PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 924/2012
zo 4. októbra 2012,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 91/2009, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1515/2001 z 23. júla 2001 o opatreniach, ktoré môže prijať Spoločenstvo na základe správy prijatej orgánom na urovnávanie sporov WTO, ktorá sa týka antidumpingových a antidotačných opatrení (1) (ďalej len „splnomocňujúce nariadenie WTO“), a najmä na jeho článok 1,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
A. PLATNÉ OPATRENIA
(1)
Rada nariadením (ES) č. 91/2009 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „konečné nariadenie“).
B. SPRÁVY PRIJATÉ ORGÁNOM WTO NA UROVNÁVANIE SPOROV
(2)
Dňa 28. júla 2011 prijal orgán Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) na urovnávanie sporov (ďalej len „OUS“) správu odvolacieho orgánu a správu panelu, ktoré boli zmenené a doplnené správou odvolacieho orgánu o spore „Európske spoločenstvá - konečné antidumpingové opatrenia týkajúce sa určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Číne“ (3) (ďalej len „správy“). V týchto správach sa okrem iného zistilo, že EÚ nekonala v súlade s:
-
článkami 6.10 a 9.2 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o článok 9 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (4) (ďalej len „základné nariadenie“), uplatneného v priebehu prešetrovania dovozu určitých spojovacích materiálov zo železa alebo z ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „prešetrovanie spojovacích materiálov“),
-
článkami 6.4, 6.2 a 2.4 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o určité aspekty určovania dumpingu v priebehu prešetrovania spojovacích materiálov,
-
článkom 4.1 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o vymedzenie výrobného odvetvia Únie v priebehu prešetrovania spojovacích materiálov,
-
článkami 3.1 a 3.2 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o posúdenie objemu dumpingového dovozu v priebehu prešetrovania spojovacích materiálov,
-
článkami 3.1 a 3.5 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o analýzu príčinných súvislostí v priebehu prešetrovania spojovacích materiálov, a
-
článkami 6.5 a 6.5.1 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o narábanie s dôvernými informáciami v priebehu prešetrovania spojovacích materiálov.
C. POSTUP
(3)
V súlade so splnomocňujúcim nariadením WTO sa 6. marca 2012 začalo preskúmanie uverejnením oznámenia (5) v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“). Európska komisia informovala strany zúčastňujúce sa na prešetrovaní, ktoré viedlo k nariadeniu (ES) č. 91/2009 (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“), o preskúmaní a spôsobe, akým sa mali zohľadniť zistenia v správach, pokiaľ ide o konečné nariadenie.
D. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK
(4)
Príslušným výrobkom sú spojovacie materiály zo železa alebo ocele okrem nehrdzavejúcej ocele, napr. skrutky do dreva (okrem vrtúľ do podvalov), samorezné skrutky, ostatné skrutky a svorníky s hlavou (tiež s maticami alebo podložkami, ale okrem skrutiek sústružených z tyčí, prútov, profilov alebo drôtov s hrúbkou drieku v pevnej časti nepresahujúcou 6 mm a okrem skrutiek a svorníkov na upevňovanie konštrukčných materiálov železničných tratí), a podložky s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „spojovacie materiály“ alebo „príslušný výrobok“).
(5)
Príslušný výrobok je v súčasnosti zaradený pod kódy KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Táto správa nemá vplyv na zistenia uvedené v odôvodneniach 40 až 57 konečného nariadenia, ktoré sa týkajú príslušného výrobku a podobného výrobku.
E. REVIDOVANÉ ZISTENIA ZALOŽENÉ NA SPRÁVACH
(7)
Ako sa uvádza v oznámení o začatí preskúmania, Komisia opätovne posúdila konečné zistenia pôvodného prešetrovania, pričom zohľadnila odporúčania a rozhodnutia OUS. Toto opätovné posúdenie vychádzalo z informácií získaných v rámci pôvodného prešetrovania a informácií získaných po uverejnení oznámenia.
(8)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). So zreteľom na parametre relevantné na posúdenie ujmy sa uskutočnila analýza údajov súvisiacich s obdobím od 1. januára 2003 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
(9)
Účelom tohto nariadenia je napraviť tie aspekty konečného nariadenia, ktoré boli v prijatých správach orgánu WTO na urovnávanie sporov označené za nekonzistentné, a zosúladiť konečné nariadenie s odporúčaniami a rozhodnutiami OUS.
1. Individuálne zaobchádzanie: uplatňovanie článku 9 ods. 5 v konečnom nariadení
(10)
V tomto oddiele sa uvádzajú opätovne posúdené zistenia pôvodného prešetrovania týkajúce sa nasledujúcich odporúčaní a rozhodnutí vyplývajúcich zo správ, že EÚ nekonala v súlade s článkami 6.10 a 9.2 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o dodržiavanie článku 9 ods. 5 základného nariadenia uplatneného v priebehu pôvodného prešetrovania spojovacích materiálov.
(11)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 81 a 84 konečného nariadenia, všetkých päť vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ako aj traja individuálne preskúmaní vyvážajúci výrobcovia, ktorí požiadali o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), splnili všetky požiadavky potrebné na individuálne zaobchádzanie v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia. Ako sa uvádza v odôvodneniach 62 a 78 konečného nariadenia, štyria vyvážajúci výrobcovia, ktorí pôvodne tvorili vzorku, ako aj jedna spoločnosť, ktorá bola individuálne preskúmaná, sa považovali za nespolupracujúce spoločnosti, keďže v priebehu prešetrovania predložili informácie, ktoré neboli v súlade s dôkazmi.
(12)
Komisia vzhľadom na odporúčania týkajúce sa článku 9 ods. 5 základného nariadenia uvedené v správach vyzvala vyvážajúcich výrobcov v Čínskej ľudovej republike, aby sa prihlásili a predložili informácie potrebné na preskúmanie ich súčasnej situácie, ak sa na ich vývoz do Európskej únie v súčasnosti vzťahujú antidumpingové opatrenia platné pre dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ak sa domnievajú, že v priebehu pôvodného vyšetrovania boli odrádzaní od spolupráce a požiadania o IZ z dôvodu administratívnej záťaže alebo preto, že sa domnievali, že nespĺňajú všetky kritériá podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(13)
Komisia týchto výrobcov vyzvala, aby uviedli, či sa domnievajú, že v priebehu pôvodného prešetrovania boli odrádzaní od spolupráce a požiadania o IZ z dôvodu administratívnej záťaže, alebo preto, že sa domnievali, že nespĺňajú všetky kritériá podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Uvedené zainteresované strany boli vyzvané, aby sa do 30 dní od uverejnenia oznámenia o začatí preskúmania prihlásili a predložili nasledujúce dva druhy informácií:
-
či sa domnievajú, že v čase začatia pôvodného prešetrovania boli odrádzaní od spolupráce a požiadania o IZ, a
-
informácie o objeme vývozu do Európskej únie a vývozných cenách za OP použité v priebehu pôvodného prešetrovania.
(14)
Niektorí vyvážajúci výrobcovia v ČĽR vyjadrili obavy týkajúce sa postupu vykonávania správ OUS stanoveného v oznámení o začatí preskúmania. Zdôraznili najmä to, že zverejnené lehoty považujú za príliš krátke. Tvrdili, že vyvážajúci výrobcovia sú vystavení nadmernej administratívnej záťaži, čo má odrádzajúci účinok a bráni im v tom, aby dostali individuálne zaobchádzanie.
(15)
Obavy, ktoré vyjadrili vyvážajúci výrobcovia, boli považované za neopodstatnené. Komisia túto lehotu považovala za primeranú vzhľadom na administratívnu záťaž a malé množstvo požadovaných informácií. V oznámení o začatí preskúmania vysvetlila, že preskúmanie súčasnej situácie vyvážajúceho výrobcu sa posúdi po prijatí žiadosti vrátane nasledujúcich informácií:
-
jednoduchého vyhlásenia, že vyvážajúci výrobca sa domnieva, že bol odradený, a preto nespolupracoval a nepožiadal o IZ, a
-
úplne základných údajov, ktorými sa preukazuje, že príslušný výrobok sa vyvážal do EÚ počas obdobia pôvodného prešetrovania.
(16)
Jediným účelom požadovania týchto informácií bolo umožniť Komisii identifikovať tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí mohli byť v čase pôvodného prešetrovania v pozícii spolupracovať a požiadať o IZ, ale ktorí boli od toho odradení. Lehota 30 dní sa považovala za primeranú na zaslanie odpovede na žiadosť o jednoduché vyhlásenie a úplne základné údaje, preto ju nemožno považovať za neprimeranú administratívnu záťaž. Čínska obchodná komora a čínsky vyvážajúci výrobca tvrdili, že Komisia tým, že žiadala o informácie uvedené v odôvodnení 15, uložila čínskym vyvážajúcim výrobcom podmienky napriek tomu, že IZ by sa malo udeľovať ako pravidlo podľa článkov 6.10 a 9.3 Antidumpingovej dohody WTO. Tento prístup bol v rozpore s odporúčaniami správ OUS a tieto strany vyzvali Komisiu, aby sa obrátila na čínskych vyvážajúcich výrobcov ex officio a uviedla, že im bude udelené IZ. V tomto smere sa Komisia domnieva, že uverejnením oznámenia o začatí preskúmania, ktoré poslala všetkým známym čínskym vyvážajúcim výrobcom a ich obchodnému združeniu a vnútroštátnym orgánom, sa Komisia obrátila na všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov a vyzvala ich, aby sa v lehote 30 dní prihlásili, ak počas pôvodného obdobia prešetrovania vyvážali a neprihlásili sa v rámci pôvodného prešetrovania. Táto otázka by sa nemala považovať za „podmienku“ v zmysle „skúšky“, ako to prezentovali uvedené strany, ale ako faktickú výpoveď, že sa ich pôvodné prešetrovanie skutočne týkalo. Nakoniec treba uviesť, že otázky týkajúce sa vyvážaných výrobkov sa požadujú na účel overenia toho, či je potrebné zmeniť a doplniť pôvodne vybranú vzorku, a netýkajú sa otázky IZ. Táto žiadosť bola preto zamietnutá.
(17)
Z 15 spoločností, ktoré sa prihlásili po uverejnení oznámenia o začatí preskúmania a predložili žiadosť v stanovenom termíne:
-
desať spoločností boli vyvážajúci výrobcovia, ktorí sa už prihlásili a spolupracovali v priebehu pôvodného prešetrovania. Z toho vyplýva, že neboli odradené od spolupráce a požiadania o IZ v priebehu pôvodného prešetrovania a že ich situáciu preto z hľadiska súčasného preskúmania nebolo možné opätovne preskúmať. Jedna z týchto desiatich spoločností, ktorá požiadala o preskúmanie svojich súčasných ciel, bola vyzvaná, aby predložila Komisii žiadosť o preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia,
-
jedna spoločnosť bola novým vyvážajúcim výrobcom (t. j. nevyvážala do EÚ v priebehu pôvodného prešetrovania). Táto spoločnosť preto v priebehu pôvodného prešetrovania z tohto dôvodu nemohla spolupracovať a požiadať o IZ. Bola informovaná o postupoch podávania žiadosti o štatút nového vyvážajúceho výrobcu podľa článku 2 konečného nariadenia,
-
dve spoločnosti sa nepovažovali za vyvážajúcich výrobcov, ale za obchodné spoločnosti, takže boli informované o tom, že toto preskúmanie sa ich netýka,
-
dvaja vyvážajúci výrobcovia uviedli, že splnili kritériá, a požiadali o preskúmanie svojej situácie. Jedna z týchto spoločností však svoju žiadosť následne stiahla.
(18)
Spoločnosti, ktoré predložili žiadosť, mali možnosť zaslať pripomienky k poskytnutým informáciám.
(19)
Zistilo sa, že vyvážajúci výrobca, ktorý uviedol, že splnil kritériá, a požiadal o preskúmanie svojej situácie, patrí do kritérií uvedených v bode 1 oznámenia o začatí preskúmania. Tento vyvážajúci výrobca takisto požiadal o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia, pričom uviedol, že keby v priebehu pôvodného prešetrovania nebol odradený od spolupráce, bol by o takéto zaobchádzanie požiadal. Vzhľadom na skutočnosť, že v priebehu pôvodného prešetrovania boli všetci vyvážajúci výrobcovia, ktorí podali takúto žiadosť, individuálne preskúmaní, bola táto žiadosť z dôvodu rovnakého zaobchádzania prijatá.
(20)
Dňa 6. júna 2012 (6) bolo uverejnené oznámenie o preskúmaní súčasnej situácie pre tohto vyvážajúceho výrobcu: Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (ďalej len „BFC“). Objem vývozu tohto vyvážajúceho výrobcu dosiahli počas OP menej ako 0,4 % celkového vývozu z ČĽR počas OP. Vzhľadom na to sa Komisia domnievala, že nebolo potrebné upravovať pôvodnú vzorku vyvážajúcich výrobcov. Vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR a jeho prepojeným spoločnostiam v EÚ bol zaslaný dotazník týkajúci sa ďalšieho predaja príslušného výrobku počas pôvodného OP.
(21)
Komisia vyhľadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, a vykonala kontroly v priestoroch týchto prepojených spoločností:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Nemecko.
(22)
Komisia dospela k záveru, že spoločnosti BFC malo byť poskytnuté IZ v súlade s odporúčaniami týkajúcimi sa článku 9 ods. 5 základného nariadenia v správach OUS.
2. Určité aspekty stanovenia dumpingu v priebehu prešetrovaní spojovacích materiálov
(23)
V tomto oddiele sa uvádzajú opätovne posúdené zistenia pôvodného prešetrovania týkajúce sa nasledujúcich odporúčaní a rozhodnutí vyplývajúcich zo správ, podľa ktorých EÚ nekonala v súlade s článkami 6.4, 6.2 a 2.4 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o určité aspekty stanovenia dumpingu v priebehu pôvodného prešetrovania spojovacích materiálov.
(24)
V rámci otvoreného dialógu, ktorý sa uskutočnil s niektorými čínskymi vyvážajúcimi výrobcami a obchodnou komorou, boli zúčastneným stranám poskytnuté podrobnejšie informácie o vlastnostiach výrobkov, ktoré predávajú spolupracujúci výrobcovia z Indie, s cieľom vykonať odporúčania orgánu WTO na urovnávanie sporov podľa článkov 6.4, 6.2 a 2.4 Antidumpingovej dohody WTO, ako sa uvádza v odôvodneniach 28 až 53. Tieto informácie sa týkali najmä tých vlastností výrobku, ktoré boli potrebné na stanovenie normálnej hodnoty a ktoré sa použili na porovnanie s príslušným výrobkom, t. j. skutočnosti, že predaj na indickom domácom trhu bol rozdelený na „štandardný“ predaj a „špeciálny“ predaj, a zároveň sa stanovila pevnostná trieda každej transakcie. Potom sa vypočítala normálna hodnota za kg pre každú pevnostnú triedu podľa tabuľky PCN.
(25)
Komisia sa zamerala na dva kľúčové prvky porovnávania, konkrétne na pevnostnú triedu a štandardné verzus špeciálne spojovacie materiály, ako sa uvádza v odôvodneniach 48 až 50 konečného nariadenia. Rozlišovanie medzi špeciálnym a štandardným materiálom bolo v priebehu prešetrovania pridané ako nový prvok porovnávania a pevnostná trieda sa použila ako ďalšie hlavné kritérium porovnávania, ktoré predložila väčšina vyvážajúcich výrobcov z Číny v priebehu pôvodného prešetrovania.
(26)
Ako sa uvádza v odôvodnení 56 konečného nariadenia, štandardné spojovacie materiály vyrobené v analogickej krajine bolo možné porovnať so spojovacími materiálmi vyvezenými do EÚ výrobcami z ČĽR zaradenými do vzorky, keďže sa zistilo, že majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti ako výrobky vyvážané z ČĽR.
(27)
Normálna hodnota bola vyjadrená ako cena zo závodu upravená tak, aby sa zohľadnil vplyv postupu kontroly kvality vykonávanej indickým výrobcom, ktorá sa v Číne nevykonávala, na cenu. Výsledkom boli preto dva zoznamy normálnych hodnôt v čínskych juanoch (CNY) za kg podľa pevnostnej triedy, jeden pre štandardné a druhý pre špeciálne spojovacie materiály.
2.1. Oznámenie o zverejnení informácií z 30. mája 2012
(28)
Dňa 30. mája 2012 boli všetkým zainteresovaným stranám sprístupnené ďalšie informácie o druhoch výrobkov použitých na účely porovnávania normálnej hodnoty a vývoznej ceny. Ako sa uvádza v oznámení o začatí preskúmania, všetkým zainteresovaným stranám boli poskytnuté presnejšie informácie o vlastnostiach výrobku, ktoré sa považujú za potrebné na stanovenie normálnej hodnoty.
(29)
Obsah oznámenia o zverejnení informácií sa týkal normálnej hodnoty, ktorá bola stanovená na základe cien príslušného výrobku predávaného na domácom trhu indickým spolupracujúcim výrobcom. Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí stanoviť na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine. So spoluprácou súhlasili dvaja indickí výrobcovia, ktorí vyplnili dotazník. Údaje uvedené vo vyplnených dotazníkoch sa overili v priestoroch týchto dvoch spoločností. Len jedna zo spoločností však poskytla dostatočne podrobné údaje, ktoré sa dali použiť ako základ stanovenia normálnej hodnoty.
(30)
Ako sa uvádza v odôvodnení 90 konečného nariadenia, „... viacerí dovozcovia a vývozcovia mali pochybnosti o tom, či je použitie údajov posledne uvedeného indického výrobcu vhodné z týchto dôvodov: i) množstvo, ktoré tento výrobca vyrába a predáva na indickom domácom trhu, údajne nezodpovedá množstvu vyváženému z ČĽR do Spoločenstva a ii) indický výrobca údajne udržiava obchodné vzťahy s jedným z výrobcov zo Spoločenstva podporujúcich podnet. K tomu treba poznamenať, že: i) objem predaja indického výrobcu bol považovaný za dostatočne reprezentatívny, aby umožňoval stanovenie spoľahlivých normálnych hodnôt, a ii) skutočnosť, že výrobca z analogickej krajiny má vzťahy s výrobcom zo Spoločenstva podporujúcim podnet neznamená, že výber tejto analogickej krajiny je neodôvodnený. Takisto sa poznamenalo, že tieto vzťahy vznikli po OP. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a chýbajúcu spoluprácu výrobcov z inej tretej krajiny sa výber Indie za analogickú krajinu považoval za odôvodnený.“
(31)
Vzhľadom na podmienky hospodárskej súťaže a otvorenosť indického trhu, ako aj skutočnosť, že spolupracujúci indický výrobca predával druhy výrobkov porovnateľné s tými druhmi výrobkov, ktoré sa vyvážajú vyvážajúcimi výrobcami z ČĽR, sa dospelo k záveru, že India je vhodnou treťou krajinou s trhovým hospodárstvom v zmysle článku 2 ods. 7 základného nariadenia.
(32)
V oznámení o zverejnení informácií sa uviedlo, že údaje týkajúce sa domáceho predaja zahŕňali obdobie prešetrovania, ale bez kontrolného čísla výrobku („PCN“). Indický výrobca však bol schopný určiť pevnostnú triedu predávaných spojovacích materiálov, ako aj to, či tieto materiály boli „štandardné“, alebo „špeciálne“ v súlade s vymedzením v konečnom nariadení. Potreba rozlišovania medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi nebola zistená na začiatku prešetrovania pri vytvorení PCN.
(33)
Komisia však poznamenala, že toto rozlišovanie ovplyvnilo porovnateľnosť cien, a z tohto dôvodu sa od indického výrobcu požadovali dané údaje, ktoré boli poskytnuté. Indický domáci predaj bol preto rozdelený na „štandardný“ predaj a „špeciálny“ predaj a následne sa určila pevnostná trieda každej transakcie. Potom sa vypočítala normálna hodnota za kg pre každú pevnostnú triedu podľa tabuľky PCN.
(34)
Ostatné vlastnosti pôvodného PCN sa nepoužili, a to nielen preto, že indický výrobca nebol schopný poskytnúť podrobné údaje, ale aj z týchto dôvodov:
-
Priemer a dĺžka sa nepovažovali za relevantné, pretože analýza sa vykonala na základe hmotnosti, čím sa automaticky zohľadnili všetky rozdiely vyplývajúce z odlišného priemeru alebo dĺžky spojovacieho materiálu.
-
Nič nenaznačovalo, že by pri pokovovaní chrómom alebo pokovovaní vo všeobecnosti - čo je v zásade ukazovateľom galvanizácie - existovali rozdiely medzi výrobkami indického výrobcu a čínskymi spojovacími materiálmi.
-
Pokiaľ ide o jediný zostávajúci prvok PCN, kód KN, usudzovalo sa, že by nebol spoľahlivým ukazovateľom, pretože čínske alebo indické orgány nerozlišujú medzi 10 kódmi KN používanými na vymedzenie príslušného výrobku tak ako orgány EÚ.
(35)
Komisia sa preto zamerala na dva kľúčové rozdiely medzi výrobkami: pevnostnú triedu na jednej strane a štandardné verzus špeciálne spojovacie materiály, ktoré sú ukazovateľom rozdielov medzi zákazníkmi a rozdielov v kvalite, na strane druhej.
(36)
Normálna hodnota bola vyjadrená ako cena zo závodu s odpočítaním úpravy na odstránenie vplyvu kontroly kvality vykonávanej indickými výrobcami, ktorá nebola vykonaná v Číne, na ceny. Výsledkom boli preto dva zoznamy normálnych hodnôt v čínskych juanoch (CNY) za kg podľa pevnostnej triedy, jeden pre štandardné a druhý pre špeciálne spojovacie materiály.
(37)
Komisia informovala všetky zainteresované strany, že normálna hodnota nemohla byť zverejnená, keďže sa týka dôvernej ceny jedného indického výrobcu na domácom trhu. Zainteresované strany však boli informované, že „štandardná“ normálna hodnota pre spojovací materiál pevnostnej triedy 8.8 („G“ v tabuľke PCN), ktorý je štandardným druhom bežne vyvážaným čínskymi výrobcami, bola vypočítaná v rozpätí 9 až 12 čínskych juanov (CNY) za kg zo závodu.
2.2. Pripomienky prijaté k oznámeniu o zverejnení informácií z 30. mája 2012
(38)
Jeden dovozca a štyria vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že lehota poskytnutá stranám na predloženie pripomienok k doplňujúcim informáciám (10 dní) bola príliš krátka. Komisia sa však domnieva, že uvedená lehota bola primeraná vzhľadom na skutočnosť, že poskytnuté informácie boli len doplnením toho, čo už bolo zverejnené v konečnom nariadení na konci pôvodného prešetrovania. Lehota poskytnutá na preskúmanie a pripomienkovanie doplňujúcich informácií sa preto považovala za primeranú.
(39)
Niektoré strany tvrdili, že Komisia uviedla, že nedisponuje žiadnymi novými informáciami o iných fyzikálnych vlastnostiach okrem pevnostnej triedy výrobkov používaných na stanovenie normálnej hodnoty. Uvedené tvrdenie by sa malo zamietnuť. V tejto fáze preskúmania Komisia poskytla iba ďalšie vysvetlenie týkajúce sa spôsobu stanovenia normálnej hodnoty v priebehu pôvodného prešetrovania. Je dôležité zdôrazniť, že čínski vyvážajúci výrobcovia označili „pevnosť“ za jednu z relevantných vlastností. To však neznamená, že Komisia nemala žiadne informácie o iných fyzikálnych vlastnostiach.
(40)
Tie isté strany tvrdili, že Komisia počas vypočutia v súvislosti s možnými úpravami na účely porovnávania vývozných cien a normálnej hodnoty uviedla, že namiesto analýzy nákladov uprednostní úpravu na základe analýzy cien. Komisia vlastne vysvetlila, že podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia by sa porovnávanie malo uskutočniť s náležitým zohľadnením rozdielov, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien, a nie rozdielov v nákladoch.
(41)
Tieto strany následne zopakovali svoje tvrdenie, že by sa mali vykonať úpravy so zreteľom na rozdiely vo výrobných nákladoch, ako sú rozdiely efektívnosti spotreby surovín, rozdiely v spotrebe valcovaného drôtu, v spotrebe elektrickej energie, elektrickej energie vyrábanej vo vlastnej réžii, v produktivite na zamestnanca, v primeranej úrovni zisku a v rozdieloch týkajúcich sa obrábacích nástrojov. Ako je uvedené vyššie, článok 2 ods. 10 základného nariadenia odkazuje na cenu, a nie na náklady. Tieto strany nepredložili žiadny dôkaz o tom, že sa údajné rozdiely v nákladoch premietli do rozdielov v cenách. Pri prešetrovaniach tranzitívnych ekonomík, ako je Čína, sa používa analogická krajina, keď sa má zaručiť, aby sa predišlo zohľadňovaniu cien a nákladov v krajinách s netrhovým hospodárstvom, ktoré nie sú bežným výsledkom trhových síl. Preto sa na účely stanovenia normálnej hodnoty používa náhrada nákladov a cien výrobcov v rámci fungujúcich trhových hospodárstiev. Tieto žiadosti o úpravy na zohľadnenie rozdielov vo výrobných nákladoch sa preto zamietajú.
(42)
Strany ďalej tvrdili, že doplňujúce informácie, ktoré boli poskytnuté 30. mája 2012, týkajúce sa vlastností výrobkov predávaných indickým výrobcom, boli neúplné v tom rozsahu, že údajne chýbali informácie o týchto otázkach: rozdiely v druhoch spojovacích materiálov, náter a používanie chrómu, priemer a dĺžka, vysledovateľnosť, ISO 9000, jednotka miery chybovosti a ostatné aspekty ako tvrdosť, ohýbanie, pevnosť, odolnosť voči nárazu a ostatné koeficienty trenia. Žiadali o vysvetlenie dôvodov, prečo sa ostatné vlastnosti pôvodného PCN nepovažovali za relevantné. Tieto otázky boli vysvetlené v dvoch oznámeniach o uverejnení informácií, ktoré boli zaslané 5. júla a 11. júla 2012 boli zaradené do spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany.
2.3. Oznámenie o zverejnení informácií z 5. júla 2012
(43)
Na základe žiadosti zúčastnených strán o doplňujúce informácie podľa odôvodnenia 42 bolo všetkým zainteresovaným stranám 5. júla 2012 zaslané druhé oznámenie o zverejnení informácií. V tomto oznámení boli uvedené tieto doplňujúce informácie:
-
tabuľka znázorňujúca rozsah cenovej úrovne normálnych hodnôt vypočítaných podľa pevnostnej triedy pre štandardné spojovacie materiály predávané na indickom domácom trhu nezávislým zákazníkom jediným indickým spolupracujúcim výrobcom. Takisto sa uviedlo, že prevažná väčšina vývozu čínskymi výrobcami patrí do pevnostnej triedy G,
-
z podrobnej analýzy údajov v Indii vyplynulo, že štandardné spojovacie materiály predávané na domácom trhu boli galvanicky pokované a zodpovedali kódu PCN „A“. Komisia preto navrhla porovnať normálnu hodnotu vyvážaných modelov s modelmi s náterom typu A,
-
na základe manuálnej analýzy údajov o indických domácich cenách boli z textového reťazca o kódovaní predaja vyňaté informácie o priemere a dĺžke, ktoré použil indický výrobca. Tieto údaje boli zhrnuté do rozmedzí v záujme rozlišovania medzi rozmermi hlavného výrobku, aby bolo možné porovnanie s vývozom čínskych spoločnosti:
Ukazovateľ
Priemer
Dĺžka
Malé
M4 až M10
0 až 100 mm
Stredné
M12 až M20
100 až 200 mm
Veľké
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komisia preto navrhla, aby sa tieto údaje použili na spresnenie normálnej hodnoty a aby sa na tomto základe vypočítali dumpingové rozpätia. V prípade, že vyvážané spojovacie materiály nepatria do týchto rozmedzí, nemali by sa použiť na výpočet dumpingu. Týkalo sa to len veľmi malého objemu vývozu,
-
Komisia ako referenciu predložila navrhovaný revidovaný PCN:
Ukazovateľ
Opis
PCN
Štandardný/Špeciálny
štandardný spojovací materiál
S
špeciálny spojovací materiál
P
Pevnostná trieda
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Náter
galvanické pokovanie
A
Priemer
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Dĺžka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komisia poskytla prehľad dumpingových rozpätí upravených podľa návrhu uvedeného v oznámení o zverejnení informácií a poznamenala, že tieto revidované antidumpingové rozpätia nebudú automaticky antidumpingové clá, na ktoré sa bude vzťahovať pravidlo nižšieho cla,
-
v odpovedi na pripomienky niektorých zainteresovaných strán, že dodatočné informácie uvedené v oznámení o zverejnení informácií z 30. mája 2012 boli neúplné, boli uvedené nové tabuľky č. 22, 23, 32, 33 a 34 jedného výrobcu EÚ, keďže niektoré prvky v týchto tabuľkách chýbali alebo neboli náležite zhrnuté.
2.4. Pripomienky k oznámeniu o zverejnení informácií z 5. júla 2012
(44)
Niektoré strany požiadali o doplňujúce informácie týkajúce sa cenovej úrovne normálnej hodnoty. Podľa odôvodnenia 82 sa cenová úroveň nemohla zainteresovaným stranám sprístupniť, keďže ide o dôvernú informáciu o cenách jediného analogického výrobcu. Čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí o tieto dodatočné informácie požiadali, sa však 5. júla 2012 sprístupnila verzia normálnej hodnoty, ktorá nemala dôverný charakter, na základe pevnostnej triedy pre štandardné spojovacie materiály, pričom bola takisto zaradená do spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany. Komisia v tomto oznámení uviedla tabuľku znázorňujúcu rozsah cenových úrovní normálnych hodnôt vypočítaných podľa pevnostnej triedy pre štandardné spojovacie materiály, ktoré predával na indickom domácom trhu jediný indický spolupracujúci výrobca nezávislým zákazníkom.
(45)
Niektoré strany takisto tvrdili, že Komisia ich v priebehu vypočutia, ktoré sa uskutočnilo 26. júna 2012, informovala o tom, že na indickom domácom trhu sa predávali výrobky dvoch typov náterov „A“ a „B“ podľa tabuľky PCN používanej v priebehu pôvodného prešetrovania. Toto tvrdenie je nepodložené. Komisia tieto strany informovala, že v danej fáze preskúmania preskúmala všetky typy náterov, ktoré indický výrobca použil v prípade štandardných spojovacích materiálov. Počas nasledujúceho vypočutia, ktoré sa uskutočnilo 3. júla 2012, a prostredníctvom oznámenia o poskytnutí informácií zaradeného 11. júla 2012 do spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany boli príslušné strany informované, že indický výrobca používal pri výrobe štandardných spojovacích materiálov náter typu „A“.
(46)
Počas vypočutia z 11. júla 2012 tie isté strany požiadali Komisiu, aby vysvetlila, akým spôsobom došlo v prípade indického výrobcu k rozdeleniu normálnej hodnoty na špeciálne a štandardné spojovacie materiály. Komisia uviedla, že sa tak stalo na základe názvov zákazníkov. Ako však vyplýva zo zápisnice, ktorú predložil úradník pre vypočutie z GR pre obchod, Komisia na konci vypočutia uviedla, že túto otázku bude musieť objasniť, čo urobila v ďalšom oznámení o uverejnení informácií z 13. júla 2012, ktoré bolo zaslané stranám, ktoré sa zúčastnili na vypočutí, a zaradené do spisu, ktorý nemá dôverný charakter, na nahliadnutie pre všetky zainteresované strany. Vyhlásenie uvedených strán, podľa ktorých Komisia uviedla, že „rozdelenie normálnej hodnoty medzi špeciálne a štandardné spojovacie materiály sa okrem iného vykonalo na základe názvov zákazníkov“, je preto neúplné, keďže v súvislosti s touto otázkou bolo poskytnutých viac informácií, ako je uvedené v odôvodnení nižšie.
(47)
Komisia vo veci rozdielu medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi vo svojom oznámení z 13. júla 2012 vysvetlila, že „nemožno vylúčiť, že automobilový priemysel takisto využíva štandardné spojovacie materiály na určité aplikácie“. Niektoré strany tvrdili, že Komisia sa domnieva, že spojovacie materiály používané v automobilovom priemysle by sa takisto mohli považovať za štandardné. Toto tvrdenie je neopodstatnené. Ako sa v tomto oznámení jasne uvádza, vyhlásenie Komisie nebolo založené na existencii zoznamu zákazníkov indického výrobcu. Ako však bolo zistené v pôvodnom prešetrovaní a podrobnejšie vysvetlené v ďalej uvedenom oddiele 2.7, výrobcovia automobilov z dôvodu kvality a z obchodných dôvodov vždy objednávajú spojovacie materiály vyrábané na zákazku s cieľom splniť požiadavky ISO v rámci výrobného odvetvia. Z toho dôvodu spojovacie materiály určené pre automobilové odvetvie výrobcovia spojovacích materiálov, a to aj v Indii, považujú za „špeciálne“ podľa informácií, ktoré sa nachádzajú na webových stránkach indických výrobcov automobilov. Keďže indický výrobca jasne vymedzil ako „špeciálne spojovacie materiály“ všetky časti vyrábané na zákazku, Komisia sa domnieva, že štandardné spojovacie materiály určené pre automobilový priemysel neboli zahrnuté do zoznamu štandardných spojovacích materiálov, ktorý bol predložený počas pôvodného prešetrovania.
(48)
Čínska obchodná komora a čínsky vyvážajúci výrobca predložili podobné tvrdenia týkajúce sa možného začlenenia spojovacích materiálov určených pre automobilové odvetvie do normálnej hodnoty a okrem toho tvrdili, že automobilové spojovacie materiály, ktoré neboli vyrobené podľa konkrétneho návrhu zákazníka, musia aj tak prejsť špeciálnou kontrolou kvality alebo dodržiavať požiadavky vysledovateľnosti, na základe čoho zdražejú a mali by sa bežne považovať za špeciálne spojovacie materiály. Tvrdili, že zistenia Komisie, podľa ktorých spojovacie materiály používané na aplikácie špičkových technológií, ktoré však neboli vyrobené podľa návrhov používateľa, a napriek tomu sa považovali za špeciálne spojovacie materiály, sú neopodstatnené, a preto Komisia nekonala v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia, pretože porušila zásadu spravodlivého porovnávania. Okrem toho sa domnievali, že zistenia Komisie založené na rozdelení indickým výrobcom neboli predmetom kontrolnej návštevy na mieste. Vzhľadom na uvedené skutočnosti požiadali Komisiu, aby preskúmala rozlišovanie medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi, a v prípade, že to nebude možné, prešla na odlišný súbor údajov o normálnej hodnote.
(49)
Argumenty Komisie týkajúce sa rozlišovania medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi sú už uvedené v odôvodnení 47. Pokiaľ ide o žiadosť týkajúcu sa nedostatočnej kontroly súvisiacej s rozdelením, ktoré vykonal indický výrobca, Komisia overila zoznamy predaja prostredníctvom niekoľkých priebežných testov (t. j. dôkladného overenia vzorky predajných transakcií zahrnutých do zoznamov predaja s cieľom overiť ich presnosť) v súlade so štandardnými postupmi overovania. Okrem toho následné rozdelenie uvedených zoznamov predaja, ktoré predložil indický výrobca, bolo skontrolované z hľadiska priemernej cenovej úrovne rozdelenia, ako je vysvetlené v uvedenom oznámení. Preto tvrdenie, že Komisia bez skúmania zohľadnila hodnotu údajov, ktoré poskytol indický výrobca, nie je podložené.
(50)
Okrem toho kritériá, ktoré použil indický výrobca na vymedzenie špeciálnych spojovacích materiálov, t. j. podľa návrhu zákazníka, ako sa uvádza v odôvodnení 47, poskytujú dostatočné uistenie o spoľahlivosti údajov. V pôvodnom prešetrovaní Komisia už upravila normálnu hodnotu, aby sa zohľadnil postup kontroly kvality vykonávanej indickým výrobcom, ktorá nebola zistená v prípade čínskych výrobcov zaradených do vzorky. Komisia za týchto okolností nepovažuje za potrebné použiť iný súbor údajov o normálnej hodnote, ako to navrhli dotknuté strany. Nakoniec, ako je uvedené v odôvodnení 89 konečného nariadenia, aj napriek úsiliu Komisie žiadni iní výrobcovia zo žiadnej inej možnej analogickej krajiny nemali záujem o spoluprácu v tomto konaní.
(51)
Pokiaľ ide o využívanie údajov indického výrobcu z analogickej krajiny na stanovenie normálnej hodnoty, Združenie európskych distribútorov (EFDA) vyhlásilo, že takáto metóda nie je primeraná vzhľadom na to, že sortiment výrobkov, objem výroby, profil zákazníkov, spôsob distribúcie a pozícia na trhu neboli porovnateľné so situáciou čínskych vyvážajúcich výrobcov. Okrem toho tvrdilo, že čínske ceny boli nízke, pretože sa v nich premietli výhody vysokého objemu výroby štandardných výrobkov, keďže sú špecializovanými a efektívnymi výrobcami. Okrem toho požiadalo o podrobnejšie informácie týkajúce sa cien a objemu výroby štandardných spojovacích materiálov indického výrobcu. Združenie EFDA nakoniec predložilo údaje Eurostatu na podporu svojich tvrdení, že porovnávanie vývozných cien ČĽR a Indie v prípade dvoch konkrétnych kódov KN by preukázalo, že indický vývoz týchto výrobkov bol menší ako 4 % vývozu ČĽR a že India nie je dôveryhodným dodávateľom týchto výrobkov pre vývozné trhy.
(52)
Pokiaľ ide o primeranosť výberu indického výrobcu z analogickej krajiny, odkazuje sa na poslednú časť odôvodnenia 49. V súvislosti so všeobecným tvrdením, že v čínskych vývozných cenách sa premietajú výhody výroby veľkého objemu, tieto tvrdenia neboli zmysluplne odôvodnené ani kvantifikované tak, aby mohli byť prospešné pri vykonávaní analýzy v tejto fáze preskúmania. Pokiaľ ide o žiadosť o doplňujúce informácie týkajúce sa údajov o indickom výrobcovi, odkazuje sa na odôvodnenie 82 týkajúce sa dôvernosti. Pokiaľ ide o tvrdenie, že vývoz z Indie nebol počas OP a po ňom porovnateľný s vývozom z ČĽR, na stanovenie normálnej hodnoty sa v súlade so základným nariadením považujú za relevantné indické domáce ceny, a nie indické vývozné ceny. Tvrdenia EFDA sú preto neopodstatnené.
(53)
Pokiaľ ide o otázku náteru používaného indickým výrobcom, Čínska obchodná komora a čínsky vývozný výrobca vyjadrili pochybnosti a požiadali Komisiu, aby vysvetlila, akým spôsobom tieto dôverné informácie poskytli presvedčivý dôkaz, že indický výrobca predával na svojom domácom trhu len galvanicky pokované spojovacie materiály. V priebehu overovania indický výrobca poskytol dôkaz, ktorý Komisii umožnil dospieť k záveru, že štandardné spojovacie materiály predávané na domácom trhu boli galvanicky pokovované, čo zodpovedalo náteru typu „A“ pôvodného PCN. Komisia sa za týchto okolností domnieva, že dôkazy uvedené v spise sú dostatočné na to, aby mohla dospieť k záveru, že štandardné spojovacie materiály predávané na domácom trhu boli galvanicky pokovované. V tejto súvislosti sa vykonala úprava o rozdiel v chróme, ako sa uvádza v odôvodnení 81.
2.5. Ďalšie informácie vyžiadané po oznámení o zverejnení informácií z 5. júla 2012
(54)
Niektorí vyvážajúci výrobcovia požiadali o ďalšie vysvetlenia a informácie, aby mohli prípadne požiadať o úpravu svojho dumpingového rozpätia, ako sa uvádza v pôvodnom prešetrovaní, na základe týchto skutočností:
a)
vlastnosti používaných „druhov výrobku“ (kódy KN, pevnostná trieda, štandardné verzus špeciálne časti) na stanovenie normálnej hodnoty;
b)
ďalšie informácie o vlastnostiach výrobkov predávaných indickým výrobcom, použité na stanovenie normálnej hodnoty;
c)
vysvetlenie dôvodov, prečo sa ostatné vlastnosti pôvodného PCN nepoužili, a
d)
úpravy, ktoré treba vykonať vzhľadom na rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach.
(55)
Pokiaľ ide o uvedené písmeno a), ako sa uvádza v oznámení o informáciách predloženom 30. mája 2012, pevnostná trieda spojovacích materiálov predávaných indickým spolupracujúcim výrobcom bol ukazovateľ pevnosti uvedený v PCN použitom v dotazníku, ktorý bol zaslaný všetkým stranám. Pevnostná trieda bola určená pomocou rovnakého relevantného prvku PCN indickým výrobcom v zoznamoch predaja overených počas overovacej návštevy na mieste.
(56)
Rozlišovanie medzi špeciálnymi a štandardnými spojovacími materiálmi bolo vysvetlené v odôvodnení 54 konečného nariadenia. „Špeciálne“ spojovacie materiály sú také, ktoré boli vyrobené podľa návrhu zákazníka. „Štandardné“ spojovacie materiály sú také, ktoré boli vyrobené pre sklad, a nie podľa špecifikácií konkrétneho zákazníka. Potreba rozlišovania medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi vyrobenými indickým spolupracujúcim výrobcom bola plne uznaná, a ako sa uvádza v odôvodneniach 51 a 54 konečného nariadenia, porovnávala sa vývozná cena a normálna hodnota spojovacích materiálov „štandardného“ typu v prípade čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(57)
Pokiaľ ide otázky uvedené v písmene b), z dôvodu zachovania dôvernosti nie je možné uverejniť presné druhy modelu skrutiek a svorníkov, ktoré predáva indický výrobca. Ako sa však uviedlo, porovnávanie sa uskutočnilo na základe hmotnosti v rámci rovnakej štandardnej alebo špeciálnej kategórie a v rámci rovnakej pevnostnej triedy stanovenej v PCN.
(58)
Pokiaľ ide o otázky uvedené v písmene b), niekoľko zainteresovaných strán požiadalo o viac informácií týkajúcich sa náteru. Údaje z pôvodného prešetrovania sa podrobnejšie analyzovali a ukázalo sa, že výrobok predávaný ako „štandardný“ na indickom domácom trhu mal základné pokovovanie, t. j. galvanické pokovanie. Tieto informácie boli poskytnuté na vypočutiach, o ktoré požiadali zainteresované strany, a znovu boli sprístupnené zainteresovaným stranám, ktoré o túto informáciu požiadali, a zároveň boli zaradené do spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany.
(59)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky požiadali o viac informácií týkajúcich sa úpravy o používanie chrómu pri pokovovaní. Údaje o predaji, ktoré poskytol indický spolupracujúci výrobca, sa ďalej analyzovali, čo viedlo k úprave normálnej hodnoty o rozdiel v chróme, ako sa uvádza v odôvodnení 81. Rovnakí dvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali o podrobnejšie vysvetlenie, akým spôsobom sa určila ziskovosť domáceho predaja indického spolupracujúceho výrobcu; či boli výrobné náklady oznámené na základe PCN, alebo či sa použili priemerné náklady, a či normálna hodnota zahŕňala predaj iným prepojeným spoločnostiam.
(60)
Všetky príslušné informácie týkajúce sa normálnej hodnoty boli uvedené v odôvodnení 94 konečného nariadenia. Takisto bolo spresnené, že sa použil len domáci predaj neprepojeným spoločnostiam.
(61)
Títo dvaja vyvážajúci výrobcovia neskôr tvrdili, že majú vážne pochybnosti, či bol test ziskovosti a reprezentatívnosti vykonaný správne. Konkrétnejšie, pokiaľ ide o test reprezentatívnosti, títo vyvážajúci výrobcovia vyjadrili pochybnosti o tom, či množstvo domáceho predaja indického výrobcu bolo viac ako 5 % ich vývozného predaja na revidovanú skupinu výrobkov. Pokiaľ ide o test reprezentatívnosti, zistilo sa, že v prípadoch, keď nebolo splnených 5 % testu pre konkrétny druh výrobku, sa usúdilo, že domáci predaj mal aj napriek tomu dostatočný objem na zabezpečenie náležitého porovnania. Pokiaľ ide o test ziskovosti, potvrdilo sa, že sa vykonal podľa druhu výrobku.
(62)
Pokiaľ ide o otázky uvedené v písmene c), t. j. prečo sa na porovnávanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou nepoužilo úplné PCN, v priebehu prešetrovania sa ukázalo, že úplné PCN by nebolo spoľahlivým ukazovateľom. Po prvé, pretože ani čínske, ani indické orgány nerozlišujú medzi 10 kódmi KN používanými na vymedzenie príslušného výrobku ako orgány EÚ. Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 48 konečného nariadenia, niekoľko strán tvrdilo, že spojovacie materiály vyrobené čínskymi vyvážajúcimi výrobcami boli štandardnými výrobkami (prevažne v triede odolnosti 4.8 až 8.8), ktoré nemali žiadne špeciálne vlastnosti týkajúce aspektov, ako sú suroviny, odolnosť, náter alebo certifikácia/bezpečnosť, ktoré boli určené na jednoduchšie aplikácie (neodborné použitie a všeobecná distribúcia) na rozdiel od aplikácií špičkových technológií a nespĺňali prísne požiadavky konkrétnych konečných používateľov, ako napríklad automobilového, chemického alebo kozmického priemyslu.
(63)
Pokiaľ ide o otázky uvedené v písmene d), prvky „vysledovateľnosti“, norma ISO 9000, jednotka miery chybovosti a ostatné kritériá, napríklad „tvrdosť, ohýbanie, pevnosť, odolnosť voči nárazu a ostatné koeficienty trenia“, ktoré uviedli dvaja ďalší vyvážajúci výrobcovia, nemohli byť akceptované, keďže príslušné spoločnosti nepreukázali, ako tieto prvky ovplyvňujú porovnateľnosť cien medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou.
(64)
Bez akýchkoľvek konkrétnych informácií o nedostatku porovnateľnosti, ako sa uvádza v odporúčaniach, ktoré predložili zainteresované strany v rámci pôvodného prešetrovania, a vzhľadom na obmedzené množstvo ďalších dostupných informácií o ostatných technických vlastnostiach, ako napríklad nátere, sa v priebehu pôvodného prešetrovania dospelo k záveru, že hlavné faktory a rozdiely, na ktoré poukázali samotné zainteresované strany, konkrétne štandardné verzus špeciálne materiály a pevnostná trieda, predstavovali dostatočný základ, na ktorom možno založiť porovnávanie medzi normálnou hodnotou a vývoznými cenami.
2.6. Ďalšie zverejnenie informácií týkajúcich sa normálnej hodnoty 11. júla 2012
(65)
Ako sa už uviedlo, Komisia zverejnila 11. júla 2012 novú klasifikáciu normálnej hodnoty a navrhla znovu prepočítať dumpingové rozpätia na uvedenom základe a požiadala o predloženie pripomienok.
(66)
Ako je uvedené v odôvodnení 32, indický výrobca poskytol vo svojom pôvodnom podaní zoznam domáceho predaja (ďalej len „DMSAL“) bez PCN. Jediným identifikátorom každého predaja bol kód položky, ktorý je interným kódom každého výrobku, a aj textový reťazec s opisom výrobku, napríklad:
UPÍNACIA SKRUTKA M8X1,25X16
(67)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 48 až 57 konečného nariadenia, indická spoločnosť rozdelila svoj domáci predaj na štandardné a špeciálne spojovacie materiály pomocou rozlišovania uvedeného v odôvodnení 77. V dôsledku toho bol zoznam DMSAL predložený v dvoch spisoch, v „štandardnom DMSAL“ a „špeciálnom DMSAL“. Predaj, ktorý nebolo možné identifikovať ani ako štandardný, ani ako špeciálny, bol vylúčený z ďalšieho výpočtu normálnej hodnoty.
(68)
Počas prešetrovania takisto vyplynulo, že na stanovenie normálnej hodnoty bude potrebná pevnostná trieda spojovacích materiálov. Indická spoločnosť určila pevnostnú triedu pre každý riadok spisov „štandardný DMSAL“ a „špeciálny DMSAL“, ktoré boli predložené v stĺpci s označením „Stupeň“ s uvedením pevnostnej triedy, napríklad:
Opis
Stupeň
UPÍNACIA SKRUTKA M8X1,25X16
8.8
(69)
Pôvodná normálna hodnota bola vypočítaná na tomto základe pomocou rozdelenia na štandardné/špeciálne a na pevnostnú triedu, ako sa uvádza v prvom zverejnení preskúmania vykonávania z 30. mája 2012.
(70)
Ako sa uvádza v odôvodnení 54, niektorí vyvážajúci výrobcovia požiadali o ďalšie vysvetlenie s odkazom na chýbajúce porovnanie na základe náteru, priemeru a dĺžky spojovacích materiálov a tvrdili, že to môže mať vplyv na úroveň pôvodne vypočítanej normálnej hodnoty.
(71)
Bez PCN sa analyzoval opis textového reťazca každej transakcie (po zoskupení transakcií s rovnakým textom opisu) s cieľom získať priemer a dĺžku predávaného spojovacieho materiálu. V uvedenom príklade M8 označuje priemer a 16 označuje dĺžku. V tomto prípade ide o opis skrutky s priemerom 8 mm a dĺžkou 16 mm. 1,25 je vzdialenosť závitov, ktorá na klasifikáciu príslušného výrobku nebola použitá.
(72)
PCN, ktoré použili čínski vyvážajúci výrobcovia, označuje tieto údaje mierne odlišne. V prípade uvedenej skrutky by boli označené ako „080016“ pre priemer a dĺžku.
(73)
Komisia na zabezpečenie zosúladenia medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou rozdelila priemer a dĺžku do troch rovnakých rozmedzí, ako bolo uvedené v druhom informačnom liste z 5. júla 2012:
Ukazovateľ
Priemer
Dĺžka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Stredný
M12 až M20
100 až 200 mm
Veľký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množstvo predaných výrobkov indického výrobcu nepatrilo do týchto rozmedzí, a preto sa nepoužili na výpočet normálnej hodnoty. Opísaná skrutka by sa preto uvádzala s revidovaným PCN označeným ako „GSS“, čo predstavuje pevnostnú triedu 8.8, malý priemer a malú dĺžku.
(75)
Z uvedeného príkladu je jasné, že textový reťazec opisu výrobku neobsahuje žiadne informácie o náteroch používaných indickým domácim výrobcom. V spise o prešetrovaní sa skontrolovali prípadné dôkazy o type náteru, ktorý použil indický výrobca pri predaji štandardných spojovacích materiálov na svojom domácom trhu. Dôverné dôkazy v spise, overené v priestoroch indického výrobcu, preukázali používanie galvanického pokovania (PCN typu A) pri štandardných spojovacích materiáloch na domácom trhu, čo bolo oznámené všetkým stranám 5. júla 2012.
2.7. Pripomienky k oznámeniu o zverejnení informácií z 11. júla 2012
(76)
Na uvedené zverejnenie reagovalo niekoľko vyvážajúcich výrobcov. Na žiadosť týchto vyvážajúcich výrobcov sa pod záštitou úradníka pre vypočutie z GR pre obchod konalo vypočutie zamerané na pokračovanie dialógu s Komisiou a prerokovanie predložených bodov. Vyvážajúci výrobcovia predniesli najmä tieto otázky:
a)
metodiku, na základe ktorej indický výrobca rozdelil svoj domáci predaj na štandardný a špeciálny;
b)
v prípade, že niektoré spojovacie materiály predávané automobilovému priemyslu sa považovali za štandardné spojovacie materiály, zaručí sa „významná úprava“;
c)
úpravu normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 10 písm. b) o nepriame dane z dovozu valcovaného drôtu do Indie;
d)
prítomnosť šesťmocného chrómu v nátere štandardných spojovacích materiálov;
e)
metodiku, ktorou sa riadila Komisia v prípade, keď domáci predaj nezodpovedal konkrétnej vývoznej transakcii, a
f)
zverejnenie kódov výrobkov predávaných indickým výrobcom na domácom trhu.
(77)
Pokiaľ ide o uvedené písmeno a), indický výrobca rozdelil svoj domáci predaj na štandardný a špeciálny so zreteľom na to, že spojovacie materiály vyrobené podľa návrhu zákazníka boli špeciálne spojovacie materiály, zatiaľ čo ostatný predaj tvoria štandardné spojovacie materiály, t. j. materiály, ktoré neboli vyrobené podľa konkrétneho návrhu alebo podľa návrhu zákazníka.
(78)
Pokiaľ ide o uvedené písmeno b), ako sa uvádza v oznámení v súvislosti so spisom z 13. júla 2012 zaslaným uvedeným zainteresovaným stranám po vypočutí z 11. júla, Komisia potvrdila, že v prípade neuvedenia mien zákazníkov, ako je uvedené vyššie, Komisia odkazuje na odôvodnenie 47. Komisia okrem toho uviedla, že podľa Európskeho združenia výrobcov spojovacích materiálov, „… keď si zákazník - najmä v automobilovom odvetví - v Európe objedná spojovací materiál vyrobený podľa návrhu, ale ktorý je zároveň plne v súlade s medzinárodnými normami (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), výrobca spojovacích materiálov tento výrobok v každom prípade považuje za ‚špeciálny‘ výrobok a následne ho označí - v rámci internej klasifikácie spoločnosti - ako ‚špeciálny‘... Ide o ‚modus operandi‘ všetkých výrobcov spojovacích materiálov na celom svete a aj v Indii.“ Komisia je preto presvedčená, že štandardné spojovacie materiály určené pre automobilový priemysel neboli zahrnuté do zoznamu štandardných spojovacích materiálov poskytnutého počas pôvodného prešetrovania. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(79)
Pokiaľ ide o uvedené písmeno c), vyvážajúci výrobcovia predložili pri vypočutí otázku úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia s cieľom zohľadniť clá na dovoz valcovaného drôtu do Indie, ktoré sú zahrnuté do normálnej hodnoty, ale nie do vývoznej ceny z Číny. Čínske spoločnosti zaradené do vzorky počas pôvodného prešetrovania nakupovali valcovaný drôt vyrábaný v Číne.
(80)
Suroviny dovážané indickým výrobcom podliehali základnému clu (5 % zdaniteľnej hodnoty) a vzdelávacej dani (3 % hodnoty základného cla plus výška vyrovnávacieho cla). Podľa článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia je však takáto úprava o nepriame dane nárokovateľná vtedy, ak by dovozné poplatky uložené na podobný výrobok a materiál fyzicky v ňom zahrnutý, ak je výrobok určený na spotrebu na domácom trhu, neboli vybrané alebo by sa vrátili, keď sa uvedený podobný výrobok vyvezie do Európskej únie. Vzhľadom na neexistenciu tvrdení a dôkazov, že by vývoz uvedených vyvážajúcich výrobcov do EÚ profitoval z nevybraných alebo vrátených poplatkov z dovozu surovín (valcovaného drôtu), toto tvrdenie sa musí zamietnuť. Okrem toho bežne takáto úprava nie je dostupná v prípade, že príslušný vyvážajúci výrobca, ako v prípade tohto preskúmania, nakupuje všetky suroviny od domácich dodávateľov, a preto nevzniká žiadny dovozný poplatok.
(81)
Pokiaľ ide o uvedené písmeno d), z dôkazov v spise o pôvodnom prešetrovaní vyplýva, že štandardný náter štandardných spojovacích materiálov predávaných na indickom domácom trhu obsahoval chróm Cr3, a preto bol v súlade s vymedzením PCN o nepridávaní šesťmocného chrómu do náteru. Dumpingové rozpätia sa preto znovu prepočítali, pričom sa vychádzalo z najdrahšieho typu pokovovania chrómom na strane vývozu bez úpravy vývoznej ceny. Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že informácie o nátere sa týkali súčasnej situácie, nie situácie v OP. To nie je správne. Overené dôkazy boli získané počas overovania v priebehu pôvodného prešetrovania, pričom sa zistilo, že všetky štandardné spojovacie materiály predávané na domácom trhu v Indii boli počas pôvodného OP galvanicky pokované.
(82)
Pokiaľ ide o uvedené písmeno e), potvrdilo sa, že dumpingové rozpätia boli vypočítané tak, že v prípade, keď k vývoznej transakcii neexistoval zodpovedajúci predaj na domácom trhu, bola táto transakcia vylúčená z výpočtu dumpingu. Niektoré strany tvrdili, že nebol dôvod vylúčiť určité vývozné transakcie z výpočtu dumpingového rozpätia. V prípade všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa zistil značný súlad medzi domácim predajom a vývoznými cenami s cieľom dosiahnuť spravodlivé zastúpenie predaja realizovaného rôznymi stranami.
(83)
Pokiaľ ide o uvedené písmeno f), Čínska obchodná komora a čínsky vývozca tvrdili, že indický výrobca neuviedol dobrý dôvod na to, že Komisii neumožnil zverejniť konkrétne informácie o kódoch výrobkov predávaných na domácom trhu. Komisia poskytla čo najviac informácií, pričom zároveň rešpektovala pravidlá zachovania dôvernosti, prostredníctvom početných poznámok v spise, informačného oznámenia sprístupneného všetkým zainteresovaným stranám a vypočutí poskytnutých Čínskej obchodnej komore a všetkým čínskym výrobcom, ktorí o to požiadali. Pokiaľ ide o žiadosť o zverejnenie kódov výrobkov indického výrobcu, zverejnenie tejto informácie umožní ostatným stranám pomerne presne vypočítať domáce ceny indického výrobcu, čomu je potrebné predísť z dôvodu ochrany dôverných obchodných informácií. Z dôvodu nedostatočnej ochrany dôverných informácií by voči Komisii mohli vzniknúť prípadné nároky na náhradu škody, čo by mohlo odradiť spoločnosti v analogických krajinách, ktorých spolupráca je dobrovoľná, od spolupráce na prešetrovaniach. Preto bola táto žiadosť zamietnutá.
2.8. Úpravy metodiky použitej v konečnom nariadení pri výpočte normálnej hodnoty
(84)
Vzhľadom na vyjadrenia čínskych vyvážajúcich výrobcov v tomto preskúmaní, pokiaľ ide o vymedzenie druhov výrobkov pri výpočte normálnej hodnoty z Indie, podľa ktorých okrem rozlišovania medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi, ako aj pevnostnou triedou je dôležitým parametrom aj priemer, dĺžka a náter, a vzhľadom na vypočutia a dialóg, ktoré nasledovali za prítomnosti úradníka pre vypočutie, sa opätovne preskúmali údaje indického výrobcu.
(85)
Komisia bola na základe tohto opätovného preskúmania schopná identifikovať priemer a dĺžku spojovacích materiálov predávaných na indickom domácom trhu. S cieľom umožniť spravodlivé porovnávanie medzi týmito spojovacími materiálmi a materiálmi vyvážanými z ČĽR boli priemer aj dĺžka zaradené do rozmedzí a pre každé rozmedzie sa vypočítala normálna hodnota. Podrobnejšie vysvetlenia sú v dvoch informačných oznámeniach z 5. a 11. júla 2012, ktoré boli sprístupnené všetkým zainteresovaným stranám. Prostredníctvom zhrnutia do rozmedzí v záujme rozlišovania medzi hlavnými rozmermi výrobku predávaného indickým výrobcom táto metodika umožnila spravodlivé porovnávanie s vývozom čínskych spoločností, ktoré požadovali zainteresované strany. Následne dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že nedisponovali úplnými informáciami, a uviedli, že klasifikácia bola nejasná a neprimeraná, a preto nemali dostatok informácií, aby mohli požiadať o úpravu z dôvodu fyzikálnych rozdielov. Títo dvaja vyvážajúci výrobcovia však okrem týchto všeobecných tvrdení nepredložili žiadny odôvodnený alternatívny návrh ani vecné dôkazy. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(86)
Združenie EFDA tvrdilo, že používanie priemeru a dĺžky neodráža skutočnosť, a navrhlo alternatívu, ktorá sa týkala uvedených dvoch kritérií, ktorá by podľa nich zabránila vynechaniu niektorých výrobkov; tento alternatívny prístup však nezdôvodnilo. Klasifikácia, ktorú navrhla Komisia, nevylučuje žiadny druh výrobku (zahrnuté boli všetky možné kombinácie priemeru a dĺžky), a preto sa toto tvrdenie nemohlo podrobnejšie preskúmať.
(87)
Všetky predávané štandardné spojovacie materiály boli galvanicky pokované, a preto sa normálna hodnota vypočítala na základe náteru, ktorý zodpovedal kódu PCN „A“. Ak čínsky vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky nevyvážal spojovacie materiály s náterom typu A, použil sa najbližší typ náteru bez akejkoľvek úpravy vývoznej ceny.
(88)
Údaje o pevnostnej triede a rozdelenie na štandardné a špeciálne materiály zostali nezmenené.
(89)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali o intervenciu úradníka pre vypočutie z GR pre obchod, aby preskúmal dôverné údaje indického analogického výrobcu a poskytol záruky, pokiaľ ide o dôverný charakter jeho domáceho predaja, ako aj vo veci náteru štandardných spojovacích materiálov, prítomnosti chrómu v nátere a získavania informácií týkajúcich sa dĺžky a priemeru štandardných spojovacích materiálov. Úradník pre vypočutie po preskúmaní dôverných údajov indického analogického výrobcu objasnil otázky predložené oboma vyvážajúcimi výrobcami. Správa úradníka pre vypočutie bola založená do spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany.
(90)
Niektoré strany napriek uvedeným doplňujúcim informáciám, vysvetleniam, vypočutiam a dialógu, ktoré sa konali, naďalej tvrdili, že nemajú dostatočné informácie na to, aby mohli požiadať o úpravy v záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania. Komisia poskytla stranám rozsiahle informácie o skupinách výrobkov použitých na stanovenie normálnej hodnoty v súlade s požiadavkou odvolacieho orgánu (7). Okrem toho Komisia v priebehu predĺženého obdobia od 30. mája 2012 do 19. júla 2012 poskytla informácie a odpovedala na všetky otázky, ktoré jej položili všetky zúčastnené strany. Všetkým stranám bolo okrem toho poskytnuté ďalšie obdobie v dĺžke 20 dní na predloženie pripomienok ku konečnému zverejneniu.
(91)
Tie isté strany tvrdili, že v rozpore so správou odvolacieho orgánu Komisia odmietla zverejniť informácie o konkrétnych výrobkoch indického výrobcu, ktoré boli použité na stanovenie normálnej hodnoty bez uvedenia primeraného dôvodu. V článku 6.5 antidumpingovej dohody sa uvádza, že s informáciami, ktoré sú dôverné alebo poskytované dôverne, musia vyšetrovacie orgány zaobchádzať ako s takými. V tomto prípade poskytol indický výrobca informácie o druhoch výrobkov predávaných na domácom trhu na dôvernom základe a spoločnosť obnovila svoju žiadosť o dôverné zaobchádzanie adresovanú Komisii, v ktorej uviedla, že tieto informácie naďalej považuje za prísne dôverné, ako sa uvádza v odôvodnení 82. Tieto strany takisto tvrdili, že Komisia neposkytla zmysluplný súhrn informácií, ktoré predložil indický výrobca na základe, ktorý nebol dôverného charakteru, ako to požadovali uvedené správy. V procese trvalého dialógu a tak, ako je stanovené v uvedených odôvodneniach, Komisia poskytla zainteresovaným stranám všetky relevantné informácie v medziach dôvernosti, ktoré sa týkali indického výrobcu, tak aby mohli obhajovať svoje záujmy.
2.9. Stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, normálna hodnota, vývozné ceny, porovnanie
(92)
Normálna hodnota sa vypočítala a porovnala s uvedenou vývoznou cenou. Upravila sa vývozná cena s cieľom odstrániť cenové rozdiely v prípade pridania šesťmocného chrómu do náteru pre príslušné spojovacie materiály. Porovnanie medzi oboma bolo vykonané na základe cien zo závodu, tak ako v pôvodnom prešetrovaní.
2.10. Žiadosti o úpravu založené na vlastnostiach výrobku
(93)
Jeden vyvážajúci výrobca žiadal o úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia z dôvodu fyzikálnych rozdielov pri rôznych druhoch (šesťhranné skrutky, skrutky do dreva, svorníky atď.) príslušného výrobku. Keďže príslušný vyvážajúci výrobca z dôvodu dôvernosti nemá prístup k úplným údajom o normálnej hodnote, spoločnosť vychádzala z vlastných vývozných cien s cieľom poukázať na mieru, v akej sa ceny líšia pre každý typ spojovacieho materiálu.
(94)
V pôvodnom prešetrovaní bolo porovnávanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny založené na rozlišovaní medzi štandardným a špeciálnym druhom spojovacích materiálov, ako sa uvádza v odôvodnení 102 konečného nariadenia, ako aj určením pevnostnej triedy. Celé kontrolné čísla výrobku (PCN) sa v tomto prípade nepoužili z toho dôvodu, že výrobca v analogickej krajine neposkytol informácie kategorizované na základe PCN v súlade s požiadavkou. Jeden z prvkov pôvodného PCN bol založený na určení rôznych druhov spojovacích materiálov podľa kódu KN, pod ktorý patria. Vzhľadom na to, že indický výrobca túto informáciu neposkytol, tento prvok sa nemohol použiť na porovnanie v rámci pôvodného prešetrovania.
(95)
Z informácií poskytnutých vyvážajúcim výrobcom vyplynulo, že môžu existovať dôvody na úpravu o rozdiely v prípade rôznych druhov spojovacích materiálov. Navrhnutá metodika sa však nepovažovala za primeranú, keďže spoločnosť neuviedla informácie o presnom druhu výrobku podľa kódu KN, ako sa uvádza v odôvodnení 34 v súlade s pôvodnou požiadavkou. Ako alternatíva sa preskúmali rozdiely v cenách výrobného odvetvia Únie na trhu Únie s cieľom určiť, či medzi rôznymi druhmi spojovacích materiálov existujú cenové rozdiely. Informácie, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie, boli poskytnuté v celom rozsahu podľa PCN v súlade s pôvodnou požiadavkou. Na základe tohto preskúmania sa potvrdilo, že ceny na trhu EÚ sa líšili v závislosti od druhu spojovacieho materiálu. V tejto súvislosti sa považovalo za primerané upraviť normálne hodnoty s cieľom zohľadniť tieto rozdiely. Ako základ úpravy sa priemerná cena predaja v rámci výrobného odvetvia Únie na trhu Únie ohodnotila ako „1“, pričom všetkým jednotlivým druhom bola pridelená individuálna hodnota v závislosti od vzťahu ceny k priemernej cene. Tieto hodnoty sa následne uplatnili na normálnu hodnotu použitú pri porovnaní s každým druhom vyvážaným vyvážajúcim výrobcom.
(96)
Keďže tieto úpravy sa vykonali na základe trhovej hodnoty rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach na trhu EÚ, považovalo sa za primerané urobiť podobné úpravy pri výpočte dumpingových rozpätí všetkých vyvážajúcich výrobcov.
(97)
Po zverejnení všeobecného informačného dokumentu CCME a čínsky vývozca tvrdili, že Komisia stále porušuje články 2.4, 6.2 a 6.4 Antidumpingovej dohody WTO, pretože neposkytla včasné informácie, na základe ktorých bola porovnaná vývozná cena a normálna hodnota, a vyzvali Komisiu, aby zverejnila úplné informácie o druhoch výrobkov použitých na stanovenie normálnej hodnoty s cieľom splniť si povinnosť poskytnúť čínskym vyvážajúcim výrobcom príležitosť zabezpečiť si obhajobu svojich záujmov, prezentovať svoju vec s plnou znalosťou veci a zabezpečiť spravodlivé porovnanie vývozných cien a normálnej hodnoty. Uvedené strany preto požiadali Komisiu, aby opätovne preskúmala:
a)
úplné zverejnenie druhov výrobkov použitých na stanovenie normálnej hodnoty;
b)
zabezpečila, aby štandardné spojovacie materiály vyrábané čínskymi vyvážajúcimi výrobcami neboli porovnávané so spojovacími materiálmi vyrábanými analogickým výrobcom pre aplikácie špičkových technológií;
c)
poskytla dôkaz o tom, ako sa odôvodňujú žiadosti o úpravy;
d)
poskytla informácie o tom, ako sa uskutočnili určité úpravy, a
e)
povinnosť EÚ, že musí zohľadniť všetky vývozné transakcie.
(98)
Pokiaľ ide o písmeno a), v súvislosti s informáciami sprístupnenými v informačných oznámeniach z 30. mája 2012, 11. júla 2012 a 13. júla 2012, vo všeobecnom informačnom dokumente poslanom 31. júla 2012, a najmä v odôvodneniach 77 až 96 a vo vypočutiach, ktoré sa uskutočnili počas konzultačného postupu, Komisia sa domnieva, že všetky informácie, ktoré mohli byť zverejnené v medziach požiadaviek týkajúcich sa dôvernosti, boli zainteresovaným stranám poskytnuté.
(99)
Pokiaľ ide o písmeno b) týkajúce sa potreby zabezpečenia toho, že sa štandardné spojovacie materiály vyrábané čínskymi vyvážajúcimi výrobcami neporovnávajú so spojovacími materiálmi vyrábanými analogickým výrobcom pre aplikácie špičkových technológií, tento aspekt bol riešený v odôvodnení 78. Bez akýchkoľvek nových dôkazov, a konfrontovaná len s tvrdeniami uvedených strán o možnej prítomnosti spojovacích materiálov určených na aplikácie špičkových technológií okrem automobilového priemyslu, sa Komisia domnieva, že informácie dostupné v spise sú dostatočne spoľahlivé, aby sa zabezpečilo, že na stanovenie normálnej hodnoty použitej na porovnanie s vývoznými cenami uvedeného čínskeho vývozcu sa použili len štandardné spojovacie materiály.
(100)
Pokiaľ ide o písmeno c) a tvrdenia, podľa ktorých Komisia neposkytla informácie o tom, ako by čínski vyvážajúci výrobcovia mohli odôvodniť žiadosti o úpravy týkajúce sa prvkov „vysledovateľnosti“, normy ISO 9000, jednotky mier chybovosti a ostatných kritérií, ako je „tvrdosť, ohýbanie, pevnosť, odolnosť voči nárazu, koeficient trenia“ (pozri odôvodnenie 63), a nákladov v súvislosti s dovozným clom (pozri odôvodnenia 79 a 80), Komisia konštatuje nasledujúce. Po prvé pripomína sa, že tieto prvky predložili strany bez uvedenia akýchkoľvek ďalších podrobností. Počas vypočutia 11. júla 2012, ktorému predsedal úradník pre vypočutie, Komisia vyzvala strany, aby poskytli dodatočné informácie týkajúce sa uvedených otázok, neboli jej však poskytnuté žiadne dodatočné informácie. Pokiaľ ide o žiadosť o úpravy vývozných cien, tak aby sa zohľadnili clá na dovoz valcovaného drôtu do Indie a všeobecne lacnejší prístup k surovinám pre čínskych vyvážajúcich výrobcov, Komisia v odôvodnení 80 podrobne vysvetlila dôvod, prečo nemohla byť táto úprava prijatá. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 63 pôvodného nariadenia, náklady na hlavnú surovinu - oceľový valcovaný drôt - podstatným spôsobom neodzrkadľovali trhové hodnoty. Zistilo sa, že ceny oceľových valcovaných drôtov účtované na domácom trhu boli podstatne nižšie ako ceny účtované na iných trhoch. Tieto skreslené ceny sa preto nemôžu použiť ako základ úpravy, ako to požadovali uvedené strany. Za týchto okolností Komisia nechápe, aké ďalšie informácie by podľa Čínskej obchodnej komory a vyvážajúceho výrobcu mohli byť poskytnuté na ďalšie odôvodnenie týchto dvoch žiadostí o úpravy.
(101)
Pokiaľ ide o písmeno d), pripomína sa, že informácie týkajúce sa „druhov výrobkov vyrábaných výrobcami z EÚ, ktoré sa použili na stanovenie normálnej hodnoty, a ich cien, ako aj vplyvu výsledných úprav na druhy výrobkov analogického výrobcu použité na stanovenie normálnej hodnoty“ sú dôverné a nemôžu byť zverejnené. Čínska obchodná komora a jeden čínsky vyvážajúci výrobca požiadali o ďalšie objasnenia toho, ako sa uskutočnili úpravy o cenový rozdiel náteru. Ako sa však uvádza v odôvodnení 92, treba poznamenať, že v osobitnom informačnom dokumente Komisia uviedla, ktoré druhy vyvážaných výrobkov boli upravené, čím umožnila dotknutým stranám pochopiť, ako sa úprava uskutočnila.
(102)
Pokiaľ ide o písmeno e) a údajnú potrebu zohľadnenia všetkých porovnateľných vývozných transakcií vo výpočte dumpingu s cieľom zaistiť spravodlivé cenové porovnanie podľa článku 2.4.2 Antidumpingovej dohody WTO, Komisia konštatuje, že presne dodržiava žiadosť a návrhy predložené uvedenými stranami, aby sa normálna hodnota použitá na určenie dumpingových rozpätí upravila. Použitá metodika bola vysvetlená v odôvodneniach 93 až 96 a dôvody na vyjadrenie výšky zisteného dumpingu ako percentuálneho podielu vývozných transakcií použitých pri výpočte výšky dumpingu uvedeného v odôvodneniach 107 a 108 sú v plnom súlade s článkom 2.4.2 Antidumpingovej dohody WTO, v ktorej sa odkazuje na porovnateľné vývozné transakcie. V tomto prípade sa na porovnanie použili všetky porovnateľné transakcie (podľa druhov výrobkov). Bolo preto primerané vyjadriť výšku zisteného dumpingu ako percentuálny podiel vývozných transakcií použitých pri výpočte výšky dumpingu.
(103)
Po všeobecnom zverejnení dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia zopakovali, že by sa mali vykonať úpravy o údajné rozdiely v efektívnosti spotreby suroviny a jednoduchšom prístupe k surovine, efektívnejšej spotrebe elektrickej energie a nižšej produktivite na zamestnanca. Pripomína sa, že žiaden z čínskych vyvážajúcich výrobcov nezískal THZ v pôvodnom prešetrovaní a ich nákladovú štruktúru nemožno považovať za odzrkadľujúcu trhové hodnoty, ktoré sa môžu použiť ako základ úprav najmä v súvislosti s prístupom k surovinám. Okrem toho je potrebné uviesť, že o výrobných procesoch, ktoré existujú v ČĽR, sa zistilo, že sú porovnateľné s procesmi indického výrobcu, a zistilo sa, že údajné rozdiely sú veľmi okrajové. V tomto prípade sa zistilo, že indický výrobca si konkuruje s mnohými ostatnými výrobcami na indickom domácom trhu, a usúdilo sa, že jeho ceny úplne zohľadňovali situáciu na domácom trhu. Podľa odôvodnenia 41 sa na stanovenie normálnej hodnoty musela použiť náhrada nákladov a cien výrobcov vo fungujúcich trhových hospodárstvach.
(104)
Rovnakí dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že v zhrnutí údajov o priemere a dĺžke do rozmedzí sa Komisia nemala opierať o rozmedzia, ale na vykonanie porovnania mala použiť skutočné údaje dĺžky a priemeru. Po prvé, ako sa uvádza v odôvodnení 70, Komisia sa dohodla po vypočutí, ktoré sa uskutočnilo 26. júna 2012, s rovnakými stranami, že zaradí priemer a dĺžku do rozmedzí s cieľom zohľadniť vplyv fyzikálnych vlastností na ceny. Uvedené strany samy uviedli určité možné rozmedzia, Komisia však počas vypočutia uviedla, že tieto navrhované rozmedzia by sa mali zrevidovať, aby sa zabezpečilo zosúladenie všetkých vyvážaných druhov s veľmi sa podobajúcimi druhmi indického výrobcu. Po druhé uvedené strany počas vypočutia, ktoré sa konalo 3. júla 2012, prezentovali ako príklad, že priemer by mal malý vplyv z hľadiska jednotkovej spotreby suroviny. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
2.11. Dumpingové rozpätia
(105)
Dumpingové rozpätia boli stanovené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.
(106)
Konečné dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel dovoznej ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, pre vyvážajúceho výrobcu, ktorý je predmetom tohto preskúmania, je takéto:
Bulten Fasteners (Čína) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Revidované konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel dovoznej ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:
Vyvážajúci výrobca v ČĽR
Existujúce dumpingové rozpätie
Revidované dumpingové rozpätie
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 (%)
43,4 (%)
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 (%)
63,7 (%)
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 (%)
64,3 (%)
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 (%)
69,7 (%)
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 (%)
38,3 (%)
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 (%)
0 (%)
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 (%)
22,9 (%)
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 (%)
0 (%)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli vybraní, aby tvorili súčasť vzorky
78,1 (%)
54,1 (%)
Všetky ostatné spoločnosti
115,4 (%)
74,1 (%)
(108)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že pri výpočte jeho dumpingového rozpätia by sa celková výška zisteného dumpingu mala vyjadriť ako percentuálny podiel celkovej hodnoty CIF všetkých vývozných transakcií, a nie ako percentuálny podiel vývozných transakcií použitých pri výpočte výšky dumpingu. V opačnom prípade by to podľa stanoviska spoločnosti viedlo k predpokladu dumpingu pre tie vývozné transakcie, ktoré neboli použité na stanovenie dumpingu.
(109)
Porovnanie medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou sa vykonalo na základe váženého priemeru len pre tie druhy vyvážané čínskym vyvážajúcim výrobcom, v prípade ktorých indický výrobca vyrábal a predával zodpovedajúci druh. To sa považovalo za najspoľahlivejší základ na stanovenie úrovne prípadného dumpingu tohto vyvážajúceho výrobcu; snaha o zosúladenie všetkých ostatných vyvážaných druhov s veľmi podobnými druhmi indického výrobcu by viedla k nepresným zisteniam. V tejto súvislosti je správne vyjadriť výšku zisteného dumpingu ako percentuálny podiel vývozných transakcií použitých na výpočet výšky dumpingu - toto zistenie sa považuje za reprezentatívne pre všetky vyvážené druhy. Rovnaký postup bol použitý na výpočet dumpingových rozpätí ostatných vyvážajúcich výrobcov.
3. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie
(110)
Ako sa uvádza v oznámení o začatí preskúmania, Komisia opätovne posúdila vymedzenie výrobného odvetvia Únie s cieľom zohľadniť odporúčania správ OUS, pričom uviedla, že EÚ konala v rozpore s článkom 4.1 Antidumpingovej dohody WTO tým, že z výrobného odvetvia Únie vylúčila tých výrobcov, ktorí nesúhlasili so zaradením do vzorky, a tým, že usúdila, že prahová hodnota 25 % stanovená v článku 4.1 základného nariadenia automaticky predstavuje „podstatnú časť“ celkovej výroby príslušného výrobku v Únii. V odseku 430 správy odvolacieho orgánu vydanej 15. júla 2011 sa pripúšťa, že „… fragmentovaný charakter výrobného odvetvia spojovacích materiálov však mohol zapríčiniť takýto nízky podiel z dôvodu nemožnosti získania viac informácií za predpokladu, že proces, ktorým Komisia vymedzila výrobné odvetvie, neviedol k podstatnému riziku narušenia. […] obmedzením vymedzenia domáceho výrobného odvetvia na výrobcov, ktorí súhlasili so zaradením do vzorky, Komisia vylúčila výrobcov, ktorí poskytli relevantné informácie.“ (S pridaním dôrazu.) Práve títo výrobcovia sú v súčasnosti do vymedzenia výrobného odvetvia Únie zahrnovaní.
(111)
V priebehu pôvodného prešetrovania sa zistilo, že výroba výrobcov z Únie, ktorí súhlasili so zaradením do vzorky a ktorí v priebehu pôvodného prešetrovania v plnej miere spolupracovali, predstavuje 27,0 % celkovej výroby príslušného výrobku v Únii. Preto sa tieto spoločnosti považovali za spoločnosti tvoriace výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
(112)
Na základe záverov správ OUS a všetkých platných podaní prijatých od všetkých výrobcov EÚ, ktorí sa prihlásili v lehote stanovenej v odseku 6 písm. b) bode i) oznámenia o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (8), a bez ohľadu na to, či uviedli, že sú pripravení byť súčasťou vzorky, Komisia znovu vypočítala, že výrobné odvetvie Únie v roku 2006 v skutočnosti predstavovalo 36,3 % celkovej výroby príslušného výrobku v Únii.
(113)
Komisia sa po preskúmaní vymedzenia výrobného odvetvia Únie opäť uistila, či percento výroby spojovacích materiálov tohto výrobného odvetvia z celkovej odhadovanej výroby predstavovalo podstatnú časť v zmysle článku 4.1 Antidumpingovej dohody WTO.
(114)
Ako sa uvádza v odôvodnení 112 konečného nariadenia, pri prešetrovaní sa zistilo, že podobný výrobok vyrába v Únii veľký počet výrobcov, odhadom viac ako 300 prevažne malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“), ale takisto niekoľkých väčších spoločností alebo skupín spoločností. Komisia sa v čase začatia pôvodného prešetrovania obrátila na každého z týchto známych výrobcov a požiadala ich o účasť na prešetrovaní a o poskytnutie určitých informácií o ich činnosti. Ani v oznámení o začatí preskúmania uverejnenom na základe začatia pôvodného prešetrovania, ani v sprievodnom liste zaslanom v deň začatia preskúmania všetkým známym výrobcom v EÚ nebola uvedená skutočnosť, že informácie, ktoré predložili výrobcovia z EÚ, ktorí nesúhlasili so spoluprácou, nebudú zohľadnené.
(115)
Ako už bolo uvedené, väčšina výrobcov spojovacích materiálov v EÚ sú malé podniky alebo mikropodniky (rodinné podniky), ktoré majú spravidla obmedzené zdroje vrátane finančných a ľudských zdrojov a ktoré nie sú členmi národných združení ani združení EÚ, ktoré by ich počas prešetrovania mohli zastupovať, a ako je to často v prípade MSP, nemajú zdroje na to, aby si mohli najať právnikov a účtovníkov špecializovaných na obchodné právo. Malé spoločnosti majú takisto veľké obavy týkajúce sa ochrany svojich dôverných údajov v priebehu takýchto prešetrovaní, čo považujú za mimoriadne dôležité. Napriek tomu sa prihlásilo nemalé množstvo výrobcov (spolu 63 výrobcov z EÚ), ktorí poskytli požadované informácie. Je potrebné poznamenať, že k týmto výrobcom patrili MSP, ako aj veľké spoločnosti z celej EÚ. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a osobitné okolnosti tohto prípadu sa možno v prípade týchto výrobcov, ktorí predstavujú 36,3 % celkovej výroby príslušného výrobku v EÚ, domnievať, že predstavujú podstatnú časť celkového výrobného odvetvia Únie a následne v zmysle článku 4.1 Antidumpingovej dohody WTO. Ďalej, ako bolo uvedené, keďže sa všetci najväčší známi výrobcovia v EÚ prihlásili na základe začatia preskúmania v lehote stanovenej v pôvodnom oznámení o začatí preskúmania, vybranú vzorku v rámci pôvodného prešetrovania možno považovať za reprezentatívnu, dokonca aj po zahrnutí ďalších 18 výrobcov z EÚ do vymedzenia výrobného odvetvia Únie.
(116)
Čínska obchodná komora tvrdila, že Komisia by nemala využívať iba tie údaje, ktoré získala od výrobcov z EÚ, ktorí sa prihlásili v lehote uvedenej v odôvodnení 112, keďže určití výrobcovia z EÚ sa mohli rozhodnúť, že sa neprihlásia, pretože nechceli byť súčasťou vzorky, a preto vedeli, že ich odpoveď nebude zohľadnená. Združenie čínskych výrobcov požiadalo Komisiu, „aby celý výberový proces začala odznova a obrátila sa na všetkých výrobcov z EÚ bez zohľadnenia skutočnosti, že výrobcovia musia byť ochotní byť súčasťou vzorky“ (9). Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že nie je potrebné obnoviť proces výberu konečnej vzorky, keďže najväčší známi výrobcovia z EÚ sa prihlásili v počiatočnom štádiu. Po zverejnení Čínska obchodná komora zopakovala, že nemožno vylúčiť, že veľký počet výrobcov jednoducho neodpovedal na dotazník týkajúci sa výberu vzorky „presne preto, že vedia, že ich neochota tvoriť súčasť vzorky by automaticky vyústila do ich vylúčenia z vymedzenia domáceho výrobného odvetvia“. Treba uviesť, že rovnaké argumenty predložili čínski vyvážajúci výrobcovia a európski dovozcovia počas pôvodného prešetrovania, ktorí nesúhlasili s existujúcou vzorkou. Ako sa objasňuje v odôvodnení 26 konečného nariadenia, Komisia sa po začatí konania obrátila na mnohých výrobcov z Únie, a odpovedalo len niekoľko z nich. Treba uviesť, že sa neodkazovalo na ich možné zahrnutie alebo nezahrnutie do konečného výberu vzorky. Možný výber výrobcov z Únie v konečnej vzorke bol v skutočnosti irelevantný v ich rozhodnutí prihlásiť sa počas konania, pretože ich rozhodnutie bolo motivované inými faktormi než faktormi zdôraznenými v odôvodnení 115. Žiadosť adresovaná Komisii, aby Komisia vykonala posúdenie ujmy znovu, bola zamietnutá.
4. Situácia výrobného odvetvia Únie
(117)
Na základe správ boli zistenia o ujme stanovené v priebehu pôvodného prešetrovania opätovne preskúmané na úrovni výrobného odvetvia Únie v súlade s vymedzením podľa odôvodnenia 114, a to z hľadiska trendov v oblasti výroby, výrobnej kapacity, využívania kapacity, predaja, jednotkovej ceny, trhového podielu, zamestnanosti a produktivity, t. j. z informácií získaných od 6 výrobcov zaradených do vzorky a ďalších 57 výrobcov, ktorí v súčasnosti patria do výrobného odvetvia Únie. Pokiaľ ide o ostatné faktory ujmy zistené v prípade výrobného odvetvia EÚ zaradeného do vzorky, keďže informácie o zásobách, ziskovosti, peňažnom toku, investíciách, návratnosti investícií, schopnosti získať kapitál a mzdách boli získané z dotazníka s overenými odpoveďami 6 výrobcov zaradených do vzorky, tieto zistenia sa preto preskúmaním potvrdzujú.
4.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít
(118)
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít výrobného odvetvia Únie sa na základe všetkých dostupných informáciách (pozri odôvodnenie 112) vyvíjali takto:
Celé výrobné odvetvie Únie
2003
2004
2005
2006
OP
Objem výroby (v mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobná kapacita (v mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využitie kapacít (v %)
57 (%)
60 (%)
55 (%)
57 (%)
57 (%)
(119)
Napriek značnému nárastu dopytu o 29 % medzi rokom 2004 a OP sa objem výroby výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia menil a v OP bol o 9 % vyšší ako v roku 2003 oproti 6 % pri pôvodnom prešetrovaní, t. j. bol ešte stále výrazne nižší ako nárast dopytu o 29 %.
(120)
Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu a využitie kapacít, závery, ku ktorým sa dospelo v priebehu pôvodného prešetrovania, sa aj napriek odlišnému súboru údajov potvrdili (pozri odôvodnenia 130 až 133 konečného nariadenia).
4.2. Predaj, podiely na trhu, rast a priemerné jednotkové ceny v Únii
(121)
Nižšie uvedené údaje predstavujú predaj výrobného odvetvia Únie nezávislým zákazníkom v Únii založený na všetkých dostupných informáciách (o objeme a hodnote):
Celé výrobné odvetvie Únie
2003
2004
2005
2006
OP
Predaj výrobného odvetvia Únie v Únii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Predaj výrobného odvetvia Únie v Únii (v mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie v Únii (v EUR/mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu (%)
neuvádza sa
28 (%)
27 (%)
24 (%)
22 (%)
Index
neuvádza sa
100
96
86
80
(122)
Revidované údaje uvedené v tabuľke potvrdzujú zistenia uvedené v odôvodneniach 137 až 140 konečného nariadenia vzhľadom na to, že sú potvrdené všetky závery o vývoji ujmy. Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšil o 14 % namiesto 12 % zistených pri pôvodnom prešetrovaní a jeho hodnota sa zvýšila o 30 % namiesto 21 %. Vývoj bol spravidla veľmi podobný ako pri pôvodnom prešetrovaní. Rovnaký pokles objemu predaja v rokoch 2004 a 2005 potvrdzuje záver uvedený v odôvodnení 139 konečného nariadenia, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné využiť výhody zvýšenia spotreby v Únii, na základe čoho sa podiel výrobcov Únie na trhu znížil o 20 % za menej ako tri roky.
4.3. Zamestnanosť a produktivita
(123)
Zamestnanosť a produktivita vo výrobnom odvetví Únie sa vyvíjali takto:
Celé výrobné odvetvie Únie
2003
2004
2005
2006
OP
Počet zamestnancov
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (mt/zamestnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4. Záver o ujme
(124)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa závery uvedené v odôvodneniach 153 až 161 konečného nariadenia potvrdili.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Ako sa uvádza v oznámení o začatí preskúmania, Komisia zohľadnila závery zo správ OUS poukazujúcich, že EÚ nekonala v súlade s článkami 3.1 a 3.2 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o objem dumpingového dovozu spojovacích materiálov v rámci pôvodného prešetrovania.
(126)
Komisia následne znovu preskúmala svoje posúdenie ujmy vzhľadom na skutočnosť, že o niektorých vyvážajúcich výrobcoch sa nezistilo, že by počas OP spôsobovali dumping. Je potrebné pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia nespôsobovali dumping. Ako sa uvádza v odôvodnení 105, v rámci tohto preskúmania sa zistilo, že ďalší vyvážajúci výrobca takisto nespôsoboval dumping. Celkový objem dovozu týchto troch vyvážajúcich výrobcov sa počas OP pohyboval len medzi 0,01 % a 0,40 % celkového dovozu príslušného výrobku z ČĽR. Analýza ujmy z hľadiska vývoja dovozu z ČĽR, ktorá sa vykonala na základe objemu dumpingového dovozu s vylúčením nedumpingového dovozu, vykazuje nevýrazné zmeny vývoja opísaného v odôvodnení 121 konečného nariadenia.
2003
2004
2005
2006
OP
Objemy dovozu z ČĽR (v mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podiel ČĽR na trhu
neuvádza sa
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Príčinné súvislosti - vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie
(127)
Ako sa uvádza v oznámení o začatí preskúmania, Komisia opätovne posúdila príčinnú analýzu s cieľom zohľadniť závery správ, v ktorých sa uvádza, že EÚ nekonala v súlade s článkami 3.1 a 3.5 Antidumpingovej dohody WTO, pretože zohľadnila štatistické údaje týkajúce sa celkového vývozu, ktoré oznámil Eurostat, namiesto konkrétnej vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia EÚ.
(128)
Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie sa analyzovala v odôvodnení 175 konečného nariadenia. Zistilo sa, že vývoz do tretích krajín predstavoval v roku 2006 len 11 % celkovej výroby podobných výrobkov vo výrobnom odvetví Únie. Ako sa však uvádza v správe OUS, použité údaje, ktoré sa týkali vývozu všetkých výrobcov v Únii, vychádzali z údajov Eurostatu, a nie z vývozu výrobného odvetvia Únie. Podľa správ OUS Komisia opätovne posúdila príčinnú analýzu tak, že preskúmala, či vývozná výkonnosť novovymedzeného výrobného odvetvia Únie mohla byť faktorom vzniknutej ujmy. Zistilo sa, že vývoz do tretích krajín predstavoval v OP len 3,7 % novovymedzenej výroby podobného výrobku v rámci výrobného odvetvia Únie, a nie 11 %, ako sa uvádza v odôvodnení 175 konečného nariadenia. Tento vývoz sa medzi rokom 2003 a OP zvýšil približne o 4 %. Okrem toho tieto vývozy sa konzistentne uskutočňovali za ceny podstatne vyššie, ako sú predajné ceny na trhu Únie.
Celé výrobné odvetvie Únie
2003
2004
2005
2006
OP
Vývoz Únie do zvyšku sveta počas posudzovaného obdobia (v mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz Únie do zvyšku sveta počas posudzovaného obdobia (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (v EUR/mt)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Preto možno dospieť k záveru, že vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie do tretích krajín nebola zdrojom značnej ujmy. Konečný záver, ako sa uvádza v odôvodnení 184 konečného nariadenia, že dumpingový dovoz s pôvodom v ČĽR spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia, sa potvrdzuje.
7. Zaobchádzanie s dôvernými informáciami
(130)
Ako bolo uvedené v oznámení o začatí preskúmania, Komisia opätovne posúdila závery založené na rozhodnutiach správ, v ktorých sa uvádzalo, že EÚ nekonala v súlade s článkami 6.5 a 6.5.1 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o zaobchádzanie s dôvernými informáciami.
(131)
Na základe uvedených správ Komisia vyzvala dvoch príslušných výrobcov z Únie, aby primerane vysvetlili dôvody, pre ktoré nemohli byť dôverné informácie predmetom zhrnutia, ktoré nemalo dôverný charakter. Obaja výrobcovia verejne poskytli doplňujúce informácie, a ak určité informácie neboli predmetom súhrnu, uviedli dôvod. Informácie, ktoré poskytli títo výrobcovia, boli zaslané všetkým zainteresovaným stranám. Jedno združenie zastupujúce dovozcov z Európskej únie tvrdilo, že informácie, ktoré poskytli títo dvaja výrobcovia z Únie, neboli úplné a neumožnili krížovú kontrolu s údajmi, ktoré zverejnil Eurostat. Pokiaľ ide o tento argument, je potrebné uviesť, že vzhľadom na skutočnosť, že informácie, ktoré poskytli títo dvaja výrobcovia, sú informácie týkajúce sa spoločnosti, je nepravdepodobné, že existujú verejné zdroje, ktoré by umožnili krížovú kontrolu.
(132)
Čínska obchodná komora a združenie EFDA uviedli, že poskytnuté doplňujúce informácie neboli úplné, keďže niektoré údaje v tabuľkách 22, 23 a 32 až 34 ešte stále neboli doplnené, a preto nie sú v súlade so spôsobom, akým by sa mali uplatňovať zistenia OUS. Po uverejnení týchto doplňujúcich informácií nedôverného charakteru neboli doručené žiadne ďalšie pripomienky. Keďže tabuľky 32 až 34 obsahujú údaje o predaji a nákladoch vzniknutých príslušnej spoločnosti, tieto informácie, ktoré majú dôverný charakter, boli zhrnuté s cieľom poskytnúť informácie týkajúce sa ich obsahu bez zverejnenia dôverných informácií. Príslušná spoločnosť z Únie znovu predložila ostatné informácie, ktoré boli označené ako chýbajúce v tabuľke 22 (druhy dodávaných surovín a objem nakupovaných surovín) a tabuľke 23 (poskytnuté boli len indexované údaje rozpätia zisku pred zdanením a žiadne osobitné údaje týkajúce sa predaja v rámci EÚ a mimo nej), s cieľom umožniť správne pochopenie informácií a odpoveď bola zaradená do spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany. Na záver sa usúdilo, že odporúčania správ v tejto veci boli v plnej miere dodržané.
(133)
Združenie EFDA okrem toho uviedlo, že tabuľka 24, ktorú poskytol výrobca z Únie, neumožňovala dospieť k záveru, že táto spoločnosť utrpela značnú ujmu, keďže tabuľka vykazuje stabilný nárast zisku, využívania kapacít a produkcie. Komisia znovu vykonala posúdenie ujmy vrátane údajov od šiestich výrobcov EÚ zaradených do vzorky a dospela k záveru, že bola spôsobená značná ujma, ako je to potvrdené v už uvedenom odôvodnení 124. Toto tvrdenie je preto neopodstatnené.
(134)
Nakoniec, ako sa uvádza v bode 6 oznámenia o začatí preskúmania, na základe zistení týkajúcich sa článku 6.5 a 6.5.1 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o zaobchádzanie s dôvernými informáciami, Komisia zverejnila 30. mája 2012 údaje Eurostatu o celkovej výrobe spojovacích materiálov v EÚ, ako boli pôvodne predložené.
8. Ďalšie odporúčania a rozhodnutia
(135)
Ako sa uvádza v oznámení, Komisia plánuje posúdiť pripomienky strán v prešetrovaní týkajúcom sa spojovacích materiálov, ktoré tvrdia, že ich nepriaznivo ovplyvnilo zverejnenie zistení týkajúcich sa trhovohospodárskeho zaobchádzania alebo súvisiacich s ktorýmkoľvek odporúčaním či rozhodnutím OUS. Komisia udelila jednej spoločnosti IZ v súlade s odporúčaniami týkajúcimi sa článku 9 ods. 5 základného nariadenia v správach OUS.
F. ZVEREJNENIE
(136)
Všetky strany boli informované o uvedených zisteniach. Po zverejnení informácií sa im takisto poskytla lehota na predkladanie pripomienok a sťažností. Po zverejnení bolo doručených niekoľko pripomienok.
(137)
Z uvedeného vyplýva, že antidumpingové opatrenia platné na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, stanovené nariadením (ES) č. 91/2009, by sa mali zachovať a že dovoz spoločnosti Bulten Fasteners China by mal podliehať clu vo výške 0 %.
G. ZÁVER
(138)
Na základe uvedeného opätovného posúdenia sa dospelo k záveru, že poškodzujúci dumping zistený v priebehu pôvodného prešetrovania sa potvrdil. Jednému vyvážajúcemu výrobcovi však bolo poskytnuté IZ v súlade s odporúčaniami týkajúcimi sa článku 9 ods. 5 základného nariadenia v správach OUS. Článok 1 ods. 2 konečného nariadenia by sa preto mal náležitým spôsobom zmeniť a doplniť. Ten istý článok by sa mal zmeniť a doplniť aj so zreteľom na revidované antidumpingové clá vypočítané pre niektoré spoločnosti uvedené v tabuľke v článku 1 ods. 2 konečného nariadenia takto:
Vyvážajúci výrobca v ČĽR
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Konečné opatrenia
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 (%)
99,9 (%)
43,4 (%)
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 (%)
79,5 (%)
63,7 (%)
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 (%)
64,4 (%)
64,3 (%)
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 (%)
78,3 (%)
69,7 (%)
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 (%)
65,3 (%)
38,3 (%)
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 (%)
0,3 (%)
0,0 (%)
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 (%)
133,2 (%)
22,9 (%)
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 (%)
0,0 (%)
0,0 (%)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli vybraní, aby tvorili súčasť vzorky
54,1 (%)
77,5 (%)
54,1 (%)
Všetky ostatné spoločnosti
74,1 (%)
85,0 (%)
74,1 (%)
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Tabuľka zahŕňajúca sadzby konečného antidumpingového cla vzťahujúce sa na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením v prípade výrobkov vyrobených spoločnosťami uvedenými v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 91/2009 sa nahrádza touto tabuľkou:
„Spoločnosť
Clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Šanghaj
43,4 (%)
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 (%)
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 (%)
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 (%)
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 (%)
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 (%)
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 (%)
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 (%)
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Peking
0,0 (%)
A997
Spoločnosti uvedené v prílohe I
54,1 (%)
A928
Všetky ostatné spoločnosti
74,1 (%)
A999“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Luxemburgu 4. októbra 2012