvetvie Únie. Okrem toho sa tvrdilo, že Komisii sa nepodarilo vykonať kolektívnu analýzu týchto iných známych faktorov.
(218)
V reakcii na toto tvrdenie treba poznamenať, že Komisia na základe zavedenej praxe najskôr preskúmala, či je medzi dumpingovými dovozmi príčinná súvislosť a či výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu a potom preskúmala či ktorýkoľvek z iných známych faktorov narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom. V tejto analýze sa posúdil účinok iných známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie, odlíšil a oddelil sa od účinku spôsobujúceho ujmu dumpingovému dovozu, aby sa zabezpečilo, že ujma, ktorú tieto faktory spôsobili, sa nepripíše dumpingovému dovozu. Zistilo sa, že ani jeden z faktorov nepreukázal významný vplyv, ak vôbec mal nejaký vplyv, na stav výrobného odvetvia, ktorý by mohol zmeniť skutočnosť, že posudzovaná značná ujma sa musí pripísať dumpingovému dovozu. Z týchto dôvodov sa tvrdenie zamietlo.
(219)
Po konečnom zverejnení niekoľko zainteresovaných strán zopakovalo uvedené tvrdenia. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že Komisia by mala výslovne stanoviť, a to zdôvodneným a primeraným vysvetlením, že ujma, ktorú spôsobili iné faktory ako dumpingový dovoz, sa nepripisuje tomuto dovozu.
(220)
V tomto prešetrovaní sa po preskúmaní všetkých skutočností dospelo k záveru, že dumpingový dovoz ako taký spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie. V tejto súvislosti nebolo možné vyčísliť účinky ostatných známych faktorov, a preto sa vykonalo kvalitatívne posúdenie uvedené v odôvodneniach 164 až 222 dočasného nariadenia. Na záver sa potvrdilo, že značnú ujmu výrobného odvetvia Únie spôsobil dumpingový dovoz. Účinky ostatných faktorov na negatívny vývoj výrobného odvetvia Únie sa v skutočnosti považovali za obmedzené. Treba poznamenať, že podľa článku 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa neukladá žiadna povinnosť, pokiaľ ide o formu analýz pripísania alebo nepripísania zodpovednosti, ktoré sa majú vykonať. Práve naopak, podľa článku 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa tieto analýzy musia vykonať takým spôsobom, aby bolo možne oddeliť účinky spôsobujúce ujmu dumpingovému dovozu od účinkov spôsobujúcich ujmu zapríčinených inými faktormi. Prešetrovaním sa neodhalili žiadne dôkazy o tom, že by všetky ostatné známe faktory, ktoré mohli prispieť k utrpenej ujme, či už spoločne alebo v izolácii, narušili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Vzhľadom na vyššie uvedenú analýzu sa potvrdilo, že všetky ostatné známe faktory nemali takú povahu, aby vyvrátili zistenie, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa musí pripísať dumpingovému dovozu. Z týchto dôvodov sa tieto tvrdenia zamietli.
(221)
Po predbežnom zverejnení niektoré zainteresované strany namietali voči zisteniu uvedenému v odôvodnení 160 dočasného nariadenia. Opätovne zdôraznili, že trhové podmienky súvisiace s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, sa v jednotlivých členských štátoch odlišujú a že je preto potrebné vykonať analýzu príčinnej súvislosti osobitne na úrovni každého členského štátu. Okrem toho tieto strany tvrdili, že vnútroštátne schémy podpory, vystavenie slnečnému žiareniu a ceny elektrickej energie (vrátane regulačných poplatkov) sa v každom členskom štáte odlišujú a okrem toho, že každý trh má odlišné trhové segmenty (obytný segment - zariadenia s výkonom menším ako 40 kW, obchodný a priemyselný segment - zariadenia s výkonom medzi 40 kW a 1 MW a verejný trhový segment - zariadenia s výkonom medzi 1 MW a 10 MW). Vzhľadom na to tvrdili, že analýzu príčinnej súvislosti je potrebné vykonať osobitne pre každý členský štát na jednej strane a na úrovni veľkých a obytných segmentov na strane druhej.
(222)
Po konečnom zverejnení niektoré zainteresované strany zopakovali tvrdenie, že analýza príčinnej súvislosti by sa mala vykonať pre každý členský štát, v tejto súvislosti však neposkytla ďalšie argumenty alebo nové dôkazy.
(223)
Prešetrovaním sa ukázalo, že predaj a dovozné ceny sú v rámci Únie podobné. Preto možno usúdiť, že pre výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, naozaj existuje jeden trh. Prešetrovaním sa nezistilo ani to, že výrobcovia v každom členskom štáte alebo regióne koncentrovali svoju činnosť na tomto špecifickom trhu alebo že sa dumpingový dovoz sústredil v jednom členskom štáte alebo regióne. Okrem toho žiadna zo zainteresovaných strán netvrdila, že dumping a ujma by sa mali analyzovať zvlášť pre každý členský štát, čo by však muselo byť podmienkou na to, aby sa vykonala osobitná analýza príčinnej súvislosti pre každý členský štát. Prešetrovaním sa neodhalili žiadne dôkazy, že by to bol vhodný prístup, najmä vzhľadom na to, že ceny posudzovaného výrobku, ktorý bol predmetom prešetrovania na úrovni Únie, boli v rámci Únie podobné. Okrem toho treba poznamenať, že vystavenie slnečnému žiareniu sa medzi rôznymi regiónmi rovnakého členského štátu odlišuje, napríklad južné Francúzsko je väčšmi vystavené slnečnému žiareniu ako severné Francúzsko, alebo rôzne regióny v rámci jedného členského štátu môžu mať odlišné schémy podpory (napríklad Belgicko) a vplyv týchto faktorov na dopyt sa v jednotlivých regiónoch rovnakého členského štátu môže líšiť. Rozdiely v regulačnom rámci každého členského štátu a/alebo regiónu a rozdielne podmienky, ako napríklad vystavenie slnečnému žiareniu, však neopodstatňujú osobitnú analýzu príčinnej súvislosti, a teda ani osobitnú analýzu ujmy a dumpingu. Tieto tvrdenia sa preto museli zamietnuť.
(224)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že aj keď ostatné faktory sú podstatné, hlavným faktorom na určenie dopytu sú naďalej vnútroštátne schémy podpory. Rovnaká strana spochybnila, že parita siete sa v niektorých regiónoch už dosiahla a tvrdila, že ceny modulov sa od začiatku obdobia prešetrovania zvýšili, zatiaľ čo ceny za elektrickú energiu sa znížili. Ďalej tvrdila, že v každom prípade aspoň v niektorých členských štátoch regulačné, hospodárske a technické podmienky neumožňujú zapojenie do siete a pre tieto členské štáty je preto nepodstatné, či sa parita siete dosiahla, alebo nedosiahla. Táto strana však neposkytla dôkazy na podporu uvedených tvrdení. V každom prípade tieto tvrdenia potvrdzujú, že situácia v súvislosti s vnútroštátnymi schémami podpory, ako aj s paritou siete, sa do istej miery môže medzi členskými štátmi líšiť. Žiadne z predložených informácií však nemali takú povahu, ktorá by zdôvodňovala vykonanie analýz osobitne pre každý členský štát.
(225)
Po konečnom zverejnení rovnaká zainteresovaná strana zopakovala tvrdenie a poskytla niekoľko informácií, z ktorých údajne vyplývajú rôzne trhové podmienky v každom členskom štáte a v každom segmente. Predložené informácie sa však nemohli považovať za rozhodujúce, keďže boli poskytnuté v podobe prezentácie v programe Powerpoint a bez akýchkoľvek dôkazov, a preto z nich nevyplýva, že osobitná analýza pre každý členský štát je opodstatnená. Tvrdenie tejto strany sa preto zamietlo.
(226)
Na základe týchto skutočností sa dospelo k záveru, že analýza príčinnej súvislosti vykonaná pre každý členský štát a/alebo región a každý segment by nezodpovedala skutočnej situácii na trhu. Keďže nebola predložená žiadna ďalšia pripomienka v tejto súvislosti, odôvodnenia 159 až 160 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(227)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia vykonala analýzu príčinnej súvislosti nekonzistentným spôsobom, keďže analýza ujmy sa vykonala osobitne pre moduly a články, pričom analýza príčinnej súvislosti nerobila rozdiely medzi druhmi výrobku. V tejto súvislosti treba poznamenať, že aj keď sa ukazovatele ujmy naozaj znázornili osobitne pre každý druh výrobku, závery, ktoré sa dosiahli pre každý ukazovateľ, sa vzťahujú na prešetrovaný výrobok ako celok. Takisto sa pripomína, že moduly a články sú jedným výrobkom, a preto sa analýza príčinnej súvislosti vykonala na tomto základe. Preto sa tvrdenie zamietlo.
2. Vplyv dumpingového dovozu
(228)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila existenciu korelácie medzi dumpingovým dovozom príslušného výrobku a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Tvrdilo sa, že na jednej strane tento vzájomný vzťah podporuje skutočnosť, že od roku 2009 až do roku 2010 sa ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie v prípade článkov značne zvýšilo (zo straty na 12 % zisk), pričom čínsky dovoz mal o 36 % nižšie ceny ako ceny výrobného odvetvia Únie a zdvojnásobil svoj podiel na trhu počas rovnakého obdobia. Na strane druhej medzi rokmi 2010 a 2011 získal čínsky dovoz len 6 percentuálnych bodov podielu na trhu aj napriek tomu, že spotreba sa v rovnakom období značne zvýšila, pričom výrobné odvetvie Únie aj tak zaznamenalo stratu 36 %. Táto strana ďalej tvrdila, že pokiaľ ide o obdobie prešetrovania, dovoz článkov z iných tretích krajín bol na tej istej cenovej úrovni ako čínsky dovoz, ale získal väčší podiel na trhu, zodpovedajúci strate podielu výrobného odvetvia Únie na trhu.
(229)
Z prešetrovania vyplynulo, že čínsky podiel všetkých druhov výrobkov na trhu sa počas posudzovaného obdobia stále zvyšoval (17 percentuálnych bodov v prípade modulov, 17 percentuálnych bodov v prípade článkov). Dumpingový dovoz z ČĽR sa v prípade modulov zvýšil o viac ako 300 % a v prípade článkov o viac ako 482 %. Čínske dovozné ceny zároveň výrazne a konštantne klesali (64 % v prípade modulov a 42 % v prípade článkov počas posudzovaného obdobia) a v období prešetrovania význame podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Výrobné odvetvie Únie zároveň stratilo počas posudzovaného obdobia podiel na trhu, a ako sa uvádza v odôvodneniach 153 a154 dočasného nariadenia, všetky hlavné ukazovatele ujmy ukázali negatívny trend. Preto sa potvrdzuje, že existuje zreteľná časová zhoda medzi zvýšením dumpingového dovozu a stratou podielu výrobného odvetvia Únie na trhu.
(230)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 161 a 162 dočasného nariadenia, táto časová korelácia bola stanovená osobitne pre všetky druhy výrobkov. Okrem toho analýza vplyvu dovozu na ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie vykonaná zvlášť za každý rok posudzovaného obdobia nevedie k zmysluplným výsledkom, keďže existenciu dumpingu a značnej ujmy, ako aj príčinnej súvislosti medzi nimi, nie je potrebné stanoviť pre každý rok osobitne. Korelácia medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou sa dostatočne preukazuje pri analýze vývoja počas celého posudzovaného obdobia.
(231)
Takisto treba poznamenať, že ziskovosť výrobného odvetvia Únie je jeden z faktorov, ktoré sa uvádzajú v článku 3 ods. 5 základného nariadenia a ktoré treba preskúmať v rámci prešetrovania vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie. Samotná skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie bolo ziskové počas konkrétneho roka, nevyhnutne neznamená, že neutrpelo značnú ujmu. Okrem toho strata podielu výrobného odvetvia Únie na trhu nemusí presne zodpovedať zvýšeniu podielu dumpingového dovozu na trhu, aby sa stanovila príčinná súvislosť medzi ujmou a dumpingovým dovozom. Nakoniec sa skúmali a v odôvodneniach 164 až 224 dočasného nariadenia osobitne riešili iné faktory (napríklad dovoz z iných tretích krajín alebo vývoj spotreby), ktoré by mohli mať vplyv na situáciu spôsobujúcu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
(232)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 161 až 163 dočasného nariadenia, časová zhoda výrazne sa zvyšujúceho dumpingového dovozu, ktorý podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie, a čoraz zložitejšej situácie výrobného odvetvia Únie sú jasným ukazovateľom príčinnej súvislosti v tomto prešetrovaní. Tvrdenia týkajúce sa nedostatočnej korelácie medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa preto zamietli.
(233)
Po konečnom zverejnení rovnaká zainteresovaná strana naďalej spochybňovala analýzu príčinnej súvislosti, keďže ziskovosť výrobného odvetvia Únie nebola osobitne analyzovaná vzhľadom na určité roky (predovšetkým rok 2010), ale vzhľadom na celé posudzované obdobie.
(234)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že z izolácie jedného konkrétneho roka posudzovaného obdobia a ignorovania vývoja výrobného odvetvia Únie počas celého posudzovaného obdobia a jeho vzájomného vzťahu s vývojom dumpingového dovozu nemožno vyvodiť žiadne platné závery týkajúce sa príčinnej súvislosti. Takáto analýza môže viesť iba k čiastočnému obrazu a nemožno z nej vyvodiť žiadne rozumné závery. Miery ziskovosti, z ktorých vyplývali aj iné finančné ukazovatele, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo v roku 2010, boli vysoké z dôvodu mimoriadne výrazného skoku v spotrebe Únie v dôsledku veľmi štedrých schém podpory, ktoré umožnili výrobnému odvetviu Únie zlepšiť najsilnejší predaj v tom istom roku, ale len dočasne a v žiadnom prípade nie udržateľne pre tento druh priemyslu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(235)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa vplyvu dumpingového dovozu, predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 159 až 163 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3. Vplyv ostatných faktorov
3.1. Dovoz z iných tretích krajín
(236)
Niekoľko zainteresovaných strán sa po dočasnom zverejnení vyjadrilo k zisteniam týkajúcim sa dovozu z iných tretích krajín a svoje pripomienky znovu zdôraznili po konečnom zverejnení. Tieto strany však nepredložili žiadne nové informácie a podporné dôkazy, ktoré by mohli zmeniť relevantné predbežné zistenia.
(237)
Tieto strany zdôraznili najmä objem dovozu článkov z Taiwanu. Celkový objem dovozu príslušného výrobku z Taiwanu (1 132 MW) predstavuje len veľmi malý podiel (menej ako 5 %) z celkovej spotreby Únie (21 559 MW) v porovnaní s dovozom z ČĽR (15 005 MW). Preto dovoz z Taiwanu prispel k ujme výrobného odvetvia Únie len mierne, ak vôbec, a nenarušil príčinnú súvislosť.
(238)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa dovozu z iných tretích krajín, zistenia uvedené v odôvodneniach 164 až 167 sa potvrdzujú.
3.2. Vývoj spotreby v Únii
(239)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisii sa nepodarilo analyzovať vplyv vývoja spotreby. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že dovoz z ČĽR nevystihoval celé zvýšenie spotreby a že aj keď v prípade modulov výrobné odvetvie Únie stratilo v období 2009 a 2010 podiel na trhu, napriek tomu zvýšilo ziskovosť počas rovnakého obdobia. Okrem toho sa tvrdilo, že v roku 2009, keď dovoz článkov z ČĽR mal len 8 % podiel na trhu, výrobné odvetvie Únie napriek tomu utrpelo 8 % stratu.
(240)
Ako sa uvádza v odôvodnení 168 dočasného nariadenia, napriek zníženiu spotreby v Únii v období prešetrovania sa trhový podiel dumpingového dovozu z ČĽR v posudzovanom období buď zachoval (moduly), alebo sa zvýšil (články) na úkor výrobného odvetvia Únie. Preto nemožno dospieť k záveru, že zníženie spotreby bolo také, aby narušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Okrem toho z prešetrovania vyplynulo, že keďže kapacita výrobného odvetvia Únie bola v každom prípade oveľa nižšia ako úroveň spotreby, klesajúca spotreba počas obdobia prešetrovania nemohla mať vplyv na situáciu spôsobujúcu ujmu výrobnému odvetviu Únie. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(241)
Ďalšia zainteresovaná strana spochybnila, že dopyt v Únii bude pokračovať aj bez vnútroštátnych schém podpory. Táto strana tvrdila, že medzi dopytom a schémami podpory existuje korelácia a že v prípade neexistencie takýchto schém nebudú projekty vo fotovoltickom priemysle viac ziskové, a preto sa stratí aj dopyt po solárnych paneloch.
(242)
Ako sa uvádza v odôvodnení 169 dočasného nariadenia, počas prešetrovania sa získalo niekoľko ukazovateľov, z ktorých vyplýva, že dopyt v Únii existoval a bude naďalej existovať aj bez schém podpory. Strana neposkytla žiadne dôkazy, ktoré by znížili platnosť týchto zistení. Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne nové informácie, zistenia uvedené v odôvodnení 169 dočasného nariadenia sa potvrdzujú a predložené tvrdenie sa zamietlo.
(243)
Po konečnom zverejnení čínska vláda tvrdila, že skutočnosť, že kapacita výrobného odvetvia Únie v žiadnom prípade nespĺňala dopyt Únie, nie je podstatná, pretože objem predaja modulov výrobného odvetvia Únie sa znížil v súlade so znížením spotreby, a znova zdôraznila, že zníženie spotreby v období medzi rokom 2011 a obdobím prešetrovania spôsobilo značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Aj keď sa spotreba Únie v období od roku 2011 do obdobia prešetrovania naozaj znížila a podobne sa znížil aj objem predaja modulov, treba to chápať v súvislosti s vývojom čínskych dumpingových cien, ktoré výrazne podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie, čím prinútili výrobné odvetvie Únie predávať so stratou. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že ako sa uvádza v odôvodnení 111 dočasného nariadenia, dumpingový dovoz z ČĽR si buď udržal podiel na trhu (moduly) alebo ho zvýšil (články), pričom spotreba klesala. Zároveň sa čínske dovozné ceny výrazne znižovali a podstatne podhodnocovali predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(244)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce vývoja spotreby v Únii, zistenia v odôvodneniach 168 a 169 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.3. Výkupné ceny ako hlavný príklad schém podpory
(245)
Po predbežnom zverejnení niekoľko zainteresovaných strán zopakovalo, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená vývojom výkupných cien. Tvrdili, že vývoj výkupných cien predstavoval silný tlak na znižovanie cien, a teda aj na ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že sa skúmal len vplyv vývoja výkupných cien na dopyt, pričom sa mal analyzovať aj vplyv na ceny. V tej istej súvislosti niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že väčšina členských štátov už v roku 2010 zaviedla výrazné obmedzenia, čím sa vyvíjal tlak na ceny modulov smerom nadol.
(246)
V súvislosti s týmto tvrdením treba poznamenať, že členské štáty zaviedli zníženie výkupných cien v rôznom čase a rôznou rýchlosťou a že je pomerne náročné získať všeobecný obraz situácie v celej Únii. Značné zníženie cien a ziskovosti Únie počas posudzovaného obdobia nemožno výlučne alebo hlavne vysvetliť znížením výkupných cien bez ohľadu na moment, kedy výkupné ceny dosiahli veľmi nízku úroveň. Po prvé, na základe informácií získaných pre Nemecko a Taliansko, ktoré v roku 2011 spolu predstavovali 75 % trhu Únie, pokles priemerných predajných cien počas obdobia prešetrovania bol výraznejší ako pokles výkupných cien. Po druhé, získané dôkazy naznačujú, že v niektorých krajinách, ako napríklad v Taliansku, muselo výrobné odvetvie Únie aj v kontexte veľmi štedrých výkupných cien značne znížiť svoje ceny. Na záver, počas obdobia prešetrovania museli výrobcovia z Únie predávať za ceny, ktoré boli nižšie ako ich náklady na výrobu, čo bolo hlavne dôsledkom toho, že čínski vyvážajúci výrobcovia mali 80 % zastúpenie na trhu Únie, a preto mali aj moc ovplyvňovať mechanizmus určovania cien.
(247)
Z prešetrovania ďalej vyplynulo, že vyššie výkupné ceny spolu so znižovaním cien modulov v Únii až do roku 2011 spôsobili, že investície do slnečnej energie sa stali mimoriadne príťažlivými, pretože investori dosahovali vysokú mieru návratnosti. To preto viedlo k vysokému počtu investícií a následne k vysokému dopytu po solárnych paneloch. V dôsledku zvýšeného dopytu sa celková výška výkupných cien značne zvýšila a väčšina členských štátov upravila existujúce režimy výkupných cien nadol, aby okrem iného predišla zvýšeniu nákladov za elektrickú energiu. To poukazuje na to, že zníženie výkupných cien mohlo byť takisto výsledkom znižujúcich sa cien, a nie naopak.
(248)
Po konečnom zverejnení jedna strana tvrdila, že uvedené odôvodnenie 246, v ktorom sa uvádza, že posúdenie dopytu v Únii ako celku je náročné, je v rozpore s uvedeným odôvodnením 223, v ktorom sa uvádza, že analýza príčinnej súvislosti pre/za každý členský štát by neviedla k zmysluplným výsledkom. V tejto súvislosti sa objasňuje, že posúdenie uvedené v odôvodnení 246 sa vzťahuje na náročnosť vytvorenia všeobecného obrazu vývoja výkupných cien v celej Únii a nie na dopyt v Únii, ako tvrdila zainteresovaná strana. Z toho následne vyplýva, že medzi dvoma odôvodneniami neexistuje rozpor, a preto sa tvrdenie zamietlo.
(249)
Po konečnom zverejnení jedna strana tvrdila, že aj v kontexte vysokých výkupných cien sa ceny modulov môžu výrazne znižovať z dôvodu technologického vývoja, úspor z rozsahu, znižovania nákladov a rastúcej svetovej výrobnej kapacity. V súvislosti s týmto tvrdením sa poznamenáva, že zo získaných dôkazov vyplýva, že talianski výrobcovia museli znížiť svoje ceny pod výrobné náklady, aj keď výkupné ceny boli vysoké. Aj keď uvedené faktory naozaj môžu mať vplyv na priemerné ceny, nemôžu vysvetliť, prečo výrobcovia Únie museli znížiť svoje ceny pod výrobné náklady. Preto sa dospelo k záveru, že išlo najmä o dumpingový dovoz z ČĽR, ktorý stlačil ceny na neudržateľné úrovne, a toto tvrdenie sa zamietlo.
(250)
Po konečnom zverejnení jedna strana tvrdila, že závery formulované v uvedenom odôvodnení 247, že zníženie výkupných cien môže byť aj výsledkom znižovania cien a nie naopak, nepodporujú žiadne dôkazy.
(251)
Treba poznamenať, že závery formulované v uvedenom odôvodnení 247 boli založené na informáciách dostupných počas prešetrovania a opísaný scenár sa naozaj považoval za primeraný vzhľadom na okolnosti na tomto osobitnom trhu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(252)
Po konečnom zverejnení jedna strana znova zdôraznila, že nesúhlasí so záverom, že tlak na znižovanie cien výrobcov z Únie bol predovšetkým spôsobený dumpingovým dovozom, a tvrdila, že, naopak, išlo o zníženie výkupných cien, ktoré prinútilo výrobcov z Únie znížiť svoje ceny. Rovnaká strana znova zdôraznila, že keď došlo k zníženiu výkupných cien, ceny fotovoltických systémov sa znížili v súlade so znížením výkupných cien, aby sa nezvýšili náklady navrhovateľov projektov, čo v konečnom dôsledku spôsobilo cenový tlak na výrobcov z Únie.
(253)
Keďže na podporu tohto tvrdenia neboli predložené žiadne presvedčivé dôkazy, Komisia zotrvala na svojej analýze a záveroch uvedených v odôvodneniach 246 a 247.
(254)
Rovnaká strana tvrdila, že trhy sa riadia vývojom výkupných cien a poskytnutými informáciami, týkajúcimi sa počtu fotovoltických zariadení v rokoch 2012 a 2013 v Spojenom kráľovstve. Informácie poskytnuté touto stranou vyplývali z oznámenia vlády Spojeného kráľovstva založeného na týždenných registráciách v centrálnom registri výkupných cien Spojeného kráľovstva (UK Central FiT Register, CFR). Treba poznamenať, že tieto informácie sa týkali najmä obdobia mimo obdobia prešetrovania a vzťahovali sa len na jeden členský štát, pričom súčasné prešetrovanie sa sústredilo na situáciu na trhu Únie ako celku. V každom prípade sa nepopiera, že úrovne výkupných cien mali vplyv na dopyt, keďže ziskovosť investícií v oblastiach, kde je úroveň slnečného žiarenia nižšia, závisí od úrovne výkupných cien. Aby sa však ukázalo, že úroveň výkupných cien, ktorá bola stanovená počas obdobia prešetrovania, spôsobila ujmu, zainteresované strany by museli ukázať, že zvýšenie cien výrobcov z Únie na úroveň nespôsobujúcu ujmu by znamenalo, že výrobcovia z Únie by neboli schopní predávať príslušný výrobok, pretože investície do fotovoltických systémov pri tých úrovniach cien by neboli životaschopné. Takéto dôkazy sa neposkytli. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(255)
Preto tvrdenie, že zníženie výkupných cien narušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa zamietlo.
(256)
Po predbežnom zverejnení jedna strana znova zopakovala, že vývoj výkupných cien spôsobil, že príležitosti investovať do solárnych zariadení neboli pre investorov príťažlivé, čím sa znížil dopyt po výrobku. Ďalšia strana tvrdila, že zistenia stanovené v odôvodnení 173 dočasného nariadenia, že v Španielsku sa investície naďalej realizujú napriek pozastaveniu režimu výkupných cien, sú nesprávne.
(257)
Vplyv výkupných cien na dopyt sa riešil v odôvodnení 173 dočasného nariadenia. Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne ďalšie tvrdenia, tvrdenie, že dopyt sa znížil z dôvodu vývoja výkupných cien, sa zamietlo. Pokiaľ ide o investície v Španielsku, potvrdilo sa, že zistenia uvedené v odôvodnení 177 dočasného nariadenia sa zakladajú na informáciách, ktoré sa získali počas prešetrovania a potvrdili sa prešetrovaním na mieste. Keďže príslušná strana neposkytla v tejto súvislosti žiadne nové informácie alebo dôkazy, toto tvrdenie sa zamietlo.
(258)
Po predbežnom zverejnení niekoľko strán tvrdilo, že v kontexte nízkych výkupných cien boli investície do fotovoltických projektov hospodársky životaschopné, len ak sa dodávali s lacnejšími solárnymi panelmi dovážanými z ČĽR. Preto sa tvrdilo, že zníženie výkupných cien spôsobilo značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie. Ďalšia strana tvrdila, že výkupné ceny ovplyvňujú mechanizmus určovania cien modulov.
(259)
Treba poznamenať, že náklady na modul, pri ktorých by bol projekt stále hospodársky životaschopný, sa v jednotlivých členských štátoch alebo regiónoch líšia z hľadiska funkcie viacerých faktorov, ako sú výkupné ceny, ďalšie regulačné stimuly, vystavenie slnečnému žiareniu, konvenčné ceny elektrickej energie atď.
(260)
Okrem toho z prešetrovania vyplynulo, že súčasné zariadenia čoraz menej závisia od výkupných cien, pretože v niektorých regiónoch v Európe, napríklad vo veľkej časti Talianska, Španielska, Portugalska, južného Francúzska a Grécka, sa už pravdepodobne dosiahla fotovoltická parita siete.
(261)
Z týchto dôvodov sa tvrdenia v tejto súvislosti zamietli.
(262)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia neprešetrovala, či výrobné odvetvie Únie nedokázalo predvídať, že vládne schémy podpory sa neočakávane stiahnu alebo znížia. Na podporu tohto tvrdenia neboli predložené žiadne argumenty. Malo by sa však poznamenať, že na základe získaných dôkazov neexistujú žiadne informácie, z ktorých by vyplývalo, že výrobné odvetvie Únie reagovalo na signály trhu (t. j. vývoj spotreby) a iné dostupné informácie (t. j. zníženie schém podpory) neprimeraným spôsobom. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(263)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že zníženie výkupných cien spôsobilo pokles predaja výrobného odvetvia Únie, pretože investície boli životaschopné len pri cenovo dostupných čínskych cenách. Získané dôkazy v skutočnosti ukazujú iba mierny pokles predaja výrobného odvetvia Únie počas obdobia prešetrovania v protiklade s tým, čo by sa očakávalo, keby fotovoltické projekty boli životaschopné iba s čínskymi modulmi. Naopak, predaj modulov výrobného odvetvia Únie sa do roku 2011 zvyšoval a potom sa počas obdobia prešetrovania mierne znížil na základe rovnakého vývoja spotreby. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(264)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že zistenia stanovené v odôvodneniach 174 a 175 dočasného nariadenia, že zmeny výkupných cien nenarušili príčinnú súvislosť, nemajú žiadny skutkový ani právny základ a sú v rozpore s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia, pretože Komisii sa nepodarilo posúdiť úroveň ujmy, ktorú spôsobilo zníženie výkupných cien, a pretože výrazný pokles cien výrobného odvetvia Únie považovala len za dôsledok čínskeho dumpingového dovozu. Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že zníženie cien modulov, článkov a doštičiek je celosvetový jav a nie je výsledkom tlaku čínskeho dovozu.
(265)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že Komisii sa nepodarilo posúdiť úroveň ujmy, ktorú spôsobilo zníženie výkupných cien, odkazuje sa na odôvodnenia 174, 175 a 182 dočasného nariadenia a uvedené odôvodnenia 245 až 263, v ktorých Komisia dospela k záveru, že ani zníženie dopytu, ani vplyv výkupných cien na ceny v Únii nenarušili príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z ČĽR bez ohľadu na to, či a v akom rozsahu boli pravdepodobne spôsobené znížením výkupných cien. Preto tvrdenie, že zistenia Komisie nemajú žiadny skutkový základ, sa zamietlo. Pokiaľ ide o tvrdenie, že zníženie cien modulov a článkov je celosvetový jav, odkazuje sa na odôvodnenia 164 až 167 dočasného nariadenia, v ktorých sa posudzuje objem dovozu do Únie a ceny iných krajín ako ČĽR. Aj keď na celosvetovej úrovni bolo naozaj možné pozorovať klesajúci vývoj cien modulov a článkov, ceny dumpingového dovozu z ČĽR zhoršili tento klesajúci vývoj na stratovú úroveň. Na základe týchto skutočností sa tvrdenie zamietlo.
3.4. Ďalšia finančná podpora poskytnutá výrobnému odvetviu Únie
(266)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce finančných schém podpory poskytnutých výrobnému odvetviu Únie, odôvodnenia 184 a 185 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.5. Nadmerná kapacita
(267)
Jedna zainteresovaná strana znova zopakovala tvrdenie, že skôr ako dovoz z ČĽR spôsobila značnú ujmu nadmerná kapacita na svetovom trhu, ako aj na trhu Únie. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie nadmerne rozšírilo svoje kapacity, čo dokazuje nízka miera využitia kapacity, a že preto bola akákoľvek ujma spôsobená vlastným zavinením. Údajný vplyv nadmernej kapacity v Únii a na celom svete sa už skúmal v odôvodneniach 185 až 190 dočasného nariadenia, a keďže neboli predložené nové informácie, tvrdenie sa muselo zamietnuť.
(268)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že nadmerná kapacita viedla k racionalizácii cien. V tejto súvislosti treba poznamenať, že nadmerná kapacita na jednej strane v skutočnosti viedla k znižovaniu a poklesu cien výrobného odvetvia Únie, čo v priemere prevýšilo zníženie nákladov na výrobu. Na strane druhej, ako sa uvádza v odôvodnení 186 dočasného nariadenia, zvýšenie kapacity výrobného odvetvia Únie sa prispôsobilo vývoju na trhu a považovalo sa za primerané. Okrem toho, úroveň zvýšenia výrobnej kapacity článkov bola nižšia ako v prípade modulov. Príslušná strana v tejto súvislosti nepredložila žiadne nové informácie alebo dôkazy, a preto sa tvrdenia v tejto súvislosti museli zamietnuť.
(269)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je dôsledkom zamerania výrobného odvetvia Únie iba na špecializované investície a jeho neschopnosti investovať do prídavných kapacít a znižovania nákladov. Na základe zistení z prešetrovania, z ktorých vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo počas posudzovaného obdobia svoju výrobnú kapacitu a účinnosť (odôvodnenia 124 a 187 dočasného nariadenia) sa toto tvrdenie nepotvrdilo. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(270)
Okrem toho zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo výrobnú kapacitu napriek už nízkej miere využitia kapacity, čo viedlo k ujme spôsobenej vlastným zavinením. Toto tvrdenie sa zakladalo na porovnaní vývoja investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky a vývoja využitia kapacity celého výrobného odvetvia Únie, čo nie je vhodný základ na porovnanie. Okrem toho z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie nerozšírilo svoje výrobné kapacity v rozsahu, ktorý prevyšoval vývoj spotreby v Únii, a preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(271)
Okrem toho získané dôkazy naznačujú, že prostredníctvom investícií do nových strojov by výrobné odvetvie Únie mohlo znížiť svoje náklady na výrobu a stať sa nákladovo konkurencieschopnejším. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(272)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že závery uvedené v odôvodnení 189 dočasného nariadenia sú v rozpore so zisteniami uvedenými v odôvodneniach 124 a 186 dočasného nariadenia, neposkytla však žiadne ďalšie vysvetlenia, ktoré by spresňovali povahu alebo rozsah údajného rozporu. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(273)
Po konečnom zverejnení niektoré zainteresované strany spochybnili, že prídavné kapacity výrobného odvetvia Únie sú primerané a prispôsobené vývoju na trhu a najmä vývoju spotreby v Únii. Pokiaľ však ide o moduly, výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 106 %, pričom spotreba v Únii sa zvýšila o 221 %, čo je viac ako dvojnásobok. Podobne, pokiaľ ide o články, výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 39 %, pričom spotreba v Únii sa zvýšila o 87 %. Z toho vyplýva, že zvýšenie kapacity bolo značne nižšie ako zvýšenie spotreby, a preto sa nemôže považovať za neprimerané vzhľadom na to, že v Únii nikdy nebola nadmerná kapacita. Okrem toho analýza, či prídavné kapacity boli primerané, by nemala byť založená na každoročnej analýze, ale mala by brať do úvahy vývoj počas celého posudzovaného obdobia. Prídavné kapacity sa zvyčajne stanú plne funkčnými až po určitom období po realizácii investícií a izolovaná analýza jedného roka by mohla viesť k skreslenému obrazu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(274)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce nadmernej kapacity, zistenia uvedené v odôvodneniach 185 až 190 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.6. Vplyv cien surovín
(275)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie alebo aspoň jeho časť nemohli mať počas obdobia prešetrovania prospech zo zníženia cien polykryštalického kremíka v dôsledku dlhodobých zmlúv týkajúcich sa surovín. Tieto strany vzhľadom na zistenia uvedené v odôvodnení 193 dočasného nariadenia, v ktorom sa uvádza, že výrobné odvetvie Únie prerokovalo svoje dlhodobé zmluvy s dodávateľmi (vrátane výrobcov doštičiek), a preto mohlo mať prospech z nižších cien, tvrdili, že prerokovanie alebo ukončenie dlhodobých zmlúv v súvislosti s polykryštalickým kremíkom a/alebo doštičkami viedli k sankciám. Tieto strany na podporu svojho tvrdenia poskytli články z tlače, v ktorých sa uvádzalo, že niektorí výrobcovia z Únie čelia súdnym sporom alebo že ukončili svoje zmluvy. Niektoré strany poskytli informácie, ktoré mali potvrdiť, že dlhodobé zmluvy nebolo možné prerokovať.
(276)
Polykryštalický kremík je pre výrobcov doštičiek základnou surovinou. Prešetrovaním sa odhalilo, že ceny polykryštalického kremíka sa v roku 2008 zvýšili a dosiahli vrchol pri približne 500 USD/kg, ale v roku 2009 znovu klesli, pričom na konci roka 2009 dosiahli úroveň približne 50 - 55 USD/kg a v roku 2010 a začiatkom roka 2011 sa zaznamenal len mierne stúpajúci vývoj. Počas obdobia prešetrovania ceny výrazne klesli na 30 USD/kg (vedecké správy a správy o politike JRC, správa o stave fotovoltického priemyslu 2012). Treba poznamenať, že vplyv cien polykryštalického kremíka na výrobné odvetvie Únie bol len zanedbateľný, pretože akýkoľvek vplyv na náklady na výrobu článkov a modulov bol oslabený v rámci hodnotového reťazca. Okrem toho spomínané články z tlače sa týkali vývoja po období prešetrovania, ktorý neovplyvnil situáciu príslušných výrobcov z Únie počas obdobia prešetrovania, a preto sa nemôžu brať do úvahy. Táto záležitosť sa ďalej prešetrovala po uložení dočasných opatrení a výsledkom je, že možno potvrdiť, že výrobnému odvetviu Únie sa skutočne podarilo prerokovať nielen ceny dlhodobých zmlúv, ale aj zmluvné sankcie týkajúce sa týchto dlhodobých zmlúv.
(277)
Jedna zo spomínaných zainteresovaných strán ďalej tvrdila, že je postačujúce, že len niektorí výrobcovia z Únie boli ovplyvnení dlhodobými zmluvami a že celková situácia výrobného odvetvia Únie je nepodstatná. Tvrdila, že vyššie ceny nemusia nevyhnutne ovplyvňovať všetky hospodárske subjekty rovnakým spôsobom. V tomto tvrdení sa nezohľadňuje skutočnosť, že priemerné ceny polykryštalického kremíka vo výrobnom odvetví Únie v mnohých prípadoch neboli vyššie ako trhové ceny alebo okamžité ceny, a preto vznikla otázka, či vyššie náklady ovplyvňujú všetkých alebo len niektoré hospodárske subjekty, nepodstatná. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(278)
Ďalšia zainteresovaná strana požadovala, aby Komisia oddelila, odlíšila a vyčíslila účinky každého faktora, ktorý mal vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, a najmä aby sa osobitne zvážili účinky výrazného poklesu cien polykryštalického kremíka. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že zníženie predajných cien spôsobil skôr pokles cien polykryštalického kremíka ako cenový tlak čínskeho dovozu. Pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie, poznamenáva sa, že zníženie priemerných predajných cien bolo oveľa výraznejšie ako zníženie priemerných nákladov na výrobu, na ktoré mohol mať vplyv pokles cien surovín. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(279)
Po konečnom zverejnení niektoré zainteresované strany znova zopakovali, že vplyv zníženia cien polykryštalického kremíka na náklady výrobného odvetvia Únie nebol obmedzený alebo oslabený v rámci hodnotového reťazca, ako sa usúdilo počas prešetrovania. Ako sa však už uviedlo v odôvodnení 276, polykryštalický kremík je základnou surovinou pre výrobcov doštičiek, a preto sa zistilo, že akýkoľvek vplyv na výrobné náklady článkov alebo modulov je oslabený v rámci hodnotového reťazca. Strana neposkytla žiadne dôkazy, ktoré by znížili platnosť tohto zistenia. Okrem toho pri prešetrovaní sa ukázalo, že zníženie cien polykryštalického kremíka počas posudzovaného obdobia sa odzrkadlilo v priemerných nákladoch na výrobu článkov a modulov výrobného odvetvia Únie zaradeného do vzorky, ktoré sa znížili na podobnú úroveň ako ceny polykryštalického kremíka. Jedna zainteresovaná strana spochybnila vplyv údajných sankcií, ktoré výrobné odvetvie Únie muselo zaplatiť z dôvodu opätovného prerokovania zmlúv s dodávateľmi. V tejto súvislosti nemožno vylúčiť, že obmedzený počet výrobcov možno musel zaplatiť sankcie za zrušenie dodávateľských zmlúv na doštičky počas posudzovaného obdobia.
Komisia však nenašla žiadne dôkazy, že tieto sankcie by mohli mať účinok na situáciu výrobného odvetvia Únie ako celku alebo by mohli byť reprezentatívne. Takéto dôkazy neposkytla ani príslušná zainteresovaná strana. Aj keď sa teda nedá úplne vylúčiť, že sankcie mohli mať určitý negatívny účinok na obmedzený počet výrobcov z Únie, celkový vplyv na výrobné odvetvie Únie, je nanajvýš len mierny, a preto nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo celé výrobné odvetvie Únie. Tieto tvrdenia sa preto museli zamietnuť.
(280)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že pokles predajných cien prešetrovaného výrobku v Únii je čiastočne dôsledkom zníženia ceny polykryštalického kremíka. V tejto súvislosti však treba poznamenať, že pri prešetrovaní sa ukázalo, že dovoz z ČĽR bol dumpingový a značne podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie. Pokles cien preto prekračuje zníženie výrobných nákladov, ktoré možno vysvetliť znížením cien surovín. Ak by bolo zníženie cien výhradne účinkom zníženia cien surovín, výrobné odvetvie Únie by nemuselo znížiť svoje predajné ceny pod výrobné náklady. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(281)
Ďalšia zainteresovaná strana znova zopakovala, že spor jedného výrobcu z Únie po období prešetrovania mohol ovplyvniť situáciu prinajmenšom tohto výrobcu z Únie už počas obdobia prešetrovania. Táto strana však nevysvetlila ako a v akom rozsahu by takáto udalosť, ku ktorej došlo po období prešetrovania, mohla skutočne mať účinok na situáciu tohto výrobcu počas obdobia prešetrovania. Ani pri prešetrovaní sa neodhalili žiadne dôkazy takýchto účinkov. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(282)
Okrem toho rovnaká zainteresovaná strana spochybnila uvedené zistenia, keďže údajne neboli poskytnuté žiadne dôkazy. Zistenia prešetrovania však boli založené na skutočnostiach a pozitívnych dôkazoch, ktorých nedôverné verzie boli sprístupnené všetkým zainteresovaným stranám.
(283)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce vplyvu cien surovín, odôvodnenia 191 až 194 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.7. Ujma spôsobená vlastným zavinením: vplyv automatizácie, veľkosti, úspor z rozsahu, konsolidácie, inovácie, nákladovej efektívnosti, dovozu výrobného odvetvia Únie
(284)
Po dočasnom zverejnení, niekoľko zainteresovaných strán zopakovalo tvrdenie, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili nedostatočné úspory z rozsahu. Opäť sa zopakovalo, že malí výrobcovia boli v porovnaní s väčšími vertikálne integrovanými výrobcami znevýhodnení, a preto žiadnu ujmu, ktorú títo výrobcovia utrpeli, nemožno pripísať dumpingovému dovozu. Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že automatizácia výrobného procesu je nákladová, a preto sú úspory z rozsahu pri znižovaní nákladov na výrobu ešte dôležitejšie.
(285)
Prešetrovaním sa ukázalo, že výrobné odvetvie Únie ani väčší vertikálne integrovaní výrobcovia z Únie nemohli v dôsledku dumpingového dovozu úplne využiť vysokú mieru využitia kapacity na dosiahnutie úspor z rozsahu. V každom prípade sa pri prešetrovaní nezistila žiadna korelácia vzťah medzi vertikálnou integráciou a vyššou mierou ziskovosti, keďže veľký cenový tlak dumpingového dovozu poznačil túto koreláciu. Prešetrovaním sa ukázalo, že využitie úspor z rozsahu na trhu s nízkou mierou využitia kapacít už nebolo možné, čo je aj prípad čínskych výrobcov. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(286)
Okrem toho jedna zainteresovaná strana tvrdila, že investori a banky nebudú financovať projekty, kde je výrobca modulu príliš malý, pretože väčší výrobcovia poskytujú lepšie záruky a sú ľahšie „financovateľný bankou“. Inými slovami, investori a banky odmietajú financovať fotovoltické projekty využívajúce moduly, ktoré boli vyrobené v Únii. Prešetrovaním sa však ukázalo, že každý možný prípad, keď investori alebo banky uprednostnili financovanie čínskych výrobcov s väčšími výrobnými kapacitami, je výsledkom deformácie, ktorú dumpingový dovoz spôsobil na trhu Únie. Ako sa uvádza v odôvodnení 285, veľkosť výrobných liniek nezohráva úlohu, ak je miera využitia naďalej nízka. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(287)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie má v porovnaní s čínskymi konkurentmi nepriaznivú štruktúru nákladov, keďže čínski konkurenti využívajú nižšie náklady práce, náklady na elektrickú energiu a amortizačné náklady a majú aj najnovšie zariadenia. Príslušná strana však neposkytla nové informácie alebo podporné dôkazy, ktoré by v tejto súvislosti vyvrátili zistenia tohto prešetrovania. Okrem toho tvrdením, že čínski výrobcovia používajú najnovšie zariadenia, sa zaoberalo odôvodnenie 203 dočasného nariadenia, v ktorom sa uvádza, že vyvážajúci výrobcovia z ČĽR nemajú porovnateľnú výhodu, najmä preto, že zariadenia a vybavenie sa dovážajú z Európskej únie. Uvedené tvrdenia sa preto zamietli.
(288)
Ďalšia strana tvrdila, že čínski výrobcovia mali porovnateľnú výhodu v súvislosti s cenami polykryštalického kremíka a úsporami z rozsahu, ktoré viedli k nižšej cene strojov. Táto strana neposkytla v tejto súvislosti žiadne nové informácie alebo podporné dôkazy, ktoré by vyvrátili zistenia formulované v odôvodneniach 195 a 196, ako aj v odôvodnení 203 dočasného nariadenia. Tvrdenie tejto strany sa preto muselo zamietnuť.
(289)
Treba poznamenať, že ako sa uvádza v odôvodnení 203 dočasného nariadenia, ako aj v odôvodnení 287, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR nemajú porovnateľnú výhodu, pokiaľ ide o suroviny a používané stroje, keďže sa väčšinou dovážajú z Únie. Jedna zainteresovaná strana spochybnila uvedenú skutočnosť, neposkytla však žiadne dôkazy. Pokiaľ ide o náklady práce a režijné náklady vrátane amortizačných nákladov, tieto predstavovali v období prešetrovania v priemere menej než 10 % celkových nákladov na modul a nepovažujú sa za prvok zohrávajúci významnú úlohu. Pokiaľ ide o náklady na elektrickú energiu, tieto predstavovali v období prešetrovania v priemere menej než 1 % celkových nákladov na modul a nepovažujú sa za prvok zohrávajúci významnú úlohu. Okrem toho tvrdenie, že čínski výrobcovia používajú najnovšie zariadenia, nebolo podložené.
(290)
Ďalej jedna zainteresovaná strana znova zopakovala, že niektorí výrobcovia z Únie odoberali články alebo moduly z príslušnej krajiny a tieto výrobky ďalej predávali na trhu Únie ako svoje vlastné. Požadovala, aby sa ujma vyplývajúca z týchto transakcií nepripisovala dumpingovému dovozu. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že výrobné odvetvie Únie dovážalo príslušný výrobok doplnkovo a v obmedzenom objeme v porovnaní s celkovou výrobou v Únii, a preto sa účinok tohto dovozu, ak nejaký existuje, považuje za zanedbateľný a nemôže sa považovať za prvok narúšajúci príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(291)
Jeden neprepojený dovozca tvrdil, že skutočnosť, že počas posudzovaného obdobia sa zvýšil počet zamestnancov, sa v dočasnom nariadení dostatočne nevysvetlila. V súvislosti s týmto tvrdením sa poznamenáva, že zamestnanosť sa v období 2009 - 2011 v súvislosti s modulmi zvýšila a počas obdobia prešetrovania sa znížila. Pokiaľ ide o články, zamestnanosť sa zvyšovala do roku 2010 a potom sa v roku 2011 znížila a počas obdobia prešetrovania sa ďalej znižovala. Treba poznamenať, že v prípade modulov sa zamestnanosť vyvíjala podobne ako výroba v Únii. Pokiaľ ide o články, čínsky dovoz zvyšoval svoj podiel na trhu počas celého obdobia, počas ktorého výrobné odvetvie Únie nemohlo mať prospech z rastúcej spotreby podľa očakávania. Preto pokles zamestnanosti v roku 2011 a počas obdobia prešetrovania zodpovedá spoločnostiam, ktoré buď vyhlásili platobnú neschopnosť, alebo ukončili výrobu článkov.
(292)
Po konečnom zverejnení, jedna zainteresovaná strana znova zopakovala, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili malí výrobcovia a nedostatočné úspory z rozsahu. Ako sa už vysvetlilo v uvedenom odôvodnení 285 a v odôvodneniach 195 a 196 dočasného nariadenia, dokonca ani na svetovom trhu už veľkosť, a teda využitie úspor z rozsahu viac nie je možné, ak je miera využitia kapacít všeobecne nízka a ak celosvetovo existujú obrovské nadmerné kapacity. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(293)
Okrem toho rovnaká strana tvrdila, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola dôsledkom neschopnosti výrobného odvetvia Únie realizovať akúkoľvek nákladovú výhodu. Táto strana tvrdila, že je to predovšetkým dôsledkom toho, že väčšina výrobcov z Únie bola vertikálne integrovaná. Táto strana však neposkytla žiadne ďalšie informácie, v akom rozsahu mohla mať skutočnosť, že výrobcovia sú vertikálne integrovaní, negatívny vplyv na ich nákladovú štruktúru. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(294)
Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 195 až 206 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.8. Hospodárska súťaž tenkovrstvových fotovoltických výrobkov a ostatných fotovoltických technológií
(295)
Po predložení predbežných zistení jedna zainteresovaná strana znova zdôraznila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila hospodárska súťaž tenkovrstvových fotovoltických výrobkov a ostatných fotovoltických technológií, keďže tieto technológie konkurovali výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, najmä pokiaľ ide o pozemné a obchodné/priemyselné strešné systémy, ktoré predstavujú značnú časť celkového fotovoltického trhu v Únii.
(296)
Prešetrovaním sa ukázalo, že aj keď tenkovrstvové fotovoltické výrobky sú lacnejšie ako výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, vystihujú len obmedzený podiel na celkovom trhu so solárnymi výrobkami v Únii, keďže majú nižšiu konverznú účinnosť a nižší výkon vo wattoch ako moduly z kryštalického kremíka. Podľa dostupných informácií podiel na trhu tenkovrstvových fotovoltických výrobkov nebol významný v porovnaní s celkovým trhom so solárnymi výrobkami v Únii počas obdobia prešetrovania. Preto zistenia uvedené v odôvodnení 208 dočasného nariadenia, že aj keď medzi tenkovrstvovými fotovoltickými výrobkami a príslušným výrobkom existuje hospodárska súťaž, táto hospodárska súťaž sa považuje za bezvýznamnú. Z týchto dôvodov sa tvrdenia predložené v tejto súvislosti museli zamietnuť.
(297)
Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana znova zopakovala, že hospodárska súťaž tenkovrstvových fotovoltických výrobkov pravdepodobne spôsobila značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. V tejto súvislosti strana tvrdila, že v Nemecku bol trhový podiel tenkovrstvových fotovoltických výrobkov na celkovom trhu so solárnymi výrobkami vysoký počas väčšej časti obdobia prešetrovania a klesol až na začiatku roka 2012.
(298)
Prešetrovanie naozaj ukázalo, že priemerné ceny tenkovrstvových fotovoltických výrobkov boli na nižšej úrovni ako priemerné ceny výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania.
(299)
Ako sa však uvádza v odôvodnení 296, tenkovrstvové fotovoltické výrobky majú oveľa nižšiu konverznú účinnosť a nižší výstup vo wattoch než moduly z kryštalického kremíka, a preto konkurencia medzi týmito výrobkami, ak nejaká existuje, nemohla prispieť k ujme výrobného odvetvia Únie, keďže moduly z kryštalického kremíka sú dominantnou technológiou na trhu so solárnymi výrobkami v Únii. Správa JRC o stave fotovoltického priemyslu v roku 2012 uvádza, že v dôsledku poklesu cien polykryštalického kremíka stratili tenkovrstvové výrobky v posledných rokoch podiel na trhu v prospech modulov z kryštalického kremíka.
(300)
Keďže v tejto súvislosti neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 207 až 210 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.9. Finančná kríza a jej účinky na prístup k finančným prostriedkom
(301)
Po predbežnom zverejnení sa tvrdilo, že účinky finančnej krízy spôsobujúce ujmu a jej účinky na prístup k finančným prostriedkom by sa mali oddeliť a odlíšiť od dumpingového dovozu a nemali by sa tomuto dovozu pripisovať.
(302)
V tejto súvislosti sa odkazuje na odôvodnenie 212 dočasného nariadenia, ktoré sa osobitne venovalo účinkom finančnej krízy a hospodárskej recesie na situáciu výrobného odvetvia Únie. V tomto odôvodnení sa podrobne zdôvodňuje zistenie, že aj keď finančná kríza mala vplyv na výrobné odvetvie Únie, nenarušila príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Zainteresované strany nespochybnili toto osobitné zdôvodnenie ani neposkytli žiadne nové informácie alebo dôkazy, ktoré by znížili platnosť zistení uvedených v tomto odôvodnení. Tvrdenia predložené v tejto súvislosti sa preto zamietli.
(303)
Okrem toho sa tvrdilo, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola dôsledkom neschopnosti Únie nájsť primerané financovanie a že Komisia by mala prešetriť, či výrobné odvetvie Únie požiadalo o financovanie, kým ešte bolo ziskové. Z prešetrovania vyplynulo, že v roku 2010, keď bolo výrobné odvetvie Únie ešte ziskové, sa úroveň investícií v prípade modulov zvýšila o 315 % a v prípade článkov o 10 % v porovnaní s rokom 2009. Keďže fotovoltický priemysel je kapitálovo náročný, predpokladá sa, že výrobné odvetvie Únie stále hľadá finančné prostriedky, aby zlepšilo svoju nákladovú účinnosť a konkurovalo nespravodlivému antidumpingovému dovozu. Preto sa dospelo k záveru, že nedostatočný prístup k finančným prostriedkom bol výsledkom narušenej situácie, ktorú spôsobil dumpingový dovoz, a nie výsledkom vlastného pričinenia. Uvedené tvrdenie sa preto zamietlo.
(304)
Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana znova zopakovala, že účinky finančnej krízy spôsobujúce ujmu by sa mali oddeliť a odlíšiť a nemali by sa pripisovať dumpingovému dovozu. Táto strana odkazovala na verejne dostupné informácie, ktoré naznačovali, že aspoň jeden výrobca z Únie vnímal finančnú krízu ako hlavnú príčinu situácie, ktorá mu spôsobila ujmu. Súčasné prešetrovanie založilo svoje zistenia na osobitných údajoch spoločností, ktoré výrazne presahujú verejne dostupné vyjadrenia osobitných spoločností. Preto verejne dostupné vyjadrenie, na ktoré strana odkazovala, nemôže znížiť platnosť zistení formulovaných v odôvodnení 212 dočasného nariadenia, v ktorom sa dospelo k záveru, že aj keď finančná kríza mala určitý vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, nemohla narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(305)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že by sa mal vziať do úvahy odlišný prístup k financovaniu medzi výrobným odvetvím Únie a čínskymi vyvážajúcimi výrobcami. Táto strana tvrdila, že to bol jeden z hlavných faktorov, ktoré spôsobili značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie, a nie dumpingový dovoz. Zistilo sa však, že prednostný prístup k financovaniu niekoľkých čínskych vyvážajúcich výrobcov deformuje trh a môže byť jedným z hlavných dôvodov, ktoré umožnili čínskym vyvážajúcim výrobcom vyvážať príslušný výrobok za dumpingové ceny. Tento faktor preto nemôže narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo odvetvie Únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(306)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce účinku finančnej krízy, zistenia v odôvodneniach 211 a 212 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.10. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(307)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky na prehodnotenie zistení stanovených v odôvodneniach 213 a 215 dočasného nariadenia, tieto odôvodnenia sa potvrdzujú.
3.11. Objavenie ložísk bridlicového plynu v Únii
(308)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky na prehodnotenie zistení stanovených v odôvodneniach 215 až 217 dočasného nariadenia, tieto odôvodnenia sa potvrdzujú.
3.12. Systém obchodovania s emisiami Európskej únie (EÚ ETS)
(309)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky na prehodnotenie zistení stanovených v odôvodneniach 218 a 219 dočasného nariadenia, tieto odôvodnenia sa potvrdzujú.
3.13. Rozhodnutia v oblasti riadenia
(310)
Niektoré zainteresované strany zopakovali tvrdenie uvedené v odôvodnení 220 dočasného nariadenia, že značnú ujmu, ktorú utrpel aspoň jeden z výrobcov z Únie, spôsobili nesprávne rozhodnutia v oblasti riadenia. Tieto strany poskytli ďalšie informácie v podobe článku z tlače. Poskytnuté informácie sa však nedali overiť a nemohlo sa tak vyvrátiť zistenie tohto prešetrovania, že rozhodnutia v oblasti riadenia príslušnej spoločnosti boli štandardné a obozretné a nemali žiadny vplyv na celé výrobné odvetvie Únie. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.
(311)
Keďže v tejto súvislosti neboli predložené ďalšie tvrdenia, zistenia uvedené v odôvodneniach 220 až 221 dočasného ustanovenia sa potvrdzujú.
3.14. Ostatné vládne politiky
(312)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky na prehodnotenie zistení uvedených v odôvodnení 222 dočasného nariadenia, zistenia sa potvrdzujú.
3.15. Ďalšie tvrdenia
(313)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobilo predchádzajúce znevýhodnenie a nedostatok politickej podpory zo strany Európskej komisie v predchádzajúcich rokoch. Táto strana tvrdila, že okrem vnútroštátnych schém podpory sú dôležitými faktormi na trhu aj populácia, HDP, spotreba elektrickej energie, finančné príležitosti a zapojiteľnosť do siete. Táto strana však nepodložila svoje tvrdenia, ktoré sa preto zamietli.
(314)
Po konečnom zverejnení rovnaká zainteresovaná strana znova zdôraznila, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je dôsledkom predchádzajúceho znevýhodnenia. Toto tvrdenie sa však neanalyzovalo a ani nebolo podložené, a preto sa muselo zamietnuť.
4. Súhrnné posúdenie iných faktorov, o ktorých sa zistilo, že prispeli k ujme
(315)
Prešetrovaním sa ukázalo, že k ujme mohli prispieť tieto iné faktory: dovoz príslušného výrobku z Taiwanu, zníženie úrovne výkupných cien, dlhodobé zmluvy obmedzeného počtu výrobcov z Únie týkajúce sa polykryštalického kremíka, finančná a hospodárska kríza.
(316)
Ako sa ukázalo v častiach 3.1 a 3.6, možný príspevok dovozu z Taiwanu a dlhodobé zmluvy obmedzeného počtu výrobcov z Únie týkajúce sa polykryštalického kremíka sú nanajvýš mierne, pretože každý vplyv bol ďalej oslabený v rámci hodnotového reťazca.
(317)
Pokiaľ ide o hospodársku a finančnú krízu, prešetrovaním sa ukázalo, že medzi hlavné dôvody ťažkostí výrobného odvetvia Únie pri získavaní kapitálu potrebného na investície patril dumpingový dovoz, ktorý bránil výrobnému odvetviu Únie predávať výrobky za ziskové ceny v čase, keď trh vykazoval silné miery rastu (2009 - 2011).
(318)
Pokiaľ ide o výkupné ceny, tretím stranám sa nepodarilo preukázať, že úrovne výkupných cien počas obdobia prešetrovania boli také nízke, že zabránili výrobcom z Únie predávať príslušný výrobok za ceny nespôsobujúce ujmu. Inštitúcie sa domnievajú, že zníženie výkupných cien možno vysvetliť zníženým dopytom, keďže investície do určitých oblastí už viac neboli životaschopné. Nemôžu však narušiť príčinnú súvislosť, ani keď sa spoja s ostatnými faktormi, o ktorých sa zistilo, že prispeli k ujme, pretože ešte stále boli na úrovni, na ktorej by v prípade neexistencie dumpingového dovozu výrobcovia z Únie dokázali predávať svoje výrobky za ceny nespôsobujúce ujmu.
(319)
Z toho dôvodu, aj keď sa posúdil súhrnný účinok týchto štyroch iných faktorov, ktoré pravdepodobne prispeli k ujme, príčinná súvislosť medzi dumpingom a ujmou sa nenarušila.
5. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(320)
Všetky účinky iných faktorov ujmy ako dumpingového dovozu sa jednotlivo a spoločne analyzovali. Preto sa dospelo k záveru, že spoločným posúdením všetkých faktorov, ktoré mohli mať vplyv na situáciu spôsobujúcu ujmu výrobnému odvetviu Únie (t. j. dovoz z tretích krajín, výkupné ceny, vplyv cien surovín, finančná kríza), sa nevysvetľuje ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, najmä pokiaľ ide o nízke ceny a finančné straty v dôsledku prenikania lacného dovozu príslušného výrobku vo veľkom množstve z ČĽR. Z uvedeného vyplýva, že dočasné zistenia obsiahnuté v odôvodneniach 223 a 224 dočasného nariadenia týkajúce sa skutočnosti, že dumpingový dovoz z ČĽR spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia, sa potvrdzujú.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvodné poznámky
(321)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že posúdenie záujmu Únie sa nezakladá na reprezentatívnom počte hospodárskych subjektov.
(322)
Komisia oslovila rôzne hospodárske subjekty nasledujúcim spôsobom.
(323)
Neprepojení dovozcovia: Ako sa uvádza v odôvodnení 12 dočasného nariadenia, Komisia oslovila všetkých 250 neprepojených dovozcov, ktorých uviedol navrhovateľ, a vybrala predbežnú vzorku v súlade s článkom 17 základného nariadenia s cieľom zahrnúť čo najväčší reprezentatívny objem dovozu, ktorý možno v stanovenom čase primerane prešetriť. Ako sa však uvádza v odôvodneniach 12 a 232 dočasného nariadenia, len v prípade jednej z predbežne vybraných spoločností sa po overení naozaj potvrdilo. že ide o neprepojeného dovozcu. Po zverejnení dočasného nariadenia ďalších pätnásť neprepojených dovozcov, ktorí v počiatočnej fáze predložili formulár o výbere vzorky, ale neboli vybratí do vzorky, bolo vyzvaných, aby ďalej spolupracovali v prešetrovaní. Z týchto neprepojených vývozcov s tým súhlasilo šesť vývozcov a dostalo dotazník a päť vývozcov predložilo vyplnené dotazníky, z ktorých sa tri považovali za dostatočne úplné. Konečná vzorka neprepojených vývozcov preto pozostáva zo štyroch neprepojených vývozcov, ktorí predstavujú rozsah dovozu príslušného výrobku od 2 % do 5 %. Vzhľadom na nízky percentuálny podiel treba mať na pamäti, že väčšinu dovozu príslušného výrobku do Únie neuskutočnili neprepojení dovozcovia, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 12 dočasného nariadenia.
(324)
Iné hospodárske subjekty než neprepojení vývozcovia (hospodárske subjekty z dodávateľskej a odbytovej oblasti): ako sa uvádza v odôvodnení 226 dočasného nariadenia, Komisia poslala osobitné dotazníky približne 150 hospodárskym subjektom vrátane tých neprepojených vývozcov, ktorí sa prihlásili po začatí prešetrovania, čím dostali príležitosť poskytnúť Komisii príslušné údaje. Okrem toho sa pri prešetrovaní zohľadnili nielen vyplnené dotazníky, ale aj overiteľné a riadne podložené pripomienky a podania, ktoré poskytli zainteresované strany v stanovených lehotách bez ohľadu na to, či vyplnili dotazníky, alebo nie. Najmä združenie AFASE doručilo Komisii pripomienky v mene svojich členov - hospodárskych subjektov vo fotovoltickom priemysle, ktoré sa takisto analyzovali.
(325)
So zreteľom na tieto skutočnosti sa zhromaždil dostatok prvkov, ktoré umožnili zmysluplné posúdenie záujmu Únie. Z týchto dôvodov sa tvrdenie zamietlo.
(326)
Jedna zainteresovaná strana požiadala Komisiu, aby objasnila, ako naložila s dotazníkmi od dovozcov, ktoré podľa nej predložili hospodárske subjekty z odbytovej oblasti.
(327)
V reakcii na túto žiadosť sa spresňuje, že 36 odpovedí, ktoré sa spomínajú v odôvodnení 241 dočasného nariadenia, sa týka odpovedí na prílohu B oznámenia o začatí konania, ktorej zámerom je podľa vhodnosti zaradiť neprepojených dovozcov do vzorky.
(328)
Pokiaľ ide o vyplnené dotazníky dvoch hospodárskych subjektov, ktoré sa uvádzajú v odôvodnení 12 dočasného nariadenia, jeden dotazník sa zohľadnil v príslušnej analýze hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti. Druhý hospodársky subjekt predložil doplňujúce informácie, ktoré odhalili, že na rozdiel od toho, čo sa uvádza v odôvodnení 12 dočasného nariadenia, ide skutočne o dovozcu modulov, a nie o dovozcu článkov. Napriek tomu informácie, ktoré poskytol vo vyplnenom dotazníku, neboli postačujúce na to, aby sa mohol zaradiť do analýzy neprepojených dovozcov v dôsledku toho, že odpovede boli neúplné.
(329)
Po uložení dočasných opatrení sa vykonali ďalšie overovacie návštevy v priestoroch dvoch navrhovateľov projektov (pozri odôvodnenie 8). Okrem toho sa analyzovalo šesť osobitných vyplnených dotazníkov (pozri odôvodnenie 324), ktoré predložili poskytovatelia služieb aktívni aj vo fotovoltickom priemysle (logistika, preprava, vzťah s verejnosťou atď.) a ktoré sa pôvodne považovali za nedostatočne vyplnené (pozri odôvodnenie 241 dočasného nariadenia), a vzali sa do úvahy na účely tohto prešetrovania (pozri odôvodnenia 369 až 371).
(330)
Z uvedeného vyplýva, že pri analýze záujmu Únie sa vzali do úvahy nasledujúce informácie:
-
vyplnené dotazníky doručené od ôsmich výrobcov z Únie zaradených do vzorky a štyroch neprepojených dovozcov zaradených do vzorky, ako aj vyplnený osobitný dotazník doručený od ôsmich hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti a trinástich hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti (sedem navrhovateľov projektov/hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž aktívnych aj vo fotovoltickom priemysle) zo 150 hospodárskych subjektov, ktorí sa prihlásili po začatí prešetrovania a dostali osobitné dotazníky,
-
údaje, ktoré sa overili počas overovaní na mieste v priestoroch ôsmich výrobcov z Únie, jedného neprepojeného dovozcu, dvoch hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti (navrhovateľov projektov/hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž) a jedného združenia (pozri odôvodnenie 17 dočasného nariadenia a uvedené odôvodnenie 8),
-
údaje týkajúce sa záujmu Únie, ktoré predložili ďalšie zainteresované strany vrátane združení, ako aj verejne dostupné údaje o vývoji fotovoltického trhu v Európe, najmä: Vyhliadky svetového trhu s fotovoltickými výrobkami na roky 2013 - 2017 podľa asociácie EPIA (EPIA's Global Market Outlook for Photovoltaics 2013 - 2017).
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(331)
Niektoré zainteresované strany spochybnili skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie dokáže mať prospech z akýchkoľvek opatrení, a tvrdili, že i) opatreniami sa zníži dopyt po fotovoltických výrobkoch v Únii, a preto výrobné odvetvie Únie nebude môcť zvýšiť svoj predaj, ii) výrobné odvetvie Únie má malé výrobné zariadenia, a preto nedokáže splniť dopyt po niektorých druhoch zariadení, ako sú napríklad obchodné strešné zariadenia a veľké pozemné zariadenia, iii) výrobcovia z Únie nie sú „financovateľní bankou“, iv) po uložení cla na články sa de facto zvýšia náklady na výrobu výrobcov modulov z Únie, a tým sa zníži ich príťažlivosť pre spotrebiteľov, v) v prípade značného zníženia čínskeho dovozu je veľmi pravdepodobné, že toto zníženie dovozu z ČĽR využijú výrobcovia z iných tretích krajín.
(332)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že opatreniami sa zníži dopyt po fotovoltických výrobkoch v Únii, a preto výrobné odvetvie Únie nebude môcť zvýšiť svoj predaj, treba poznamenať, že strany neposkytli žiadne overiteľné dôkazy existencie priameho prepojenia medzi uložením opatrení a znížením dopytu po fotovoltických výrobkoch, o ktorom sa preukázalo, že bol počas rokov ovplyvňovaný viacerými faktormi.
(333)
V reakcii na tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie má malé výrobné zariadenia, a preto nedokáže splniť dopyt po niektorých druhoch zariadení, ako sú napríklad obchodné strešné zariadenia a veľké pozemné zariadenia, treba poznamenať, že z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie má kapacitu dodávať obchodné a priemyselné zariadenia (s výkonom medzi 40 kW a 1 MW) aj zariadenia pre verejný trhový segment (s výkonom medzi 1 MW a 10 MW). Okrem toho sa prešetrovaním neodhalili žiadne dôkazy, že výrobky, ktoré dodávajú rôzni výrobcovia, by sa nemohli použiť v rovnakom projekte. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(334)
Tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie nemôže mať prospech z opatrení, pretože výrobcovia z Únie nie sú „financovateľní bankou“ a že investičné fondy by neprijali financovanie projektov, ktoré využívajú moduly vyrobené v Únii, nebolo podložené. V každom prípade sa predpokladá, že vďaka uloženiu opatrení sa obnovia spravodlivé trhové podmienky, ktoré uistia investorov vrátane investorov z bankového sektora, že výrobcovia z Únie sú schopní vyvíjať životaschopné projekty. Z týchto dôvodov sa tvrdenie zamietlo.
(335)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že uložením cla na články sa de facto zvýšia náklady na výrobu výrobcov modulov z Únie, a tým sa zníži ich príťažlivosť pre spotrebiteľov, pričom sa nevylučuje, že po uložení cla môže nastať určité zvýšenie cien, treba takisto vziať do úvahy, že verejne dostupné zdroje naznačujú, že cenový vývoj modulov a článkov má klesajúcu tendenciu. Preto, aj keby sa cena článkov v dôsledku opatrení zvýšila, celkový klesajúci vývoj cien by mal viesť k zníženiu nákladov na výrobu modulov. Príslušní výrobcovia sa môžu takisto rozhodnúť získavať články v Únii, a nie z ČĽR. Nakoniec sa predpokladá, že po uložení opatrení sa zvýši využitie kapacít výrobcov článkov z Únie, a tým sa zvýšia ich úspory z rozsahu a následne sa znížia náklady. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(336)
Tvrdenie, že je veľmi pravdepodobné, že v prípade značného zníženia čínskeho dovozu po uložení opatrení toto zníženie využijú skôr výrobcovia z iných tretích krajín ako výrobné odvetvie Únie, sa prešetrovaním nepotvrdilo. Prešetrovanie neodhalilo žiadne jasné dôkazy, že iné tretie krajiny by v rozsiahlej miere zamerali svoj vývoz na trh Únie, najmä vzhľadom na pravdepodobné rozširovanie trhov iných tretích krajín, a to najmä v Ázii, ako predpokladajú verejne dostupné zdroje. Nakoniec neexistuje žiadny dôkaz, že výrobné odvetvie Únie by nedokázalo konkurovať dovozu z iných tretích krajín, aj keby sa dovoz z týchto tretích krajín v dôsledku poklesu čínskeho dovozu zvýšil.
(337)
V odpovedi na konečné zverejnenie niektoré strany tvrdili, že je nerealistické očakávať vznik udržateľnej výroby modulov a článkov výrobným odvetví Únie, pretože neexistuje žiadny racionálny investor, ktorý by investoval do výrobcov z Únie, ktorí údajne majú nepriaznivú štruktúru nákladov, a preto nemôžu vyrábať výrobky s konkurenčnými cenami. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 202 a 203 dočasného nariadenia, prešetrovaním sa nepotvrdilo, že výrobné odvetvie Únie má nepriaznivú štruktúru nákladov. Preto by neexistencia dumpingového dovozu a väčšie využívanie výrobných kapacít mali priniesť úspory z rozsahu a umožniť vznik udržateľného výrobného odvetvia Únie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tvrdenie zamietlo.
(338)
Jedna strana tvrdila, že dopyt v Únii sa riadi vývojom výkupných cien a predpokladaný návrat investícií investorov je prepojený s týmto vývojom. Strana predovšetkým tvrdila, že ak sa ceny v Únii v dôsledku cla zvýšia a výkupné ceny sa tomuto zvýšeniu primerane neprispôsobia, dopyt sa zníži a výrobné odvetvie Únie nebude mať prospech z uloženého cla.
(339)
V reakcii na toto tvrdenie sa poznamenáva, že napriek vzájomnému vzťahu medzi úrovňou výkupných cien a dopytom po fotovoltických zariadeniach dôkazy získané počas prešetrovania naznačujú, že budúci dopyt bude čoraz menej závisieť od výkupných cien a iných schém podpory, keďže v niektorých zariadeniach na niekoľkých miestach v Únii sa už pravdepodobne dosiahla fotovoltická parita siete (pozri uvedené odôvodnenie 260). Okrem toho predpokladaná návratnosť investícií by sa mala zakladať na spravodlivých trhových cenách. Nakoniec, ako sa uvádza v odôvodnení 335, aj keď nemožno vylúčiť, že po uložení opatrení dôjde k istému zvýšeniu cien, treba poznamenať, že z verejne dostupných zdrojov vyplýva, že celkový vývoj cien má klesajúcu tendenciu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(340)
Zainteresované strany poznamenali, že keďže dopyt po solárnych paneloch určujú schémy podpory, najmä výkupné ceny, a úroveň cien elektrickej energie pre konečného spotrebiteľa (ktoré určujú paritu siete), cenová elasticita dopytu môže byť veľmi vysoká. Aj keď je pripomienka týchto zainteresovaných strán, že významné zvýšenie cien môže viesť k významnému zníženiu dopytu z dôvodu konkrétnej povahy trhu, správna, tvrdenie sa musí zamietnuť, pretože je veľmi nepravdepodobné, že zvýšenie cien spôsobené opatreniami bude dôležité, a to z nasledujúcich dôvodov. V prvom rade, všetky dostupné zdroje potvrdzujú, že dôležité zníženie cien príslušného výrobku počas obdobia prešetrovania a po období prešetrovanie až po súčasnosť bude pokračovať.
Po druhé, hospodársky účinok záväzku, ktorý Komisia prijala, sa prejavuje tým, že čínski vyvážajúci výrobcovia budú dodávať príslušný výrobok za minimálnu dovoznú cenu menej ako 60 c/W, ktorá je výrazne nižšia ako cena, ktorá sa zistila počas obdobia prešetrovania pri objeme, ktorý sa približne zhoduje s ich súčasným trhovým podielom. Pri tejto cenovej úrovni je veľmi nepravdepodobné, že dopyt výrazne klesne, keďže táto cenová úroveň zabezpečí dostatočný dopyt v rámci aktuálnej úrovne podpory zabezpečenej schémami podpory a v rámci aktuálnych úrovní parity siete. Okrem toho sa očakáva, že cena za elektrickú energiu sa zvýši, pričom cena príslušného výrobku sa zníži. Záväzok prostredníctvom metódy indexácie zaručuje, že ďalšie zníženie cien príslušného výrobku sa zohľadňuje pre minimálnu dovoznú cenu. Tieto tvrdenia sa preto museli zamietnuť.
(341)
Niekoľko zainteresovaných strán znova zopakovalo, že záujem Únie nie je výrazný, pretože pridaná hodnota, ktorú vytvorili dodávateľské a odbytové odvetvia, je oveľa výraznejšia ako pridaná hodnota, ktorú vytvára výrobné odvetvie Únie v rámci fotovoltického hodnotového reťazca. Tvrdenie, že rôzne segmenty fotovoltického priemyslu majú rôznu pridanú hodnotu sa nespochybňuje. Ako sa uvádza v odôvodnení 228 dočasného nariadenia, z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobili nekalé obchodné praktiky. Niekoľkí výrobcovia z Únie boli skutočne nútení ukončiť prevádzku a bez prijatia opatrení sa ďalšie zhoršovanie zdá isté. Keďže všetky segmenty fotovoltického priemyslu sú naozaj úzko prepojené, zánik výroby v Únii by mohol mať poškodzujúci vplyv na celý fotovoltický priemysel, ktorý by sa stal plne závislým od externých dodávok. Preto aj z dôvodov bezpečnosti dodávok sa tvrdenie muselo zamietnuť.
(342)
V odpovedi na konečné zverejnenie jedna zainteresovaná strana zopakovala tvrdenie, že vyššia pridaná hodnota vytvorená dodávateľským a odbytovým odvetvím v porovnaní s výrobným odvetvím Únie príslušného výrobku je relevantná, pokiaľ ide o to, či by sa malo uložiť dumpingové clo. V tejto súvislosti sa potvrdzuje, že pri hodnotení záujmu Únie inštitúcie porovnali pozitívne a negatívne následky, ktoré bude mať clo na rôzne hospodárske subjekty. Vzhľadom na to, že vplyv dodávateľského a odbytového odvetvia je obmedzený, opatrenia umožnia výrobnému odvetviu Únie zotaviť sa z dumpingu spôsobujúceho ujmu.
(343)
Jedna strana spochybnila počet pracovných miest, ktoré by sa zabezpečili uložením opatrení. Tvrdila, že výrobné odvetvie Únie zamestnáva okolo 6 000 ľudí, a nie 25 000, ako sa uvádza v odôvodnení 229 dočasného nariadenia.
(344)
Na podporu tohto tvrdenia však neboli poskytnuté žiadne dôkazy, a preto sa zamietlo. Objasňuje sa, že vzhľadom na vylúčenie doštičiek z rozsahu výrobku výrobné odvetvie Únie zamestnávalo počas obdobia prešetrovania približne 21 000 zamestnancov. Zainteresované strany neposkytli žiadny dôkaz, že počet zamestnancov vo výrobnom odvetví Únie sa po období prešetrovania výrazne zmenil.
(345)
Na záver možno konštatovať, že prešetrovaním sa dokázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo v dôsledku dumpingového dovozu ujmu a nedokázalo kompenzovať investície prostredníctvom ziskového predaja. Predpokladá sa, že uložením opatrení sa obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, a to mu umožní konkurovať za rovnakých podmienok. Pravdepodobný pokles dovozu z ČĽR by mal umožniť výrobnému odvetviu Únie zvýšiť predaj v Únii a lepšie využívať dostupné výrobné kapacity v krátkodobom horizonte. To zasa môže viesť k úsporám z rozsahu. Aj keď je možné, že v dôsledku uloženia opatrení dôjde v krátkodobom horizonte k zvyšovaniu cien podobného výrobku, celkový klesajúci vývoj cien sa pravdepodobne udrží aj vďaka ďalšiemu poklesu nákladov na výrobu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, na jednej strane a konkurenčnému tlaku od výrobcov z tretích krajín, ktorí budú takisto konkurovať na trhu Únie, na strane druhej.
(346)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 227 a 231 dočasného nariadenia, s výnimkou údaja o zamestnanosti uvedeného v odôvodnení 344, sa potvrdzujú.
3. Záujem neprepojených dovozcov
(347)
Po dočasnom zverejnení neprepojený dovozca, ktorý poskytol vyplnený dotazník pred uložením dočasných opatrení a ktorý bol považovaný za súčasť predbežnej vzorky, tvrdil, že závery týkajúce sa vplyvu opatrení na neprepojených dovozcov sú založené len na jeho vlastnom vyplnenom dotazníku, ktorý sa preto nemôže považovať za reprezentatívny.
(348)
Dočasné nariadenie založilo svoje zistenia v súvislosti s neprepojenými dovozcami na jednej spoločnosti vzhľadom na to, že ako sa uvádza v odôvodnení 232 dočasného nariadenia, hlavnou činnosťou len jedného z troch dovozcov zaradených predbežne do vzorky bolo obchodovanie s príslušným výrobkom. Ako sa uvádza v odôvodnení 21, po uložení dočasných opatrení sa vzorka rozšírila, boli oslovení ďalší neprepojení dovozcovia a z piatich dodatočných vyplnených dotazníkov boli len tri dostatočne úplné, aby umožnili zmysluplné posúdenie. V konečnej fáze sa preto vzorka neprepojených dovozcov rozšírila o štyroch dovozcov. Činnosť štyroch spolupracujúcich neprepojených dovozcov zaradených do vzorky, ktorá sa týkala príslušného výrobku, predstavovala počas obdobia prešetrovania medzi 60 % a 100 % ich celkového obchodovania. Okrem toho 16 % až 100 % z celkového dovozu modulov štyroch spolupracujúcich neprepojených dovozcov pochádzalo z ČĽR a len jeden dovážal výhradne z príslušnej krajiny. Ziskovosť štyroch spolupracujúcich neprepojených dovozcov príslušného výrobku zaradených do vzorky bola počas obdobia prešetrovania v priemere 2,3 %.
(349)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že vplyv cla na neprepojených dovozcov je podhodnotený, pretože neexistujú žiadne okamžité alternatívne zdroje dodávok, ktoré by nahradili čínsky dovoz príslušného výrobku v prípade uloženia cla, a že zmena zdroja dodávok je ťažká preto, že hlavná výroba prebieha v ČĽR, čo by znamenalo ďalšie značné náklady.
(350)
V tejto súvislosti sa pripomína, že uloženie opatrení by nemalo viesť k zániku dovozu príslušného výrobku z ČĽR. Prešetrovaním sa naznačilo, že možný pokles dovozu z ČĽR ovplyvní predovšetkým tých dovozcov, ktorí dovážali príslušný výrobok výhradne z ČĽR, čo je prípadom len jedného zo štyroch spolupracujúcich neprepojených dovozcov. Pokiaľ ide o vplyv opatrení na finančnú situáciu neprepojených dovozcov, nevylučuje sa, že tento vplyv môže byť negatívny, ale dospelo sa k záveru, že to bude vo veľkej miere závisieť od ich kapacity zmeniť zdroje dodávok alebo presunúť aspoň časť z možného zvýšenia cien na svojich zákazníkov. Pokiaľ ide o hospodárske subjekty, ktoré dovážajú výrobok aj z iných zdrojov ako ČĽR, alebo dovážajú aj iné výrobky ako príslušný výrobok, negatívny vplyv sa ešte viac obmedzí. Komisia preto usudzuje, že aj keď je negatívny vplyv na dovozcov príslušného výrobku pravdepodobný, tento vplyv zostane v priemere obmedzený.
(351)
Jeden neprepojený dovozca tvrdil, že prijatie výrobkov od nového dodávateľa si vyžaduje značný pracovný čas a finančné investície. V tejto súvislosti sa v odpovedi na konečné zverejnenie tvrdilo, že overovaciemu tímu sa v čase návštevy na mieste poskytli relevantné dôkazy týkajúce sa požiadavky dlhodobého testovania, ktoré musí dovozca vykonať predtým, ako sa rozhodne dodávať od konkrétneho vývozcu.
(352)
V každom prípade sa uznáva, že vytvorenie nového vzťahu medzi dovozcom a dodávateľom so sebou prináša dodatočné náklady a časovú náročnosť (napríklad pri testovaní výrobku). Zároveň sa však zmena dodávateľov javí ako bežné riziko, s ktorým sa v profesionálnej činnosti dovozcov počíta, a súvisí so skutočnosťou, že fotovoltický trh sa vyvíja, a preto sa neustále mení (napríklad konkurzné konania, konsolidácie), čo si vyžaduje zmenu starých dodávateľov za nových. Okrem toho možno predpokladať, že nové typy modulov, ktoré sa neustále dostávajú na trh (napríklad s novými charakteristikami účinnosti), si takisto vyžadujú testovanie. V tejto súvislosti sa testovanie nového výrobku (aj od rovnakého dodávateľa) zdá skôr štandardom ako nezvyčajnou činnosťou. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(353)
V odpovedi na konečné zverejnenie dve strany zopakovali tvrdenie, že sa dostatočne nezvážil záujem neprepojených dovozcov. Jedna strana tvrdila, že z dôvodu nedostatku nedôverných verzií vyplnených dotazníkov dodatočných spolupracujúcich dovozcov strany nemali možnosť riadne ich posúdiť. Spochybnila posúdenie Komisie týkajúce sa možnosti, že iný dovoz z tretích krajín do Únie by sa zvýšil, čo by umožnilo dovozcom zmeniť dodávky na základe predpokladu, že iné tretie trhy prosperujú. V tejto súvislosti strana tvrdila, že takýto predpoklad je v rozpore so závermi uvedenými v odôvodnení 336, v ktorých sa tvrdilo, že dovoz z iných tretích krajín nebude veľký. Ďalšia strana mala pochybnosti o tom, či Komisia rešpektovala zásadu nediskriminácie, keďže výrobcom z Únie venovala vo svojom posúdení viac pozornosti ako inými hospodárskym subjektom.
(354)
Po prvé sa potvrdzuje, že nedôverné verzie vyplnených dotazníkov doručených po zverejnení dočasného nariadenia dodatočnými spolupracujúcimi dovozcami boli zahrnuté do spisu, ktorý bol zainteresovaným stranám k dispozícii na preskúmanie. Po druhé, predpoklad, že dovoz z iných tretích krajín sa môže zvýšiť v reakcii na nižší dovoz z ČĽR nie je v rozpore s predpokladom, že takéto zvýšenie by nemalo byť veľké vzhľadom na zvyšujúci sa celosvetový dopyt po fotovoltických zariadeniach. Zároveň výrobné odvetvie Únie očakáva, že znova prevezme určitú časť trhového podielu, ktorá predtým patrila výrobcom z ČĽR, a preto nemožno vylúčiť, že neprepojení dovozcovia utrpia určitú stratu z podnikateľskej činnosti. Treba však poznamenať, že sa očakáva, že celková veľkosť fotovoltického trhu bude z dlhodobého hľadiska naďalej rásť, keďže parita siete sa dosahuje v čoraz viacerých oblastiach. Na záver sa objasňuje, že tak ako vo všetkých prešetrovaniach týkajúcich sa ochrany obchodu, situácia výrobného odvetvia Únie sa posudzuje s cieľom stanoviť, či utrpelo značnú ujmu z dôvodu dumpingového dovozu, pričom v kontexte analýzy záujmu Únie sa záujem výrobného odvetvia Únie posudzuje na rovnakom základe ako pri ostatných hospodárskych subjektoch vrátane neprepojených dovozcov. Objasňuje sa takisto, že prešetrovanie či výrobné odvetvie utrpelo značnú ujmu, alebo nie, sa riadi predovšetkým článkom 3 ods. 5 základného nariadenia, v ktorom sa stanovujú minimálne normy takéhoto prešetrovania. Záujem Únie sa analyzuje len raz a pozitívne stanovenie dumpingu spôsobujúceho ujmu sa vykonalo v súlade s normami stanovenými v článku 21 základného nariadenia. V dôsledku toho sa usúdilo, že pravdepodobne negatívny vplyv opatrení na určitých dovozcov, najmä tých, ktorí dovážali výrobky výhradne z ČĽR, neprevážil nad výhodami oparení pre výrobné odvetvie Únie a strednodobými a dlhodobými výhodami pre fotovoltický trh v Únii, ktoré sú výsledkom spravodlivej hospodárskej súťaže.
(355)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky na základe informácií týkajúcich sa štyroch dovozcov zaradených do vzorky, odôvodnenia 211 a 234 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
4. Záujem hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti
(356)
Po dočasnom zverejnení niekoľko strán znova zdôraznilo, že väčšina vstupov do fotovoltického hodnotového reťazca pochádza z Únie a že uložením cla sa tento výhodný stav ukončí, pretože výroba príslušného výrobku v ČĽR sa v dôsledku cla zníži. V odpovedi na konečné zverejnenie jedna strana poukázala na to, že opatrenia v tomto prípade môžu podnietiť iné opatrenia, ktoré ČĽR môže uložiť na výrobky z Únie.
(357)
V tejto súvislosti sa predpokladá, že ako sa uvádza v odôvodnení 239 dočasného nariadenia, že čínsky dovoz bude aj po prijatí cla naďalej zásobovať trh Únie. Okrem toho z prognózy rôznych verejne dostupných zdrojov vo fotovoltickom priemysle, napríklad z Vyhliadok svetového trhu s fotovoltickými výrobkami na roky 2013 - 2017 podľa asociácie EPIA, vyplýva, že možné zníženie dopytu v Únii by malo byť iba krátkodobé (v rokoch 2013 a 2014), pretože spotreba v Únii sa v nasledujúcich rokoch ďalej zvýši. Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení 239 dočasného nariadenia, riešenie nekalých obchodných praktík pravdepodobne umožní budovanie udržateľného rastu na fotovoltickom trhu v Únii zo strednodobého a dlhodobého hľadiska, z ktorého budú mať prospech všetky hospodárske subjekty v Únii. Na záver, pokiaľ ide o tvrdenie o možných odvetných opatreniach ČĽR v reakcii na opatrenia uložené v tomto prípade, poznamenáva sa, že ČĽR, tak ako každý iný člen WTO, môže využiť prešetrovania týkajúce sa ochrany obchodu len v odôvodnených prípadoch a každé takéto prešetrovanie musí byť v súlade s prísnymi pravidlami WTO. Komisia sleduje každé takéto prešetrovanie, aby zabezpečila súlad s pravidlami WTO. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(358)
Niektoré strany spochybnili záver uvedený v odôvodnení 239 dočasného nariadenia, že znížený vývoz fotovoltických výrobkov hospodárskymi subjektmi z dodávateľskej oblasti z Únie do ČĽR by sa mohol vyvážiť vývozom na ostatné trhy, a tvrdili, že uložením cla sa zníži celosvetový dopyt po výrobku.
(359)
V tejto súvislosti treba najskôr poznamenať, že sa nepredpokladá, že výsledkom uloženia cla bude úplné zastavenie čínskeho dovozu. Okrem toho z informácií získaných počas prešetrovania nevyplynula priama korelácia medzi vývojom dovozu z ČĽR na trh Únie a vývozom z ČĽR na iné trhy. Navyše z prognózy verejne dostupných zdrojov, napríklad z Vyhliadok svetového trhu s fotovoltickými výrobkami na roky 2013 - 2017 podľa združenie EPIA, vyplýva, že v nasledujúcich rokoch bude trh s fotovoltickými výrobkami na celom svete rásť. Pokiaľ ide o čínsky trh, existujú náznaky, že domáca spotreba v ČĽR výrazne vzrastie (ako naznačuje napríklad združenie EPIA). Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa nepredpokladá, že vývoz hospodárskych subjektov z dodávateľskej oblasti z Únie do ČĽR sa v dôsledku uloženia opatrení výrazne zníži.
(360)
Takisto treba poznamenať, že zníženie dopytu v Únii v rokoch 2013 a 2014, ktoré sa uvádza v odôvodnení 357, môže mať negatívny vplyv na hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti. To však nemôže byť spojené s clom, prinajmenšom nie s jeho väčšou časťou, pretože sa to predpokladalo ešte pred uložením dočasných opatrení. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 239 dočasného nariadenia, pokiaľ ide o výrobcov z Únie vyrábajúcich stroje pre fotovoltický priemysel, v dôsledku značnej voľnej kapacity v ČĽR je nepravdepodobné, že ich vývoz do ČĽR sa môže značne zvýšiť, a to aj za predpokladu, že čínski výrobcovia zvýšia svoj objem výroby. Nakoniec, informácie získané počas prešetrovania naznačujú, že výrobcov strojov môže ovplyvniť aj čínsky 12. päťročný plán pre solárny fotovoltický priemysel, v ktorom sa predpokladá, že do roku 2015 bude 80 % výrobných zariadení na výrobu článkov pochádzať z ČĽR. Ak sa táto zmena dosiahne v súlade s pravidlami WTO, môže to ďalej obmedziť možnosť výrobcov strojov v Únii súťažiť na čínskom trhu. Uvedené tvrdenie sa preto zamietlo.
(361)
Čínska vláda v odpovedi na konečné zverejnenie tvrdila, že 12. päťročný plán pre solárny fotovoltický priemysel ponúka len niekoľko všeobecných smerodajných zásad, ktoré nie sú záväzné, keďže sa nepredpokladajú žiadne právomoci presadzovania, a že preto by sa nemal považovať za dôkaz toho, že možnosť výrobcov strojov z Únie súťažiť na čínskom trhu bude obmedzená. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že čínska vláda zahrnula fotovoltický priemysel v 12. päťročnom pláne medzi strategické odvetvia a vydala aj osobitný plán pre solárny fotovoltický priemysel. V tomto pláne čínska vláda vyjadrila podporu „nadradeným podnikom“ a „kľúčovým podnikom“, zaviazala sa, že bude „podporovať zavádzanie rôznych politík podpory fotovoltického priemyslu“, a „sformuluje celkovú prípravu politík podpory v oblasti priemyslu, financií, daní…“. Okrem toho, keďže plán obsahuje dôležité smernice, ktorých ciele má čínsky priemysel dosiahnuť v období piatich rokov, má silný vplyv na podnikateľské prostredie v ČĽR a v krajinách, ktoré s ČĽR obchodujú. Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti existujú jasné dôkazy, že sloboda voľby čínskych výrobcov článkov a konkurenčný tlak na výrobcov výrobných zariadení z Únie vyvážajúcich na čínsky trh sú plánom obmedzené. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(362)
Jeden spolupracujúci výrobca surovín spochybnil výhľad na vyváženie zníženej výroby na čínskom trhu prostredníctvom iných trhov vzhľadom na značnú inštalovanú výrobnú kapacitu v ČĽR, ktorú nie je jednoduché vybudovať inde.
(363)
So zreteľom na závery uvedené v odôvodnení 359 sa toto tvrdenie zamieta, pretože neexistujú žiadne dôkazy o údajnej zníženej výrobe na čínskom trhu.
(364)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila počet zamestnancov v dodávateľskej oblasti, ktorý sa uvádza v odôvodnení 236 dočasného nariadenia.
(365)
Objasňuje sa, že počet 4 200 zamestnancov uvedený v dočasnom nariadení sa nevzťahuje na celé odvetvie, ale len na spolupracujúce hospodárske subjekty z dodávateľskej oblasti, ako sú výrobcovia zariadení a dodávateľ polykryštalického kremíka, a vyplýva z vyplnených dotazníkov.
(366)
Aj po vylúčení doštičiek z rozsahu výrobku by výrobcovia tohto výrobku z Únie mali mať prospech z uloženia cla, keďže výrobné odvetvie Únie pravdepodobne zvýši výrobu článkov a modulov.
(367)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 235 a 240 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. Záujem hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti
(368)
Ako sa uvádza v odôvodnení 329, po uložení dočasných opatrení sa vykonali ďalšie overovacie návštevy u dvoch navrhovateľov projektov.
(369)
Okrem siedmych vyplnených dotazníkov od hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti, ktorých činnosť priamo súvisí s podobným výrobkom (ide konkrétne o navrhovateľov projektov a hospodárske subjekty vykonávajúce montáž), analýza ktorých tvorila základ posúdenia hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti v dočasnom nariadení, sa ďalej analyzovalo šesť vyplnených dotazníkov, ktoré sa predložili v predbežnej fáze a nepovažovali sa za dostatočne úplné (pozri odôvodnenie 241 dočasného nariadenia), keďže poskytovali dôkazy o relatívnom význame ich činnosti vo fotovoltickom priemysle v porovnaní s ich celkovou činnosťou.
(370)
Týchto šesť dodatočných hospodárskych subjektov predstavuje poskytovateľov služieb vo fotovoltickom priemysle (logistika, preprava, vzťahy s verejnosťou atď.), teda ide o hospodárske subjekty, ktorých činnosť nie je priamo prepojená s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania. Napriek určitým nedostatkom v odpovediach z údajov v dotazníkoch vyplynulo, že činnosť týchto hospodárskych subjektov vo fotovoltickom priemysle je v porovnaní s ich celkovou činnosťou zanedbateľná. Počas obdobia prešetrovania predstavovala ich činnosť vo fotovoltickom priemysle približne 5 % celkovej návratnosti a 8 % celkovej zamestnanosti. Ziskovosť bola v priemere približne 7 %. Treba však poznamenať, že údaje týkajúce sa ziskovosti neboli úplné, keďže nie všetky hospodárske subjekty tieto údaje uviedli.
(371)
Na základe ďalšej analýzy sa dospelo k záveru, že vzhľadom na poskytnuté údaje je nepravdepodobné, že akýkoľvek možný vplyv opatrení na ekonomickú situáciu poskytovateľov služieb vo fotovoltickom priemysle bude výrazný.
(372)
Po predbežnom a konečnom zverejnení niekoľko strán spochybnilo reprezentatívnosť údajov o obrate, ziskovosti a zamestnanosti hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti, ktoré Komisia odvodila z vyplnených dotazníkov siedmich hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti. Združenie AFASE predložilo „prieskum“, ktorý sa uskutočnil medzi členmi združenia (hospodárske subjekty vykonávajúce montáž), s cieľom ukázať, že pre väčšinu hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž predstavuje obchodovanie vo fotovoltickom priemysle hlavný zdroj príjmov. Združenie AFASE ďalej tvrdilo, že na rozdiel od zistení uvedených v odôvodnení 242 hospodárske subjekty z odbytovej oblasti, najmä hospodárske subjekty vykonávajúce montáž, realizujú len jednomiestne ziskové rozpätie, a preto nemôžu clo absorbovať.
(373)
Pokiaľ ide o reprezentatívnosť údajov použitých v dočasnom nariadení, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 330, Komisia použila všetky údaje, ktoré poskytli hospodárske subjekty z odbytovej oblasti v osobitnom vyplnenom dotazníku, ako aj zistenia združenia AFASE.
(374)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že obchodovanie vo fotovoltickom priemysle predstavuje hlavný zdroj príjmov pre hospodárske subjekty vykonávajúce montáž, ďalšia analýza vyplnených dotazníkov, ktoré poskytli hospodárske subjekty z odbytovej oblasti (hospodárske subjekty vykonávajúce montáž a navrhovatelia projektov), potvrdila, že činnosť priamo súvisiaca s podobným výrobkom, ktorá je predmetom prešetrovania, predstavovala v priemere okolo 42 % celkovej činnosti týchto hospodárskych subjektov a ziskovosť dosahovala v priemere 11 %. Ak sa však vezmú do úvahy aj ich činnosti priamo nesúvisiace s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, ich celkový význam sa značne zvyšuje v prípade troch zo siedmich hospodárskych subjektov. V dôsledku toho sa zodpovedajúci percentuálny podiel počas obdobia prešetrovania pohyboval od 45 % do 100 %. Okrem toho, pokiaľ ide o sedem hospodárskych subjektov (navrhovateľov projektov a hospodárske subjekty vykonávajúce montáž), ziskovosť činnosti vo fotovoltickom priemysle vrátane činností, ktoré nie sú priamo prepojené s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, by v priemere predstavovala 9 %. Z hľadiska zamestnanosti činnosť vo fotovoltickom priemysle vrátane činností, ktoré nie sú priamo prepojené s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, pre sedem hospodárskych subjektov predstavovala približne 660 pracovných miest na plný pracovný úväzok počas obdobia prešetrovania. Tieto hospodárske subjekty boli okrem projektov a montáží vo fotovoltickom priemysle aktívne aj v oblasti montáže zariadení na výrobu veternej energie a v oblasti výroby elektrických zariadení.
(375)
Usudzuje sa, že akýkoľvek vplyv opatrení na hospodárske subjekty z odbytovej oblasti sa musí posúdiť predovšetkým z hľadiska ich činnosti súvisiacej s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania a ktorý počas prešetrovania dosiahol priemernú ziskovosť 11 %. Ak sa to však aj posúdi na základe celkovej činnosti vo fotovoltickom priemysle, ktorá priamo nesúvisí s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, závery budú podobné ako tie, ku ktorým sa dospelo počas predbežnej fázy, keďže rôzne zohľadnené faktory, a to ziskovosť a schopnosť absorbovať časť cla, sa z celkového hľadiska výrazne nelíšia (ziskovosť sa znížila z 11 % v priemere na 9 % v priemere). V odpovedi na konečné zverejnenie, jedna strana, v priestoroch ktorej Komisia vykonala overovaciu návštevu, spochybnila reprezentatívnosť záveru týkajúceho sa ziskovosti hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž a navrhovateľov projektov, ktorý bol podľa názoru strany údajne založený len na jednej transakcii. Toto tvrdenie sa zamieta, pretože Komisia vypočítala ziskovosť hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti na základe všetkých údajov predložených hospodárskymi subjektmi z odbytovej oblasti vo vyplnených dotazníkoch.
(376)
Pokiaľ ide o prieskum, ktorý uskutočnilo združenie AFASE medzi svojimi členmi, najskôr treba poznamenať, že všetky hospodárske subjekty mali príležitosť predstúpiť na začiatku prešetrovania a vyplniť konkrétny dotazník určený hospodárskym subjektom z odbytovej oblasti, v ktorom sa požadovali potrebné informácie na posúdenie vplyvu cla na tieto subjekty. Po druhé, počas prieskumu sa neodhalila identita hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž, a preto nebolo možné overiť relevantnosť a spoľahlivosť poskytnutých údajov. Po tretie, kým niekoľko otázok z tohto dotazníka sa týkalo kapacity hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž absorbovať možné clo, v prieskume chýbali zmienky o zisku, ktorý dosiahli tieto hospodárske subjekty počas obdobia prešetrovania, a teda chýbal dôležitý prvok na hodnotenie vplyvu opatrení. Preto sa z predloženého prieskumu nedajú vyvodiť žiadne zmysluplné závery.
(377)
Niekoľko strán spochybnilo závery uvedené v odôvodneniach 247 a 250 dočasného nariadenia, že pracovné miesta v odbytovom segmente budú negatívne ovplyvnené z krátkodobého hľadiska a že celkový vplyv bude negatívny, ale len v obmedzenom rozsahu vzhľadom na predpoklad, že fotovoltický trh v Únii bude zo strednodobého a dlhodobého hľadiska rásť. Niektoré strany ďalej tvrdili, že najmä hospodárske subjekty vykonávajúce montáž, ktoré sú závislé od fotovoltických zariadení, pocítia pokles dopytu.
(378)
Možné straty pracovných miest vyplývajúce z uloženia cla sa ďalej analyzovali. Celkove, ako sa už uvádza v odôvodnení 246 dočasného nariadenia, informácie získané počas prešetrovania potvrdili, že v odbytovej oblasti došlo v období rokov 2011 a 2012 k stratám pracovných miest v dôsledku zníženia dopytu po fotovoltických zariadeniach s výkonom približne 5 GW v Únii. Tieto straty pracovných miest nemožno pripísať opatreniam, keďže sú odzrkadlením vývoja na trhu. Okrem toho, v období rokov 2013 a 2014 sa predpokladá ďalšie zníženie dopytu, ktoré bude mať pravdepodobne za následok ďalšie straty pracovných miest vo fotovoltickom priemysle. Takýto vývoj dopytu predpokladali aj hlavné výskumné centrá, napríklad združenie EPIA, pred začatím prešetrovania, a preto tieto straty pracovných miest nemožno pripísať uloženiu opatrení.
(379)
Výrobné odvetvie Únie predložilo štúdiu, ktorú vypracoval konzultant, spoločnosť PriceWaterHouseCoopers („PWC“), o možnom vplyve opatrenia na pracovné miesta vo fotovoltickom priemysle. Štúdia spoločnosti PWC sa týka najmä predchádzajúcej štúdie, ktorú vypracoval konzultant Prognos a v ktorej sa predpokladali veľké straty pracovných miest na fotovoltickom trhu v dôsledku uloženia opatrení. Túto štúdiu predložilo združenie AFASE pred uložením dočasného cla a zaoberajú sa ňou odôvodnenia 243 až 246 dočasného nariadenia. V štúdii spoločnosti PWC sa kritizovala štúdia spoločnosti Prognos a poukázalo sa na skutočnosť, že celková strata pracovných miest, ktorú stanovila spoločnosť Prognos, v skutočnosti prevyšovala celkový počet existujúcich pracovných miest vo fotovoltickom priemysle v Únii. Pokiaľ ide o vplyv cla na trh Únie, spoločnosť PWC dospela k opačným záverom ako Prognos a predpovedala čistý pozitívny vplyv na pracovné miesta v Únii, ako aj to, že prospech preváži nad možnými negatívnymi účinkami cla (napríklad na dopyt). Keďže neboli predložené nové podložené tvrdenia o vplyve opatrení na zamestnanosť v odbytovej oblasti, tvrdenia uvedené v odôvodneniach 247 až 250 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(380)
Združenie AFASE tvrdilo, že Komisia nezverejnila zdroj pre 20 % rozpätie chybovosti počtu priamych pracovných miest vo fotovoltickom priemysle vypočítaných na rok 2011, ktoré sa uvádza v odôvodnení 245 dočasného nariadenia.
(381)
Toto 20 % rozpätie chybovosti, ktoré sa môže týkať dodávateľskej alebo odbytovej oblasti, vyšlo najavo počas overovacej návštevy v priestoroch združenia EPIA. Poukazuje na zložitosť posúdenia presných údajov týkajúcich sa zamestnanosti v odbytovej oblasti, keďže existuje len niekoľko zdrojov pre získavanie údajov, ktoré sú často protichodné.
(382)
V odpovedi na konečné zverejnenie niekoľko strán tvrdilo, že v analýze Komisie nebola žiadna zmienka o skutočnosti, že clo len prispeje k strate pracovných miest vyplývajúcej z menšieho počtu fotovoltických zariadení po roku 2011. Tvrdilo sa, že takéto straty pracovných miest, najmä v odbytovej oblasti, sú úzko spojené so skutočnosťou, že hospodárske subjekty vykonávajúce montáž vo fotovoltickom priemysle sú závislé od solárnych zariadení. Okrem toho združenie AFASE kritizovalo Komisiu za to, že riadne nezvážila prieskum, ktorý vykonalo medzi svojimi členmi, a podobný prieskum, ktorý vykonalo Združenie obchodu so solárnymi výrobkami v Spojenom kráľovstve (UK Solar Trade Association), v ktorých sa údajne preukázala takáto závislosť.
(383)
Pokiaľ ide o to, že Komisia sa nezmienila o vplyve cla na pracovné miesta, odkazuje sa na uvedené odôvodnenia 377 a 379, ktoré sa venujú tvrdeniam týkajúcim sa vplyvu opatrení na pracovné miesta vo fotovoltickom priemysle a v ktorých sa uznáva, že pracovné miesta v odbytovej oblasti by naozaj mohli byť krátkodobo ovplyvnené týmito opatreniami.
(384)
V súvislosti s prieskumom, ktorý vykonalo združenie AFASE a Združenie obchodu so solárnymi výrobkami v Spojenom kráľovstve v reakcii na konečné zverejnenie, bola poskytnutá identita spoločností, ktoré sa zúčastnili pohovoru. Prieskumy však neboli dostatočné, keďže napríklad niektoré odpovede neboli úplné. Z analýzy prieskumov vyplynuli tieto skutočnosti. Pokiaľ ide o prieskum vykonaný združením AFASE, najskôr sa poznamenáva, že väčšina 50 hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž vyhlásila, že sú aktívni výhradne na fotovoltickom trhu. 15 z 50 hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž vyhlásilo, že sú aktívni aj v iných činnostiach nesúvisiacich s fotovoltickým priemyslom, ako sú napríklad montáže vykurovacích alebo elektrických zariadení alebo do určitej miery montáže zariadení na výrobu veternej energie. V prípade prieskumu Spojeného kráľovstva 21 z 31 spoločností v Spojenom kráľovstve, ktoré odpovedali na pohovor, vykonávalo aj iné ako fotovoltické činnosti. Z tohto výsledku vyplýva, že pokiaľ ide o takmer polovicu navrhovateľov projektov a hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž, zistenie uvedené v odôvodnení 247 dočasného nariadenia týkajúce sa schopnosti vykonávať iné činnosti, ako napríklad montáže elektrických alebo vykurovacích zariadení, inštalatérske práce a montáž iných zariadení na výrobu zelenej energie, je správne. Uznáva sa však, že táto schopnosť môže mať menší rozsah, než sa predpokladalo v dočasnom nariadení. Jej zmierňujúci účinok na straty pracovných miest preto môže byť menej dôležitý, než sa pôvodne predpokladalo. Po druhé, niektoré hospodárske subjekty skúmané združením AFASE a Združením obchodu so solárnymi výrobkami v Spojenom kráľovstve využívali výrobky vyrábané v Únii a niektoré predpokladajú nákup iných ako čínskych výrobkov po uložení opatrení, aby sa vyhli zvýšeniu cien. Preto sa očakáva, že ich závislosť od čínskeho dovozu a vplyv opatrení budú obmedzené, pretože majú prístup k výrobkom vyrobeným v Únii.
Po tretie, stanovenie vplyvu opatrení na podnikateľskú činnosť všetkých skúmaných hospodárskych subjektov neumožnilo dospieť k presvedčivým záverom, keďže ich posúdenie bolo veľmi rôznorodé. Niektoré spoločnosti dokonca neboli schopné posúdiť takýto vplyv. Po štvrté, aj odpovede na otázku o počte fotovoltických projektov, ktorým v prípade uloženia cla hrozí zrušenie, boli v prieskume Spojeného kráľovstva rôzne od „nie veľa projektov“ až po „všetky projekty“. Niektoré hospodárske subjekty to nevedeli odhadnúť. Na záver, v oboch prieskumoch chýbala otázka o ziskovosti posudzovaných hospodárskych subjektov, čo je dôležité na posúdenie možnej absorpcie nárastu ceny, ak by k nej došlo, vyplývajúcej z uloženia cla.
(385)
Ďalšie strany tvrdili, že hospodárske subjekty nemôžu jednoducho zmeniť svoju činnosť alebo prejsť na iné zelené energetické zariadenia z dôvodu veľmi odlišných technológií a obsiahnutého know-how. Preto, ak sa uloží clo, budú musieť skončiť svoju činnosť. Po konečnom zverejnení, toto tvrdenie zopakovala jedna zainteresovaná strana, ktorá tvrdila, že hospodárske subjekty vykonávajúce montáž investovali do špecializácie vo fotovoltickej oblasti značné prostriedky, napríklad do osobitnej odbornej prípravy, z čoho vyplýva, že ich hlavným zameraním je fotovoltický priemysel a že nie sú schopné prejsť na inú činnosť.
(386)
Toto tvrdenie nebolo dostatočne podložené a neukázalo sa, akú presnú znalosť musel hospodársky subjekt vykonávajúci montáž nadobudnúť a aké náročné a drahé je získať ju. Bez ohľadu na to inštitúcie uznávajú, že hospodárske subjekty vykonávajúce montáž majú vyvinuté know-how špecifické pre montáž fotovoltických modulov. Vývoj tohto know-how je však pomerne nový a prispieva k hlavnej odbornosti hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž, ktorou je montáž elektrických alebo vykurovacích zariadení, inštalatérske práce atď. Vyvinul sa tiež v reakcii na nekalé praktiky, konkrétne masívny prílev dumpingového dovozu z ČĽR. Tvrdenie sa musí zvážiť bez ohľadu na špeciálne zručnosti zamestnancov hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž a súčasne s analýzou uvedenou v odôvodneniach 378 a 382, ktorá sa týka situácie zamestnanosti v odbytovej oblasti, ktorá môže byť z krátkodobého hľadiska negatívne ovplyvnená, ale ktorá vďaka udržateľnému obchodu bude viesť k zvýšeniu zamestnanosti hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. Preto sa tvrdenie zamietlo.
(387)
Niekoľko strán spochybnilo tvrdenie týkajúce sa schopnosti hospodárskych subjektov v odbytovej oblasti čiastočne absorbovať možné zvýšenie cien uvedené v odôvodnení 247 dočasného nariadenia. Toto tvrdenie bolo takisto nedostatočne podložené, a preto sa neposúdilo, v akom rozsahu je toto tvrdenie pravdivé. Ako sa uvádza v odôvodnení 374, ziskovosť spolupracujúcich hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti priamo prepojených s príslušným výrobkom sa v priemere vyhodnotila na približne 11 %, čo uvedeným hospodárskym subjektom dáva možnosť absorbovať aspoň čiastočne určité zvýšenie cien, ak nejaké nastane. V tomto kontexte treba pripomenúť, že ako sa uvádza v odôvodnení 335, celkový vývoj cien má klesajúcu tendenciu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(388)
V odpovedi na konečné zverejnenie niektoré strany zopakovali tvrdenie, že v dôsledku uloženia opatrení vznikne vážne riziko zníženia dopytu po solárnych výrobkoch v Únii, čo hovorí proti uloženiu opatrení. Jedna strana tvrdila, že slnečná energia má v súčasnosti vysokú cenovú elasticitu dopytu a dokonca aj obmedzené zvýšenie cien solárnych výrobkov by viedlo k významnému zníženiu dopytu. Táto strana odhadla, že v dôsledku antidumpingového cla v rozsahu 30 % by sa mohol ďalej znížiť dopyt o 8 GW, pričom v dôsledku 50 % cla by sa dopyt znížil o 10 GW. Rovnako aj združenie AFASE odkázalo na štúdiu vypracovanú trhovým analytikom, ktorý takisto predpokladá zníženie dopytu v roku 2013 v dôsledku uloženia 50 % cla až o 2 GW, teda v oveľa menšom rozsahu.
(389)
Aj keď rôzne scenáre zníženia dopytu predložili počas prešetrovania rôzne strany okrem tých, ktoré sa uvádzajú vyššie, tieto scenáre neobsahovali porovnateľné výsledky. Aj keď sa nedá vylúčiť, že clo môže viesť k zníženiu dopytu po fotovoltických zariadeniach, takýto účinok je náročné vyčísliť vzhľadom na rôzne prvky, ktoré ovplyvňujú príťažlivosť fotovoltických zariadení v Únii (pozri napríklad odôvodnenie 258 dočasného nariadenia). Okrem toho, ak aj takéto zníženie z krátkodobého hľadiska nastane, očakáva sa, že strednodobé a dlhodobé výhody spravodlivého obchodu prevážia nad negatívnym krátkodobým vplyvom. Na záver, samotné združenie AFASE uznalo, že posúdenie priamej spojitosti medzi dopytom a clom bude možné až po zavedení cla. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(390)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 243 a 250 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. Zistenia týkajúce sa šiestich poskytovateľov služieb, v prípade ktorých činnosť vo fotovoltickom priemysle predstavuje len malú časť ich širších činností (pozri uvedené odôvodnenie 370), nevedú k zmene záveru formulovanému v odôvodnení 250 dočasného nariadenia a nevedie k nemu ani odlíšenie činnosti vo fotovoltickom priemysle, ktorá nie je priamo prepojená s príslušným výrobkom siedmich navrhovateľov projektov/hospodárskych subjektov vykonávajúcich montáž uvedené v odôvodnení 374.
6. Záujem konečných používateľov/spotrebiteľov
(391)
Po dočasnom zverejnení niektoré strany zopakovali tvrdenie, že clo zvýši cenu príslušného výrobku. Následne dôjde k zníženiu dopytu po fotovoltických zariadeniach, keďže pre spotrebiteľov budú príliš drahé a pre iných investorov budú nedostatočne príťažlivé.
(392)
Ako sa už uviedlo v odôvodnení 335, ak by aj došlo k dočasnému zvýšeniu cien v dôsledku uloženia opatrení, celkový vývoj cien má klesajúcu tendenciu, čo potvrdilo niekoľko verejných zdrojov. Aj keď je náročné vyčísliť presné možné zvýšenie cien vyplývajúce z opatrení a následné zníženie dopytu, treba pripomenúť niekoľko prvkov. Po prvé, výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, predstavuje až do 50 % celkových nákladov fotovoltického zariadenia, a preto clo môže byť aspoň čiastočne absorbované. Po druhé, v dôsledku hospodárskej súťaže výrobného odvetvia Únie s výrobcami v tretích krajinách, ktorí už sú prítomní na trhu Únie, sa ceny pravdepodobne udržia na nízkej úrovni. Zároveň by výrobné odvetvie Únie malo byť schopné dosiahnuť lepšie finančné výsledky vďaka úsporám z rozsahu, ktoré vyplývajú z lepšieho využitia výrobných závodov a znížených nákladov na výrobu. Po tretie, dopyt po fotovoltických zariadeniach je prepojený nielen s úrovňou cien výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, ale aj s úrovňou výkupných cien. Aj keď úroveň dopytu je v súčasnosti nízka v porovnaní s tou, ktorá sa dosiahla v roku 2011 a počas obdobia prešetrovania, predpokladá sa, že výkupné ceny nebudú klesať tak rýchlo ako v posudzovanom období, čo umožní nepretržité investície do fotovoltických projektov. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(393)
V odpovedi na konečné zverejnenie jedna strana spochybnila uvedené zdôvodnenie. Tvrdila, že klesajúci vývoj cien nemožno po uložení opatrení udržať. Strana poznamenala, že opatrenia predstavujú veľmi významné cenové zvýšenie, ktoré nemožno úplne vyrovnať znížením nákladov alebo dovozom z tretích krajín. Okrem toho sa znova zdôraznilo, že výrobné odvetvie Únie nebude schopné urobiť nové investície do závodov a strojov a hospodárske subjekty z odbytovej oblasti môžu absorbovať len veľmi málo, ak je ich zisk 11 %. Na záver, neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že výkupné ceny by mohli vyvážiť zvýšenie cien.
(394)
Treba poznamenať, že na rozdiel od tohto tvrdenia sa neočakáva, že zvýšenie cien vyplývajúce z opatrení možno úplne vyrovnať, ale skôr je možné, že uloženie opatrení spôsobí dočasné zvýšenie cien (pozri odôvodnenie 247 dočasného nariadenia). Takéto zvýšenie cien môže naozaj vyplývať z rozdielu v cenových úrovniach medzi čínskymi dumpingovými cenami a výrobkami, ktoré nepochádzajú z Číny. Informácie získané počas prešetrovania však umožňujú tvrdiť, že postupné zvyšovanie cien možno čiastočne absorbovať prostredníctvom niekoľkých faktorov vzhľadom na zisk v odbytovej oblasti na úrovni 11 %. Nakoniec, pokiaľ ide o tvrdenie, že neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že výkupné ceny by mohli vyvážiť zvýšenie cien, možno odôvodnene predpokladať, že výkupné ceny sa po čase upravia v súlade s vývojom cien projektov.
(395)
Jedna strana tvrdila, že od marca 2013 sa ceny modulov v Európe zvýšili o 20 % a že od roku 2013 sa zaznamenal výrazný nedostatok zásob. Tvrdenie nebolo podložené, práve naopak, verejné informačné zdroje potvrdili relatívnu stabilitu cien v druhom štvrťroku 2013. Aj keby táto informácia bola správna, odzrkadľovala by sa v nej iba skutočnosť, že po registrácii dovozu sa očakávalo riziko možného antidumpingového dovozu. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(396)
Ďalšia strana tvrdila, že fotovoltické projekty by nedosiahli návratnosť pre investora, ak by zníženie výkupných cien nebolo prepojené s klesajúcimi nákladmi na projekt vrátane ceny modulov, keďže predstavujú značnú časť nákladov v danom projekte. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že clo by spochybnilo životaschopnosť mnohých fotovoltických projektov, keďže by sa zvýšili ich ceny.
(397)
Ako sa uvádza v odôvodnení 335, celkový vývoj cien článkov a modulov má klesajúcu tendenciu. Okrem toho význam výkupných cien v súvislosti s trhom sa znižuje, keďže vo viacerých regiónoch sa pravdepodobne dosiahne parita siete. Z týchto dôvodov sa tvrdenie, že cena fotovoltických modulov by mohla mať negatívny vplyv na fotovoltické projekty vrátane ich životaschopnosti, zamietlo.
(398)
Jedna zainteresovaná strana predložila interné modelovanie, aby dokázala, že životaschopnosť mnohých fotovoltických projektov bude uložením cla ohrozená.
(399)
Toto modelovanie neumožnilo riadne vyčíslenie, do akej miery by sa príťažlivosť investícií do fotovoltických zaradení (napríklad návratnosť investícií) mohla znížiť v prípade zvýšenia cien článkov a modulov. Napriek tomu predpoklad, že akékoľvek clo by celé znášali koneční odberatelia alebo spotrebitelia, ktorý sa použil v danom modelovaní, je nepravdepodobný vzhľadom na existujúce ziskové rozpätia hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti. Okrem toho rozhodnutie o investovaní nie je založené len na cene modulov, ale závisí aj od mnohých iných faktorov okrem iného vrátane existencie všeobecného výhodného rámca pre fotovoltické zariadenia v danej krajine, úrovne podpory prípadne ceny elektrickej energie (pre paritu siete). Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(400)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 252 a 254 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
7. Ďalšie tvrdenia
(401)
Po predbežnom zverejnení sa zopakovalo tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie nie je schopné zásobovať trh Únie a že len ČĽR má kapacity na zásobovanie trhu Únie.
(402)
Toto tvrdenie sa riešilo v odôvodnení 256 dočasného nariadenia. Aj v prípade konzervatívnejšieho predpokladu v súvislosti s výrobnou kapacitou Únie (pozri uvedené odôvodnenie 183) je spoločná voľná kapacita Únie a tretích krajín dostatočná na to, aby v krátkodobom horizonte doplnila prípadné zníženie čínskeho dovozu. Aj v strednodobom horizonte je primerané, ak sa predpokladá, že výrobné odvetvie Únie rozšíri svoje výrobné kapacity, aby pokrylo dopyt, čo umožní dosiahnuť úspory z rozsahu, ktoré zasa umožnia ďalšie znižovanie cien. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(403)
Niektoré strany znova zdôraznili, že ak sa uloží clo, bude náročné dosiahnuť ciele Komisie v oblasti zelenej energie do roku 2020. Toto tvrdenie sa už riešilo v dočasnom nariadení (odôvodnenia 257 - 259) a keďže neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 257 a 259 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
8. Záver o záujme Únie
(404)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa potvrdzuje posúdenie uvedené v odôvodneniach 260 a 261 dočasného nariadenia.
(405)
Preto neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu konečných opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR.
G. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(406)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, mali by sa uložiť konečné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
1. Úroveň odstránenia ujmy
(407)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, bez toho, aby sa prekročili zistené dumpingové rozpätia.
(408)
Po dočasnom zverejnení jedna zainteresovaná strana spochybnila ziskové rozpätie 10 %, ktoré sa použilo na výpočet úrovne odstránenia ujmy, a tvrdila, že táto úroveň je pre toto odvetvie v aktuálnych podmienkach na trhu príliš vysoká a použila sa v prípade modulov aj článkov. Treba poznamenať, že právnym východiskom na určenie zisku pred zdanením na účely výpočtu úrovne odstránenia ujmy je, či takýto zisk môže výrobné odvetvie primeraným spôsobom dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez existencie dumpingu. V súlade s judikatúrou všeobecného súdu je takýto zisk ten, ktorý vznikol na začiatku posudzovaného obdobia, t. j. pred zvýšením dumpingového dovozu. Preto sa cieľový zisk upravil na 8 % na základe váženého priemerného zisku výrobného odvetvia Únie z predaja modulov a článkov v rokoch 2009 a 2010, keď ešte bolo ziskové.
(409)
Po konečnom zverejnení výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že ako úroveň ziskovosti, ktorú by výrobné odvetvie Únie mohlo v rozumnej miere dosiahnuť bez dumpingového dovozu by sa mala použiť ziskovosť v roku 2010, a nie priemerné ziskové rozpätie rokov 2009 a 2010. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že ziskovosť v roku 2009 nebola dostatočná a okolnosti v týchto dvoch rokoch boli jednoznačne odlišné najmä vzhľadom na vývoj spotreby v roku 2010, ktorá zmiernila účinky dumpingu v tom roku. V tejto súvislosti treba poznamenať, že pri určovaní úrovne odstránenia ujmy nie je podstatné, či priemerné ziskové rozpätie realizované výrobným odvetvím Únie bolo „dostatočné“. Ako sa už uviedlo v odôvodnení 264 dočasného nariadenia, úroveň odstránenia ujmy by mala byť založená na zisku, ktorý možno v rozumnej miere dosiahnuť bez dumpingového dovozu. Praxou prešetrujúcich orgánov je zvážiť, či sa táto úroveň dosiahla na začiatku posudzovaného obdobia. Keďže v tomto prípade výrobné odvetvie Únie zaznamenalo straty v súvislosti s predajom článkov na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2009, táto metóda nebola vhodná a považovalo sa za spoľahlivejšie založiť určenie úrovne odstránenia ujmy na priemernom ziskovom rozpätí v prvom a druhom roku posudzovaného obdobia. V tejto súvislosti sa tiež usúdilo, že nie je podstatné, či sa okolnosti v týchto dvoch rokoch odlišovali.
(410)
Ďalšia strana znova zdôraznila, že pre moduly a články by sa mali stanoviť odlišné cieľové zisky, keďže ziskovosť týchto druhov výrobku vykazovala počas posudzovaného obdobia odlišný vývoj. Aj keď sa ukazovatele znázornili samostatne pre každý druh výrobku, závery, ktoré sa dosiahli pre každý ukazovateľ, sa vzťahujú na prešetrovaný výrobok ako celok. Takisto sa pripomína, že moduly a články sú jedným výrobkom, a preto sa dumpingové rozpätia a úroveň odstránenia ujmy stanovili na tomto základe.
(411)
Okrem toho mala vplyv na výpočet rozpätia ujmy revidovaná vzorka nákladov po dovoze neprepojených dovozcov (upravená z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 21). Na záver, všetky rozpätia podhodnotenia boli ovplyvnené úpravou cien CIF, vylúčením doštičiek a novým cieľovým ziskom.
(412)
Jedna strana tvrdila, že predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa sústredil na trh vyššej kategórie, ako je bytový sektor/malý obchodný sektor, ktoré pritiahli vyššie výkupné ceny, a navrhla, aby sa predajná cena výrobného odvetvia Únie upravila zodpovedajúcim spôsobom. Treba poznamenať, že toto tvrdenie by nemalo byť rozhodujúce pri výpočte rozpätia ujmy, keďže prešetrovaním sa ukázalo, že výrobcovia z Únie neboli ziskoví.
(413)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, metóda opísaná v odôvodneniach 263 až 266 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
2. Konečné opatrenia
(414)
Vzhľadom na závery, ktoré sa dosiahli v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia, sa dospelo k záveru, že na dovoz fotovoltických modulov alebo panelov na báze kryštalického kremíka a článkov typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka s pôvodom v ČĽR alebo odosielaných z ČĽR by sa mali zaviesť konečné antidumpingové opatrenia na úrovni zisteného rozpätia dumpingu alebo ujmy, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených rozpätí ujmy.
(415)
Treba poznamenať, že zároveň s antidumpingovým prešetrovaním sa vykonalo antisubvenčné prešetrovanie. Vzhľadom na používanie pravidla nižšieho cla a vzhľadom na skutočnosť, že konečné subvenčné rozpätia sú nižšie ako úroveň odstránenia ujmy, považuje sa za vhodné uložiť definitívne vyrovnávacie clo na úrovni stanovených konečných subvenčných rozpätí a následne uložiť konečné antidumpingové clo až do relevantnej úrovne odstránenia ujmy. Na základe uvedeného sa sadzba, s ktorou budú také clá uložené, stanovuje takto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Dumpingové rozpätie
Úroveň odstránenia ujmy
Vyrovnávacie clo
Antidumpingové clo
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
3,5 %
90,3 %
48,2 %
3,5 %
44,7 %
Delsolar (Wujiang) Ltd
de minimis
111,5 %
64,9 %
0,0 %
64,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
11,5 %
91,9 %
58,2 %
11,5 %
46,7 %
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
5,0 %
97,5 %
56,5 %
5,0 %
51,5 %
Jinko Solar Co. Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
6,5 %
88,1 %
47,7 %
6,5 %
41,2 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
6,4 %
53,8 %
33,7 %
6,4 %
27,3 %
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
4,6 %
88,1 %
47,7 %
4,6 %
43,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
4,9 %
73,2 %
46,3 %
4,9 %
41,4 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
6,3 %
93,3 %
41,8 %
6,3 %
35,5 %
Ďalšie spolupracujúce spoločnosti v antidumpingovom prešetrovaní [s výnimkou spoločností, na ktoré sa vzťahuje zostatkové clo v rámci súbežne prebiehajúceho antisubvenčného vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1239/2013 (18)] (Príloha I)
6,4 %
88,1 %
47,7 %
6,4 %
41,3 %
Ďalšie spolupracujúce spoločnosti v antidumpingovom prešetrovaní, na ktoré sa vzťahuje zostatkové clo v rámci súbežne prebiehajúceho antisubvenčného vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1239/2013 (Príloha II)
11,5 %
88,1 %
47,7 %
11,5 %
36,2 %
Všetky ostatné spoločnosti
11,5 %
111,5 %
64,9 %
11,5 %
53,4 %
(416)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odzrkadľuje sa v nich preto situácia zistená počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v ČĽR a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi uvedenými právnickými osobami. Pri dovoze príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v operačnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využiť a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(417)
Po zverejnení čínska vláda tvrdila, že vážená priemerná colná sadzba pre spoločnosti uvedené v prílohe I a prílohe II je v rozpore s dohodou WTO o antidumpingu, keďže je údajne založená na váženom priemere ciel vypočítaných osobitne pre vyvážajúcich výrobcov článkov a modulov zaradených do vzorky. Toto tvrdenie je však nesprávne. Pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa vypočítala spoločná priemerná colná sadzba na všetok ich vývoz príslušného výrobku - a väčšina vyvážajúcich výrobcov vyvážala články a moduly. Tvrdenie, že clo sa vypočítalo osobitne pre vyvážajúcich výrobcov článkov a modulov zaradených do vzorky je preto nesprávne a nemôže sa akceptovať.
(418)
Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, ktoré využívajú nižšie individuálne sadzby cla, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností, a ak sú splnené podmienky, sa môže začať prešetrovanie zamerané na obchádzanie opatrení. Týmto prešetrovaním sa môže okrem iného preskúmať potreba zrušenia individuálnych sadzieb cla a následného uloženia cla pre celú krajinu.
(419)
Každú žiadosť o uplatňovanie individuálnej antidumpingovej colnej sadzby (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných a predajných subjektov. V prípade potreby sa toto nariadenie potom zodpovedajúcim spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne sadzby antidumpingového cla.
(420)
S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými novými vývozcami a spolupracujúcimi spoločnosťami nezaradenými do vzorky uvedenými v prílohe I a prílohe II k tomuto nariadeniu by sa malo prijať ustanovenie, podľa ktorého by sa vážené priemerné clo uložené spolupracujúcim spoločnostiam nezaradeným do vzorky vzťahovalo na všetkých nových vývozcov, ktorí by inak mali právo na preskúmanie podľa článku 11 ods. 4 základného nariadenia.
(421)
Ukladajú sa opatrenia, ktoré umožnia výrobcom z Únie zotaviť sa z účinkov dumpingu spôsobujúceho ujmu. Ak by sa vyskytla akákoľvek počiatočná nerovnováha medzi potenciálnymi výhodami pre výrobcov z Únie a nákladmi pre iné hospodárske subjekty v Únii, táto nerovnováha by sa mohla vyrovnať zvýšením a/alebo opätovným začatím výroby v Únii.
(422)
Zvažovaný scenár zvýšenej výroby v Únii však nemusí byť v súlade s vývojom na tomto nestálom trhu. Ako sa uvádza v odôvodnení 108 dočasného nariadenia, spotreba modulov v Únii sa v období rokov 2009 - 2011 zvýšila o 264 % a počas šesťmesačného obdobia medzi rokom 2011 a obdobím prešetrovania sa znížila o 43 %. Volatilita je ešte pôsobivejšia pri pohľade na obdobie rokov 2006 - 2011, keď sa spotreba modulov v Únii zvýšila z menej ako 1 GW na takmer 20 GW, teda takmer o 2 000 % len za päť rokov. Predpokladá sa, že volatilita bude pokračovať a predpovede, ktoré zverejnili obchodné združenia, ukazujú rozdiely 100 % a viac medzi rôznymi scenármi pre strednodobé obdobie rokov 2014 - 2015.
(423)
Z týchto dôvodov sa považuje za vhodné obmedziť v takýchto výnimočných prípadoch trvanie opatrení len na obdobie dvoch rokov.
(424)
Toto obdobie by malo byť pre výrobcov z Únie dostatočné na zvýšenie a/alebo opätovné začatie výroby a zároveň by nemalo výrazne ohroziť situáciu iných hospodárskych subjektov v Únii. Usudzuje sa, že na analýzu, či uloženie opatrení naozaj malo účinok na zvýšenie európskej výroby, a teda vyrovnalo negatívne účinky na iné hospodárske subjekty v Únii, bude najprimeranejšie obdobie dvoch rokov.
(425)
Po konečnom zverejnení jeden výrobca z Únie predložil argument, že obmedzené obdobie 2 rokov je príliš krátke na zotavenie z utrpenej ujmy. Okrem toho sa tvrdilo, že obdobie 2 rokov neumožní výrobcom z Únie predložiť podnikateľské plány na súčasný a nadchádzajúci obchodný rok. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že trvanie opatrení do decembra 2015 by malo byť postačujúce pre výrobcov z Únie na predloženie podnikateľských plánov do roku 2015.
(426)
Okrem toho výrobca z Únie nespochybnil dôvody, pre ktoré bolo trvanie opatrení obmedzené na dva roky, najmä volatilitu trhu. Výrobca dokonca výslovne ocenil revíziu v prípade, ak sa opatrenia budú musieť zmeniť z dôvodu zmeny trhových podmienok. Keďže pravdepodobnosť zmeny trhových podmienok počas dvoch rokov je naozaj vysoká na tomto nestálom trhu, považuje sa za vhodné obmedziť opatrenia na dva roky od ich uloženia.
(427)
Po konečnom zverejnení navrhovateľ tvrdil, že dva roky nie sú dostatočné na investovanie do výroby a odvolal sa na uvedené odôvodnenie 424. Z dôvodu značnej voľnej kapacity výrobného odvetvia Únie možno výrobu zvýšiť prostredníctvom lepšieho využívania existujúcich výrobných kapacít, ktoré by mali byť životaschopné bez potreby významných dodatočných investícií.
(428)
Navrhovateľ ďalej tvrdil, že uloženie konečných antidumpingových opatrení na obdobie dvoch rokov nie je postačujúce na to, aby sa výrobné odvetvie Únie zotavilo z účinkov minulého dumpingu spôsobujúceho ujmu. Pri uložení antidumpingových opatrení sa však nemôže prihliadať len na záujmy samotného výrobného odvetvia Únie, ale je potrebné vyvážiť potenciálne výhody pre výrobcov z Únie a náklady iných hospodárskych subjektov z Únie. Na tomto základe sa rozhodnutie obmedziť opatrenia na dva roky ponecháva.
(429)
Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a okolnostiach, na základe ktorých sa malo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz fotovoltických modulov alebo panelov na báze kryštalického kremíka a článkov typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka s pôvodom v ČĽR alebo odosielaných z ČĽR a konečný výber súm zaistených na základe dočasného cla (konečné zverejnenie). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(430)
Ústne alebo písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili a v prípade vhodnosti aj zohľadnili.
3. Spätná účinnosť
(431)
Pokiaľ ide o možné spätné uplatňovanie antidumpingových opatrení, kritériá stanovené v článku 10 ods. 4 základného nariadenia sa musia prehodnotiť. Podľa článku 10 ods. 4 písm. b) jedno kľúčové kritérium, ktoré treba splniť, je, že „existuje ďalší podstatný nárast dovozu“„okrem úrovne dovozu, ktorý spôsobil ujmu počas obdobia zisťovania“.
(432)
Z porovnania priemerného mesačného dovozu (19) modulov a článkov s priemerným dovozom v období, ktoré bolo predmetom registrácie (marec 2013 jún 2013), vyplýva prudký pokles objemu dovozu po období prešetrovania. Ako sa uvádza v odôvodnení 110 dočasného nariadenia, priemerné mesačné množstvo dovážaných čínskych modulov a článkov predstavovalo počas obdobia prešetrovania naozaj 1 250 MW (20). Na porovnanie, počas obdobia registrácie bol priemerný mesačný objem dovozu čínskych modulov a článkov približne polovičný.
(433)
Okrem toho z dôvodu nestabilnej povahy trhu možno ďalší významný rast dovozu posúdiť skôr relatívne ako absolútne. Na posúdenie, či z relatívneho hľadiska došlo k ďalšiemu značnému rastu dovozu, je potrebné porovnať objem dovozu so spotrebou na trhu Únie, t. j. spotreba by sa musela znížiť v oveľa väčšej miere v porovnaní so znížením čínskeho dovozu. Keďže objem dovozu čínskych modulov a článkov počas obdobia registrácie bol len spolovice taký vysoký ako počas obdobia prešetrovania, toto zníženie spotreby by muselo byť oveľa vyššie ako 50 %. Keďže nie sú dostupné presné informácie týkajúce sa spotreby počas obdobia prešetrovania, neexistujú žiadne dôkazy, že sa spotreba znížila o viac ako 50 %.
(434)
Z uvedených dôvodov kritérium týkajúce sa ďalšieho značného zvýšenia dovozu preto nebolo splnené. V dôsledku toho možno dospieť k záveru, že konečné antidumpingové clo nebude spätne uložené pred dňom uplatnenia dočasných opatrení.
H. FORMA OPATRENÍ
(435)
Po prijatí dočasných antidumpingových opatrení skupina spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vrátane ich prepojených spoločností v ČĽR a v Európskej únii v spojení s Čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov predložili ponuku na pristúpenie k spoločnému cenovému záväzku v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. Tento záväzok podporovali aj čínske orgány.
(436)
Komisia preskúmala ponuku a rozhodnutím 2013/423/EÚ prijala tento záväzok. Ako sa už uviedlo v odôvodneniach 3, 4 a 7 tohto rozhodnutia, Komisia analyzovala každú zmenu situácie na trhu trvalej povahy, ktorá sa okrem iného týkala súčasných vývozných cien a úrovne odstránenia ujmy, o ktorej sa zistilo, že je nižšia ako dumping, aby posúdila, či cenový záväzok odstráni účinok dumpingu spôsobujúci ujmu.
(437)
Po prijatí rozhodnutia 2013/423/EÚ vyvážajúci výrobcovia spolu s čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov predložili oznámenie o zmene svojho pôvodného záväzku. Požiadali o revidovanie záväzku s cieľom zohľadniť vylúčenie doštičiek z rozsahu výrobku, ako sa uvádza v odôvodneniach 31 a 72. Okrem toho niekoľko dodatočných vývozcov požiadalo v rámci lehoty stanovenej v článku 8 ods. 2 základného nariadenia o zahrnutie do záväzku.
(438)
Vykonávacím rozhodnutím 2013/707/EÚ Komisia potvrdila prijatie záväzku predloženého vývozcami uvedenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu vzhľadom na konečné povinnosti.
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz fotovoltických modulov alebo panelov na báze kryštalického kremíka a článkov typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka (hrúbka článkov nepresahuje 400 mikrometrov) v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky, pokiaľ nie sú v režime tranzit v zmysle článku V GATT.
Z vymedzenia príslušného výrobku sú vylúčené tieto druhy výrobkov:
-
prenosné solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov a ktoré zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie a akumulátory,
-
tenkovrstvové fotovoltické výrobky,
-
fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s inou funkciou, ako je výroba elektrickej energie, a ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným(-i) fotovoltickým(-i) článkom(-ami) na báze kryštalického kremíka,
-
moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V JP a výstupným výkonom nepresahujúcim 50 W výhradne na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakým napätím a výkonovými charakteristikami.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1, ktoré vyrobili uvedené spoločnosti, takáto:
Spoločnosť
Colná sadzba
Doplnkový kód TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
44,7 %
B791
Delsolar (Wujiang) Ltd
64,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
46,7 %
B793
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd
46,7 %
B927
JingAo Solar Co. Ltd
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
51,5 %
B794
Jinko Solar Co.Ltd
Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
41,2 %
B845
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
27,3 %
B795
RENESOLA ZHEJIANG LTD
RENESOLA JIANGSU LTD
43,1 %
B921
Wuxi Suntech Power Co. Ltd
Suntech Power Co. Ltd
Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
Luoyang Suntech Power Co. Ltd
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
41,4 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
35,5 %
B797
Ďalšie spolupracujúce spoločnosti v antidumpingovom prešetrovaní [s výnimkou spoločností, na ktoré sa vzťahuje zostatkové clo v rámci súbežne prebiehajúceho antisubvenčného vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1239/2013] (Príloha I).
41,3 %
Ďalšie spolupracujúce spoločnosti v antidumpingovom prešetrovaní, na ktoré sa vzťahuje zostatkové clo v rámci súbežne prebiehajúceho antisubvenčného vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1239/2013 (Príloha II).
36,2 %
Všetky ostatné spoločnosti
53,4 %
B999
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
4. Ak akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Čínskej ľudovej republike poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
-
od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (obdobie prešetrovania) výrobok opísaný v odseku 1 do Únie nevyvážal,
-
nie je vo vzťahu so žiadnym vývozcom ani výrobcom v Čínskej ľudovej republike, ktorí podliehajú opatreniam uloženým týmto nariadením,
-
v skutočnosti vyvážal do Únie príslušný výrobok po období prešetrovania, na ktorom sa opatrenia zakladajú, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku vyvážať značné množstvo do Únie,
odsek 2 sa môže zmeniť pridaním nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré nie sú zaradené do vzorky a na ktoré sa preto vzťahuje vážená priemerná colná sadzba vo výške 41,3 %.
Článok 2
1. Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 513/2013 o dovoze doštičiek (doštičky majú hrúbku nepresahujúcu 400 mikrometrov) a modulov alebo panelov s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V JP a výstupným výkonom nepresahujúcim 50 W výhradne na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakým napätím a výkonovými charakteristikami s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky by sa mali uvoľniť.
2. Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 513/2013 na dovoz fotovoltických modulov alebo panelov na báze kryštalického kremíka a článkov typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka (hrúbka článkov nepresahuje 400 mikrometrov) v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky, pokiaľ nie sú v režime tranzit v zmysle článku V GATT. Zabezpečené sumy, ktoré sú vyššie ako sadzby konečného antidumpingového cla, sa uvoľnia.
Článok 3
1. Dovoz prihlásený na prepustenie do voľného obehu pri výrobkoch zatriedených v súčasnosti pod číselný znak KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) fakturovaný spoločnosťami, od ktorých Komisia prijala záväzky a ktorých názvy sú uvedené v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ, sa oslobodzuje od antidumpingového cla uloženého podľa článku 1 pod podmienkou, že:
a)
spoločnosť uvedená v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ vyrobila, prepravila a fakturovala vyššie uvedené výrobky priamo alebo prostredníctvom prepojenej spoločnosti, takisto uvedenej v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/707/EÚ, či už svojim prepojeným spoločnostiam v Únii konajúcim ako dovozca, ktorý deklaruje tovar na prepustenie do voľného obehu v Únii, alebo prvému nezávislému zákazníkovi konajúcemu ako dovozca, ktorý deklaruje tovar na prepustenie do voľného obehu v Únii;
b)
k takémuto dovozu je priložená faktúra súvisiaca so záväzkom, ktorá je obchodnou faktúrou a obsahuje aspoň údaje a vyhlásenie uvedené v prílohe III k tomuto nariadeniu;
c)
k takémuto dovozu je priložené osvedčenie o vývozných záväzkoch v súlade s prílohou IV k tomuto nariadeniu; a
d)
tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu vo faktúre súvisiacej so záväzkom.
2. Colný dlh vzniká v čase prijatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu:
a)
ak sa vzhľadom na dovoz uvedený v odseku 1 stanoví, že jedna alebo viacero podmienok uvedených v tomto odseku nie sú splnené; alebo
b)
keď Komisia odvolá prijatie záväzku podľa článku 8 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1225/2009 nariadením alebo rozhodnutím, ktorým sa odkazuje na príslušné transakcie, a vyhlási príslušné faktúry súvisiace so záväzkom za neplatné.
Článok 4
Spoločnosti, ktorých záväzky prijala Komisia a ktorých názvy sú uvedené v prílohe k rozhodnutiu 2013/707/EÚ, a ktoré podliehajú určitým podmienkam v nej stanoveným, vystavia faktúru aj na transakcie, ktoré nie sú oslobodené od antidumpingového cla. Ide o obchodnú faktúru obsahujúcu minimálne tie prvky, ktoré sú stanovené v prílohe V k tomuto nariadeniu.
Článok 5
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Platí do 7. decembra 2015.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 2. decembra 2013.