PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1194/2013
ze dne 19. listopadu 2013
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 27. května 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodla o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) prostřednictvím nařízení (EU) č. 490/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“)
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 29. srpna 2012 (3) na základě podnětu, který byl podán jménem výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé ze zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které požádaly o slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní i písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(7)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
B. VÝBĚR VZORKU
(8)
Jelikož k výběru vzorku vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 10. až 14. a 16. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(9)
Jedna zúčastněná strana požádala o podrobnější informace týkající se reprezentativnosti vzorků výrobců v Unii, a to jak ve fázi prozatímního výběru, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tak ve fázi konečného výběru, jak je uvedeno v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vzorek výrobců v Unii vybraných v rámci prozatímního výběru pokrýval 32,5 % výroby bionafty v Unii v období šetření. Po změnách vysvětlených ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnoval konečný vzorek osm společností pokrývajících 27 % výroby v Unii. Vzorek se proto považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dva výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by vzhledem ke svým vztahům s argentinskými vyvážejícími výrobci měli být ze vzorku vyřazeni. Údajné vztahy byly před uložením prozatímních opatření přezkoumány a závěry Komise byly již zveřejněny v 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(12)
Veškerá údajná spojení mezi argentinskými vyvážejícími výrobci a dvěma výše uvedenými společnostmi ve vzorku byla znovu přezkoumána a nebyla mezi nimi zjištěna žádná přímá vazba takové povahy, aby kterýkoli z těchto výrobců v Unii měl být ze vzorku vyřazen. Vzorek proto zůstal beze změny.
(13)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že postup, který Komise použila při výběru vzorku výrobců v Unii, byl chybný, jelikož Komise navrhla vzorek před zahájením šetření.
(14)
Uvedené tvrzení se zamítá. Komise nevybrala konečný vzorek dříve, než bylo zahájeno šetření, a učinila to zcela v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(15)
Jelikož nebyla předložena žádná další tvrzení nebo připomínky, potvrzuje se obsah 22. až 25. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Úvod
(16)
Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem, jak byl prozatímně definován, monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“ běžně označovaný jako „bionafta“).
2. Tvrzení
(17)
Jeden indonéský vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, metylester z palmového oleje (dále jen „PME“) vyráběný v Indonésii není obdobný výrobek jako metylester z řepkového oleje (dále jen „RME“) a jiné bionafty vyráběné v Unii nebo metylester ze sójového oleje (dále jen „SME“) vyráběný v Argentině, protože PME má mnohem vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP), což znamená, že před použitím v Unii se musí mísit.
(18)
Toto tvrzení se zamítá. PME vyráběný v Indonésii konkuruje bionaftě vyráběné v Unii, což není pouze RME, ale také bionafta vyráběná z palmového oleje a jiných surovin. Díky mísení s jinými druhy bionafty před použitím může být PME používán v celé Unii po celý rok stejným způsobem jako RME a SME. PME je tedy vzájemně zaměnitelný s bionaftou vyráběnou v Unii, a je proto obdobným výrobkem.
(19)
Ve 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je uvedeno tvrzení jednoho indonéského výrobce, že z oblasti působnosti tohoto řízení by měly být vyloučeny frakcionované metylestery. Tentýž výrobce uvedl tento požadavek ve svých připomínkách k poskytnutí prozatímních informací a zopakoval tak svou námitku vznesenou před poskytnutím prozatímních informací.
(20)
Výrobní odvětví Unie však toto tvrzení zpochybnilo a uvedlo, že frakcionované metylestery jsou bionaftou a měly by i nadále spadat do definice výrobku.
(21)
Na základě připomínek obdržených po prozatímní fázi se potvrzuje rozhodnutí Komise uvedené v 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Nehledě na to, že metylestery mastných kyselin mají různá čísla Chemical Abstracts Service (dále jen „CAS“), že uvedené estery se vyrábějí za pomoci různých postupů a že mohou mít různá použití, jsou frakcionované metylestery přece metylestery mastných kyselin a lze je používat jako palivo. Vzhledem k tomu, že v místě dovozu je bez chemické analýzy obtížné rozlišit jeden metylester mastné kyseliny od druhého a že v důsledku toho existuje možnost obcházení cla, je-li bionafta deklarována jako frakcionovaný metylester vyráběný z palmového oleje, toto tvrzení se i nadále zamítá.
(22)
V 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že jeden evropský dovozce metylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader (dále jen „PKE“) požádal, aby mu bylo uděleno osvobození pro koncového uživatele pro dovoz tohoto výrobku, nebo aby byl vyloučen z oblasti působnosti tohoto řízení.
(23)
Po poskytnutí prozatímních informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky týkající se uplatnění osvobození pro koncového uživatele na dovoz PKE a možnosti obcházení navrženého cla. Vyslovilo se proti tomu, aby Komise povolila uplatnění takového systému osvobození od antidumpingových cel vzhledem k zaměnitelnosti bionafty; bionafta deklarovaná pro jiné použití než jako palivo by jako palivo mohla být používána, protože má stejné fyzikální vlastnosti. PKE lze použít jako palivo; nenasycený mastný alkohol, který se z PKE získává, také může být dále zpracován na bionaftu; a možnost kontroly, již mohou uplatňovat celní orgány vůči dovozu prováděnému v rámci osvobození pro koncového uživatele, je omezená a ekonomická zátěž plynoucí z tohoto systému je značná.
(24)
Po konzultacích k této otázce a s ohledem na skutečnost, že bionafta deklarovaná pro jiné použití než jako palivo má stejné fyzikální vlastnosti jako bionafta, která má být použita jako palivo, není v daném případě vhodné povolit osvobození pro koncového uživatele pro dovoz PKE.
(25)
Jeden německý dovozce znovu zopakoval svou žádost o vyloučení výrobku a/nebo o osvobození pro koncového uživatele pro konkrétní metylester mastných kyselin vyráběný z PKE, který byl v EU určen pro jiné užití nežli jako palivo. Připomínky byly opakováním stanoviska, které bylo v prozatímní fázi zamítnuto, a nebyl předložen žádný nový důkaz, který by změnil závěr, že osvobození pro koncového uživatele by uděleno být nemělo a že PKE by měl zůstat ve stejné kategorii výrobků.
(26)
Jeden indonéský vyvážející výrobce se rovněž dovolával svého nároku na osvobození pro koncového uživatele na frakcionované metylestery a žádal o osvobození pro koncového uživatele na tento dovoz za účelem výroby nasyceného mastného alkoholu. Jak již bylo vysvětleno výše, všechny žádosti o osvobození pro koncového uživatele byly zamítnuty a argumenty vznesené touto zúčastněnou stranou uvedený závěr nezměnily.
3. Závěr
(27)
Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 29. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Úvodní poznámky
(28)
V 44. a 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo vysvětleno, že trhy s bionaftou jsou v Argentině a v Indonésii silně regulovány státem, a prodej na domácím trhu tudíž nebyl považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. V důsledku toho běžná hodnota obdobného výrobku musela být určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. Uvedené zjištění žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila, a proto se potvrzuje.
(29)
Běžná hodnota určená pro Argentinu i Indonésii byla v prozatímní fázi vypočtena na základě vlastních skutečných (a zaznamenaných) výrobních nákladů společností během období šetření, vzniklých prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí. Ve 45. a 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo zejména poukázáno na to, že Komise bude dále zkoumat tvrzení, že systémy rozdílné vývozní daně v Argentině a Indonésii zkreslují ceny surovin, a že zaznamenané výrobní náklady proto přiměřeně neodrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku.
(30)
Další šetření prokázalo, že systémy rozdílné vývozní daně skutečně snižují ceny hlavních surovinových vstupů na domácím trhu v Argentině a Indonésii na uměle nízkou úroveň, jak je vysvětleno dále v 35. bodě odůvodnění v případě Argentiny a v 66. bodě odůvodnění v případě Indonésie, a v důsledku toho ovlivňují náklady výrobců bionafty v obou dotčených zemích. Vzhledem k tomuto zjištění se považuje za vhodné, aby při stanovení běžné hodnoty v obou zemích bylo toto zkreslení nákladů u hlavních surovin vzato v úvahu s ohledem na zvláštní situaci, která převládá na trhu jak v Argentině, tak v Indonésii.
(31)
Tribunál rozhodl (4), že jsou-li ceny surovin regulovány takovým způsobem, že jsou na domácím trhu uměle nízké, je nutné dospět k závěru, že náklady na výrobu dotčeného výrobku byly ovlivněny narušením trhu. Tribunál konstatoval, že za takových okolností orgány Unie mohou dospět k závěru, že jeden z údajů uvedených v záznamech není možné považovat za přiměřený, a proto je možné takovou položku upravit.
(32)
Tribunál rovněž dospěl k závěru, že z čl. 2 odst. 5 prvního pododstavce základního nařízení vyplývá, že účetní údaje dotčené strany se nevezmou za základ pro výpočet běžné hodnoty, pokud se náklady spojené s výrobou šetřeného výrobku v těchto záznamech přiměřeně neodrážejí. V tomto případě se podle druhé věty uvedeného pododstavce náklady upraví nebo stanoví na základě jiných zdrojů informací, než jsou uvedené záznamy. Tyto informace mohou být získány z nákladů vynaložených jinými výrobci nebo vývozci, nebo pokud nejsou posledně uvedené informace dostupné nebo nemohou být použity, ze všech ostatních přiměřených zdrojů informací, včetně informací pocházejících z jiných reprezentativních trhů.
(33)
V prozatímních výpočtech byla k výpočtu výrobních nákladů na výrobu u vyvážejících výrobců v Argentině použita skutečná nákupní cena sójových bobů na domácím trhu a u vyvážejících výrobců v Indonésii skutečné náklady na výrobu surového palmového oleje uvedené v účetnictví.
(34)
Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že určité náklady, a sice ceny hlavní suroviny (sójového oleje a sójových bobů v Argentině a surového palmového oleje v Indonésii) jsou zkreslené, byly stanoveny na základě referenčních cen zveřejněných příslušnými orgány dotčených zemí. Tyto ceny odrážejí úroveň cen na mezinárodních trzích.
2. Argentina
2.1 Běžná hodnota
(35)
Jak bylo uvedeno výše, Komise nyní dospěla k závěru, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině zkresluje výrobní náklady výrobců bionafty v této zemi. Šetřením se zjistilo, že během období šetření byly vývozní daně na suroviny (35 % na sójové boby a 32 % na sójový olej) značně vyšší než vývozní daně na hotové výrobky (nominální sazba daně na bionaftu ve výši 20 % a skutečná sazba daně 14,58 % po zohlednění slevy na dani). Rozdíl vývozní daně u sójových bobů a bionafty během období šetření ve skutečnosti činil 20,42 procentních bodů a u sójového oleje a bionafty 17,42 procentních bodů.
(36)
Pro účely stanovení výše vývozní daně na sójové boby a sójový olej zveřejňuje argentinské ministerstvo zemědělství, živočišné výroby a rybolovu každodenně cenu FOB sójových bobů a sójového oleje - tzv. referenční cenu (5). V této referenční ceně se odráží úroveň cen na mezinárodních trzích (6) a FOB se používá při výpočtu výše vývozní daně, kterou je třeba zaplatit daňovým orgánům.
(37)
Domácí ceny však sledují trendy mezinárodních cen. Šetřením bylo zjištěno, že rozdíl mezi mezinárodní a domácí cenou sójových bobů a sójového oleje tvoří vývozní daň na tyto výrobky a další výdaje vzniklé při jejich vývozu. Domácí referenční ceny sójových bobů a sójového oleje argentinské ministerstvo zemědělství zveřejňuje také, a to jako tzv. teoretickou cenu FAS (7). Výrobci sójových bobů a sójového oleje tak získávají stejnou čistou cenu bez ohledu na to, zda prodávají na vývoz nebo pro domácí trh.
(38)
Závěrem je nutno konstatovat, že bylo zjištěno, že domácí ceny hlavní suroviny používané výrobci bionafty v Argentině jsou uměle nižší než mezinárodní ceny v důsledku zkreslení způsobeného argentinským systémem vývozní daně, a že náklady na hlavní surovinu se tudíž přiměřeně neodrážejí v účetních záznamech argentinských výrobců, jichž se týká šetření ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení podle výkladu Tribunálu, jak bylo vysvětleno výše.
(39)
Komise proto rozhodla, že je třeba revidovat 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení a nebrat v úvahu skutečné náklady na sójové boby (hlavní surovinu nakupovanou a používanou při výrobě bionafty) tak, jak jsou dotčenými společnostmi zaznamenány v jejich účetních knihách, nýbrž nahradit je cenou, za jakou by tyto společnosti sójové boby nakupovaly, kdyby takové zkreslení neexistovalo.
(40)
Ke stanovení ceny, za kterou by dotčené společnosti nakupovaly sójové boby, kdyby takové zkreslení neexistovalo, Komise použila průměr referenčních cen sójových bobů uveřejněných během období šetření argentinským ministerstvem zemědělství pro účely stanovení vývozní ceny FOB Argentina (8).
(41)
Asociace argentinských vyvážejících výrobců (CARBIO) a argentinské úřady tvrdily, že úprava nákladů, které společnosti nesou, podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení je možná jen tehdy, pokud účetní záznamy, a nikoli náklady vzniklé společnostem, neodrážejí přiměřeně náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku. Uvedly, že ve skutečnosti Komise přičetla vývozní daně k cenám, které společnosti platí, když nakupují sójové boby, a tudíž zahrnují do výrobních nákladů položku, která není spojena s výrobou nebo prodejem dotčeného výrobku. Doplnily, že rozhodnutí Tribunálu ve věci „Acron“ citované v dokumentu se zveřejněnými informacemi (9) je založeno na chybném výkladu článku 2.2.1.1 antidumpingové dohody (ADA) WTO, v současnosti se proti němu podává odvolání k Soudnímu dvoru a jeho skutkové okolnosti jsou v každém případě odlišné od okolností dotčeného případu, neboť ceny surovin v Argentině nejsou „regulovány“ tak, jak je regulována cena plynu v Rusku, a nejsou zkresleny, ale jsou určovány svobodně bez jakékoli státní intervence, a proto v Argentině neexistuje taková zvláštní tržní situace, která by Komisi umožnila použít čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Prohlásily, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině neodporuje žádným pravidlům obchodování. Navíc tvrdily, že jelikož při stanovování vývozní ceny nebyly zohledněny vývozní daně, Komise neprovedla správné srovnání mezi početně zjištěnou běžnou hodnotou (která bere v úvahu vývozní daně) a vývozní cenou.
Kromě toho tvrdily, že použitím mezinárodní ceny sójových bobů, jak byla stanovena na komoditní burze v Chicagu (CBOT) při určování běžné hodnoty, a nezapočtením zisků či ztrát spojených se zajišťováním na CBOT, když se určovala vývozní cena (viz níže), opět Komise neprovedla správné srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou. Navíc asociace CARBIO tvrdila, že Komise tím, že mezinárodními cenami pouze nahradila náklady zaznamenané šetřenými společnostmi, nevzala v úvahu přirozenou konkurenční výhodu argentinských výrobců. Na závěr si asociace CARBIO stěžovala na to, že Komise nepřihlédla ke skutečnosti, že není-li v Argentině v platnosti systém rozdílné vývozní daně, měla by být cena sójových bobů stanovená na CBOT mnohem nižší.
(42)
Tato tvrzení je třeba odmítnout. I když nejsou okolnosti ve věci „Acron“ stejné jako okolnosti v dotčeném případu, Tribunál stanovil právní zásadu, že pokud se náklady spojené s výrobou šetřeného výrobku přiměřeně neodrážejí v účetních záznamech dotčených společností, neslouží jako základ pro výpočet běžné hodnoty. Ve věci „Acron“ se náklady přiměřeně neodrážely v záznamech dotčené společnosti, protože cena plynu byla regulována. V aktuálně projednávaném případu bylo zjištěno, že se náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku přiměřeně neodrážejí v účetních záznamech společností, neboť jsou uměle nízké v důsledku zkreslení způsobeného argentinským systémem rozdílné vývozní daně. To platí, ať už systém rozdílné vývozní daně jako takový obecně je či není v rozporu s dohodou WTO. Navíc se Komise domnívá, že Tribunál vycházel ze správného výkladu dohody ADA. Ve skutečnosti porota ve věci čínských opatření vztahujících se na brojlery z USA (10) zjistila, že ačkoli článek 2.2.1.1 dohody ADA stanovuje předpoklad, že účetní knihy a záznamy odpůrce se obvykle používají k výpočtu nákladů na výrobu, vyšetřující orgán si ponechává právo je nepoužít, pokud zjistí, že buď i) nejsou v souladu s obecně uznávanými účetními postupy, nebo ii) přiměřeně neodrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem šetřeného výrobku. Nicméně pokud se činí taková odchylka od normy, vyšetřující orgán musí vysvětlit důvody, které ho k tomuto postupu vedou. V souladu s touto interpretací, pokud jde o zkreslení způsobené systémem rozdílné vývozní daně, který vyvolává zvláštní situaci na trhu, Komise nahradila náklady na nákup hlavní suroviny v Argentině, jak je dotčené společnosti zaznamenaly, cenou, kterou by zaplatily, pokud by zjištěné zkreslení neexistovalo. Ze skutečnosti, že numericky vyjde podobný výsledek, nevyplývá, že metodika, kterou Komise použila, spočívá v pouhém přičtení vývozní daně k nákladům na surovinu. Mezinárodní ceny komodit se stanovují na základě nabídky a poptávky a neexistuje žádný důkaz toho, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině ovlivňuje ceny na komoditní burze v Chicagu. Proto veškerá tvrzení a nařčení, že použitím mezinárodních cen Komise provedla nesprávné srovnání běžné hodnoty s cenou vývozní, jsou nepodložená. Totéž platí o tvrzení, že Komise nevzala v úvahu přirozenou konkurenční výhodu argentinských výrobců, neboť nahrazení nákladů zaznamenaných společnostmi bylo odůvodněno abnormálně nízkou cenou surovin na domácím trhu, a nikoliv komparativní výhodou.
(43)
Ve 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo vysvětleno, že vzhledem k tomu, že prodej na domácím trhu nebyl považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, musela být běžná hodnota určena se započtením přiměřeného zisku ve výši 15 % v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Někteří vyvážející výrobci tvrdili, že procentní podíl použitý Komisí k vyjádření přiměřeného zisku (15 %) při výpočtu běžné hodnoty je nereálně vysoký a představuje radikální změnu v zavedené praxi používané v řadě jiných šetření na obdobných komoditních trzích (tj. kdy byl použit zisk přibližně ve výši 5 %).
(44)
Toto tvrzení je třeba zamítnout. Především není pravda, že Komise při výpočtu běžné hodnoty systematicky používá 5 % ziskové rozpětí. Každá situace je posuzována podle své vlastní podstaty, přičemž jsou zohledňovány konkrétní okolnosti daného případu. Například u případu týkajícího se bionafty, který byl veden proti Spojeným státům v roce 2009, byla použita různá zisková rozpětí, přičemž vážený průměrný zisk značně přesahoval 15 %. Zadruhé Komise přihlédla také k výši krátkodobé a střednědobé výpůjční úrokové sazby v Argentině, jež podle údajů Světové banky činí přibližně 14 %. Zajisté je přiměřené očekávat, že při obchodování na domácích trzích s bionaftou bude dosaženo vyššího ziskového rozpětí, než jsou výpůjční náklady na kapitál. Navíc je tento zisk ještě nižší než zisk, jakého v období šetření dosahovali výrobci dotčeného výrobku, ačkoli je tato úroveň výsledkem zkreslení nákladů způsobeného rozdílnou vývozní daní a domácími cenami bionafty, jež jsou regulovány státem. Z tohoto důvodu a z důvodů vysvětlených výše se má za to, že 15 % představuje přiměřenou výši zisku, jaké může být dosaženo v poměrně novém, kapitálově náročném výrobním odvětví v Argentině.
(45)
Po poskytnutí konečných informací asociace CARBIO a argentinské úřady tvrdily, že i) odkaz na úroveň zisku ve věci USA byl neopodstatněný, ii) odkaz týkající se střednědobých úrokových sazeb nemá logiku, nikdy v minulosti nebyl použit, a pokud by mělo být takové měřítko použito, pak ne na Argentinu, neboť investice byly uskutečněny v USD společně se zahraničními subjekty, iii) zisk, který skutečně vydělali argentinští výrobci, nemohl být zohledněn vzhledem ke zvláštním okolnostem na trhu a iv) v porovnání s výrobním odvětvím v Unii dosáhl cílový zisk 11 %.
(46)
Tato tvrzení musí být odmítnuta. Komise považovala 15 % ziskové rozpětí za přiměřené pro odvětví bionafty v Argentině, protože v této zemi během období šetření šlo stále o mladé a kapitálově náročné výrobní odvětví. Odkaz na ziskové rozpětí v případu USA byl uveden, aby se vyvrátilo tvrzení, že Komise při výpočtu běžné hodnoty systematicky používá ziskové rozpětí ve výši 5 %. Odkaz na střednědobou úrokovou sazbu rovněž nebyl zamýšlen jako stanovení měřítka, ale měl otestovat přiměřenost použitého rozpětí. Totéž platí o zisku, kterého společnosti zařazené do vzorku skutečně dosáhly. Na druhé straně pokud by byl smysl určování běžné hodnoty odlišný od výpočtu cílového zisku výrobního odvětví Unie bez existence dumpingového dovozu, jakékoli srovnání těchto dvou hodnot by bylo bezpředmětné. Proto se potvrzuje 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Jeden vyvážející výrobce vyrábí bionaftu zčásti ve vlastních podnicích a zčásti u nezávislého výrobce za smluvní poplatek. Tento vyvážející výrobce požádal, aby jeho výrobní náklady byly přepočítány za použití jiného váženého průměru jeho vlastních výrobních nákladů a výrobních nákladů nezávislého výrobce, než který v prozatímní fázi použila Komise. Tato žádost byla přezkoumána a bylo shledáno, že je oprávněná, a výrobní náklady dotčené společnosti byly odpovídajícím způsobem nově vypočteny.
(48)
Komise obdržela i jiná méně významná tvrzení týkající se jednotlivých společností, avšak po změně metodiky výpočtu běžné hodnoty, jak bylo vysvětleno výše, se tato tvrzení stala bezpředmětnými. Proto se tímto potvrzují zjištění uvedená v 40. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, s úpravami vysvětlenými výše.
2.2 Vývozní cena
(49)
V 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo vysvětleno, že pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly provedeny úpravy vývozní ceny včetně úpravy o zisk obchodníka ve spojení v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku obchodníka ve spojení v Unii ve výši 5 %. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že ziskové rozpětí 5 % pro obchodníka ve spojení v Unii je v obchodu s komoditami příliš vysoké a že by neměl být uplatněn žádný zisk nebo nižší procento zisku (do 2 % v závislosti na společnostech).
(50)
Na podporu tohoto tvrzení nebyly poskytnuty žádné důkazy. Za takových okolností byla 5 % úroveň zisku pro obchodníky ve spojení se sídlem v Unii potvrzena.
(51)
Po poskytnutí konečných informací asociace CARBIO trvá na tom, že ziskové rozpětí 5 % bylo příliš vysoké pro oblast obchodování s komoditami, a odkazuje se na studii, kterou připravila společnost KPMG výhradně pro tento účel a předložila Komisi dne 1. července 2013 po zveřejnění prozatímního nařízení. Komise usoudila, že závěry studie nejsou spolehlivé vzhledem k omezením analýzy, na niž se studie odkazovala, a která vedla k výběru omezeného počtu obchodujících společností, z nichž polovina neprodává zemědělské produkty. Proto je poskytnutý důkaz považován za nepřesvědčivý. V důsledku toho se 5 % ziskové rozpětí pro obchodníky ve spojení v EU potvrzuje.
(52)
Jeden vyvážející výrobce si stěžoval, že Komise při stanovení vývozní ceny nezohlednila tzv. výsledky zajištění, tj. zisk nebo ztráty výrobce při prodeji a nákupu budoucích smluv na dodávky sójového oleje na burze Chicago Board of Trade (CBOT). Společnost tvrdila, že zajištění je nezbytným prvkem obchodu s bionaftou vzhledem k nestálosti ceny suroviny a že čistým výnosem pro prodejce bionafty není pouze cena zaplacená kupujícím, ale také zisk (nebo ztráta) z příslušných zajišťovacích operací.
(53)
Uvedené tvrzení musí být zamítnuto, protože čl. 2 odst. 8 základního nařízení jasně stanoví, že vývozní cena je cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu, bez ohledu na jakékoli oddělené - byť související - zisky nebo ztráty spojené se zajišťovací praxí.
(54)
Jelikož k vývozním cenám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 47. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení, se změnami uvedenými výše.
2.3 Srovnání
(55)
V 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo vysvětleno, že pokud se prodej na vývoz uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo EU, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli, a pokud se ukázalo, že by za obchodní zástupce považováni být měli, byla provedena úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka.
(56)
Jedna společnost tvrdila, že ziskové rozpětí použité Komisí jako teoretická přirážka obchodníka ve spojení se sídlem mimo EU je příliš vysoké a že přiměřenější by bylo nižší ziskové rozpětí.
(57)
Komise pečlivě přezkoumala námitky vznesené vyvážejícím výrobcem, dospěla však k závěru, že s ohledem na rozsáhlé činnosti, jež obchodníci ve spojení uskutečňují, je ziskové rozpětí 5 % považováno za přiměřené. Uvedené tvrzení proto musí být zamítnuto.
(58)
Jelikož ke srovnání nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
(59)
Všichni spolupracující argentinští vyvážející výrobci požádali, aby v případě uložení antidumpingového cla na dovoz bionafty z Argentiny existovala jediná celní sazba pro všechny spolupracující vyvážející výrobce založená na váženém průměru antidumpingového cla všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Tuto žádost podpořili tvrzením, že všichni výrobci zařazení do vzorku mají mezi sebou navzájem obchodní nebo jiná spojení, vyrábějí, prodávají, půjčují či vyměňují si bionaftu mezi sebou a často jsou výrobky různých společností společně nakládány do téže zaoceánské lodi a přepravovány do EU a celní orgány již nemohou identifikovat a rozlišit výrobky různých výrobců. Za těchto specifických okolností je, jak bylo řečeno, uložení individuálních cel neproveditelné.
(60)
Bez ohledu na to, že tato žádost pochází od všech vyvážejících výrobců, dokonce i těch, jejichž individuální dumpingové rozpětí je nižší než vážené průměrné rozpětí, a nehledě na možné zjednodušení z hlediska celních orgánů by tato žádost měla být zamítnuta. Údajné praktické obtíže by se totiž neměly používat jako omluva pro odchylku od ustanovení základního nařízení, pokud to není nevyhnutelné. V tomto případě praxe firem spočívající ve výměně, půjčování nebo jiném zaměňování dotčeného výrobku sama o sobě nečiní uložení individuálních cel neproveditelným ve smyslu čl. 9 odst. 6 základního nařízení.
(61)
Tři společnosti požádaly o zařazení do seznamu spolupracujících vyvážejících výrobců, aby tak mohly využít antidumpingové celní sazby pro spolupracující společnosti, jež nebyly zařazeny do vzorku, a nepodléhaly zbytkovému antidumpingovému clu pro „všechny ostatní společnosti“.
(62)
Dvě z těchto tří společností během období šetření již vyráběly bionaftu pro domácí trh nebo na základě dohod o poplatcích za zpracování pro jiné vyvážející výrobce, avšak samy do Unie nevyvážely. Třetí společnost v období šetření bionaftu nevyráběla, neboť její závod byl v té době ještě ve výstavbě.
(63)
Komise má za to, že v případě tří výše uvedených společností nejsou splněny podmínky pro to, aby mohly být považovány za spolupracující vyvážející výrobce. Týká se to nejen společnosti, která během období šetření bionaftu vůbec nevyráběla, ale i společností, které spolupracovaly s šetřením formou vyplnění formuláře pro výběr vzorku, protože v dotazníku pro výběr vzorku uvedly, že vyrábějí pro domácí trh nebo pro třetí strany, avšak že vlastním jménem bionaftu do Unie nevyvážejí.
(64)
Tato žádost musí být proto zamítnuta a na tři dotyčné společnosti by se mělo vztahovat „zbytkové“ antidumpingové clo.
(65)
S ohledem na provedené úpravy běžné hodnoty a vývozní ceny, jak bylo uvedeno výše, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, tabulka uvedená v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nahrazuje tímto a konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice EU před proclením jsou tato:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Louis Dreyfus Commodities S.A.
46,7 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. a Vicentin S.A.I.C.)
49,2 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
41,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
46,8 %
Všechny ostatní společnosti
49,2 %
3. Indonésie
3.1 Běžná hodnota
(66)
Jak je uvedeno v 28. až 34. bodě odůvodnění, dospěla nyní Komise k závěru, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii zkresluje výrobní náklady výrobců bionafty v uvedené zemi, a že proto náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku se přiměřeně neodrážejí v účetních záznamech indonéských výrobců, jichž se týká šetření.
(67)
Komise proto rozhodla, že je třeba revidovat 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení a nebrat v úvahu skutečné náklady na surový palmový olej (CPO), hlavní surovinu nakupovanou a používanou ve výrobě bionafty, které jsou dotčenými společnostmi zaznamenány v jejich účetních knihách, a že je třeba je nahradit cenou, za jakou by tyto společnosti CPO nakupovaly, kdyby takové zkreslení neexistovalo.
(68)
Šetření potvrdilo, že úroveň cen CPO obchodovaného na domácím trhu je výrazně nižší ve srovnání s „mezinárodní“ referenční cenou, přičemž výše rozdílu se velmi blíží vývozní dani uložené na CPO. Protože systém rozdílné vývozní daně omezuje možnosti vývozu CPO, způsobuje zároveň, že na domácím trhu je větší množství CPO, což snižuje jeho domácí ceny. Tím vzniká zvláštní situace na trhu.
(69)
Během období šetření byla sazba vývozní daně na vývoz bionafty mezi 2 % a 5 %. Ve stejném období se sazba vývozní daně na vývoz CPO pohybovala mezi 15-20 % a vývozní daň na rafinovaný, bělený, dezodorizovaný palmový olej (RBDPO) se pohybovala mezi 5 % a 18,5 %. Tyto různé celní sazby jsou uplatňovány v souladu s odpovídajícím rozmezím referenčních cen (jež sledují trendy na mezinárodních trzích a nemají nic společného s rozdíly v jakosti). Vývozní daň na palmové plody je paušálně stanovena na 40 %.
(70)
Z výše uvedených důvodů byl 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení zrevidován a náklady na hlavní surovinu (CPO) zaznamenané dotčenými společnostmi byly v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení nahrazeny referenční vývozní cenou (HPE) (11) CPO, již zveřejňují indonéské orgány a která je založena na zveřejňovaných mezinárodních cenách (Rotterdam, Malajsie a Indonésie). Tato úprava se týká CPO, který byl nakoupen od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení. Náklady vynaložené na vlastní výrobu CPO v rámci stejného právního subjektu jsou uznány, neboť nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že náklady na vlastní výrobu CPO v rámci stejného právního subjektu jsou ovlivněny zkreslením.
(71)
Všichni vyvážející výrobci z Indonésie a rovněž indonéská vláda prohlašují, že nahrazení nákladů na surový palmový olej, jak jsou uvedeny v účetních záznamech společností, referenční vývozní cenou CPO v Indonésii nejenže není přípustné podle pravidel WTO, ale ani podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, a tudíž je nezákonné. Indonéská vláda v této souvislosti tvrdila, že Komise nesprávně považovala Indonéskou republiku za zemi bez tržního hospodářství. Argumenty, které společnosti na podporu svého tvrzení předložily, lze shrnout takto. Zaprvé, Komise nesdělila jediný důvod, proč nepoužila skutečné zaznamenané náklady nebo proč tyto náklady neodrážejí přiměřeně náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, ale místo toho jednoduše oznámila, že náklady v účetních záznamech jsou v porovnání s mezinárodními cenami uměle nízké, a tudíž by měly být nahrazeny.
To je v rozporu s pravidly WTO, podle nichž je testem toho, zda určité náklady mohou být použity při výpočtu výrobních nákladů, otázka, zda jsou tyto náklady spojeny s výrobou a prodejem výrobku, a nikoli zda přiměřeně odrážejí tržní hodnotu výrobku. Zadruhé, i když čl. 2 odst. 5 základního nařízení zdánlivě umožňuje provést úpravu, uplatnění tohoto článku by se mělo omezit na situace, kdy stát přímo zasahuje do tržních mechanismů stanovováním cen na uměle nízké úrovni nebo jejich regulací v tomto směru. Nicméně v tomto konkrétním případě Komise tvrdí, že domácí cena CPO je na uměle nízké úrovni nikoli v důsledku státní regulace, ale kvůli vývozní dani uložené na CPO. I kdyby to byla pravda, jakýkoli vliv na domácí cenu může být náhodný nebo jde pouze o vedlejší účinek systému vývozní daně. Zatřetí se Komise nesprávně opírá o rozsudek ve věci „Acron“, aby zdůvodnila zákonnost úpravy nákladů na CPO. Tento rozsudek je v současné době napaden, a proto jej nelze používat jako precedens. V každém případě faktické okolnosti ve věci „Acron“ byly jiné, protože se vztahovaly k situaci, kdy ceny plynu reguloval stát, na rozdíl od cen CPO v Indonésii, které byly stanoveny svobodně na trhu. Indonéská vláda také tvrdila, že úprava podle čl. 2 odst. 5 byla provedena jen proto, aby se zvýšila dumpingová rozpětí způsobená rozdílným zdaněním.
(72)
Tvrzení, že úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení je podle pravidel WTO a/nebo pravidel EU nezákonná, musí být zamítnuto. Základní nařízení provádí antidumpingovou dohodu WTO (ADA), a má se tudíž za to, že všechna ustanovení tohoto nařízení, včetně čl. 2 odst. 5, jsou v souladu se závazky Unie vyplývajícími z dohody ADA. Na tomto místě je třeba připomenout, že čl. 2 odst. 5 základního nařízení je stejným způsobem použitelný na tržní i netržní hospodářství. Jak bylo uvedeno výše (42. bod odůvodnění), Tribunál stanovil ve věci „Acron“ právní zásadu, že pokud se náklady spojené s výrobou šetřeného výrobku neodrážejí přiměřeně v účetních záznamech společností, nepoužijí se jako základ pro výpočet běžné hodnoty a takové náklady mohou být nahrazeny náklady odrážejícími cenu stanovenou tržními mechanismy v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Skutečnost, že ve věci „Acron“ šlo o ceny, které byly regulovány státem, však nemůže být vykládána tak, že Komise nesmí použít ustanovení čl. 2 odst. 5 v případě jiných státních intervencí, které zkreslují, přímo či nepřímo, určitý trh tím, že stlačují ceny na uměle nízkou úroveň. Porota ve věci čínských opatření vztahujících se k brojlerům z USA nedávno dospěla k podobnému závěru při výkladu článku 2.2.1.1 dohody ADA. V případě CPO Komise zjistila, že náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku se neodrážejí přiměřeně v účetních záznamech dotčených společností, protože jsou uměle nízké působením indonéského systému rozdílné vývozní daně. Ze strany Komise tedy bylo zcela oprávněné, že upravila náklady na CPO podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. K tvrzení indonéské vlády je třeba uvést, že úprava podle čl. 2 odst. 5 vychází z prokázaného rozdílu mezi domácími a mezinárodními cenami CPO, a nikoli z rozdílů ve zdanění.
(73)
Dva vyvážející výrobci v Indonésii tvrdili, že Komise neprokázala, že je cena CPO na domácím trhu v Indonésii zkreslená. Argumentovali tím, že základní předpoklad Komise, že systém rozdílné vývozní daně omezuje možnost vývozu CPO, v důsledku čehož je na domácím trhu větší objem CPO, což následně snižuje jeho domácí ceny, je fakticky nesprávný, neboť surového palmového oleje (CPO) se vyváží velké množství (70 % z celkové produkce). V každém případě, i kdyby bylo možno považovat domácí trh CPO za zkreslený působením systému rozdílné vývozní daně, pak by stejným způsobem byla zkreslena i referenční vývozní cena, protože vychází z mezinárodních vývozních cen, do nichž je započtena vývozní daň. Proto nelze referenční vývozní cenu CPO použít jako vhodné cenové měřítko při stanovování nákladů na CPO.
(74)
Navzdory skutečnosti, že se surový palmový olej vyváží z Indonésie ve velkém množství, šetření odhalilo, že domácí cena CPO je uměle nízká v porovnání s mezinárodními cenami. Navíc zjištěný rozdíl v ceně se blíží vývozní dani zavedené systémem rozdílné vývozní daně. Proto lze důvodně usuzovat, že nízká cenová hladina na domácím trhu je výsledkem zkreslení vyvolaného systémem rozdílné vývozní daně. Kromě toho mezinárodní ceny komodit včetně CPO jsou určovány nabídkou a poptávkou, která odráží dynamiku tržních sil. Nebyl uveden žádný důkaz, který by naznačoval, že by tyto tržní síly přestaly působit vlivem indonéského systému rozdílné vývozní daně, nebo že by jím byly zkresleny. Proto se tvrzení, že HPE je nevhodným měřítkem, zamítá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce, u něhož bylo zjištěno, že nemá reprezentativní domácí prodej (60. bod odůvodnění prozatímního nařízení), tvrdil, že Komise chybně provedla zkoušku reprezentativnosti na základě prodeje společností ve spojení jednotlivě, a nikoli na celkovém prodeji všech společností v rámci skupiny. Uznává nicméně, že tato údajná chyba neměla žádný dopad na prozatímní zjištění učiněná k této otázce. Připomíná se, že pokud jde o tohoto vyvážejícího výrobce, zkoušce reprezentativnosti nevyhověla jednotlivě žádná ze společností ve spojení. Proto, i kdyby bylo toto tvrzení podložené, je jasné, že zkouška reprezentativnosti na základě celkového objemu domácího prodeje všech těchto společností ve spojení by, jak uznal vyvážející výrobce, nemohla ovlivnit prozatímní zjištění. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 60. až 62. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(76)
Jedna strana tvrdila, že pokud jde o 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení, byly v jejím případě použity nadhodnocené prodejní, správní a režijní náklady. Po přezkoumání tohoto tvrzení se ukázalo, že do výpočtu běžné hodnoty byly zahrnuty prodejní, správní a režijní náklady při domácím prodeji i při prodeji na vývoz. Proto byly provedeny nezbytné úpravy, aby byly použity pouze prodejní, správní a režijní náklady při domácím prodeji.
(77)
Jedna strana zpochybnila výpočet běžné hodnoty, a zejména volbu metodiky podle čl. 2 odst. 6, jak bylo uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ustanovení čl. 2 odst. 6 zmiňuje tři alternativní metodiky ke stanovení prodejních, správních a režijních nákladů v případě, že není možné použít skutečné údaje dané společnosti. Tato strana tvrdila, že zmíněné tři metodiky musí být zvažovány v pořadí, v jakém jsou uvedeny, a že by se proto mělo nejprve zvážit použití čl. 2 odst. 6 písm. a) a čl. 2 odst. 6 písm. b).
(78)
Ukázalo se, že v prozatímním nařízení byla uplatněna pouze metodika uvedená v čl. 2 odst. 6 písm. c), avšak v dalších bodech odůvodnění se podrobně uvádí, proč v tomto případě není možné použít čl. 2 odst. 6 písm. a) a čl. 2 odst. 6 písm. b).
(79)
Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) nelze použít vzhledem k tomu, že u žádné indonéské (a argentinské) společnosti zařazené do vzorku nebyly zjištěny žádné skutečné částky, neboť neprodávají v běžném obchodním styku. Proto nejsou k dispozici žádné údaje týkající se skutečných částek kteréhokoli jiného vývozce nebo výrobce (v rámci vzorku), aby bylo možné použít čl. 2 odst. 6 písm. a).
(80)
Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. b) nelze použít z toho důvodu, že žádná z indonéských (a argentinských) společností v rámci vzorku neprodává výrobky ze stejné obecné skupiny výrobků v běžném obchodním styku.
(81)
Pokud jde o čl. 2 odst. 6 písm. b), tato strana rovněž tvrdila, že základní nařízení není v souladu s nařízením Světové obchodní organizace (WTO), neboť v čl. 2 odst. 6 písm. b) obsahuje požadavek, aby se prodeje uskutečňovaly v běžném obchodním styku. Avšak, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, základní nařízení provádí antidumpingovou dohodu WTO, a má se tudíž za to, že všechna ustanovení tohoto nařízení včetně čl. 2 odst. 6 jsou v souladu se závazky Unie vyplývajícími z dohody ADA a že i prodeje jsou v naprostém souladu s prvky běžného obchodního styku.
(82)
Volba spočívající v uplatnění čl. 2 odst. 6 písm. c) při použití jakékoli jiné přiměřené metody určení ziskového rozpětí se proto potvrzuje.
(83)
Některé strany dále považovaly ziskové rozpětí ve výši 15 %, které bylo použito při výpočtu běžné hodnoty, za příliš vysoké. Tvrdily, že prozatímní nařízení nevysvětluje, jak Komise tuto 15 % hodnotu vypočítala, a vyvozují z toho, že Komise převzala 15 % hodnotu ze ziskového rozpětí použitého ve výpočtech újmy. Tvrdily, že v několika jiných případech týkajících se komodit použila Komise ziskové rozpětí okolo 5 %. Některé strany navrhly, aby bylo použito ziskové rozpětí jako v případě bioetanolu ze Spojených států. Jedna strana také navrhla použití nižšího ziskového rozpětí pro prodej směsi bionafty a minerální nafty. Indonéská vláda navíc tvrdila, že dochází k duplikaci, když se cena CPO nahradí na základě čl. 2 odst. 5 základního nařízení a zároveň se použije 15 % ziskové rozpětí podle čl. 2 odst. 6 písm. c), což by odpovídalo ziskovému rozpětí na nedeformovaném trhu.
(84)
Především není pravda, že Komise při výpočtu běžné hodnoty systematicky používá 5 % ziskové rozpětí. Každá situace je posuzována podle své vlastní podstaty, přičemž jsou zohledňovány konkrétní okolnosti daného případu. Například v řízení týkajícím se bionafty, jež bylo v roce 2009 vedeno proti Spojeným státům, byla použita různá zisková rozpětí, přičemž vážený průměrný zisk značně přesahoval 15 %. Zadruhé vzhledem k tomu, že krátkodobá a střednědobá výpůjční úroková sazba v Indonésii podle údajů Světové banky je kolem 12 %, lze přiměřeně očekávat, že ziskové rozpětí v obchodování na domácím trhu bionafty by bylo vyšší než výpůjční náklady na kapitál. Odkaz na střednědobou výpůjční úrokovou sazbu není míněn jako prahová hodnota, ale jako test přiměřenosti použitého rozpětí. Zatřetí, ať už patří prodej směsi bionafty a minerální nafty do stejné obecné skupiny zboží, čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, jak bylo již uvedeno v 80. bodě odůvodnění, že takový prodej by se měl uskutečňovat v běžném obchodním styku. Protože prodej bionafty na domácím trhu nelze považovat za prodej v běžném obchodním styku, pak ani prodej směsi bionafty s minerální naftou logicky nelze považovat za prodej v běžném obchodním styku. Z těchto důvodů a z důvodů vysvětlených výše je 15 % zisk přiměřenou mírou, jaké lze dosáhnout v poměrně novém, kapitálově náročném výrobním odvětví v Indonésii. Indonéskou vládou předložený argument týkající se duplikačního účinku nelze přijmout, neboť cenová úprava podle čl. 2 odst. 5 a přiměřený zisk podle čl. 2 odst. 6 písm. c) jsou dvě zcela odlišné věci. Proto se potvrzuje 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jedna strana prohlásila, že jelikož referenční vývozní cena CPO zahrnuje náklady na dopravu do zahraničí a smyslem úpravy domácí ceny CPO na úroveň mezinárodní ceny CPO je dosáhnou nezkreslené výše domácí ceny CPO, měla by být referenční vývozní cena CPO upravena směrem dolů tak, aby se vyloučily náklady na dopravu do zahraničí.
(86)
Uvedené tvrzení musí být zamítnuto. Komise zvažovala řadu alternativ při výběru nejvhodnější ceny, která by měla být použita jako mezinárodní referenční cena. Je třeba připomenout, že samy indonéské úřady používají referenční vývozní cenu jako měřítko pro stanovení úrovně zkreslení nákladů na výrobu bionafty v Indonésii.
(87)
Dvě strany předložily námitku, že Komise nevzala v úvahu, že vyrábějí „bionaftu ze suroviny, která je odlišná od CPO, tzn. z destilátu palmových mastných kyselin („PFAD“), rafinovaného palmového oleje („RPO“) a rafinovaného palmového stearinu („RST“). Vzhledem k tomu, že nebyla brána v úvahu skutečná surovina, kterou strany používají při výrobě bionafty, byla úprava nákladů na CPO (popsaná v 70. bodě odůvodnění) uplatněna na nesprávnou surovinu, a tudíž vedla k nesprávnému určení výše běžné hodnoty.
(88)
Uvedená tvrzení musí být zamítnuta. Je třeba zdůraznit, že Komise nahradila pouze cenu surového palmového oleje od dodavatelů, kteří jsou i nejsou ve spojení, zakoupeného na výrobu bionafty. Pokud jde o vedlejší produkty, jako jsou PFAD, RPO a RST, které vznikají při zpracování zakoupeného CPO a které jsou dále zpracovávány při výrobě bionafty, žádné úpravy nebyly použity.
(89)
Tři strany tvrdily, že Komise neuznala, že by se s jejich nákupem CPO od společností ve spojení mělo zacházet stejně jako s vnitropodnikovou výrobou, a tudíž by na něj neměla být uplatněna žádná úprava podle čl. 2 odst. 5 (jak bylo vysvětleno v 70. bodě odůvodnění). Strany tvrdí, že transakce uvnitř skupiny se uskutečnila za obvyklých tržních podmínek, a náklady na ni by tudíž neměly být upraveny nebo nahrazeny mezinárodní cenou. Navíc jeden vyvážející výrobce tvrdil, že početně zjištěná běžná hodnota by se měla během období šetření počítat jednou za měsíc.
(90)
Protože cenu při vnitřním převodu nelze spolehlivě posoudit, Komise standardně ověřuje, zda transakce mezi stranami ve spojení skutečně proběhly za obvyklých tržních podmínek. Za tím účelem Komise porovnává cenu použitou mezi stranami ve spojení se základní tržní cenou. Protože základní cena na domácím trhu je zkreslena, Komise nemůže takové ověření provést. Proto Komise musí nahradit tuto málo hodnověrnou cenu cenou přiměřenou, která by byla použitelná za obvyklých tržních podmínek v nezkresleném tržním prostředí. V tomto případě mezinárodní cenou. Pokud jde o požadavek na měsíční frekvenci výpočtů, jimiž se zjišťuje běžná hodnota, poskytnuté a ověřené informace nejsou dostatečně podrobné, aby takový výpočet umožňovaly. Oba požadavky se proto zamítají.
(91)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že náklady na CPO vlastní výroby v rámci téhož právního subjektu by měly rovněž být upraveny podle č. 2 odst. 5 základního nařízení, protože jsou také ovlivněny zkreslením způsobeným systémem rozdílné vývozní daně.
(92)
Uvedené tvrzení musí být zamítnuto. I když surovina prochází při procesu výroby bionafty různými stadii rafinace/zpracování, náklady na tato výrobní stadia lze považovat za hodnověrné, pokud jsou uskutečněny v rámci téhož právního subjektu, a otázka nehodnověrné ceny převodů, jak byla popsána výše, vůbec nevyvstane.
(93)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise by měla z početně zjištěné běžné hodnoty odečíst tzv. cenové úpravy. Uvedené tvrzení nelze přijmout. Početně zjištěná běžná hodnota byla odvozena z nákladů. Proto by bylo nepatřičné činit jakékoli úpravy na základě úvah o ceně.
3.2 Vývozní cena
(94)
Jedna strana zpochybnila stanovení vývozní ceny, přičemž tvrdila, že by měly být zohledněny zajišťovací zisky a ztráty, a poukázala na údajně nekonzistentní postup účtování zajišťovacích zisků a ztrát z bionafty.
(95)
Tvrzení, že by měla být zohledněny zajišťovací zisky a ztráty, musí být zamítnuto. V čl. 2 odst. 8 základního nařízení je jasně stanoveno, že vývozní cena je cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit za výrobek prodaný za účelem vývozu, bez ohledu na jakékoli oddělené - byť související - zisky nebo ztráty spojené se zajišťovací praxí. Proto se potvrzuje metodika uvedená v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(96)
Komise uznává, že v prozatímní fázi došlo u jedné strany k nekonzistentnímu postupu účtování zajišťovacích zisků a ztrát z bionafty. Toto tvrzení je přijato a byly provedeny nezbytné úpravy.
(97)
Pokud jde o 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení, jedna strana tvrdila, že 5 % ziskové rozpětí použité u obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii vede ve svých důsledcích k nadměrnému kapitálovému výnosu a nadhodnocuje zisk, jehož obvykle při prodeji bionafty dosahují obchodníci, kteří nejsou ve spojení. Tvrdí, že typický kapitálový výnos odpovídá ziskovému rozpětí ve výši 1,3-1,8 %.
(98)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vzhledem k tomu, že obchodní společnosti jsou podniky působící v oblasti služeb bez významných kapitálových investic, což činí výše uvedené tvrzení týkající se kapitálového výnosu bezpředmětným, Komise uvedené tvrzení zamítá a považuje 5 % ziskové rozpětí v tomto případě za přiměřené. Potvrzuje se proto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(99)
Pokud jde o 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, jedna strana tvrdila, že k vývozní ceně by měla být připočtena prémie účtovaná u bionafty v rámci „dvojnásobného započtení“ vzhledem k tomu, že se jedná o pouhé provádění italského zákona.
(100)
I kdyby Komise toto tvrzení přijala a připočetla tyto prémie k vývozní ceně, musely by tyto prémie být opět odečteny podle čl. 2 odst. 10 písm. k), aby bylo možno porovnat vývozní cenu s běžnou hodnotou při náležitém zohlednění rozdílů, jež ovlivňují srovnatelnost cen. Jelikož v Indonésii žádná prémie za dvojnásobné započtení u bionafty neexistuje, vyšší vývozní cena v Itálii by proto nebyla přímo srovnatelná. Uvedené tvrzení se proto zamítá a 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(101)
Po poskytnutí konečných informací tato strana zopakovala svůj požadavek. Nepředložila však žádné další podstatné argumenty, které by změnily posouzení Komise. Z tohoto důvodu se potvrzuje 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(102)
Po poskytnutí konečných informací několik vyvážejících výrobců upozornilo Komisi na údajné administrativní chyby ve výpočtech týkajících se dumpingu. Uvedená tvrzení byla prošetřena a v případech, kde byla opodstatněná, byly provedeny opravy výpočtů.
3.3 Srovnání
(103)
Jelikož ke srovnání nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 70. až 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Dumpingová rozpětí
(104)
S ohledem na provedené úpravy v běžné hodnotě a vývozní ceně, jak jsou popsány v bodech odůvodnění výše, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, konečná dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech ceny CIF s dodáním na hranice EU před proclením jsou tato:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan a PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
Ostatní spolupracující společnosti
20,1 %
Všechny ostatní společnosti
23,3 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(105)
Prozatímní nařízení v 80. až 82. bodě odůvodnění definovalo výrobní odvětví Unie a potvrdilo, že z definice výrobního odvětví Unie byly vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, tj. že dovážely podstatně více bionafty z dotčených zemí, než samy vyráběly.
(106)
Další dvě společnosti byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly.
(107)
Po zveřejnění prozatímního nařízení byly obdrženy připomínky, že z definice výrobního odvětví Unie by měly být vyloučeny další společnosti kvůli dovozu bionafty z dotčených zemí a také z důvodu jejich vztahů k vyvážejícím výrobcům v Argentině a Indonésii, kteří se tak chrání před nepříznivými důsledky dumpingu.
(108)
Uvedené připomínky byly zamítnuty. Po analýze tvrzení týkajícího se vztahu mezi vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie bylo zjištěno, že určitá holdingová společnost měla v držení akcie jak jednoho argentinského vyvážejícího výrobce, tak jednoho výrobce v Unii.
(109)
Zaprvé bylo zjištěno, že tyto společnosti spolu navzájem otevřeně soutěží o stejné zákazníky na unijním trhu, čímž prokazují, že tento vztah neměl žádný vliv na obchodní praktiky ani argentinského vyvážejícího výrobce, ani výrobce z Unie.
(110)
Po poskytnutí konečných informací požadovala zúčastněná strana informaci o závěru Komise, že argentinští vývozci a výrobní odvětví Unie soutěží o stejné zákazníky na evropském trhu. Tato skutečnost se ukázala při šetření unijních výrobců a argentinských vývozců a nebyl poskytnut žádný důkaz, který by doložil obvinění, že se argentinští vývozci a evropští výrobci dohodli, že nebudou soutěžit na trhu s bionaftou pro koncové uživatele. Počet koncových uživatelů je relativně malý a jsou jimi hlavně velké ropné rafinérie, které nakupují jak od unijních výrobců, tak od dovozců.
(111)
Zadruhé bylo zjištěno, že hlavní zájem výrobce z Unie zmíněného v 108. bodě odůvodnění spočívá v Unii, konkrétně ve výrobě v Unii, v obchodních činnostech s touto výrobou spojených a také v oblasti výzkumu. Z toho vyplynul závěr, že výše zmíněný vztah není jako takový důvodem k vyloučení této společnosti z definice výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(112)
Skutečnost, že některá výrobní odvětví Unie dovážela bionaftu z dotčených zemí, není sama o sobě dostatečným důvodem pro změnu definice výrobního odvětví Unie. Jak bylo vysvětleno v prozatímním nařízení, dovoz výrobního odvětví Unie z dotčených zemí byl prováděn v sebeobraně. Navíc bylo zjištěno, že hlavní zájem některých výrobců z Unie, kteří dováželi z dotčených zemí, zůstával v Unii - tyto společnosti vyráběly větší objem pro trh v Unii, nežli vyvážely, a jejich výzkumné činnosti probíhaly na území Unie.
(113)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že výrobní odvětví Unie by mělo zahrnovat také ty společnosti, které nakupovaly bionaftu a mísily ji s minerální naftou, neboť tyto směsi jsou rovněž dotčeným výrobkem. Toto tvrzení se zamítá. Dotčeným výrobkem je bionafta, v čisté formě nebo obsažená ve směsi. Výrobci dotčeného výrobku jsou proto výrobci bionafty, a nikoli společnosti, jež míchají bionaftu s minerální naftou.
(114)
Proto se potvrzuje definice výrobního odvětví Unie, jak je uvedena v 80. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a stejně tak i objem výroby během období šetření, jak je uveden v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(115)
Po poskytnutí prozatímních informací provedlo výrobní odvětví Unie menší opravu, pokud jde o jeho prodeje za rok 2009, čímž došlo k úpravě spotřeby v Unii za uvedený rok. Touto opravou se nezměnil ani trend, ani závěry učiněné na základě údajů, jež obsahovalo prozatímní nařízení. Opravená tabulka 1 je uvedena níže. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
Spotřeba v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Tuny
11 151 172
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj: Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie.
3. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(116)
V 88. až 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise určila, že byly splněny podmínky pro provedení souhrnného posouzení účinků dovozu z Argentiny a Indonésie. To bylo zpochybněno jednou zúčastněnou stranou, která uvedla, že PME z Indonésie nekonkuruje bionaftě vyrobené v Unii na stejném základě jako SME z Argentiny a že PME je levnější než bionafta vyrobená v Unii proto, že výchozí surovina pro její výrobu je levnější v Indonésii než v Unii.
(117)
Uvedené námitky se zamítají. SME i PME se do Unie dovážejí a v Unii se rovněž vyrábějí a před jejich prodejem nebo mísením s minerální naftou jsou míseny s RME a jinými druhy bionafty vyráběnými v Unii. Subjekty, které mísení provádějí, si mohou zvolit, zda za účelem výroby konečného výrobku nakoupí bionaftu z různých surovin a různého původu, a to na základě tržních a klimatických podmínek existujících v průběhu roku. PME se prodává ve větším množství v letních měsících a v menším množství během zimních měsíců, stále však konkuruje RME a bionaftě vyrobené v Unii a rovněž SME z Argentiny.
(118)
Proto se potvrzuje 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí, jeho cena a podíl na trhu
(119)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila údaje o dovozu uvedené v tabulce 2 prozatímního nařízení a uvedla, že dovoz z Indonésie byl mnohem nižší, než se udává v tabulce. Údaje o dovozu obsažené v tabulce 2 vycházely z údajů Eurostatu, jež byly pečlivě prověřeny, a bylo zjištěno, že jsou správné a v souladu s údaji shromážděnými od indonéských vývozců. Bionafta je poměrně nový výrobek a kódy celní nomenklatury používané u dovozu bionafty se v posledních letech měnily. Při čerpání údajů z Eurostatu musí být proto použity kódy používané v dané době, aby se zajistila přesnost údajů. Tím se vysvětluje, proč údaje čerpané touto zúčastněnou stranou nejsou úplné a ukazují na nižší vývoz, než úplné údaje předložené v tabulce 2.
(120)
V důsledku menší změny ve spotřebě Unie provedené v tabulce 1 se také podíl na trhu za rok 2009 u Argentiny v tabulce 2 poněkud změnil, kdežto u Indonésie k žádné změně nedošlo. Trendy, jež tyto údaje ukazují, ani závěry, které z nich byly vyvozeny, se tím nemění. Podíl na trhu je opraven níže:
2009
2010
2011
Období šetření
Dovoz z Argentiny
Podíl na trhu
7,7 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Zdroj: Eurostat.
5. Cenové podbízení
(121)
Jak bylo uvedeno v 94. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, za účelem zjištění cenového podbízení byla cena dovozu z Argentiny a Indonésie srovnána s prodejní cenou výrobního odvětví v Unii, přičemž byly použity údaje od společností zařazených do vzorku. Při tomto srovnání byla z výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením vyloučena bionafta dovážená výrobním odvětvím Unie za účelem dalšího prodeje.
(122)
Zúčastněné strany poukázaly na to, že použitá metodika, tj. srovnání na základě filtrovatelnosti při nízkých teplotách (dále jen „CFPP“), nebyla stejná jako metodika použitá při předchozím antidumpingovém šetření, které se týkalo bionafty z USA, kdy bylo provedeno srovnání podle suroviny.
(123)
Na rozdíl od vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii neprodává výrobní odvětví Unie bionaftu vyrobenou z jedné suroviny, ale mísí několik surovin dohromady k výrobě konečné bionafty, která se prodává. Konečný zákazník nezná a ani ho nezajímá složení toho, co kupuje, jakmile výrobek splňuje požadovanou CFPP. Co je pro zákazníka důležité, je CFPP, bez ohledu na to, jaké suroviny byly použity. Za těchto okolností se považovalo za vhodné provést při tomto řízení cenové srovnání na základě CFPP.
(124)
U dovozů z Indonésie, kde CFPP má hodnotu 13 nebo vyšší, byla provedena úprava, tj. rozdíl v ceně mezi prodejem bionafty s CFPP o hodnotě 13 uskutečňovaným výrobním odvětvím Unie a prodejem bionafty s CFPP o hodnotě 0 uskutečňovaným výrobním odvětvím Unie, s cílem porovnat bionaftu s CFPP o hodnotě 13 a vyšší z Indonésie s bionaftou s CFPP o hodnotě 0 vyráběnou a mísenou v Unii. Jeden indonéský vyvážející výrobce poukázal na to, že prodeje bionafty s CFPP o hodnotě 13 uskutečňované výrobním odvětvím Unie jsou prováděny v malých množstvích na jednu transakci, a tyto ceny by proto měly být srovnávány s podobně velkými transakcemi s bionaftou s CFPP o hodnotě 0. Při kontrole transakcí s bionaftou s CFPP o hodnotě 0 zahrnujících podobné množství na jednu transakci byl zjištěný rozdíl v ceně v souladu s rozdílem při posuzování všech transakcí s bionaftou s CFPP o hodnotě 0, přičemž rozdíly v ceně byly vyšší i nižší než průměrný cenový rozdíl. V důsledku toho nedošlo k žádné změně v úrovni cenového podbízení, která byla zjištěna v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(125)
Jeden indonéský vyvážející výrobce požadoval, aby Komise zveřejnila plná kontrolní čísla výrobku (PCN) u směsí, které prodává výrobní odvětví Unie - podíly každé suroviny v prodeji, který výrobní odvětví Unie uskutečnilo ze své vlastní výroby. Vzhledem k tomu, že porovnání pro účely stanovení újmy bylo provedeno výhradně na základě filtrovatelnosti při nízkých teplotách, byla tato žádost zamítnuta.
(126)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že existuje rozdíl mezi cenou bionafty, která splňuje kritéria stanovená ve směrnici o energii z obnovitelných zdrojů (dále jen „certifikovaná podle směrnice RED“), a bionafty, která tato kritéria nesplňuje. Tvrdila, že vzhledem k tomu, že v případě dovozu z Indonésie se nejednalo o bionaftu certifikovanou podle směrnice RED a že cena bionafty certifikované podle směrnice RED byla vyšší, měla by být provedena úprava.
(127)
Uvedené tvrzení bylo zamítnuto. Téměř veškerý dovoz z Indonésie v období šetření se týkal bionafty certifikované podle směrnice RED. V každém případě členské státy provedly kritéria udržitelnosti stanovená ve směrnici RED do svého vnitrostátního práva až v průběhu roku 2012, takže to, zda se jednalo o bionaftu certifikovanou podle směrnice RED, či nikoli, nemělo po většinu období šetření žádný vliv.
(128)
Po poskytnutí konečných informací se jeden indonéský vyvážející výrobce vyjádřil k výpočtům cenového podbízení a požadoval, aby se PME dovážený z Indonésie porovnával se všemi prodeji výrobního odvětví Unie. Ve skutečnosti se při výpočtu podbízení porovnával prodej PME z Indonésie se všemi prodeji PME výrobního odvětví Unie s CFPP0, přičemž cena dovozů PME z Indonésie byla navýšena o cenový faktor vypočítaný srovnáním prodejů PME s CFPP0 výrobního odvětví Unie s prodeji PME s CFPP13. Požadavek byl proto zamítnut. Tvrzení téže zúčastněné strany, že výpočet újmy zahrnuje dovezený výrobek, je fakticky nesprávné, a proto se zamítá. V každém případě dovezená bionafta a bionafta vyrobená v Unii byly smíseny a prodány za stejnou cenu jako směsi, které neobsahovaly žádnou dovezenou bionaftu.
(129)
Jeden indonéský vyvážející výrobce také zpochybnil výpočet nákladů po dovozu. Tyto náklady ale byly ověřeny odečtením nákladů na přepravu do cílového místa od skutečných nákladů na dovoz bionafty a žádná změna nebyla potřeba.
6. Makroekonomické ukazatele
(130)
Jak bylo uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na základě získaných údajů, které zahrnují celé výrobní odvětví Unie, byly analyzovány tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(131)
Po poskytnutí prozatímních informací výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že údaje týkající se kapacity, jež byly použity v tabulce 4 prozatímního nařízení, zahrnovaly kapacitu, která nebyla demontována, ale nebyla v takovém stavu, aby ji v období šetření nebo v předchozích letech bylo možno využít k výrobě bionafty. Odděleně určilo tuto kapacitu jako „nevyužitou kapacitu“, která by neměla být započítána jako využitelná kapacita. Údaje o využití kapacity uvedené v tabulce 4 byly proto podhodnoceny. Po podrobném přezkoumání těchto opětovně předložených údajů byly tyto údaje přijaty a upravená tabulka 4 je uvedena níže. Míra využití kapacity, která podle údajů uvedených v prozatímním nařízení činila 43 % až 41 %, nyní činila 46 % až 55 %. Výrobní odvětví Unie opravilo rovněž údaje o výrobě v roce 2009, jsou uvedeny v této tabulce:
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
18 856 000
18 583 000
16 017 000
16 329 500
Index 2009 = 100
100
99
85
87
Objem výroby (v tunách)
8 729 493
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využití kapacity
46 %
50 %
53 %
55 %
Index 2009 = 100
100
109
115
120
(132)
V 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly analyzovány údaje týkající se využití kapacity v předcházejícím období a bylo konstatováno, že výroba se zvyšovala, avšak kapacita zůstala stabilní. S ohledem na revidované údaje se výroba ve stejném období opět zvyšuje, avšak využitelná kapacita se snížila. To ukazuje, že výrobní odvětví Unie vystavené zvýšenému dovozu z Argentiny a Indonésie snižovalo využitelnou kapacitu a reagovalo tak na signály trhu. Tyto revidované údaje jsou nyní více v souladu s veřejnými prohlášeními výrobního odvětví Unie a výrobců v Unii, kteří uváděli, že během posuzovaného období byla výroba v několika závodech zastavena a že nebylo možno okamžitě použít dříve instalovanou kapacitu nebo ji bylo možno využít pouze za cenu významných dalších investic.
(133)
Několik zúčastněných stran zpochybnilo upravenou kapacitu a údaje o využití kapacity. Avšak žádná ze zúčastněných stran nepředložila nějakou alternativu. Revize je založena na upravených údajích o kapacitě, které poskytl žadatel a jež pokrývají celé výrobní odvětví Unie. Revidované údaje jsou opatřeny odkazy na veřejně dostupné údaje týkající se zejména nevyužité kapacity a kapacity výrobců, kteří zastavili provoz kvůli finančním potížím. Jak bylo vysvětleno výše v oddílu 6 „Makroekonomické ukazatele“, revidované údaje poskytují mnohem přesnější soubor údajů o kapacitě, která je k dispozici pro výrobu bionafty během posuzovaného období, nežli byly údaje původně poskytnuté a zveřejněné v prozatímním nařízení.
(134)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že výrobní odvětví Unie nebylo poškozeno, jelikož objemy výroby rostly v souladu se spotřebou. Tato námitka se zamítá, protože jiné důležité ukazatele újmy jasně nasvědčují, že k újmě došlo, zejména ke ztrátě podílu na trhu ve prospěch dovozu z dotčených zemí a k trendu k nižší ziskovosti vedoucímu ke ztrátám.
(135)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Unie nebylo poškozeno, porovnáme-li trendy pouze od roku 2011 do konce období šetření na rozdíl od porovnání trendů v období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (tj. posuzované období). Vzhledem k tomu, že období šetření zahrnuje polovinu roku 2011, není srovnání mezi rokem 2011 a obdobím šetření přesné. Navíc, má-li mít nějaké srovnání smysl, je nezbytné zkoumat trendy významné pro posouzení újmy během období, které je dosti dlouhé, jak bylo provedeno v tomto případě. Toto tvrzení se proto zamítá.
(136)
Stejná zúčastněná strana poukázala na to, že Komise v prozatímním nařízení nezveřejnila celkovou hodnotu prodeje výrobního odvětví Unie, a žádala, aby tento údaj byl zveřejněn. Zkoumány byly všechny relevantní činitele uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení umožňující plně posoudit újmu. Údaje týkající se hodnoty prodeje byly shromážděny od společností zařazených do vzorku, jež byly reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie, a byly ověřeny.
(137)
Stejná strana poukázala také na to, že výrobní odvětví Unie bylo schopno zvýšit zaměstnanost, a že proto v období šetření nedošlo k žádnému negativnímu účinku na výrobní odvětví Unie.
(138)
Jak bylo však vysvětleno ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je zaměstnanost v tomto kapitálově náročném výrobním odvětví poměrně nízká. I menší změny v počtu zaměstnaných mohou proto způsobit velké změny indexovaných údajů. Zvýšení celkové zaměstnanosti nepopírá újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, kterou dokládají jiné ukazatele.
(139)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 103. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Mikroekonomické ukazatele
(140)
Jak bylo uvedeno ve 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na základě údajů, jež byly ověřeny u výrobců Unie zařazených do vzorku, byly analyzovány tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
(141)
Jelikož nebyly vzneseny žádné relevantní připomínky, potvrzuje se 111. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8. Závěr ohledně újmy
(142)
Několik stran vyjádřilo nesouhlas se závěrem ohledně újmy předloženým v prozatímním nařízení na základě toho, že v době mezi rokem 2011 a obdobím šetření se některé ukazatele zřejmě zlepšily. Je sice pravda, že některé ukazatele mezi rokem 2011 a obdobím šetření vykazovaly vzestupnou tendenci (např. výroba a prodej), avšak výrobní odvětví se v tomto období nebylo schopno vyrovnat s růstem nákladů, jak bylo uvedeno ve 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. To mělo za následek další zhoršení postavení výrobního odvětví, a to ze ztráty ve výši 0,2 % v roce 2011 ke ztrátě ve výši 2,5 % v období šetření. Proto se má za to, že i kdyby se analýza újmy měla omezit na období od roku 2011 do konce období šetření, bylo by přesto zjištěno, že výrobní odvětví utrpělo podstatnou újmu.
(143)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 118. až 120. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinek dumpingového dovozu
(144)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dovoz z Argentiny nemohl být příčinou újmy, jelikož objem dovozu od roku 2010 do konce období šetření zůstal stabilní a od roku 2011 do konce období šetření mírně poklesl.
(145)
Tyto údaje byly převzaty z tabulky 2 prozatímního nařízení a jsou přesné. Analýza Komise se však týká doby od začátku posuzovaného období do konce období šetření a podle těchto údajů dovoz vzrostl o 48 % při růstu podílu na trhu o 41 %. Navíc, jak bylo vysvětleno v 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl zohledněn nejen dovoz z Argentiny, ale také dovoz z Indonésie.
(146)
Pokud jde o meziroční srovnání cen, stejná zúčastněná strana poukázala na to, že ceny dovozu z Argentiny rostly rychleji než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Dovoz z Argentiny se však stále podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, což by vysvětlovalo, proč ceny Unie nemohly růst tak rychle.
(147)
Jelikož k účinku dumpingového dovozu nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinek jiných činitelů
2.1 Dovoz z jiných třetích zemí nežli ze zemí dotčených
(148)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se závěr, že dovoz z jiných zemí nezpůsobil újmu, jak je uvedeno v 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Nedumpingový dovoz z dotčených zemí
(149)
Po uplatnění čl. 2 odst. 5, jak je uvedeno v 38. a 70. bodě odůvodnění výše, nebyl zjištěn žádný nedumpingový dovoz z dotčených zemí. Proto se potvrzuje 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Jiní výrobci v Unii
(150)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dovoz výrobního odvětví Unie
(151)
Jak bylo uvedeno v 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie v posuzovaném období dováželo značné množství bionafty z dotčených zemí, až 60 % veškerého dovozu v období šetření pocházelo z těchto zemí.
(152)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tento dovoz zdaleka nebyl prováděn v sebeobraně, nýbrž že byl součástí „pečlivě uvážené dlouhodobé strategie“ výrobního odvětví Unie, a sice investovat do Argentiny a získávat odtud bionaftu.
(153)
Uvedla rovněž, že nikdy nebylo ekonomicky odůvodněné dovážet do Unie sójový olej a zpracovávat ho na bionaftu v rámci Unie a že jediný ekonomicky proveditelný způsob je zpracovávat sójový olej v Argentině a vyvážet hotovou bionaftu.
(154)
Tato tvrzení je třeba zamítnout. Nebyly poskytnuty žádné důkazy o takové „dlouhodobé strategii“ a výrobní odvětví Unie to popřelo. Je jasné, že kdyby strategií výrobního průmyslu Unie bylo nahradit svou výrobu bionafty výrobou v Argentině a dovážet hotový výrobek, bylo by pak nesmyslné a nelogické podávat proti takovému dovozu stížnost.
(155)
Jedna zúčastněná strana znovu zopakovala, že dovoz bionafty výrobním odvětvím Unie, který byl uskutečněn v sebeobraně, byl ve skutečnosti součástí dlouhodobé obchodní strategie. Toto nařčení bylo zamítnuto jako neopodstatněné. Existenci takové strategie nepodporovaly žádné důkazy, jen nepodložená tvrzení. Také se zdá nelogické, že by dotčení výrobci z Unie podporovali žadatele a v některých případech navýšili svou kapacitu v Unii a zároveň by své výrobní potřeby ze strategických důvodů pokrývali dovozem.
(156)
Stejná zúčastněná strana také prohlašovala, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu by měl být vypočítán tak, že se započítá i dovoz uskutečněný v sebeobraně. Tento návrh byl zamítnut, protože výpočty podílu na trhu musí odrážet prodej zboží, které výrobní odvětví Unie samo vyrobí, a ne jeho obchodní aktivity s konečným výrobkem motivované rostoucím objemem dumpingových dovozů.
(157)
Výrobní odvětví Unie rovněž sdělilo, že v předchozích letech dovoz sójového oleje - a palmového oleje - ke zpracování na bionaftu byl ekonomicky životaschopný. Zúčastněná strana neposkytla žádný důkaz o opaku. Jen díky narušujícímu účinku rozdílné vývozní daně, která činí vývoz bionafty levnějším než dovoz suroviny, se dovoz hotového výrobku stává ekonomicky citlivým.
(158)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tento dovoz způsobil újmu pouze proto, že výrobní odvětví Unie mělo kapacitu pro mísení SME z Argentiny a PME z Indonésie s bionaftou vyrobenou v Unii za účelem dalšího prodeje naftovým rafinériím. Toto tvrzení není pravdivé. Mísení je jednoduchý postup, který jsou mnohé obchodní společnosti schopny provádět ve svých skladovacích zásobnících. Nebyl předložen žádný důkaz, že takové mísení jsou schopni provádět pouze výrobci v Unii, a toto tvrzení jako takové bylo zamítnuto.
(159)
Jeden indonéský vyvážející výrobce dále tvrdil, že dovoz, který uskutečnilo výrobní odvětví Unie, nebyl činěn v sebeobraně, a srovnal údaje za kalendářní rok 2011 s údaji za období šetření, které zahrnovalo šest měsíců stejného roku. Srovnání mezi těmito údaji proto není přesné, jelikož není možné rozdělit období šetření na dvě poloviny. Tento argument byl proto zamítnut.
(160)
Jelikož k vývozu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 132. až 136. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5 Kapacita výrobního odvětví Unie
(161)
Ve 137. až 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo poukázáno na to, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity výrobního odvětví Unie na nízké úrovni, avšak že situace společností zařazených do vzorku se během tohoto období zhoršovala, přičemž využití jejich kapacity se nicméně v takovém rozsahu nesnižovalo.
(162)
Byl proto učiněn prozatímní závěr, že nízká míra využití kapacity, jakožto trvalý jev, nezapříčinila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Jedna zúčastněná strana vznesla připomínku k údajům uvedeným v prozatímním nařízení a poukázala na to, že i kdyby vůbec žádný dovoz neexistoval, využití kapacity výrobního odvětví Unie během období šetření by dosáhlo pouze 53 %. Poukázala rovněž na růst výrobní kapacity od roku 2009 do konce období šetření, který vedl ke snížení využití kapacity v posuzovaném období.
(164)
Tato zúčastněná strana však nepředložila žádný důkaz, z něhož by vyplývalo, že toto nízké využití kapacity způsobilo tak velkou újmu, aby narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zhoršením situace výrobního odvětví Unie. Fixní náklady tvoří jen malou část (přibližně 5 %) celkových výrobních nákladů, z čehož vyplývá, že nízké využití kapacity bylo pouze jedním z činitelů újmy, avšak nikoli činitelem rozhodujícím. Jednou z příčin této nízké míry využití kapacity je i skutečnost, že výrobní odvětví Unie v důsledku konkrétní situace na trhu samo dováželo hotový výrobek.
(165)
Po vložení revidovaných údajů týkajících se kapacity a jejího využití se navíc ukázalo, že v posuzovaném období výrobní odvětví Unie svou kapacitu snížilo a zvýšilo využití kapacity ze 46 % na 55 %. Z toho vyplývá, že při neexistenci dumpingového dovozu by využití kapacity výrobního odvětví Unie bylo značně vyšší než výše uvedených 53 %.
(166)
Po poskytnutí konečných informací několik zúčastněných stran zpochybnilo závěr, že nízké využití kapacity nebylo rozhodujícím faktorem způsobujícím újmu. Tvrdily, že fixní náklady v odvětví bionafty byly mnohem vyšší, než představuje nízká procentuální hodnota uvedená výše. Avšak toto své tvrzení nepodpořily žádnými důkazy. Proto bylo zamítnuto. V každém případě fixní náklady nemají žádný vztah k míře využití kapacity. Ověření u společností zařazených do vzorku poskytlo poměr fixních nákladů k celkovým nákladům na výrobu ve výši 3-10 % v průběhu období šetření.
(167)
V této souvislosti bylo předloženo tvrzení, že nadměrná kapacita výrobního odvětví Unie byla tak vysoká, že dokonce i za nepřítomnosti dovozu by odvětví nebylo dostatečně ziskové. Toto tvrzení nebylo podloženo žádným důkazem a skutečnost, že výrobní odvětví Unie bylo v roce 2009 výdělečné při nízkém využití kapacity, naznačuje, že za nepřítomnosti dumpingových dovozů by jeho ziskovost byla ještě vyšší.
(168)
Navíc se objevil názor, že právě snížení kapacity výrobního odvětví Unie bylo příčinou újmy vzhledem k nákladům na uzavření výrobních závodů a na snížení kapacity závodů, které pokračovaly ve výrobě. Toto tvrzení nebylo opodstatněné a nebyl předložen žádný důkaz, který by potvrdil, že by náklady na snížení kapacity nebo na uzavření celých závodů či společností představovaly významné částky.
(169)
Na závěr bylo ohledně kapacity předloženo tvrzení, že každá společnost, která během posuzovaného období zvýšila kapacitu výroby bionafty, učinila nezodpovědné obchodní rozhodnutí. Toto tvrzení nebylo podpořeno žádným důkazem. Navíc skutečnost, že některé společnosti byly schopny svou kapacitu zvýšit i za přítomnosti rostoucího dovozu dumpingové bionafty z Argentiny a Indonésie, ukazuje, že na trhu je poptávka po jejich konkrétních výrobcích.
(170)
Revidované makroekonomické ukazatele rovněž ukazují, že v tomto období společnosti snižovaly kapacitu pro možné použití a blíže ke konci období šetření zahájily proces uzavírání podniků, které již nejsou životaschopné. Důvodem zvyšování kapacity na úrovni jednotlivých společností je také rozšíření takzvaných závodů na výrobu bionafty „druhé generace“ z odpadních olejů nebo z hydrogenovaných rostlinných olejů (dále jen „HVO“). Výrobní odvětví Unie se proto nacházelo a nachází v procesu racionalizace své kapacity tak, aby splňovala potřeby Unie.
(171)
Jelikož ke kapacitě výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 137. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6 Nedostatečný přístup k surovinám a vertikální integrace
(172)
Jelikož k přístupu k surovinám nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7 Dvojnásobné započtení
(173)
Ve 143. až 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se posuzovalo tvrzení, že výrobnímu odvětví Unie nebo alespoň těm výrobcům v Unii, kteří vyrábějí bionaftu z panenských olejů, způsobil újmu systém „dvojnásobného započtení“, kdy v některých členských státech se pro splnění požadavků na mísení bionafta vyrobená z odpadních olejů započítává dvojnásobně.
(174)
Jedna zúčastněná strana poukázala na připomínku jednoho výrobce z Unie, že během roku 2011 přišel o prodej ve prospěch jiných výrobců, kteří vyráběli bionaftu způsobilou pro dvojnásobné započtení.
(175)
Negativní dopad na tohoto jednoho výrobce byl však omezený, dočasný a týkal se pouze části období šetření, jelikož systém dvojnásobného započtení byl v členském státě, v němž má tato společnost sídlo, přijat až v září 2011. Jelikož finanční výsledky společností zařazených do vzorku se po září 2011 zhoršily a tato společnost byla zařazena do vzorku, nemůže být dvojnásobné započtení považováno za zdroj újmy.
(176)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá jak ze společností vyrábějících bionaftu z odpadních olejů, jež v některých členských státech využívají dvojnásobného započtení, tak také ze společností vyrábějících bionaftu z panenských olejů, změna v poptávce zůstává omezena na výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že je k dispozici jen omezené množství použitých olejů, které jsou potřebné pro výrobu bionafty s dvojnásobným započtením, je značné zvýšení výroby bionafty s dvojím započtením obtížné. Proto stále existuje silná poptávka po bionaftě první generace. Během posuzovaného období nebyl zjištěn žádný významný dovoz bionafty způsobilé k dvojnásobnému započtení, což potvrzuje, že dvojnásobné započtení přesouvá poptávku v rámci výrobního odvětví Unie, a nevytváří poptávku po dovozu. Komise od zúčastněné strany neobdržela žádné údaje prokazující, že v posuzovaném období bionafta s dvojnásobným započtením způsobila pokles ceny bionafty z panenského oleje. Ve skutečnosti z údajů vyplývá, že bionafta s dvojnásobným započtením má určité malé cenové zvýhodnění oproti bionaftě z panenského oleje, jejíž cena je spojena s cenou minerální nafty.
(177)
Pokles výkonnosti výrobního odvětví Unie, které tvoří oba typy výrobců, nemůže být přičítán režimu dvojnásobného započtení, který platí v některých členských státech. Z toho, že pokles výkonnosti vykazují také společnosti zařazené do vzorku vyrábějící bionaftu s dvojím započtením, jak bylo uvedeno ve 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zejména vyplývá, že újma způsobená dumpingovým dovozem postihuje celé výrobní odvětví.
(178)
Několik zúčastněných stran po poskytnutí konečných informací tvrdilo, že množství dvojnásobně započtené bionafty bylo podhodnocené. Nicméně množství dvojnásobně započtené bionafty dostupné na trhu v Unii bylo omezené v porovnání s celkovým prodejem bionafty během období šetření. Kromě toho pokud by v členském státě byl v platnosti režim dvojího započtení, bionafta způsobilá k dvojímu započtení by byla vyrobena v Unii, a tudíž poptávka po ní by zůstala uvnitř výrobního odvětví Unie. Nebyl poskytnut žádný nový důkaz, který by změnil tento závěr.
(179)
Jelikož k regulačním ukazatelům nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzuje se 143. až 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.8 Jiné regulační činitele
(180)
Ve 147. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se projednává tvrzení zúčastněných stran, že omezení v členských státech, jako je systém kvót a daňové režimy, měla za cíl omezit dovoz z dotčených zemí, což znamená, že jakákoli újma způsobená výrobnímu odvětví Unie, zejména v některých členských státech, nemohla být způsobena dovozem.
(181)
Tyto námitky byly prozatímně zamítnuty, mimo jiné proto, že dumpingový dovoz z dotčených zemí je přítomen ve většině členských států. Poté, co byly tyto výrobky dovezeny do jednoho z členských států, mohly být přepraveny a prodávány i v jiných členských státech.
(182)
Jedna zúčastněná strana poukázala na malé množství bionafty z Argentiny celně odbavené francouzskou celní kontrolou v roce 2011 a také na malé množství, jež bylo ve stejném období deklarováno k dovozu do Německa.
(183)
Zaprvé, jak bylo vysvětleno výše, bionafta celně odbavená celními orgány v jednom členském státě může být snadno prodávána v jiném členském státě, což činí tyto údaje nespolehlivými. Zadruhé, společnosti z Francie a Německa zařazené do vzorku byly schopny prokázat cenovou soutěž mezi svou výrobou a dovozem z dotčených zemí a újmu, kterou v důsledku toho utrpěly.
(184)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že zrušení systémů, jejichž cílem bylo zvýhodnit odvětví výroby bionafty v mnoha členských státech, snížilo příjem společností v odvětví výroby bionafty v posuzovaném období, což vedlo k újmě. Poukázala zejména na postupné rušení daňových pobídek ve Francii a daně z ekologických paliv v Německu.
(185)
Neexistuje však žádná časová souvislost mezi těmito změnami a zhoršením finančních výsledků výrobního odvětví Unie. Mnohé z těchto pobídek byly zaměřeny na uživatele biopaliv, a nikoli na výrobce, a většina z nich byla v období šetření stále v platnosti. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že změny v politice členských států znamenající přechod směrem k závazným požadavkům na mísení způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie.
(186)
Jeden indonéský vyvážející výrobce zaznamenal probíhající šetření vedené Generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž ve věci údajně zkreslených cen olejů a biopaliv, které měli přispěvatelé poskytnout společnosti Platts, která zpracovává cenová hodnocení, a požadoval, aby se předmět tohoto vyšetřování považoval za možnou příčinu újmy. Tento požadavek byl zamítnut, protože vyšetřování probíhá a žádné nálezy ještě nebyly zveřejněny.
(187)
Jelikož k politice členských států nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzuje se 147. až 153. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(188)
Dovoz dotčených výrobků z dotčených zemí během období šetření byl dumpingový a nepříznivě ovlivnil prodej výrobního odvětví Unie. Mezi nárůstem objemu dumpingového dovozu a zhoršením situace výrobního odvětví Unie existuje zjevná časová souvislost. Dumpingový dovoz přímo konkuroval výrobě výrobního odvětví Unie a v důsledku toho v posuzovaném období výrobní odvětví Unie ztrácelo ziskovost a podíl na trhu. Je sice možné, že výsledky výrobního odvětví Unie do jisté míry ovlivnily i jiné činitele, ale faktem zůstává, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
(189)
Nebyly předloženy žádné nové důkazy, jež by mohly změnit závěr, že účinek jiných činitelů, ať už posuzovaných jednotlivě nebo souborně, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Jelikož k závěru ohledně příčinné souvislosti nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 154. až 157. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(190)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 159. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(191)
Jeden vyvážející výrobce z Indonésie uvedl, že navržená cla by měla negativní dopad na dovozce a obchodníky, avšak pro toto tvrzení neposkytl žádné důkazy. Z jeho tvrzení ve skutečnosti vyplýval pravý opak, a sice že clo by mohlo být přeneseno na uživatele a spotřebitele v podobě vyšších cen, což by pravděpodobně na dovozce a obchodníky nemělo vůbec žádný dopad.
(192)
Ze strany dovozců nebo obchodníků s bionaftou nebyly po zveřejnění prozatímních opatření obdrženy žádné připomínky.
(193)
Jelikož k zájmu dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. a 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(194)
Jeden indonéský vyvážející výrobce uvedl, že navržená cla by zvýšila cenu bionafty, a snížila by tedy pobídku pro spotřebitele, aby kupovali vozidla, jež k provozu využívají biopaliva.
(195)
Uvedené tvrzení se zamítá. Hlavní využití bionafty spočívá v tom, že se přimíchává do minerální nafty určené k prodeji spotřebitelům, takže ti nemusí kupovat žádná zvláštní vozidla, která mohou jezdit na čistá biopaliva.
(196)
I kdyby cena prvku bionafty, pokud by tato bionafta byla dovezena z Argentiny nebo Indonésie, vzrostla, jak bylo uvedeno v prozatímním nařízení, jelikož podíl bionafty v naftě prodávané spotřebitelům je malý, růst ceny by byl také malý a pro spotřebitele zanedbatelný.
(197)
Jak je vysvětleno výše, očekává se, že případný vliv opatření na konečnou cenu nafty pro spotřebitele bude malý a neohrozí cíle směrnice o obnovitelných zdrojích energie.
(198)
K prozatímnímu nařízení se nevyjádřili žádní uživatelé ani spotřebitelé nebo skupiny či sdružení zastupující uživatele nebo spotřebitele.
(199)
Jelikož k zájmu spotřebitelů nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 164. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem dodavatelů surovin
(200)
Jelikož k zájmu dodavatelů surovin nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 167. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(201)
Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by změnily analýzu zájmu Unie uvedenou v prozatímním nařízení, a proto je i nadále v zájmu Unie, aby byla uložena opatření. Proto se potvrzuje 170. a 171. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(202)
Několik zúčastněných stran zpochybnilo uplatnění cílového zisku výrobního odvětví Unie ve výši 15 %, jak bylo uvedeno ve 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a uvedlo, že takový předpoklad je pro odvětví bionafty v Unii nereálně vysoký.
(203)
Většina těchto zúčastněných stran však poté navrhla nahradit cílový zisk ve výši 15 % jiným údajem z jiných období nebo z jiných šetření, aniž by vysvětlila, proč je jedno období nebo jedno šetření vhodnější než jiné.
(204)
Jak bylo vysvětleno v prozatímním nařízení, ziskové rozpětí ve výši 15 % je zisk vyjádřený jako procentní podíl z obratu, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo v období let 2004 až 2006, kdy dumpingový dovoz neexistoval. Bylo to poslední období, v němž bylo dosaženo zisku při neexistenci dumpingového dovozu, jelikož od roku 2006 byl tento dovoz vždy přítomen na trhu Unie, nejprve z USA a poté z Argentiny a Indonésie.
(205)
Trh s bionaftou v Unii se však od období let 2004-2006 významně rozvíjí v mnoha směrech. V letech 2004 až 2006 měl dumpingový dovoz zanedbatelný podíl na trhu a jiný dovoz byl rovněž nízký. Během období šetření měl dumpingový dovoz podíl na trhu ve výši 19 %. V období let 2004-2006 tvořilo výrobní odvětví Unie 40 společností a nyní se rozšířilo na více než 200, což zvýšilo míru konkurence.
(206)
V období od roku 2004 do roku 2006 spotřeba prudce vzrostla z 2 milionů tun na 5 milionů tun, zatímco v šetřeném období se spotřeba zvýšila jen mírně a využití kapacity, které v období 2004-2006 činilo 90 %, dosáhlo v období šetření 55 %.
(207)
V důsledku toho se považuje za vhodné vzít v úvahu výše popsaný vývoj a odpovídajícím způsobem upravit cílový zisk tak, aby odrážel zisk, jehož dosažení mohlo výrobní odvětví Unie předpokládat za stávajících podmínek na trhu.
(208)
Proto nebyl použit procentuální zisk, ale byl vypočítán skutečný zisk za tyto tři roky v eurech za prodanou tunu. Tento zisk za každý rok byl upraven s ohledem na ceny roku 2011 a poté určen průměr. V procentním vyjádření k obratu činí cílový zisk výrobního odvětví Unie v období šetření 11,0 %.
(209)
Rozpětí pro odstranění újmy bylo proto vypočítáno znovu na tomto základě.
(210)
Po poskytnutí konečných informací týkajících se výpočtu rozpětí újmy jedna zúčastněná strana tvrdila, že dovozní clo ve výši 5,1 %, jemuž podléhá dezodorizovaný palmový olej dovážený do Unie, by mělo být vyjmuto z výrobních nákladů výrobců v Unii, kteří dovážejí palmový olej, a mělo by tudíž být zohledněno.
(211)
Jeden indonéský vyvážející výrobce zpochybnil výpočet cílového zisku výrobního odvětví Unie a použití údajů z let 2004-2006 a poté učinil návrh, aby se k výpočtu cílového zisku použily údaje pouze z roku 2004. Při předchozím vyšetřování v případě dovozu ze Spojených států se však zjistilo, že průměr za tři roky byl mnohem přesnější nežli údaje pouze za rok 2004. Nebyly předloženy žádné protiargumenty, které by vedly k jinému závěru.
(212)
Po poskytnutí konečných informací žadatelé zastávali názor, že by cílový zisk ve výši 15 %, jak byl navrhován v prozatímní fázi, měl být zachován. Ale argumenty, které žadatelé předložili, nesouvisejí s účelem, pro nějž má být cílový zisk stanoven, tj. že má představovat zisk, kterého by výrobní odvětví Unie dosáhlo, pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Jejich argumenty byly proto zamítnuty.
(213)
Jelikož k úrovni pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 176. až 177. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(214)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být uložena konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku, a to buď na úrovni dumpingového rozpětí, nebo rozpětí újmy, podle toho, které je nižší, v souladu s pravidlem nižšího cla.
(215)
Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou konečné sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba antidumpingového cla
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
41,9 %
22,0 %
22,0 %
(216,64 EUR)
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
46,7 %
24,9 %
24,9 %
(239,35 EUR)
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Ostatní spolupracující společnosti
46,8 %
24,6 %
24,6 %
(237,05 EUR)
Všechny ostatní společnosti
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Indonésie
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
19,7 %
8,8 %
(76,94 EUR)
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
16,9 %
16,9 %
(151,32 EUR)
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
20,5 %
16,8 %
(145,14 EUR)
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
20,0 %
20,0 %
(174,91 EUR)
Ostatní spolupracující společnosti
20,1 %
18,9 %
18,9 %
(166,95 EUR)
Všechny ostatní společnosti
23,3 %
20,5 %
20,5 %
(178,85 EUR)
(216)
Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi.
(217)
Ve 183. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se konstatuje, že byla zavedena celní evidence dovozu bionafty z dotčených zemí, takže clo by v případě potřeby mohlo být vybíráno za období až 90 dní před zavedením prozatímních opatření.
(218)
Tento výběr cel z evidovaných výrobků je možný pouze v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 10 odst. 4 základního nařízení. Kontrolou statistických údajů týkajících se dovozu, pokud jde o dovoz uskutečněný po zavedení celní evidence, bylo zjištěno, že před zavedením prozatímních opatření nedošlo k dalšímu podstatnému růstu dovozu, avšak že dovoz významně poklesl. Uvedené podmínky tedy splněny nejsou, a proto nebudou vybírána žádná cla z celně evidovaného dovozu.
(219)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyrobeného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(220)
Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (12) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(221)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(222)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
3. Závazky
(223)
Dva indonéští vyvážející výrobci nabízeli podobné cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Je třeba připomenout, že s ohledem na významné cenové variace suroviny se výrobek nepovažuje za vhodný pro pevně stanovený cenový závazek. V této souvislosti obě společnosti navrhly, aby minimální dovozní ceny (MIP) byly pravidelně indexovány v závislosti na pohybu cen surového palmového oleje s použitím koeficientu upravujícího náklady na tuto surovinu.
(224)
V souvislosti s nabídkami dvou vyvážejících výrobců se připomíná, že má-li se zavést smysluplné indexování MIP, mělo by zohledňovat četné další parametry, které hrají významnou roli a odrážejí proměnlivost trhu s bionaftou. Trh s bionaftou je značně nestálý a obchodování s bionaftou je ovlivňováno četnými dodatečnými faktory, jako jsou složitost systému obchodování s bionaftou, cenový rozdíl mezi plynovým olejem a bionaftou, nestálost a vývoj trhů s rostlinnými oleji a vzájemná provázanost různých druhů rostlinných olejů, ale také vývoj směnného kurzu USD vůči euru. Takové faktory vyžadují velmi složitou mnohonásobnou každodenní indexaci, aby odpovídala skutečnosti. Proto se indexace pouze na ceny CPO jednou za měsíc, jak bylo navrhováno, považuje za nevhodnou a má se za to, že by nedosáhla očekávaného výsledku.
(225)
Navíc byla zjištěna významná rizika křížové kompenzace ve vztahu k těmto indonéským výrobcům a jejich zákazníkům, protože kromě bionafty jsou do Unie vyváženy ještě další výrobky a také vzhledem k úvěrům a swapům na bionaftu, CPO a další výrobky uzavíraným mezi společnostmi, což je v tomto odvětví podnikání běžné.
(226)
Proto způsobují výše uvedené faktory mimořádné obtíže při efektivním uplatňování a sledování závazků, pokud je přímo neznemožňují. Následně z důvodů výše uvedených nemohou být tyto nabídky závazků přijaty.
4. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(227)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že se v prozatímní fázi vyskytly některé administrativní chyby ve výpočtech dumpingového rozpětí, a že pokud by k těmto chybám nedošlo, bylo by dumpingové rozpětí de minimis. V důsledku toho tato zúčastněná strana požadovala, aby prozatímní antidumpingové clo vůbec nebylo vybíráno. Tento požadavek musí být zamítnut, protože konečné antidumpingové clo je jednoznačně vyšší nežli clo prozatímní.
(228)
Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě nebo obsažených ve směsi, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), pocházejících z Argentiny a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba EUR/t netto
Doplňkový kód TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
216,64
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
239,35
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
245,67
B784
Ostatní spolupracující společnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
237,05
B785
Všechny ostatní společnosti
245,67
B999
Indonésie
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
76,94
B786
PT Musim Mas, Medan
151,32
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
145,14
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
174,91
B789
Ostatní spolupracující společnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
166,95
B790
Všechny ostatní společnosti
178,85
B999
3. Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.
4. V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93 (13), musí být výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentní podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (EU) č. 490/2013 z dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Argentině nebo Indonésii poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2011 do 30. června 2012),
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Argentině nebo Indonésii, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
mohou být ustanovení čl. 1 odst. 2 změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba pro dotčenou zemi.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. listopadu 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1194/2013
z 19. novembra 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) nariadením (EÚ) č. 490/2013 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) 27. mája 2013 rozhodla o uložení dočasného antidumpingového cla týkajúce sa dovozu bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii (ďalej len „príslušné krajiny“).
(2)
Toto konanie sa začalo 29. augusta 2012 (3) na základe podnetu podaného v mene výrobcov Únie (ďalej len „navrhovatelia“) predstavujúcich viac ako 60 % celkovej výroby bionafty v Únii.
(3)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 5 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2009 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. Následný postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasného antidumpingového cla (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k predbežným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.
(5)
Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade vhodnosti sa predbežné zistenia upravili zodpovedajúcim spôsobom.
(6)
Následne boli všetky strany informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii a konečný výber súm zabezpečených dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(7)
Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili a v prípade vhodnosti zohľadnili.
B. VÝBER VZORKY
(8)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky k výberu vzorky od vyvážajúcich výrobcov v Argentíne a Indonézii, predbežné zistenia v odôvodneniach 10 až 14 a 16 až 20 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(9)
Jedna zainteresovaná strana požiadala o ďalšie informácie o reprezentatívnosti vzorky výrobcov Únie, a to vo fáze predbežného výberu, ako je uvedené v odôvodnení 23 dočasného nariadenia, a vo fáze konečného výberu, ako je uvedené v odôvodnení 83 dočasného nariadenia.
(10)
Predbežne vybratá vzorka výrobcov Únie tvorila 32,5 % výroby bionafty v Únii počas OP. V dôsledku zmien vysvetlených v odôvodnení 24 dočasného nariadenia pozostávala konečná vzorka z ôsmich spoločností predstavujúcich 27 % výroby v Únii. Táto vzorka sa preto považovala za vzorku reprezentujúcu výrobné odvetvie Únie.
(11)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že dvaja výrobcovia z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky, by mali byť z tejto vzorky vyradení z dôvodu svojho vzťahu s argentínskymi vyvážajúcimi výrobcami. Tento údajný vzťah bol prešetrený pred uložením dočasných opatrení a závery Komisie sú už uverejnené v odôvodnení 82 dočasného nariadenia.
(12)
Všetky tieto údajné väzby medzi vyvážajúcimi výrobcami z Argentíny a obomi uvedenými spoločnosťami zaradenými do vzorky sa znovu preskúmali, pričom sa medzi nimi nezistilo žiadne priame prepojenie, ktoré by malo za následok vyradenie niektorého výrobcu z Únie zo vzorky. Vzorka preto zostala nezmenená.
(13)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že postup Komisie pri výbere výrobcov z Únie do vzorky bol chybný, keďže Komisia navrhla vzorku pred začatím prešetrovania.
(14)
Toto tvrdenie sa zamieta. Komisia nevybrala konečnú vzorku až do začatia prešetrovania a plne v súlade s ustanoveniami základného nariadenia.
(15)
Keďže neboli predložené žiadne iné tvrdenia ani pripomienky, potvrdzuje sa obsah odôvodnení 22 až 25 dočasného nariadenia.
C. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Úvod
(16)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 29 dočasného nariadenia, príslušný výrobok podľa predbežného vymedzenia sú monoalkylestery mastných kyselín a/alebo parafínové plynové oleje vyrobené syntézou a/alebo hydrogenizáciou nefosílneho pôvodu, v čistej forme alebo obsiahnuté v zmesi s pôvodom v Argentíne a Indonézii, v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (ďalej len „príslušný výrobok“, bežne označovaný ako „bionafta“).
2. Tvrdenia
(17)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že na rozdiel od toho, čo je uvedené v odôvodnení 34 dočasného nariadenia, palmový metylester (PME) vyrábaný v Indonézii nie je výrobok podobný repkovému metylesteru (RME) a ostatným bionaftám vyrábaným v Únii alebo sójovému metylesteru (SME) vyrábanému v Argentíne z dôvodu oveľa vyššej medznej teploty filtrovateľnosti (MTF) PME, čo znamená, že sa pred použitím v Únii musí zmiešať.
(18)
Toto tvrdenie sa zamieta. Palmový metylester (PME) vyrábaný v Indonézii súťaží s bionaftou vyrábanou v Únii, ktorou nie je len repkový metylester (RME), ale aj bionafta vyrobená z palmového oleja a iných východiskových surovín. PME sa môže v celej Únii používať po celý rok tak, že sa pred použitím zmieša s inými druhmi bionafty, rovnako ako RME a SME. PME je preto zameniteľný za bionaftu vyrobenú v Únii, preto je podobným výrobkom.
(19)
Odôvodnenie 35 dočasného nariadenia obsahuje žiadosť jedného indonézskeho výrobcu o vylúčenie frakcionovaných metylesterov zo sortimentu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje konanie. Ten istý výrobca túto žiadosť zopakoval vo svojich pripomienkach k dočasnému zverejneniu, pričom preformuloval svoje tvrdenie z predchádzajúceho dočasného zverejnenia.
(20)
Výrobné odvetvie Únie však voči tejto žiadosti podalo námietku, pričom uviedlo, že frakcionované metylestery boli bionaftou a mali by zostať v sortimente výrobkov.
(21)
V nadväznosti na pripomienky doručené po predbežnej fáze bolo rozhodnutie Komisie v odôvodnení 36 dočasného nariadenia potvrdené. Bez ohľadu na skutočnosť, že rôzne metylestery mastných kyselín majú rôzne čísla služby pre chemické abstrakty („CAS“); že na výrobu týchto esterov sa používajú odlišné procesy; a že prípadne majú odlišné použitie, frakcionované metylestery sú stále metylestery mastných kyselín a môžu byť použité ako palivo. Vzhľadom na problémy s rozlišovaním jedného metylesteru mastných kyselín od druhého bez chemickej analýzy v čase dovozu, ako aj na možnosť následného obchádzania ciel, pri ktorom bola bionafta vyrobená z PME deklarovaná ako frakcionovaný metylester vyrobený z palmového oleja, bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(22)
V odôvodnení 37 dočasného nariadenia sa uvádza, že jeden európsky dovozca metylesteru mastných kyselín na báze oleja z palmových jadier („PKE“) požiadal o úľavu pre koncového používateľa na svoj dovoz, alebo o vylúčenie tohto výrobku zo sortimentu výrobkov.
(23)
Výrobné odvetvie Únie predložilo po dočasnom zverejnení pripomienky, ktoré sa týkali využívania úľavy na dovoz PKE pre koncového používateľa a možnosti obchádzania navrhovaných ciel. Namietali voči povoleniu Komisie používať takýto režim úľav z antidumpingových ciel vzhľadom na zameniteľnosť bionafty; bionafta deklarovaná na nepalivové účely by sa mohla použiť ako palivo, keďže má rovnaké fyzikálne vlastnosti. PKE sa môže používať v palivách; nenasýtený mastný alkohol vyrobený z PKE sa môže ďalej spracúvať na bionaftu; colné orgány môžu z hľadiska úľavy pre koncového používateľa vykonávať pri dovoze obmedzenú kontrolu a hospodárske zaťaženie v dôsledku použitia tohto režimu zostáva značné.
(24)
Na základe konzultácií o tomto probléme a vzhľadom na skutočnosť, že bionafta deklarovaná na nepalivové účely má rovnaké fyzikálne vlastnosti ako bionafta používaná ako palivo, v tomto prípade nie je vhodné povoliť úľavy pre koncového používateľa na dovoz PKE.
(25)
Jeden nemecký dovozca zopakoval svoju žiadosť o vylúčenie výrobku a/alebo úľavu pre koncového používateľa pre konkrétny metylester mastných kyselín vyrábaný z oleja z palmových jadier (PKE), ktorý nebol určený na použitie v palivách v EÚ. Vo svojom vyjadrení dovozca zopakoval svoje stanovisko, ktoré bolo odmietnuté v predbežnej fáze, bez toho aby predložil nové dôkazy, ktoré by zmenili záver, že úľava pre koncového používateľa by sa nemala poskytnúť a že PKE sa ponechá vo vymedzení výrobku.
(26)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca okrem toho uviedol svoju žiadosť o úľavu pre koncového používateľa pre frakcionované metylestery a požiadal o úľavu pre koncového používateľa na tieto dovozy na výrobu saturovaného mastného alkoholu. Ako je uvedené vyššie, všetky žiadosti o úľavu pre koncového používateľa boli zamietnuté a argumenty uvedené touto zainteresovanou stranou tento záver nezmenili.
3. Záver
(27)
Keďže neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, odôvodnenia 29 až 39 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
D. DUMPING
1. Úvodné poznámky
(28)
V odôvodneniach 44 a 64 dočasného nariadenia je vysvetlené, že argentínsky a indonézsky trh s bionaftou do veľkej miery reguluje štát, a že domáci predaj sa nepovažuje za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní. V dôsledku toho musela byť normálna hodnota podobného výrobku vytvorená podľa článku 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia. Toto zistenie nenapadla žiadna zainteresovaná strana, a preto sa potvrdzuje.
(29)
V prípade Argentíny a Indonézie bola vytvorená normálna hodnota v predbežnej fáze vypočítaná na základe vlastných skutočných (a zaznamenaných) výrobných nákladov spoločnosti počas OP, predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov a primeraného ziskového rozpätia. V odôvodneniach 45 a 63 dočasného nariadenia sa konkrétne uvádza, že Komisia ďalej preskúma tvrdenie, že systémy rozdielnej vývoznej dane v Argentíne a Indonézii skresľujú ceny surovín a že preto zaznamenané výrobné náklady primerane neodrážajú náklady spojené s výrobou príslušného výrobku.
(30)
Ďalšie prešetrovanie preukázalo, že systémy rozdielnej vývoznej dane stlačili domáce ceny hlavného surovinového vstupu v Argentíne aj v Indonézii na umelo nízku úroveň, ako je vysvetlené nižšie v odôvodnení 35 a ďalej v prípade Argentíny a v odôvodnení 66 v prípade Indonézie, čo malo následne vplyv na náklady výrobcov bionafty v oboch príslušných krajinách. Vzhľadom na toto zistenie sa považuje za vhodné zohľadniť toto skreslenie nákladov na hlavné suroviny pri stanovovaní normálnych hodnôt v oboch krajinách, s ohľadom na situáciu prevládajúcu na trhu v Argentíne a Indonézii.
(31)
Všeobecný súd potvrdil (4), že ak sa ceny surovín regulujú tak, že tieto ceny sú na domácom trhu umelo nízke, možno sa domnievať, že výrobné náklady na príslušný výrobok boli ovplyvnené skresleniami. Všeobecný súd usúdil, že za týchto okolností sú inštitúcie Únie oprávnené dospieť k záveru, že jednu z položiek v záznamoch nemožno považovať za primeranú a v dôsledku toho ju možno upraviť.
(32)
Všeobecný súd takisto dospel k záveru, že z článku 2 ods. 5 prvého pododseku základného nariadenia vyplýva, že záznamy príslušnej strany neslúžia ako základ pre výpočet normálnej hodnoty, ak v uvedených záznamoch nie sú primerane premietnuté náklady súvisiace s výrobou prešetrovaného výrobku. Podľa druhej vety prvého pododseku sa v tom prípade náklady musia upraviť alebo stanoviť na základe iných zdrojov informácií, než sú uvedené záznamy. Uvedené informácie možno získať na základe nákladov iných výrobcov alebo vývozcov alebo, ak tieto informácie nie sú k dispozícii alebo sa nemôžu použiť, z akéhokoľvek iného primeraného zdroja informácií vrátane informácií z iných reprezentatívnych trhov.
(33)
Pri predbežných výpočtoch sa na výpočet výrobných nákladov pre argentínskych a indonézskych vyrábajúcich vývozcov použila skutočná domáca nákupná cena sójových bôbov a skutočné zaúčtované náklady na surový palmový olej.
(34)
Vzhľadom na to, že niektoré výrobné náklady, konkrétne náklady na hlavné suroviny a (sójový olej a sójové bôby v Argentíne a surový palmový olej v Indonézii) sa považovali za skreslené, stanovili sa na základe referenčných cien, ktoré zverejnili príslušné orgány príslušných krajín. V uvedených cenách sa premieta úroveň medzinárodných cien.
2. Argentína
2.1. Normálna hodnota
(35)
Ako už bolo uvedené, Komisia dospela k záveru, že systém rozdielnej vývoznej dane v Argentíne skresľuje výrobné náklady pre výrobcov bionafty v tejto krajine. Prešetrovanie preukázalo, že počas OP boli vývozné clá na suroviny (35 % na sójové bôby a 32 % na sójový olej) oveľa vyššie ako vývozné dane na hotový výrobok (nominálna úroková sadzba 20 % na bionaftu, so skutočnou úrokovou sadzbou vo výške 14,58 % pri zohľadnení daňovej úľavy). V skutočnosti bol počas OP rozdiel medzi vývoznou daňou na sójové bôby a bionaftu 20,42 percentuálneho bodu, a medzi sójovým olejom a bionaftou 17,42 percentuálneho bodu.
(36)
Argentínske ministerstvo pre poľnohospodárstvo, hospodárske zvieratá a rybolov každý deň zverejňuje na stanovenie výšky vývoznej dane pre sójové bôby a sójový olej cenu FOB pre sójové bôby a sójový olej - „referenčnú cenu“ (5). Táto referenčná cena odráža výšku medzinárodných cien (6) a používa sa na výpočet sumy vývoznej dane splatnej colným orgánom.
(37)
Domáce ceny sú ovplyvnené vývojom medzinárodných cien. Z prešetrovania vyplynulo, že rozdiel medzi medzinárodnou a domácou cenou sójových bôbov a sójového oleja tvorí vývozná daň na výrobok a ďalšie výdavky súvisiace s jeho vývozom. Domáce referenčné ceny sójových bôbov a sójového oleja zverejnilo aj Argentínske ministerstvo poľnohospodárstva ako „teoretickú cenu FAS“ (7). Producenti sójových bôbov a sójového oleja preto získajú rovnakú čistú cenu bez ohľadu na to, či predávajú na vývoz alebo na domácom trhu.
(38)
Na záver sa zistilo, že domáce ceny hlavných surovín, ktoré používajú výrobcovia bionafty v Argentíne, boli umelo držané nižšie ako medzinárodné ceny z dôvodu skreslenia, ku ktorému došlo v rámci argentínskeho systému vývoznej dane, takže náklady na hlavné suroviny sa primerane nepremietali do záznamov vedených argentínskymi výrobcami v rámci prešetrovania v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia v súlade s výkladom Všeobecného súdu, ktorý už bol objasnený vyššie.
(39)
Komisia sa preto rozhodla zrevidovať odôvodnenie 63 dočasného nariadenia a nezohľadniť súčasné náklady na sójové bôby (hlavná surovina, ktorá sa kupuje a používa na výrobu bionafty) zaznamenané príslušnými spoločnosťami v ich účtovníctve a nahradiť ich cenou, za ktorú by tieto spoločnosti nakúpili sójové bôby za predpokladu neexistencie skreslenia.
(40)
S cieľom stanoviť náklady, za ktoré by príslušné spoločnosti nakúpili sójové bôby v prípade neexistencie tohto skreslenia, Komisia vzala priemer referenčných cien sójových bôbov, ktorý uverejnilo argentínske ministerstvo poľnohospodárstva pre vývoznú cenu FOB Argentíny počas OP (8).
(41)
Asociácia vyvážajúcich výrobcov (ďalej len „CARBIO“) a orgány v Argentíne tvrdili, že úprava nákladov znášaných spoločnosťami podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia je možná len vtedy, ak záznamy, a nie náklady vzniknuté spoločnostiam, v dostatočnej miere nezohľadňujú náklady spojené s výrobou a predajom príslušného výrobku. Uviedli, že Komisia v praxi pridala vývozné dane k cene, ktorú spoločnosti zaplatili pri nákupe sójových bôbov, čím bola do nákladov na výrobu zahrnutá položka, ktorá nesúvisí s výrobou alebo predajom príslušného výrobku. Okrem toho uviedli, že rozsudok Všeobecného súdu vo veci „Acron“ uvedený v zverejnení (9) sa zakladá na nesprávnej interpretácii článku 2.2.1.1. Antidumpingovej dohody WTO (ďalej len „ADA“), v súčasnosti bolo proti nemu na Súdnom dvore podané odvolanie a v každom prípade sa skutkové okolnosti odlišujú od tých, ktoré sú uvedené v tomto prípade, keďže ceny surovín v Argentíne nepodliehajú „regulácii“, na rozdiel od cien palív v Rusku, a nie sú skreslené ale určované voľne bez štátnej intervencie, a preto na trhu v Argentíne nie je osobitná situácia, ktorá by Komisii umožnila uplatniť článok 2 ods. 5 základného nariadenia. Uviedli, že systém rozdielnej vývoznej dane v Argentíne nie je v rozpore so žiadnymi obchodnými pravidlami. Asociácia CARBIO okrem toho tvrdila že Komisia objektívne neporovnala vytvorenú normálnu hodnotu (ktorá zohľadňuje vývozné dane) a vývoznú cenu (ktorá nezohľadňuje vývozné dane), keďže vývozné dane neboli brané do úvahy pri stanovení vývoznej ceny.
Navyše tvrdila, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty použila ceny stanovené na burze Chicago Board of Trade (ďalej len „CBOT“), avšak pri stanovení vývoznej ceny (pozri nižšie) nezohľadnila zisky alebo straty v súvislosti so zaisťovacími operáciami na CBOT, a preto znova objektívne neporovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu. Asociácia CARBIO okrem toho tvrdila, že Komisia nezohľadnila prirodzenú konkurenčnú výhodu argentínskych výrobcov, keďže jednoducho medzinárodnou cenou nahradila náklady zaznamenané spoločnosťami, ktoré sú predmetom vyšetrovania. Podľa sťažnosti asociácie CARBIO tiež Komisia údajne nezohľadnila skutočnosť, že v neprítomnosti systému rozdielnej vývoznej dane v Argentíne by CBOT ceny sójových bôbov boli oveľa nižšie.
(42)
Tieto tvrdenia sa musia zamietnuť. Faktická podstata veci „Acron“ nie je rovnaká ako v tomto prípade. Všeobecný súd napriek však tomu ustanovil právny princíp, že pokiaľ náklady spojené s výrobou prešetrovaného výrobku nie sú primerane zohľadnené v záznamoch spoločnosti, nemôžu slúžiť ako základ pre výpočet normálnej hodnoty. Vo veci „Acron“ neboli náklady primerane zohľadnené v záznamoch dotknutej spoločnosti, pretože cena palív bola regulovaná. V tomto prípade sa zistilo, že náklady na výrobu príslušného výrobku nie sú primerane zohľadnené v záznamoch dotknutých spoločností, keďže boli umelo držané na nízkej úrovni z dôvodu skreslenia spôsobeného systémom rozdielnej vývoznej dane v Argentíne. To zodpovedá skutočnosti bez ohľadu na to, či systémy rozdielnej vývoznej dane vo všeobecnosti sú v rozpore s dohodou WTO. Komisia sa okrem toho domnieva, že všeobecný súd založil svoj verdikt na správnej interpretácii ADA. Vo veci China - Broilers (10) panel zistil, že aj keď podľa článku 2.2.1.1. ADA by sa na výpočet nákladov na výrobu obvykle mali použiť záznamy respondenta, vyšetrujúci orgán si ponecháva právo odmietnuť použiť tieto záznamy ak: i) nie sú v súlade s GAAP, alebo ii) primerane nezohľadňujú náklady spojené s výrobou a predajom posudzovaného výrobku. Pri rozhodnutí konať odchylne od obvyklého postupu musí vyšetrujúci orgán uviesť dôvody pre toto rozhodnutie. Komisia v súlade s touto interpretáciou vzhľadom na skreslenie zapríčinené systémom rozdielnej vývoznej dane, ktorý vytvára osobitnú situáciu na trhu, nahradila náklady zaznamenané príslušnými spoločnosťami na nákup hlavnej suroviny v Argentíne cenou, ktorú by zaplatili v neprítomnosti zisteného skreslenia. Skutočnosť, že z hľadiska hodnôt sú si výsledky podobné, neznamená, že metodológia Komisie spočívala v jednoduchom pridaní vývozných daní k nákladom na suroviny. Medzinárodné ceny komodít sa stanovujú na základe ponuky a dopytu a neexistujú žiadne dôkazy, že systém rozdielnej vývoznej dane v Argentíne ovplyvňuje CBOT ceny. Preto sú neopodstatnené všetky tvrdenia, že Komisia z dôvodu použitia medzinárodnej ceny objektívne neporovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu. To sa vzťahuje aj na tvrdenie, že Komisia nezohľadnila prirodzenú konkurenčnú výhodu argentínskych výrobcov. Náklady zaznamenané spoločnosťami boli nahradené z dôvodu abnormálne nízkej ceny suroviny na domácom trhu a nie z dôvodu konkurenčnej výhody.
(43)
V odôvodnení 45 dočasného nariadenia bolo vysvetlené, že keďže domáci predaj sa nepovažuje za predaj pri bežnom obchodovaní, normálna hodnota sa musela vytvoriť s použitím primeranej sumy na zisk vo výške 15 % podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. Niektorí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že percento, ktoré použila Komisia ako primeraný zisk (15 %) pri vytváraní normálnej hodnoty, bolo nereálne vysoké, a žiadali radikálne zmeniť zavedený postup v mnohých ďalších prešetrovaniach na podobných trhoch s komoditami (t. j. keď bol použitý zisk približne 5 %).
(44)
Toto tvrdenie sa musí zamietnuť. V prvom rade nie je pravda, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty systematicky používa 5 % ziskové rozpätie. Každá situácia sa posudzuje samostatne so zreteľom na konkrétne okolnosti prípadu. Napríklad v prípade týkajúcom sa bionafty z roku 2009 proti Spojeným štátom americkým sa použili rôzne odlišné úrovne zisku s váženým priemerným ziskom stanoveným výrazne nad 15 %. Po druhé, Komisia skúmala aj krátkodobú a strednodobú úrokovú sadzbu úveru v Argentíne, ktorá dosahuje podľa údajov Svetovej banky približne 14 %. Je určite primerané očakávať vyššie ziskové rozpätie pri podnikaní na domácich trhoch s bionaftou, ako sú náklady na požičanie kapitálu. Tento zisk je dokonca nižší ako zisk, ktorý počas OP dosiahli výrobcovia príslušného výrobku, aj keď uvedená úroveň vyplýva zo skreslenia nákladov spôsobeného systémom rozdielnej vývoznej dane a domácimi cenami bionafty regulovanými štátom. Z tohto dôvodu, ako aj z vysvetlených dôvodov sa tvrdí, že 15 % zisk je primeraná výška, ktorú môže pomerne nové, kapitálovo náročné výrobné odvetvie v Argentíne dosiahnuť.
(45)
Na základe konečného zverejnenia asociácia CARBIO a argentínske orgány tvrdili, že: i) uvedenie úrovne zisku v prípade z USA bolo neopodstatnené; ii) uvedenie strednodobej úrokovej sadzby úveru postráda logiku, pretože v minulosti nebola nikdy použitá a pokiaľ sa má použiť, nemala by to byť referenčná hodnota pre Argentínu, pretože investície sa uskutočnili v USD v spolupráci so zahraničnými spoločnosťami; iii) skutočný zisk argentínskych výrobcov nemohol byť zohľadnený kvôli osobitnej situácii na trhu a iv) v porovnaní s priemyslom v Únii bol cieľový zisk stanovený na úrovni 11 %.
(46)
Tieto tvrdenia sa musia zamietnuť. Komisia sa domnievala, že ziskové rozpätie na úrovni 15 % je pre odvetvie výroby bionafty v Argentíne primerané, pretože počas OP bolo v tejto krajine uvedené odvetvie nové a kapitálovo intenzívne. Bol uvedený odkaz na ziskové rozpätie v prípade USA na vyvrátenie tvrdenia, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty systematicky používa ziskové rozpätie 5 %. Strednodobá úroková sadzba úveru sa nepoužila na stanovenie referenčnej hodnoty ale na overenie vhodnosti použitého rozpätia. To sa vzťahuje aj na skutočné zisky spoločností zaradených do vzorky. Na druhej strane keďže účel vytvorenia normálnej hodnoty je iný ako pri výpočte cieľového zisku pre výrobné odvetvie Únie, je akékoľvek porovnanie týchto dvoch hodnôt irelevantné. Z toho dôvodu sa odôvodnenie 46 dočasného nariadenia týmto potvrdzuje.
(47)
Jeden vyvážajúci výrobca vyrába bionaftu čiastočne vo svojich vlastných závodoch a čiastočne na základe dohody o spracovaní uzavretej s nezávislým výrobcom. Tento vyvážajúci výrobca požiadal, aby sa jeho výrobné náklady prepočítali s použitím iného váženého priemeru jeho vlastných výrobných nákladov a výrobných nákladov spracovateľa namiesto nákladov, ktoré v predbežnej fáze použila Komisia. Táto žiadosť bola analyzovaná a uznaná za oprávnenú, pričom výrobné náklady sa pre príslušnú spoločnosť prepočítali zodpovedajúcim spôsobom.
(48)
Komisii boli doručené ďalšie menej závažné tvrdenia týkajúce sa konkrétnej spoločnosti, po zmene metodiky vytvorenia normálnej hodnoty, ktoré sa už objasnilo, sa stali diskutabilnými. Z toho dôvodu sa zistenia v odôvodneniach 40 až 46 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú s uvedenými úpravami.
2.2. Vývozná cena
(49)
V odôvodnení 49 dočasného nariadenia je vysvetlené, že ak sa vývozný predaj uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, vývozné ceny sa upravili vrátane zisku pripadajúceho na prepojeného obchodníka v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Na účely tohto výpočtu sa pre prepojeného obchodníka v rámci Únie považovala za primeranú úroveň zisku vo výške 5 %. Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že 5 % ziskové rozpätie pre prepojeného obchodníka v rámci Únie je v oblasti obchodovania s komoditami príliš vysoké a že by sa mal použiť buď žiadny zisk alebo nižšie percento (do 2 % v závislosti od spoločností).
(50)
Na podporu tohto tvrdenia nebol predložený žiaden dôkaz. Za takýchto okolností sa pre prepojených obchodníkov v rámci EÚ potvrdzuje úroveň zisku 5 %.
(51)
Na základe konečného zverejnenia trvala asociácia CARBIO na tom, že ziskové rozpätie na úrovni 5 % je v oblasti obchodovania s komoditami príliš vysoké a odkázala na štúdiu KPMG, ktorá bola vypracovaná osobitne na tento účel a predložená Komisii 1. júla 2013 po zverejnení dočasného nariadenia. Komisia sa domnievala, že zistenia štúdie nebolo možné použiť z dôvodu obmedzenosti analýzy uvedenej v samotnej štúdii, ktorá viedla k výberu obmedzeného počtu obchodných spoločností, z ktorých polovica nepredávala poľnohospodárske výrobky. Preto sa poskytnuté dôkazy nepovažujú za presvedčivé. V dôsledku toho sa pre prepojených obchodníkov v rámci EÚ potvrdzuje úroveň zisku 5 %.
(52)
Jeden vyvážajúci výrobca vyjadril sťažnosť, že Komisia pri stanovení vývoznej ceny nezohľadnila tzv. „výsledky hedgingu“, t. j. zisk alebo stratu výrobcu pri predaji a kúpe futurít na sójový olej na burze Chicago Board of Trade (CBOT). Spoločnosť trvala na tom, že hedging je nevyhnutným prvkom podnikania s bionaftou z dôvodu volatility ceny surovín, a že čistý výnos pre predajcu bionafty nie je len cena, ktorú platí nákupca, ale aj zisk (alebo strata) základných hedgingových transakcií.
(53)
Toto tvrdenie sa musí zamietnuť, pretože v článku 2 ods. 8 základného nariadenia sa jasne stanovuje, že vývozná cena je cena skutočne zaplatená alebo obvykle platená za výrobok pri jeho vývoze, bez ohľadu na akýkoľvek samostatný - aj keď súvisiaci - zisk alebo stratu v súvislosti s postupmi hedgingu.
(54)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa vývozných cien, odôvodnenia 47 až 49 dočasného nariadenia sa s uvedenými zmenami týmto potvrdzujú.
2.3. Porovnanie
(55)
V odôvodnení 53 dočasného nariadenia bolo vysvetlené, že ak sa predaj na vývoz uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom mimo EÚ, Komisia preskúmala, či sa tento prepojený obchodník mal považovať za zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu, pričom v tomto prípade sa vykonala úprava v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, aby sa zohľadnila hypotetická prirážka, ktorú dostane obchodník.
(56)
Jedna spoločnosť tvrdila, že ziskové rozpätie, ktoré Komisia použila pre prepojeného obchodníka so sídlom mimo EÚ ako hypotetickú prirážku, bolo príliš vysoké a bolo by vhodnejšie nižšie ziskové rozpätie.
(57)
Komisia dôkladne preskúmala tvrdenia, ktoré predložil vyvážajúci výrobca, ale dospela k záveru, že vzhľadom na množstvo činností, ktoré vykonávajú prepojení obchodníci, považuje ziskové rozpätie vo výške 5 % za primerané. Toto tvrdenie sa preto musí zamietnuť.
(58)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa porovnania, odôvodnenia 50 až 55 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.4. Dumpingové rozpätia
(59)
Všetci spolupracujúci argentínski vyvážajúci výrobcovia požiadali, že ak sa má uložiť antidumpingové clo na dovoz bionafty z Argentíny, všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia by mali platiť jednotné clo založené na váženom priemere antidumpingových ciel všetkých vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Túto požiadavku podporili tvrdením, že všetci výrobcovia zaradení do vzorky sú navzájom obchodne alebo inak prepojení, vyrábajú, predávajú, požičiavajú alebo si medzi sebou vymieňajú bionaftu a rovnaké zaoceánske plavidlo často preváža a dodáva do EÚ aj výrobok rôznych spoločností, takže colné orgány nemôžu identifikovať a rozlišovať výrobky jednotlivých výrobcov. Tieto nezvyčajné okolnosti údajne spôsobovali nevykonateľnosť uloženia individuálnych ciel.
(60)
Napriek skutočnosti, že táto žiadosť pochádza od všetkých vyvážajúcich výrobcov, dokonca aj vrátane výrobcov s nižším individuálnym dumpingovým rozpätím, ako je vážené priemerné rozpätie, a napriek potenciálnemu zjednodušeniu pre colné orgány, by sa táto žiadosť mala zamietnuť. Údajné praktické ťažkosti by sa tak nemali používať ako zámienka pre výnimku z ustanovení základného nariadenia, pokiaľ to nie je nevyhnutné. V tomto prípade prax spoločností v oblasti výmeny, požičiavania alebo iného miešania príslušného výrobku sama osebe nespôsobuje nevykonateľnosť uloženia individuálnych ciel v zmysle článku 9 ods. 6 základného nariadenia.
(61)
Tri spoločnosti požiadali o zahrnutie svojich názvov do zoznamu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov s cieľom využívať sadzbu antidumpingového cla spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky, než zostatkové clo pre „všetky ostatné spoločnosti“.
(62)
Dve z troch spoločností už vyrábali bionaftu pre domáci trh alebo na základe dohôd o spracovaní pre ostatných vyvážajúcich výrobcov počas OP, pričom však sami nevyvážali do Únie. Tretia spoločnosť nevyrábala bionaftu počas OP, keďže jej závod bol v tom čase ešte vo výstavbe.
(63)
Komisia sa domnieva, že podmienky na posúdenie za spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu neboli v prípade uvedených troch spoločností splnené. Netýka sa to len spoločnosti, ktorá počas OP vôbec nevyrábala bionaftu, ale aj spoločností, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní tým, že predložili formulár na výber vzorky, keďže vo svojej odpovedi v súvislosti s výberom vzorky jasne stanovili, že vyrábali pre domáci trh alebo pre tretie strany, ale nevyvážali bionaftu do Únie pod svojím vlastným menom.
(64)
Táto žiadosť sa preto musí zamietnuť a „zostatkové“ antidumpingové clo by sa malo uplatňovať na všetky tri predmetné spoločnosti.
(65)
Vzhľadom na uvedené úpravy normálnej hodnoty a vývoznej ceny a na absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok bola tabuľka v odôvodnení 59 dočasného nariadenia nahradená nasledujúcou tabuľkou a konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Louis Dreyfus Commodities S.A.
46,7 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. a Vicentin S.A.I.C.)
49,2 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
41,9 %
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
46,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
49,2 %
3. Indonézia
3.1. Normálna hodnota
(66)
Ako je uvedené v odôvodneniach 28 až 34, Komisia v súčasnosti dospela k záveru, že systém rozdielnej vývoznej dane v Indonézii skresľuje výrobné náklady výrobcov bionafty v tejto krajine, a že náklady spojené s výrobou a predajom príslušného výrobku sa preto v záznamoch prešetrovaných indonézskych výrobcov primerane neodrážajú.
(67)
Komisia sa preto rozhodla zrevidovať odôvodnenie 63 dočasného nariadenia a nezohľadniť súčasné náklady na surový palmový olej, hlavnú surovinu, ktorá sa kupuje a používa na výrobu bionafty, zaznamenané príslušnými spoločnosťami v ich účtovníctve a nahradiť ich cenou, za ktorú by tieto spoločnosti nakúpili surový palmový olej za predpokladu neexistencie tohto skreslenia.
(68)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že úroveň cien surového palmového oleja obchodovaného na domácom trhu sa v porovnaní s „medzinárodnou“ referenčnou cenou výrazne znížila, pričom tento rozdiel je veľmi blízko vývoznej dani, ktorá sa uplatňuje na surový palmový olej. Keďže systém rozdielnej vývoznej dane obmedzuje možnosti vývozu surového palmového oleja, má to za následok dostupnosť väčšieho množstva surového palmového oleja na domácom trhu, čím sa tlačia nadol domáce ceny surového palmového oleja. To predstavuje osobitnú situáciu na trhu.
(69)
Počas OP sa na vývoz bionafty uplatňovala sadzba vývoznej dane od 2 do 5 %. Počas toho istého obdobia sa na vývoz surového palmového oleja uplatňovala sadzba vývozne dane 15 - 20 %, zatiaľ čo vývozná daň pre rafinovaný, bielený, dezodorizovaný palmový olej sa pohybovala od 5 do 18,5 %. Jednotlivé colné sadzby sa uplatňujú podľa príslušného rozsahu referenčných cien (ktoré sa riadia trendmi na medzinárodnom trhu a nesúvisia s rozdielnou kvalitou). Vývozná daň z palmových plodov je stanovená paušálne na 40 %.
(70)
Z uvedených dôvodov bolo odôvodnenie 63 dočasného nariadenia zrevidované a náklady na hlavnú surovinu (surový palmový olej), ktoré príslušné spoločnosti zaznamenali, boli podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia nahradené referenčnou vývoznou cenou (11) za surový palmový olej, ktorú indonézske orgány zverejnili a ktorá na druhej strane vychádza zo zverejnených medzinárodných cien (Rotterdam, Malajzia a Indonézia). Táto úprava sa vykonáva v súvislosti so surovým palmovým olejom, ktorý bol zakúpený od prepojených aj neprepojených spoločností. Náklady na surový palmový olej vyrábaný vo vlastnej réžii v rámci rovnakého právneho subjektu sa akceptujú, keďže sa nenašli žiadne dôkazy o tom, že náklady na výrobu surového palmového oleja vo vlastnej réžii v rámci rovnakého právneho subjektu sú skreslením ovplyvnené.
(71)
Všetci vyvážajúci výrobcovia z Indonézie, ako aj indonézska vláda tvrdia, že náhrada nákladov na surový palmový olej, ako sú zaznamenané spoločnosťami, za indonézsku referenčnú vývoznú cenu za surový palmový olej nie je podľa pravidiel WTO ani podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia povolená, a je preto nelegálna. V tejto súvislosti indonézska vláda tvrdila, že Komisia nespravodlivo posúdila Indonéziu ako krajinu bez trhovej ekonomiky. Vyjadrenie spoločností je možné zhrnúť takto: Po prvé, Komisia neuviedla žiadny dôvod, prečo sa odchýlila od skutočných zaznamenaných nákladov ani neuviedla dôkaz, ako tieto náklady primerane nezodpovedajú nákladom na výrobu príslušného výrobku, ale jednoducho uviedla, že zaznamenané náklady sú umelo nízke v porovnaní s medzinárodnými cenami a je ich potrebné nahradiť.
To je v rozpore s pravidlami WTO, podľa ktorých je kritériom pre určenie, či konkrétne náklady môžu byť použité na výpočet výrobných nákladov, otázka, či tieto náklady sú spojené s výrobou a predajom výrobku a nie či tieto náklady patrične zohľadňujú trhovú hodnotu. Po druhé, aj keď článok 2 ods. 5 základného nariadenia zdanlivo umožňuje úpravu, uplatňovanie tohto článku by bolo obmedzené na situácie, v ktorých štát priamo zasahuje na trhu prostredníctvom stanovenia alebo regulácie cien na umelo nízkej úrovni. Komisia však v tomto konkrétnom prípade tvrdí, že domáce ceny surového palmového oleja nie sú regulované štátom, ale sú umelo nízke jednoducho kvôli vývoznej dani zo surového palmového oleja. Ak by to aj bola pravda, akékoľvek účinky na domáce ceny sa považujú za náhodné alebo za vedľajšie účinky systému vývozných daní. Po tretie, Komisia nesprávne argumentuje rozsudkom vo veci Acron na dokázanie oprávnenosti úpravy v súvislosti so surovým palmovým olejom. Proti uvedenému rozsudku bolo v súčasnosti podané odvolanie, a preto nemôže byť použitý ako precedens. V každom prípade faktická podstata vo veci Acron bola odlišná, keďže sa týka situácie, keď ceny palív boli regulované štátom, na rozdiel od cien surového palmového oleja v Indonézii, ktoré určuje trh. Indonézska vláda okrem toho tvrdila, že úprava podľa článku 2 od. 5 sa vykonala výlučne na účely zvýšenia dumpingových rozpätí z dôvodu rozdielov v zdanení.
(72)
Tvrdenie, že úprava podľa článku 2 od. 5 základného nariadenia je v rozpore s pravidlami WTO a/alebo Únie, sa musí zamietnuť. Do základného nariadenia bola transponovaná Antidumpingová dohoda WTO (ďalej len „ADA“). Komisia preto vychádza z predpokladu, že všetky ustanovenia tohto nariadenia vrátane článku 2 ods. 5 sú v súlade s povinnosťami Únie v rámci ADA. V tejto súvislosti sa pripomína, že článok 2 ods. 5 základného nariadenia sa uplatňuje rovnako na trhové aj netrhové ekonomiky. Ako sa uvádza v odôvodnení 42, všeobecný súd vo veci Acron ustanovil právny princíp, podľa ktorého ak náklady spojené s výrobou prešetrovaného výrobku nie sú primerane zohľadnené v záznamoch spoločnosti, nemôžu slúžiť ako základ pre výpočet normálnej hodnoty a je možné tieto náklady nahradiť nákladmi, ktoré zodpovedajú cene stanovenej na trhu v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia. Skutočnosť, že vo veci Acron boli ceny regulované štátom, však nemôže byť interpretovaná tak, že je vylúčené, aby Komisia uplatnila článok 2 ods. 5 s ohľadom na ostatné formy štátnych zásahov, ktoré priamo alebo nepriamo narušujú určitý trh prostredníctvom zníženia cien na umelo nízku úroveň. Panel vo veci China - Broilers dospel k podobnému záveru pri interpretácii článku 2.2.1.1. ADA. V tomto prípade Komisia zistila, že náklady na výrobu príslušného výrobku nie sú primerane zohľadnené v záznamoch dotknutých spoločností, keďže boli umelo držané na nízkej úrovni z dôvodu skreslenia spôsobeného systémom rozdielnej vývoznej dane v Indonézii. Komisia bola preto plne oprávnená upraviť náklady na surový palmový olej podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia. S ohľadom na tvrdenie indonézskej vlády sa uvádza, že úprava podľa článku 2 ods. 5 je založená na preukázanom rozdiele medzi domácimi a medzinárodnými cenami surového palmového oleja, a nie na akýchkoľvek rozdieloch v zdanení.
(73)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia v Indonézii tvrdili, že Komisia nepreukázala, že cena na domácom trhu surového palmového oleja v Indonézii je skreslená. Tvrdili, že Komisia vychádzala z predpokladu, že systém rozdielnej vývoznej dane obmedzuje možnosti vývozu surového palmového oleja, čo vedie k tomu, že sú na domácom trhu k dispozícii veľké množstvá surového palmového oleja, ktoré znižujú domácu cenu. Tento predpoklad je nesprávny, keďže surový palmový olej sa vyváža vo veľkých množstvách (70 % všetkej výroby). V každom prípade aj keď by sa domáci trh so surovým palmovým olejom považoval za skreslený kvôli systému rozdielnej vývoznej dane, referenčná vývozná cena je takisto skreslená, keďže sa zakladá na medzinárodných vývozných cenách, ktoré zahŕňajú vývoznú daň. Referenčná vývozná cena za surový palmový olej preto nemôže byť považovaná za vhodnú referenčnú hodnotu pre úpravu nákladov na surový palmový olej.
(74)
Napriek skutočnosti, že surový palmový olej sa z Indonézie vyváža vo veľkých množstvách, vyšetrovanie preukázalo, že domáca cena za surový palmový olej je v porovnaní s medzinárodnými cenami umelo nízka. Okrem toho sa zistilo, že cenový rozdiel je blízky výške vývoznej dane uloženej v rámci systému rozdielnej vývoznej dane. Je preto opodstatnený záver, že nízka úroveň domácich cien je výsledkom skreslenia z dôvodu systému rozdielnej vývoznej dane. Okrem toho medzinárodné ceny komodít vrátane surového palmového oleja sú určované na základe dopytu a ponuky, čo zodpovedá dynamike trhových síl. Neboli predložené žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že tieto trhové sily boli narušené v dôsledku systému rozdielnej vývoznej dane v Indonézii. Tvrdenie, že referenčná vývozná cena je nevhodnou referenčnou hodnotou, sa preto zamieta.
(75)
Jeden vyvážajúci výrobca, u ktorého sa zistilo, že nemá reprezentatívny domáci predaj (odôvodnenie 60 dočasného nariadenia) tvrdil, že Komisia omylom vykonala test reprezentatívnosti na základe predaja prostredníctvom jednotlivých prepojených spoločností namiesto globálneho predaja všetkých spoločností v rámci skupiny. Napriek tomu uznáva, že táto údajná chyba nemala vplyv na dočasné zistenie v tejto súvislosti. Pripomína, že vzhľadom na tohto vyvážajúceho výrobcu neprešla žiadna prepojená spoločnosť testom reprezentatívnosti. Z toho dôvodu aj keby sa toto tvrdenie muselo podložiť, je jasné, že test reprezentatívnosti na základe celkového domáceho predaja všetkých prepojených spoločností nemohol mať vplyv na dočasné zistenia, čo uznal vyvážajúci výrobca. Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 60 až 62 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(76)
Jedna strana tvrdila, že pokiaľ ide o odôvodnenie 63 dočasného nariadenia, pre túto stranu sa použili prehnané predajné, všeobecné a administratívne výdavky. Po preskúmaní tohto tvrdenia sa preukázalo, že predajné, všeobecné a administratívne výdavky pre domáci a vývozný predaj boli zahrnuté do vytvorenia normálnej hodnoty. Zodpovedajúcim spôsobom sa uskutočnili nevyhnutné opravy v súvislosti s používaním predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov iba v rámci domáceho predaja.
(77)
Jedna strana spochybnila vytvorenie normálnej hodnoty a najmä výber metodiky podľa článku 2 ods. 6, ako sa uvádza v odôvodnení 65 dočasného nariadenia. V článku 2 ods. 6 sa uvádzajú tri alternatívne metodiky na stanovenie predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov a zisku v prípade, že aktuálne údaje spoločnosti nie je možné použiť. Táto strana tvrdila, že tieto tri metodiky sa musia posúdiť v poradí, v akom sú uvedené, a že sa preto najprv má zvážiť uplatnenie článku 2 ods. 6 písm. a) a článku 2 ods. 6 písm. b).
(78)
Keďže sa zdalo, že dočasným nariadením sa rieši iba metodika podľa článku 2 ods. 6 písm. c), nasledujúce odôvodnenia sa zaoberajú tým, prečo sa v tomto prípade neuplatňuje článok 2 ods. 6 písm. a) a článok 2 ods. 6 písm. b).
(79)
Článok 2 ods. 6 písm. a) sa neuplatňuje vzhľadom na skutočnosť, že pre žiadnu z indonézskych (a argentínskych) spoločností zaradených do vzorky neboli stanovené skutočné sumy, keďže v rámci bežného obchodovania neuskutočnili žiaden predaj. Z toho dôvodu nie sú k dispozícii žiadne údaje o skutočných sumách akéhokoľvek iného vývozcu alebo výrobcu (zaradeného do vzorky), na ktoré by sa mohol uplatniť článok 2 ods. 6 písm. a).
(80)
Článok 2 ods. 6 písm. b) sa neuplatňuje vzhľadom na skutočnosť, že žiadne indonézske (a argentínske) spoločnosti zaradené do vzorky nepredávajú výrobky tej istej všeobecnej kategórie výrobkov, ktoré sa bežne predávajú.
(81)
Pokiaľ ide o článok 2 ods. 6 písm. b), táto strana takisto tvrdila, že základné nariadenie nie je v súlade s nariadením WTO do tej miery, že obsahuje požiadavku článku 2 ods. 6 písm. b), aby sa predaj vykonával v rámci bežného obchodovania. Ako sa však uvádza v odôvodnení 72, do základného nariadenia bola transponovaná Antidumpingová dohoda WTO (ďalej len „ADA“), a preto sa vychádza z predpokladu, že všetky ustanovenia tohto nariadenia vrátane článku 2 ods. 6 sú v súlade s povinnosťami Únie v rámci ADA, a že prvok predaja v rámci bežného obchodovania je plne v súlade s touto dohodou.
(82)
Rozhodnutie uplatňovať článok 2 ods. 6 písm. c) prostredníctvom inej primeranej metódy na určenie ziskového rozpätia sa preto potvrdzuje.
(83)
Okrem toho, niekoľko strán považovalo ziskové rozpätie 15 % použité pri vytváraní normálnej hodnoty za príliš vysoké. Tvrdia, že v dočasnom nariadení sa nevysvetľuje, ako Komisia dospela k 15 %, a preto predpokladajú, že Komisia týchto 15 % vzala zo ziskového rozpätia použitého pri výpočtoch ujmy. Tvrdili, že Komisia v niekoľkých ďalších prípadoch týkajúcich sa komodít použila ziskové rozpätia pohybujúce sa okolo 5 %. Niekoľko strán navrhlo, aby sa použilo ziskové rozpätie vzťahujúce sa na prípad bioetanolu zo Spojených štátov amerických. Jedna strana navrhla použitie nižšieho ziskového rozpätia na jej predaje zmesi bionafty s minerálnou naftou. Indonézska vláda okrem toho tvrdila, že je duplicitné nahradiť náklady na surový palmový olej podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia pri súčasnom použití ziskového rozpätia na úrovni 15 % podľa článku 2 ods. 6 písm. c), čo by zodpovedalo ziskovému rozpätiu na nenarušenom trhu.
(84)
V prvom rade nie je pravda, že Komisia pri vytváraní normálnej hodnoty systematicky používa 5 % ziskové rozpätie. Každá situácia sa posudzuje samostatne so zreteľom na konkrétne okolnosti prípadu. Napríklad v konaní týkajúcom sa bionafty z roku 2009 proti Spojeným štátom americkým sa použili rôzne odlišné úrovne zisku s váženým priemerným ziskom stanoveným nad 15 %. Po druhé, vzhľadom na to, že krátkodobá a strednodobá úroková sadzba úveru v Indonézii je podľa údajov Svetovej banky približne 12 %, možno odôvodnene očakávať, že ziskové rozpätie pri podnikaní na domácom trhu s bionaftou bude vyššie ako náklady na požičanie kapitálu. Odkaz na strednodobú úrokovú sadzbu úveru neznamená stanovenie referenčnej hodnoty ale kritérium rozumnosti použitého rozpätia. Po tretie, bez ohľadu na otázku, či predaje zmesi bionafty s minerálnou naftou patria do tej istej všeobecnej kategórie výrobkov, podľa článku 2 ods. 6 písm. b) základného nariadenia by sa predaj mal vykonávať v rámci bežného obchodovania, ako je už uvedené v odôvodnení 80. Vzhľadom na to, že domáce predaje bionafty sa nevykonávajú v rámci bežného obchodovania, sa podľa zásady mutatis mutandis predaje zmesi bionafty s minerálnou naftou nepovažujú za predaje v rámci bežného obchodovania. Z tohto dôvodu, ako aj z vysvetlených dôvodov, je 15 % zisk primeraná výška, ktorú môže pomerne nové, kapitálovo náročné výrobné odvetvie v Indonézii dosiahnuť. Argument indonézskej vlády ohľadne duplicitného efektu nie je možné akceptovať, pretože úprava nákladov podľa článku 2 ods. 5 a primeraný zisk podľa článku 2 ods. 6 písm. c) sú dve jasne odlišné záležitosti. Odôvodnenie 65 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(85)
Jedna strana tvrdila, že je potrebné smerom dole upraviť referenčnú vývoznú cenu za surový palmový olej tak, aby nezahŕňala prepravné náklady. Ako dôvod uviedla skutočnosť, že referenčná vývozná cena za surový palmový olej zahŕňa medzinárodné prepravné náklady, a účelom úpravy domácej ceny za surový palmový olej na úroveň medzinárodnej ceny za surový palmový olej je dosiahnuť neskreslenú domácu cenu za surový palmový olej.
(86)
Toto tvrdenie sa musí zamietnuť. Komisia zvažovala viacero alternatív pri výbere najvhodnejšej ceny, ktorá by mala byť použitá ako medzinárodná referenčná cena. Malo by sa pripomenúť, že samotné indonézske orgány používajú referenčnú vývoznú cenu ako referenčnú hodnotu na stanovenie mesačnej výšky vývozných ciel. Referenčná vývozná cena podľa vymedzenia indonézskych orgánov sa preto považovala za najvhodnejšiu medzinárodnú referenčnú cenu, ktorá sa použila ako referenčná hodnota na stanovenie úrovne skreslenia nákladov na výrobu bionafty v Indonézii.
(87)
Dve strany tvrdili, že Komisia nezohľadnila skutočnosť, že vyrábajú bionaftu zo surovín iných ako je surový palmový olej, destilované mastné kyseliny z palmového oleja, rafinovaný palmový olej alebo rafinovaný palmový stearín. Keďže nebolo vzaté do úvahy skutočné použitie surovín pri výrobe bionafty, úprava cien surového palmového oleja (opísaná v odôvodnení 70) bola uplatnená na nesprávnu použitú surovinu a viedla preto k nesprávnej úrovni vytvorenej normálnej hodnoty.
(88)
Tieto tvrdenia sa musia zamietnuť. Je potrebné zdôrazniť, že Komisia nahradila len náklady na zakúpenie surového palmového oleja na výrobu bionafty od prepojených aj neprepojených spoločností. V súvislosti s vedľajšími produktmi spracovania nakúpeného surového palmového oleja, ako sú napríklad destilované mastné kyseliny z palmového oleja, rafinovaný palmový olej alebo rafinovaný palmový stearín, ktoré sa tiež ďalej spracúvajú pri výrobe bionafty, sa nevykonali žiadne úpravy.
(89)
Tri strany tvrdili, že Komisia neuznala, že ich nákupy surového palmového oleja pochádzajúce od prepojených spoločností by mali byť rovnocenné k vlastnej výrobe, a preto by sa nemala uplatniť úprava podľa článku 2 ods. 5, ako sa uvádza v odôvodnení 70. Tieto strany tvrdia, že transakcie v rámci skupiny boli uskutočnené za skutočné trhové ceny, a preto by sa nemali upraviť a nahradiť medzinárodnou cenou. Jeden vyvážajúci výrobca okrem toho tvrdil, že vytvorená normálna hodnota by počas OP mala byť vypočítaná na mesačnom základe.
(90)
Keďže vnútorná zúčtovacia cena nemôže byť považovaná za spoľahlivú, je štandardným postupom Komisie overiť, či transakcie medzi prepojenými stranami skutočne prebehli za trhové ceny. Aby tak mohla urobiť, porovná Komisia ceny účtované medzi prepojenými spoločnosťami so základnou trhovou cenou. Keďže je domáca trhová cena skreslená, Komisia nemôže takéto overenie vykonať. Komisia preto musí takúto nespoľahlivú cenu nahradiť primeranou cenou, ktorá by sa použila pri normálnych trhových podmienkach pri transakciách za normálne trhové ceny. V tomto prípade ide o medzinárodnú cenu. S ohľadom na žiadosť o mesačný výpočet vytvorenej normálnej hodnoty neboli poskytnuté a overené údaje dostatočne podrobné na to, aby bol takýto výpočet možný. Obidve žiadosti sa preto zamietli.
(91)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že náklady na vlastnú výrobu surového palmového oleja v rámci jedného subjektu by mali byť tiež upravené podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia, keďže sú tiež ovplyvnené skreslením v dôsledku systému rozdielnej vývoznej dane.
(92)
Toto tvrdenie sa musí zamietnuť. Aj keď suroviny prechádzajú pri procese výroby bionafty rôznymi štádiami rafinovania/spracovania, náklady na tieto výrobné štádiá je možné považovať za hodnoverné, pokiaľ sa uskutočnia v rámci jedného právneho subjektu, a otázka nedôveryhodnej ceny transferov, ako bola popísaná vyššie, vôbec nevznikne.
(93)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia mala od vytvorenej normálnej hodnoty odpočítať tzv. cenové úpravy. Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Normálna hodnota bola vytvorená na základe nákladov. Preto by nebolo vhodné vykonať akékoľvek úpravy na základe úvah o cene.
3.2. Vývozná cena
(94)
Jedna strana spochybnila stanovenie vývoznej ceny, pričom tvrdila, že by sa mali zohľadniť zisky aj straty z hedgingu, a odvolávala sa na údajné nekonzistentný postup účtovania ziskov a strát z hedgingu bionafty.
(95)
Tvrdenie, že by sa mali zohľadniť zisky a straty z hedgingu, sa musí zamietnuť. V článku 2 ods. 8 základného nariadenia sa jasne stanovuje, že vývozná cena je cena skutočne zaplatená alebo obvykle platená za výrobok pri jeho vývoze, bez ohľadu na akýkoľvek samostatný - aj keď súvisiaci - zisk alebo stratu v súvislosti s postupmi hedžingu. Z toho dôvodu sa metodika uvedená v odôvodneniach 66 a 67 dočasného nariadenia týmto potvrdzuje.
(96)
Komisia uznáva, že nekonzistentný postup účtovania ziskov a strát z hedgingu bionafty jednej strany sa vyskytol v predbežnej fáze. Táto námietka bola akceptovaná a vykonali sa potrebné opravy.
(97)
Pokiaľ ide o odôvodnenie 68 dočasného nariadenia, jedna strana tvrdila, že 5 % ziskové rozpätie používané pre prepojené obchodné spoločnosti nachádzajúce sa v Únii vedie k nadmernej návratnosti kapitálu a nadhodnoteniu zisku, ktorý zvyčajne dosahujú neprepojení obchodníci z predaja bionafty. Tvrdí, že typická návratnosť kapitálu zodpovedá ziskovému rozpätiu vo výške 1,3 % - 1,8 %.
(98)
Vzhľadom na neexistenciu spolupráce neprepojených dovozcov a na skutočnosť, že obchodné spoločnosti sú spoločnosti poskytujúce služby bez významných kapitálových investícií, z dôvodu čoho je uvedené tvrdenie o návratnosti kapitálu irelevantné, Komisia toto tvrdenie zamieta a 5 % ziskové rozpätie považuje v tomto prípade za primerané. Odôvodnenie 68 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(99)
Pokiaľ ide o odôvodnenie 69 dočasného nariadenia, jedna strana tvrdila, že vývozná cena by sa mala zvýšiť o prirážku za dvojité započítanie bionafty, keďže ide výhradne o uplatňovanie talianskeho práva.
(100)
Aj keby Komisia toto tvrdenie akceptovala a zvýšila vývoznú cenu o prirážky, tieto prirážky by sa podľa článku 2 ods. 10 písm. k) museli znovu odpočítať, aby bolo možné porovnať vývoznú cenu s tou istou normálnou hodnotou s náležitým zohľadnením rozdielov, ktoré majú vplyv na porovnateľnosť cien. Vzhľadom na to, že v Indonézii neexistuje prirážka za dvojité započítanie bionafty, vyššia vývozná cena v Taliansku by nebola priamo porovnateľná. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté a odôvodnenie 69 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(101)
Na základe konečného zverejnenia táto strana svoje tvrdenie zopakovala. Nepredložila však žiadne ďalšie opodstatnené argumenty, ktoré by zmenili hodnotenie Komisie. Odôvodnenie 69 dočasného nariadenia preto zostáva platné.
(102)
Po konečnom zverejnení viacerí vyvážajúci výrobcovia upozornili Komisiu na údajné chyby pri výpočte úrovne dumpingu. Tieto tvrdenia boli preskúmané a v opodstatnených prípadoch boli výpočty opravené.
3.3. Porovnanie
(103)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa porovnania, odôvodnenia 70 až 75 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.4. Dumpingové rozpätia
(104)
Vzhľadom na vykonané úpravy normálnej hodnoty a vývoznej ceny stanovené v odôvodneniach vyššie, a na absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan a PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
20,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
23,3 %
E. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(105)
V dočasnom nariadení sa v odôvodneniach 80 až 82 vymedzilo výrobné odvetvie Únie a potvrdilo sa, že tri spoločnosti boli vylúčené z vymedzenia výrobného odvetvia Únie z dôvodu ich závislosti od dovozu z príslušných krajín, to znamená, že z príslušných krajín dovážali oveľa viac bionafty ako sami vyrobili.
(106)
Ďalšie dve spoločnosti boli vylúčené z vymedzenia výrobného odvetvia Únie, keďže počas obdobia prešetrovania nevyrábali bionaftu.
(107)
Po zverejnení dočasného nariadenia boli doručené pripomienky, že iné spoločnosti by mali byť vylúčené z vymedzenia výrobného odvetvia Únie z dôvodu dovozu bionafty z príslušných krajín, ako aj ich vzťahu k vyvážajúcim výrobcom v Argentíne a Indonézii, čím sa chránili pred negatívnymi následkami dumpingu.
(108)
Tieto pripomienky sa zamietajú. Po analýze tvrdenia týkajúceho sa vzťahu medzi vyvážajúcimi výrobcami a výrobným odvetvím únie sa zistilo, že určitá holdingová spoločnosť vlastnila akcie jedného argentínskeho vyvážajúceho výrobcu, ako aj jedného výrobcu v Únii.
(109)
Po prvé sa zistilo, že tieto spoločnosti navzájom otvorene súťažia o rovnakých zákazníkov na trhu v Únii, čím preukazujú, že ich vzťah nemal žiadny vplyv na obchodné praktiky argentínskeho vyvážajúceho výrobcu, ani výrobcu v Únii.
(110)
Na základe konečného zverejnenia jedna zainteresovaná strana požiadala o informácie o závere Komisie, že argentínski vývozcovia a výrobné odvetvie Únie súťažia o rovnakých zákazníkov na európskom trhu. Vyšetrovanie výrobcov v Únii a argentínskych vývozcov túto skutočnosť potvrdilo, a nebol poskytnutý žiadny dôkaz, ktorý by potvrdil obvinenie, že argentínski vývozcovia a výrobcovia v Únii sa dohodli, že nebudú súťažiť na trhu s naftou pre koncových užívateľov. Počet koncových užívateľov je relatívne malý a sú nimi hlavne veľké ropné rafinérie, ktoré nakupujú od výrobcov v Únii aj od vývozcov.
(111)
Po druhé sa zistilo, že hlavným záujmom výrobcu z Únie uvedeného v odôvodnení (108) spočíva v Únii, konkrétne vo výrobe v Únii, v obchodných činnostiach spojených s touto výrobou a tiež v oblasti výskumu. Z toho vyplynul záver, že vyššie uvedený vzťah samotný nie je dôvodom na vylúčenie tejto spoločnosti z definície výrobného odvetvia Únie podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.
(112)
Skutočnosť, že niektoré podniky v Únii dovážali bionaftu z príslušných krajín, sama osebe nepostačuje na zmenu vymedzenia výrobného odvetvia Únie. Ako bolo vysvetlené v dočasnom nariadení, dovoz výrobného odvetvia Únie z príslušných krajín sa uskutočnil v sebaobrane. Okrem toho sa zistilo, že hlavný záujem niektorých výrobcov, ktorí dovážané z príslušných krajín, zostával v Únii - tieto spoločnosti vyrábali väčší objem pre trh v Únii, ako bol objem dovozu, a ich výskumné činnosti prebiehali na území Únie.
(113)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že výrobné odvetvie Únie by malo zahŕňať aj tie spoločnosti, ktoré nakupovali bionaftu a zmiešavali ju s minerálnou naftou, keďže tieto zmesi boli takisto príslušným výrobkom. Toto tvrdenie sa zamieta. Príslušným výrobkom je bionafta v čistej forme alebo obsiahnutá v zmesi. Výrobcovia príslušného výrobku sú preto výrobcami bionafty a nie spoločnosti, ktoré zmiešavajú bionaftu s minerálnou naftou.
(114)
Vymedzenie výrobného odvetvia Únie stanovené v odôvodneniach 80 až 82 dočasného nariadenia sa preto potvrdzuje spolu s objemom výroby počas OP stanoveným v odôvodnení 83 dočasného nariadenia.
2. Spotreba v Únii
(115)
Výrobné odvetvie Únie urobilo po dočasnom zverejnení malú opravu svojho predaja za rok 2009, čím upravilo spotrebu Únie za daný rok. Touto opravou sa však nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Opravená tabuľka 1 sa nachádza ďalej. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 84 až 86 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
Spotreba v Únii
2009
2010
2011
IP
Tony
11 151 172
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj: Eurostat, údaje od výrobného odvetvia Únie.
3. Súhrnné posúdenie účinkov dovozu z príslušných krajín
(116)
Komisia v odôvodneniach 88 až 90 dočasného nariadenia stanovila, že boli splnené podmienky pre súhrnné posúdenie účinkov dovozu z Argentíny a Indonézie. Túto skutočnosť napadla jedna zainteresovaná strana, ktorá tvrdila, že PME z Indonézie nekonkuroval bionafte vyrobenej v Únii na rovnakom základe ako SME z Argentíny, a že PME bol lacnejší ako bionafta vyrobená v Únii, keďže surovina (alebo „východisková surovina“) bola lacnejšia ako surovina dostupná v Únii.
(117)
Tieto tvrdenia sa zamietajú. SME aj PME boli dovážané do Únie a zároveň sa vyrábajú v rámci Únie, a zmiešavajú sa s RME a inými bionaftami vyrábanými v rámci Únie predtým, ako sa predajú alebo zmiešajú s minerálnou naftou. Výrobcovia zmesí môžu nakupovať bionaftu na výrobu svojho konečného výrobku z rôznych východiskových surovín a rôzneho pôvodu na základe trhových a klimatických podmienok počas celého roka. PME sa predáva vo väčších množstvách počas letných mesiacov a v menších množstvách počas zimných mesiacov, pričom však naďalej konkuruje RME a bionafte vyrábanej v Únii, ako aj SME z Argentíny.
(118)
Odôvodnenie 90 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
4. Objem, cena a podiel dumpingového dovozu z príslušných krajín
(119)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila údaje o dovoze uvedené v tabuľke 2 dočasného nariadenia tvrdením, že dovoz z Indonézie bol oveľa nižší, než je uvedené v tabuľke. Údaje o dovoze uvedené v tabuľke 2 vychádzali z údajov Eurostatu, ktoré sa dôkladne overili a ktorých správnosť sa potvrdila, a sú v súlade s údajmi získanými od indonézskych vývozcov. Bionafta je pomerne nový výrobok, a colné kódy uplatňujúce sa na dovoz bionafty sa v posledných rokoch menili. Pri získavaní údajov z Eurostatu sa na zabezpečenie presnosti údajov preto musia použiť kódy platné v danom čase. Tým sa vysvetľuje, prečo údaje získavané zainteresovanou stranou nie sú úplné a vykazujú nižšie objemy dovozu v porovnaní s úplným súborom údajov uvedených v tabuľke 2.
(120)
Vzhľadom na malú zmenu spotreby v Únii uvedenú v tabuľke 1 sa podiel na trhu pre Argentínu za rok 2009 uvedený v tabuľke 2 mierne zmenil, zatiaľ čo v prípade Indonézie nedošlo k žiadnej zmene. Nemenia sa však trendy údajov alebo závery, ktoré z nich vyplývajú. Podiel na trhu je opravený ďalej:
2009
2010
2011
IP
Dovoz z Argentíny
Podiel na trhu
7,7 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Zdroj: Eurostat.
5. Podhodnotenie cien
(121)
Ako je uvedené v odôvodneniach 94 až 96 dočasného nariadenia, na stanovenie cenového podhodnotenia sa cena dovozu z Argentíny a Indonézie porovnala s predajnou cenou výrobného odvetvia Únie, pričom sa použili údaje od spoločností zaradených do vzorky. V tomto porovnaní bola bionafta dovážaná výrobným odvetvím Únie na účel ďalšieho predaja vylúčená z výpočtov cenového podhodnotenia.
(122)
Zainteresované strany poznamenali, že použitá metodika, teda porovnávanie medznej teploty filtrovateľnosti (ďalej len „MTF“), nebola rovnaká ako metodika použitá v predchádzajúcom antidumpingovom prešetrovaní, ktoré sa týkalo bionafty z USA, pri ktorom sa porovnávali východiskové suroviny.
(123)
Výrobné odvetvie Únie na rozdiel od vyvážajúcich výrobcov v Argentíne a Indonézii nepredáva bionaftu vyrobenú z východiskových surovín, ale zmiešava niekoľko surovín, z ktorých získava konečnú bionaftu, ktorú následne predáva. Konečný zákazník nie je informovaný o zložení výrobku, ktorý nakupuje, ani sa tým nezaoberá, ak tento výrobok spĺňa požadovanú medznú teplotu filtrovateľnosti. Zákazníka zaujíma medzná teplota filtrovateľnosti bez ohľadu na to, ktorá východisková surovina bola použitá. Za týchto okolností sa dospelo k záveru, že v rámci tohto konania je primerané porovnávať ceny na základe MTF.
(124)
V prípade dovozu z Indonézie, ktorý mal hodnotu MTF 13 alebo viac stupňov Celzia, sa vykonala úprava, ktorá tvorí cenový rozdiel medzi predajom výrobného odvetvia Únie s hodnotou MTF 13 stupňov Celzia a cenou výrobného odvetvia Únie s hodnotou MFT 0 stupňov Celzia, s cieľom porovnať MTF 13 a viac stupňov Celzia z Indonézie s MTF 0 stupňov Celzia, pokiaľ ide o výrobu a zmiešania v Únii. Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca poznamenal, že keďže predaj MTF 13 stupňov Celzia výrobným odvetvím Únie prebiehal v menších množstvách na transakciu, tieto ceny by sa mali porovnať s podobne veľkými transakciami s MTF 0 stupňov Celzia. Pri kontrole transakcií s MTF 0 stupňov Celzia s podobným objemom na transakciu sa zistilo, že cenový rozdiel zodpovedal rozdielu pri všetkých transakciách s MTF 0 stupňov Celzia, pričom v oboch prípadoch bol cenový rozdiel vyšší aj nižší ako priemerný cenový rozdiel. V dôsledku toho sa zistilo, že nedošlo k žiadnej zmene úrovne cenového podhodnotenia stanoveného v odôvodnení 97 dočasného nariadenia.
(125)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca požiadal Komisiu o zverejnenie celého kontrolného čísla výrobku (ďalej len „PCN“) zmesí predávaných výrobným odvetvím Únie, a tým o percentuálne podiely každej suroviny na predaji vlastnej výroby priemyslu Únie. Táto žiadosť bola odmietnutá vzhľadom na skutočnosť, že porovnanie na účely zistenia ujmy sa vykonalo výlučne na základe MTF.
(126)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že existuje rozdiel v cene bionafty, ktorá spĺňa kritériá stanovené v smernici o obnoviteľnej energii („certifikované podľa smernice RED“) a bionafty, ktorá tieto kritériá nespĺňa. Tvrdila, že keďže dovoz z Indonézie nebol certifikovaný podľa tejto smernice, a keďže cena uvedená pre bionaftu certifikovanú podľa smernice RED bola vyššia, mala by sa vykonať úprava.
(127)
Toto tvrdenie bolo zamietnuté. Takmer všetok dovoz z Indonézie počas OP bol certifikovaný podľa smernice RED. Členské štáty však v každom prípade zaviedli kritériá udržateľnosti stanovené v smernici RED do svojich vnútroštátnych právnych predpisov až v priebehu roka 2012, takže skutočnosť, či bionafta bola alebo nebola certifikovaná podľa smernice RED počas väčšiny OP, nemala žiadny účinok.
(128)
Na základe konečného zverejnenia sa jeden indonézsky vyvážajúci výrobca vyjadril k výpočtom podhodnotenia cien a tvrdil, že dovoz palmového metylesteru z Indonézie by sa mal porovnať so všetkými predajmi výrobného odvetvia Únie. V skutočnosti sa pri výpočte podhodnotenia cien porovnával predaj palmového metylesteru z Indonézie so všetkými predajmi MTF 0 stupňov Celzia, pričom cena dovozov palmového metylesteru z Indonézie sa zvýšila o cenový faktor vypočítaný porovnaním predajov MTF 0 stupňov Celzia výrobného odvetvia Únie s predajmi MTF 13 stupňov Celzia. Preto sa toto tvrdenie zamieta. Tvrdenie tej istej zainteresovanej strany, že výpočet ujmy zahŕňa dovezený výrobok, je fakticky nesprávne, a preto sa zamieta. V každom prípade dovezená bionafta a bionafta vyrobená v Únii boli zmiešané a predávané za rovnakú cenu ako zmesi, ktoré neobsahovali žiadnu dovezenú bionaftu.
(129)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tiež spochybnil výpočet nákladov po dovoze. Tieto náklady však boli overené odpočítaním nákladov na prepravu do cieľového miesta od skutočných nákladov na dovoz bionafty a žiadna zmena nebola potrebná.
6. Makroekonomické ukazovatele
(130)
Ako sa uvádza v odôvodnení 101 dočasného nariadenia, na základe informácií o všetkých výrobcoch bionafty v Únii sa hodnotili tieto makroekonomické ukazovatele: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie sa z minulého dumpingu.
(131)
Výrobné odvetvie Únie po zverejnení predbežných zistení skonštatovalo, že údaje o kapacite, ktoré boli použité v tabuľke 4 dočasného nariadenia, zahŕňali kapacitu, ktorá nebola využitá, ale nebola v takom stave, aby ju bolo možné využiť počas OP alebo predchádzajúcich rokoch na výrobu bionafty. Nezávisle od seba označili túto kapacitu ako „nevyužitú kapacitu“, ktorá by sa nemala považovať za dostupnú využiteľnú kapacitu. Údaje o využívaní kapacity uvedené v tabuľke 4 boli preto podhodnotené. Po dôkladnom preskúmaní týchto opätovne predložených údajov boli akceptované a tabuľka 4 sa znovu uvádza ďalej. Využívanie kapacity, ktoré v dočasnom nariadení predstavovalo 43 % - 41 %, teraz dosiahlo 46 % až 55 %. Výrobné odvetvie Únie takisto opravilo údaje o výrobe za rok 2009 do tejto tabuľky:
2009
2010
2011
IP
Výrobná kapacita (v tonách)
18 856 000
18 583 000
16 017 000
16 329 500
Index 2009 = 100
100
99
85
87
Objem výroby (v tonách)
8 729 493
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využitie kapacity
46 %
50 %
53 %
55 %
Index 2009 = 100
100
109
115
120
(132)
V odôvodnení 103 dočasného nariadenia boli analyzované údaje o predchádzajúcom využívaní kapacity s poznámkou, že výroba sa zvýšila, zatiaľ čo kapacita zostala stabilná. Výroba sa podľa zrevidovaných údajov ešte zvyšuje, ale využiteľná kapacita sa počas toho istého obdobia znížila. Z toho vyplýva, že výrobné odvetvie Únie znižovalo dostupnú kapacitu vzhľadom na rastúcu mieru dovozu z Argentíny a Indonézie, čím reagovalo na signály trhu. Tieto zrevidované údaje tak v súčasnosti väčšmi zodpovedajú verejným vyhláseniam výrobného odvetvia Únie a výrobcov z Únie, v ktorých sa uvádza, že počas posudzovaného obdobia bola v niekoľkých závodoch pozastavená výroba a že inštalovanú kapacitu nebolo možné okamžite využívať, resp. sa mohla využívať až po vynaložení ďalších významných investícií.
(133)
Viaceré zainteresované strany spochybnili upravenú kapacitu a údaje o využití kapacity. Avšak žiadna zo zúčastnených strán nepredložila alternatívu. Revízia je založená na upravených údajoch o kapacite, ktoré poskytol žiadateľ, a ktoré pokrývajú celé výrobné odvetvie Únie. K revidovaným údajom sú priložené odkazy na verejne dostupné údaje, týkajúce sa najmä nevyužitej kapacity a kapacity výrobcov, ktorí zastavili prevádzku kvôli finančným ťažkostiam. Ako sa uvádza v oddiele 6 „Makroekonomické ukazovatele“, revidované údaje poskytujú oveľa presnejší súbor údajov o kapacite, ktorá je k dispozícii na výrobu bionafty počas posudzovaného obdobia, ako boli údaje pôvodne uvedené a zverejnené v predbežnom nariadení.
(134)
Jedna zainteresovaná strana uviedla, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo ujmu, keďže objem výroby rástol úmerne so spotrebou. Toto tvrdenie bolo zamietnuté, keďže ďalšie dôležité ukazovatele ujmy jasne naznačujú existenciu ujmy, najmä na stratu podielu na trhu, pokiaľ ide o dovoz z príslušných krajín, a na trend zníženia ziskovosti, ktorý viedol k strate.
(135)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že ak porovnáme trendy len v roku 2011 a OP, na rozdiel od porovnania trendov počas obdobia od 1. januára 2009 do konca OP („posudzované obdobie“), výrobné odvetvie Únie neutrpelo ujmu. Vzhľadom na to, že OP zahŕňa polovicu roka 2011, porovnanie roku 2011 a OP nie je presné. Okrem toho, na to, aby bolo porovnanie zmysluplné, je potrebné preskúmať trendy, ktoré sú relevantné pre hodnotenie ujmy počas obdobia, ktoré je dostatočne dlhé, tak ako v tomto prípade. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(136)
Tá istá zainteresovaná strana poznamenala, že Komisia nezverejnila celkovú hodnotu predaja výrobného odvetvia Únie v dočasnom nariadení a požiadala o zverejnenie tohto číselného údaja. Všetky relevantné faktory uvedené v článku 3 ods. 5 základného nariadenia sa však preskúmali, čo umožnilo úplné posúdenie ujmy. Hodnota predaja sa získala a overila od spoločností zaradených do vzorky, ktoré boli reprezentatívne pre výrobné odvetvie Únie ako celku.
(137)
Tá istá strana takisto uviedla, že výrobné odvetvie Únie bolo schopné zvýšiť zamestnanosť, preto počas obdobia prešetrovania neexistoval žiadny negatívny vplyv na výrobné odvetvie Únie.
(138)
Ako však už bolo vysvetlené v odôvodnení 106 dočasného nariadenia, zamestnanosť je v tomto kapitálovo náročnom výrobnom odvetví pomerne nízka. Malé odchýlky v číslach tak môžu spôsobiť veľké zmeny v indexovaných údajoch. Celkové zvýšenie zamestnanosti nevylučuje ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, čo sa preukazuje prostredníctvom iných ukazovateľov.
(139)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 103 až 110 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7. Mikroekonomické ukazovatele
(140)
Ako sa uvádza v odôvodnení 102 dočasného nariadenia, na základe informácií o výrobcoch bionafty z Únie zaradených do vzorky sa hodnotili tieto mikroekonomické ukazovatele: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
(141)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne relevantné pripomienky, odôvodnenia 111 až 117 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
8. Záver o ujme
(142)
Niektoré strany spochybnili záver o ujme predložený v dočasnom nariadení na základe skutočnosti, že medzi rokom 2011 a OP sa niektoré ukazovatele údajne zlepšili. Aj keď je pravda, že niektoré ukazovatele vykázali medzi rokom 2011 a OP (napr. výroba a predaj) stúpajúci trend, výrobné odvetvie nebolo schopné preniesť zvýšenie nákladov počas tohto obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení 111 dočasného nariadenia. To viedlo k ďalšiemu zhoršeniu situácie výrobného odvetvia zo strát vo výške 0,2 % v roku 2011 na straty vo výške 2,5 % počas OP. Usúdilo sa preto, že ak sa aj analýza ujmy obmedzí na obdobie 2011 - OP, výrobné odvetvie bude aj naďalej vykazovať značnú ujmu.
(143)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 118 až 120 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
F. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Účinok dumpingového dovozu
(144)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že dovoz z Argentíny nemohol byť príčinou ujmy, keďže objem dovozu bol od roku 2010 do konca OP stabilný, a od roku 2011 do konca OP sa mierne znížil.
(145)
Tieto údaje boli získané z tabuľky 2 dočasného nariadenia a sú presné. Analýza Komisie však prebieha od začiatku posudzovaného obdobia až do konca OP, a na základe toho sa dovoz zvýšil o 48 %, pričom podiel na trhu vzrástol o 41 %. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 90 dočasného nariadenia, zohľadnil sa nielen dovoz z Argentíny, ale aj dovoz z Indonézie.
(146)
Tá istá zainteresovaná strana na základe medziročného cenového porovnania uviedla, že ceny dovozu z Argentíny rástli rýchlejším tempom ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Dovoz z Argentíny však ešte podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie, čo by vysvetľovalo, prečo ceny Únie nemohli rásť tak rýchlo.
(147)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa účinku dumpingových dovozov, odôvodnenia 123 až 128 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Vplyv ďalších faktorov
2.1. Dovoz z tretích krajín iných ako príslušné krajiny
(148)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, potvrdzuje sa záver uvedený v odôvodnení 129 dočasného nariadenia o tom, že dovoz z ostatných krajín nespôsobil ujmu.
2.2. Dovoz za nedumpingové ceny z príslušných krajín
(149)
Na základe uplatňovania článku 2 ods. 5, ako sa uvádza v odôvodneniach 38 a 70, sa nezistil žiaden nedumpingový dovoz z príslušných krajín. Odôvodnenie 130 dočasného nariadenia bolo preto zrevidované zodpovedajúcim spôsobom.
2.3. Ostatní výrobcovia z Únie
(150)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenie 131 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
2.4. Dovoz uskutočnený výrobným odvetvím Únie
(151)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 132 až 136 dočasného nariadenia, výrobné odvetvie Únie dovážalo značné množstvá bionafty z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia, a to až do výšky 60 % všetkého dovozu v OP z uvedených krajín.
(152)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že tento dovoz, ktorý zďaleka nie je v sebaobrane, bol súčasťou „dôkladne prepracovanej dlhodobej stratégie“ výrobného odvetvia Únie s cieľom investovať do bionafty a získavať ju z Argentíny.
(153)
Uviedla tiež, že nikdy nebolo ekonomicky odôvodnené dovážať do Únie sójový olej a spracovávať ho na bionaftu v rámci Únie, a že jediný ekonomicky uskutočniteľný spôsob je spracovávať sójový olej v Argentíne a vyvážať hotovú bionaftu.
(154)
Tieto tvrdenia by sa mali zamietnuť. Neboli predložené žiadne dôkazy o takejto „dlhodobej stratégii“ a výrobné odvetvie Únie ju poprelo. Je jasné, že ak by bolo stratégiou výrobného odvetvia Únie doplniť svoju výrobu bionafty výrobou v Argentíne a dovozom hotového výrobku, bolo by nezmyselné a nelogické podať sťažnosť proti tomuto dovozu.
(155)
Jedna zainteresovaná strana zopakovala, že dovozy bionafty výrobným odvetvím Únie, ktoré boli uskutočnené v sebaobrane, boli v skutočnosti súčasťou dlhodobej obchodnej stratégie. Toto tvrdenie bolo odmietnuté ako neopodstatnené. Existenciu takejto stratégie nepodporovali žiadne dôkazy, len nepodložené tvrdenia. Tiež sa zdá nelogické, že by príslušní výrobcovia z Únie podporili sťažnosť a v niektorých prípadoch zvýšil svoju kapacitu v Únii a zároveň by zo strategických dôvodov svoje výrobné potreby pokrývali dovozom.
(156)
Tá istá zainteresovaná strana okrem toho tvrdila, že podiel výrobného odvetvia Únie na trhu by sa mal vypočítať tak, že sa započítajú aj dovozy uskutočnené v sebaobrane. Tento návrh sa zamietol, pretože výpočty podielu na trhu musia odrážať predaj tovaru, ktorý vyrobí samotné výrobné odvetvie Únie, a nie jeho obchodné aktivity s konečným výrobkom, motivované rastúcim objemom dumpingového dovozu.
(157)
Výrobné odvetvie Únie takisto preukázalo, že z ekonomického hľadiska bol dovoz sójového (a palmového) oleja spracúvaného na bionaftu v predchádzajúcich rokoch výhodný. Zainteresovaná strana neposkytla žiaden dôkaz o opaku. Iba z dôvodu rušivého vplyvu rozdielnej vývoznej dane, vďaka ktorej bol vývoz bionafty lacnejší ako vývoz surovín, má dovoz hotového výrobku z hospodárskeho hľadiska význam.
(158)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že tento dovoz bol príčinou ujmy, pretože len výrobné odvetvie Únie bolo schopné zmiešavať SME z Argentíny a PME z Indonézie s bionaftou vyrábanou v Únii na účel opätovného predaja naftovým rafinériám. Toto tvrdenie nie je správne. Zmiešavanie je jednoduchý proces, ktoré sú mnohé obchodné spoločnosti schopné vykonávať vo svojich skladovacích cisternách. Neboli predložené žiadne dôkazy o tom, že toto zmiešavanie sú schopní vykonávať len výrobcovia Únie, preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(159)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca okrem toho tvrdil, že dovozy výrobného odvetvia Únie neboli vykonané v sebaobrane a porovnal údaje za kalendárny rok 2011 s údajmi za OP, ktoré obsahovalo 6 mesiacoch toho istého roka. Porovnanie medzi týmito údajmi preto nie je presné, keďže nie je možné OP rozdeliť na dve polovice. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(160)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa vývozu výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 132 až 136 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.5. Kapacita výrobného odvetvia Únie
(161)
V odôvodneniach 137 až 140 dočasného nariadenia sa konštatuje, že využívanie kapacity výrobného odvetvia Únie zostalo počas celého posudzovaného obdobia nízke, ale že situácia spoločností zaradených do vzorky sa počas tohto obdobia zhoršila, pričom zníženie využívania ich kapacity sa neuskutočnilo v rovnakej miere.
(162)
Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že nízka miera využitia kapacity ako konštantná funkcia nie je dôvodom ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(163)
Jedna zainteresovaná strana predložila pripomienky k údajom uvedeným v dočasnom nariadení, pričom uviedla, že dokonca aj v prípade žiadneho dovozu by celé využívanie kapacity výrobného odvetvia Únie dosiahlo počas OP iba 53 %. Poukázala aj na zvýšenie výrobnej kapacity od roku 2009 do konca OP, čo viedlo k zníženiu využívania kapacity počas posudzovaného obdobia.
(164)
Táto zainteresovaná strana však nepredložila žiadny dôkaz, ktorý by preukázal, že toto nízke využívanie kapacity spôsobilo ujmu do tej miery, že bola narušená príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom a zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie. Fixné náklady predstavujú len malý podiel (zhruba 5 %) celkových výrobných nákladov, čo dokazuje, že nízke využívanie kapacity bolo len jedným faktorom ujmy, ktorý však nemal rozhodujúci význam. Jedným z dôvodov tejto nízkej miery využívania kapacity je teda skutočnosť, že samotné výrobné odvetvie Únie dovážalo hotový výrobok z dôvodu osobitnej situácie na trhu.
(165)
Okrem toho, výrobné odvetvie Únie v nadväznosti na zahrnutie zrevidovaných údajov o kapacite a využívaní znížilo kapacitu počas posudzovaného obdobia a zvýšilo využívanie kapacity zo 46 % na 55 %. Tým sa dokazuje, že využívanie kapacity výrobného odvetvia Únie by v prípade neexistencie dumpingového dovozu bolo oveľa vyššie ako uvedených 53 %.
(166)
Na základe konečného zverejnenia niekoľko zainteresovaných strán spochybnilo záver, že nízke využitie kapacity nebolo rozhodujúcim faktorom, ktorý spôsobil ujmu. Tvrdili, že fixné náklady v odvetví výroby bionafty boli omnoho vyššie, ako predstavuje nízka percentuálna hodnota uvedená vyššie. Neuviedli však žiadne dôkazy na podporu tohto tvrdenia, a preto sa odmieta. V každom prípade fixné náklady nie sú nijako prepojené s mierou využitia kapacity. Overenie v spoločnostiach zaradených do vzorky poskytlo pomer fixných nákladov na výrobu vo výške 3 až 10 % v priebehu OP.
(167)
V tejto súvislosti bolo predložené tvrdenie, že nadmerná kapacita výrobného odvetvia Únie bola tak vysoká, že dokonca aj v neprítomnosti dovozu by odvetvie nebolo dostatočne ziskové. Toto tvrdenie nebolo podložené žiadnym dôkazom a skutočnosť, že výrobné odvetvie bolo v roku 2009 ziskové pri nízkom využití kapacity naznačuje, že v neprítomnosti dumpingového dovozu by jeho ziskovosť bola ešte vyššia.
(168)
Okrem toho sa objavil názor, že práve zníženie kapacity výrobného odvetvia Únie bolo príčinou ujmy vzhľadom na náklady na uzatvorenie výrobných podnikov a na zníženie kapacity podnikov, ktoré pokračovali vo výrobe. Toto tvrdenie nebolo opodstatnené a nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý by potvrdil, že by náklady na zníženie kapacity alebo na uzatvorenie celých podnikov či spoločností predstavovali významné sumy.
(169)
Okrem toho bolo v súvislosti s kapacitou predložené tvrdenie, že každá spoločnosť, ktorá počas posudzovaného obdobia zvýšila kapacitu výroby bionafty, urobila nezodpovedné obchodné rozhodnutie. Na podporu tohto tvrdenia nebol predložený žiadny dôkaz. Navyše skutočnosť, že niektoré spoločnosti boli schopné zvýšiť svoju kapacitu aj napriek rastúcemu dumpingovému dovozu bionafty z Argentíny a Indonéziu poukazuje na dopyt na trhu po ich špecifických výrobkoch.
(170)
Zo zrevidovaných makroekonomických ukazovateľov takisto vyplýva, že spoločnosti počas tohto obdobia vyňali kapacitu z možného používania, a ku koncu OP spustili proces zatvárania závodov, ktoré už neboli životaschopné. K zvýšeniu kapacity na úrovni jednotlivých spoločností takisto dochádza najmä z dôvodu rozšírenia závodov na výrobu bionafty tzv. „druhej generácie“, kde sa vyrába z odpadových olejov alebo hydrogenovaných rastlinných olejov. Výrobné odvetvie Únie sa teda nachádzalo a stále sa nachádza v procese racionalizácie svojej kapacity s cieľom splniť požiadavky Únie.
(171)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa kapacity výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 137 až 140 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.6. Nedostatočný prístup k surovinám a vertikálna integrácia
(172)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne nové pripomienky týkajúce sa prístupu k surovinám, odôvodnenia 141 až 142 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.7. Dvojité započítanie
(173)
Odôvodnenia 143 až 146 dočasného nariadenia sa týkali tvrdenia, že systém „dvojitého započítania“, pri ktorom sa bionafta vyrobená z odpadových olejov v niektorých členských štátoch započítava dvakrát v rámci povinného zmiešavania, spôsobila výrobnému odvetviu Únie ujmu, alebo minimálne tým výrobcom Únie, ktorí vyrábajú bionaftu z panenských olejov.
(174)
Jedna zainteresovaná strana uviedla pripomienku jedného výrobcu Únie, že počas roka 2011 prišiel o predaj ostatným výrobcom, ktorí vyrábali bionaftu s nárokom na dvojité započítanie.
(175)
Negatívny vplyv na tohto jedného výrobcu bol však obmedzený, dočasný a relevantný len pre časť obdobia prešetrovania, keďže systém dvojitého započítavania v členskom štáte, v ktorom sa spoločnosť nachádza, bol prijatý až v septembri 2011. Vzhľadom na to, že finančná výkonnosť spoločností zaradených do vzorky sa po septembri 2011 znížila, a táto spoločnosť bola zahrnutá do vzorky, dvojité započítavanie nemožno považovať za zdroj ujmy.
(176)
Keďže výrobné odvetvie Únie sa skladá z oboch spoločností, ktoré vyrábajú bionaftu z odpadových olejov a ktoré v niektorých členských štátoch využívajú dvojité započítavanie, ako aj zo spoločností vyrábajúcich bionaftu z panenských olejov, pohyb v dopyte zostáva v rámci výrobného odvetvia Únie. Vzhľadom na obmedzenú ponuku použitých olejov potrebných na výrobu dvakrát započítavanej bionafty je výrazné zvýšenie výroby dvakrát započítavanej bionafty zložité. Stále preto existuje veľký dopyt po bionafte prvej generácie. Počas obdobia prešetrovania sa nezistil žiaden významný dopyt po bionafte s nárokom na dvojité započítavanie, čím sa potvrdilo, že dvojité započítavanie presúva dopyt v rámci výrobného odvetvia Únie a nevytvára dopyt po dovoze. Komisia nezískala od zainteresovanej strany žiadne údaje, ktoré by preukázali, že dvakrát započítavaná bionafta spôsobila pokles ceny bionafty z panenského oleja počas posudzovaného obdobia. Z týchto údajov v skutočnosti vyplýva, že dvakrát započítavaná bionafta má na rozdiel od bionafty vyrobenej z panenského oleja, ktorého cena súvisí s minerálnou naftou, malú cenovú prirážku.
(177)
Pokles výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ktoré sa skladá z oboch druhov výrobcov, nemožno pripísať systému dvojitého započítavania, ktorý platí v členských štátoch. Skutočnosť, že spoločnosti zaradené do vzorky vyrábajúce dvakrát započítanú bionaftu vykazujú aj pokles výkonnosti, ako sa uvádza v odôvodnení 145 k dočasnému nariadeniu, dokazuje, že ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom utrpelo celé výrobné odvetvie.
(178)
Viaceré zainteresované strany po konečnom zverejnení tvrdili, že sumy dvakrát započítanej bionafty boli podhodnotené. Množstvá dvakrát započítanej bionafty dostupné na trhu v Únii však boli obmedzené v súvislosti s celkovým predajom bionafty počas obdobia prešetrovania. Ak by okrem toho v členskom štáte bol v platnosti režim dvojitého započítavania, bionafta spôsobilá na dvojité započítavanie by bola vyrobená v Únii, a preto by dopyt po nej zostal v rámci výrobného odvetvia Únie. Neboli predložené žiadne nové dôkazy, ktoré by zmenili tento záver.
(179)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne nové pripomienky týkajúce sa regulačných faktorov, odôvodnenia 143 až 146 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2.8. Iné regulačné faktory
(180)
Odôvodnenia 147 až 153 dočasného nariadenia sa týkajú tvrdení zainteresovaných strán, že obmedzenia v členských štátoch, ako sú systémy kvót a daňové režimy, boli určené na obmedzenie dovozu z príslušných krajín, čo znamená, že akákoľvek ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie, najmä v niektorých členských štátoch, nemohla byť spôsobená dovozom.
(181)
Tieto tvrdenia boli predbežne zamietnuté, okrem iného preto, že k dumpingovému dovozu z príslušných krajín dochádza vo väčšine členských štátov. Okrem toho by sa tento dovoz po dovezení do jedného členského štátu mohol prepraviť a predávať aj v iných členských štátoch.
(182)
Jedna zainteresovaná strana poukázala na malé množstvo argentínskej bionafty preclenej prostredníctvom francúzskej colnej kontroly v roku 2011, ako aj na malé množstvo, ktoré bolo v tom istom období deklarované ako dovoz do Nemecka.
(183)
Po prvé, ako už bolo vysvetlené, bionafta preclená v jednom členskom štáte sa môže predávať v inom členskom štáte, v dôsledku čoho sú tieto údaje nespoľahlivé. Po druhé, spoločnosti zaradené do vzorky vo Francúzsku a Nemecku boli schopné preukázať cenovú konkurenciu medzi svojou výrobou a dovozom z príslušných krajín a ujmu, ktorú v dôsledku toho utrpeli.
(184)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že zrušenie systémov navrhnutých v prospech odvetvia výroby bionafty v mnohých členských štátoch znížilo príjmy spoločností vyrábajúcich bionaftu počas posudzovaného obdobia, čo spôsobilo ujmu. Poukazuje najmä na postupné rušenie daňových stimulov vo Francúzsku a dane z ekologických palív v Nemecku.
(185)
Medzi týmito zmenami a zhoršením finančnej výkonnosti výrobného odvetvia však nie je žiadna zrejmá časová zhoda. Mnohé z týchto stimulov boli zamerané na používateľov bionafty, nie na výrobcov, pričom väčšina z nich bola počas OP ešte stále platná. Nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že zmeny politiky členských štátov, ktoré museli vykonať a ktoré viedli k požiadavkám povinného zmiešavania, spôsobili výrobnému odvetviu Únie ujmu.
(186)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca zaznamenal prebiehajúce šetrenie vedené GR pre hospodársku súťaž vo veci údajne skreslených cien olejov a biopalív, ktoré mali prispievatelia poskytnúť spoločnosti Platts, ktorá spracováva cenové hodnotenia, a požadoval, aby sa predmet tohto vyšetroval za možnú príčinu ujmy. Toto tvrdenie bolo odmietnuté, keďže vyšetrovanie stále prebieha a žiadne výsledky ešte neboli zverejnené.
(187)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne nové pripomienky týkajúce sa politík členských štátov, odôvodnenia 147 až 153 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. Záver o príčinnej súvislosti
(188)
Dovoz príslušného výrobku z príslušných krajín bol počas OP dumpingový a viedol k zníženiu predaja výrobného odvetvia Únie. To znamená jasnú časovú zhodu medzi zvýšením objemu dumpingového dovozu a zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie. Dumpingový dovoz priamo konkuroval výrobe výrobného odvetvia Únie, ktoré v dôsledku toho zaznamenalo pokles ziskovosti a podielu na trhu počas posudzovaného obdobia. Aj keď je možné, že ostatné uvedené faktory do určitej miery ovplyvnili výkonnosť výrobného odvetvia Únie, faktom zostáva, že dumpingový dovoz z príslušných krajín spôsobuje výrobnému odvetviu Únie ujmu.
(189)
Na zmenu záveru o tom, že vplyv ostatných faktorov, posudzovaných jednotlivo alebo ako celok, neviedol k narušeniu príčinnej súvislosti medzi dumpingovým dovozom a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie, neboli predložené žiadne nové dôkazy. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa záveru o príčinnej súvislosti, odôvodnenia 154 až 157 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(190)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 159 až 161 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Záujem dovozcov a obchodníkov, ktorí nie sú prepojení
(191)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že navrhované clá by mali negatívny vplyv na dovozcov a obchodníkov, ale svoje tvrdenia nepodložil žiadnymi dôkazmi. Vo svojom tvrdení uvádzal pravý opak, a to, že táto povinnosť by sa mohla preniesť na používateľov a spotrebiteľov vo vyšších cenách, čo by pravdepodobne nemalo na dovozcov a obchodníkov žiadny vplyv.
(192)
Ostatní dovozcovia alebo obchodníci s bionaftou nepredložili po uverejnení dočasných opatrení žiadne pripomienky.
(193)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie nové pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov/obchodníkov, odôvodnenia 162 až 163 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. Záujem používateľov a spotrebiteľov
(194)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že navrhované clá by viedli k zvýšeniu ceny bionafty, čím by znížili motiváciu spotrebiteľov kupovať vozidlá s pohonom na biopalivá.
(195)
Toto tvrdenie sa zamieta. Hlavné použitie bionafty je jej vmiešanie do minerálnej nafty určenej na predaj spotrebiteľom, aby nemusia kupovať špeciálne vozidlo s pohonom na čisté biopalivá.
(196)
Napriek tomu, že by sa cena prvku bionafty zvýšila, keby sa bionafta dovážala z Argentíny alebo Indonézie, ako sa uvádza v dočasnom nariadení, vzhľadom na to, že podiel bionafty v nafte predávanej spotrebiteľom je nízky, zvýšenie ceny by takisto bolo nepatrné a spotrebitelia by ho ani nezaregistrovali.
(197)
Ako je uvedené vyššie, očakáva sa, že možné dôsledky týchto opatrení na konečnú spotrebiteľskú cenu nafty budú malé a neohrozia ciele smernice o obnoviteľnej energii.
(198)
Žiadni používatelia alebo spotrebitelia či skupiny alebo združenia zastupujúce používateľov alebo spotrebiteľov nepredložili pripomienky k dočasnému nariadeniu.
(199)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu spotrebiteľov, odôvodnenia 164 až 166 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4. Záujem dodávateľov surovín
(200)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu dodávateľov surovín, odôvodnenia 167 až 169 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5. Záver o záujme Únie
(201)
Neboli doručené žiadne pripomienky, ktoré by zmenili analýzu záujmov Únie, ako sa uvádza v dočasnom nariadení, a preto je uloženie opatrení naďalej v záujme Únie. Z toho dôvodu sa odôvodnenia 170 až 171 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú.
H. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(202)
Niektoré zainteresované strany spochybnili používanie 15 % ako cieľového zisku pre výrobné odvetvie Únie, stanoveného v odôvodnení 175 dočasného nariadenia, a uviedli, že ide o nereálne vysoké očakávanie pre výrobné odvetvie Únie.
(203)
Väčšina týchto zainteresovaných strán však potom navrhla nahradiť cieľový zisk vo výške 15 % inými údajmi z iného časového obdobia alebo z iných prešetrovaní bez toho, aby vysvetlila, prečo bol jeden časový úsek alebo jedno prešetrovanie vhodnejšie ako druhé.
(204)
Ako už bolo objasnené v dočasnom nariadení, ziskové rozpätie vo výške 15 % bol zisk vyjadrený ako percento obratu, ktorý výrobné odvetvie Únie dosiahlo bez dumpingového dovozu v rokoch 2004 - 2006. Išlo o posledné obdobie, keď sa podarilo dosiahnuť zisk bez dumpingového dovozu, keďže od roku 2006 k nemu na trhu Únie stále dochádza, najprv z USA a potom z Argentíny a Indonézie.
(205)
Trh s bionaftou v Únii však od obdobia rokov 2004 - 2006 v mnohých oblastiach výrazne dozrel. V rokoch 2004 - 2006 mal dumpingový dovoz zanedbateľný podiel na trhu, pričom ostatný dovoz bol takisto nízky. Počas OP dosahoval podiel dumpingového dovozu na trhu 19 %. Počas obdobia rokov 2004 - 2006 tvorilo výrobné odvetvie Únie 40 spoločností, ktorých počet v súčasnosti vzrástol na viac ako 200, čím sa zvýšila miera hospodárskej súťaže.
(206)
V rokoch 2004 - 2006 výrazne stúpla spotreba, a to z 2 miliónov MT na 5 miliónov MT, pričom v posudzovanom období došlo iba k miernemu zvýšeniu spotreby, a využívanie kapacity, ktoré v rokoch 2004 - 2006 predstavovalo 90 %, dosiahlo počas OP 55 %.
(207)
V dôsledku toho sa považuje za primerané zohľadniť opísaný vývoj na trhu a upraviť cieľový zisk zodpovedajúcim spôsobom tak, aby odrážal zisk, ktorý by výrobné odvetvie Únie mohlo za súčasných trhových podmienok dosiahnuť.
(208)
Namiesto percentuálneho zisku sa preto vypočítal skutočný zisk za tieto tri roky v EUR na predanú MT. Za každý rok sa započítal tak, aby sa zohľadnili ceny z roku 2011, a potom sa spriemeroval. Cieľový zisk pre výrobné odvetvie Únie v OP vyjadrený ako percento z obratu je 11,0 %.
(209)
Rozpätie odstránenia ujmy sa preto na tomto základe znovu prepočítalo.
(210)
Na základe konečného zverejnenia v súvislosti s výpočtom rozpätia ujmy jedna zúčastnená strana tvrdila, že dovozné clo vo výške 5,1 %, ktorému podlieha dezodorizovaný palmový olej dovážaný do Únie. by malo byť vyňaté z výrobných nákladov výrobcov v Únii, ktorí dovážajú palmový olej, a preto by malo byť zohľadnené. Tento argument sa odmieta, keďže táto daň predstavuje náklady pre výrobcov v Únii, ktorí dovážajú palmový olej a preto by mala byť zohľadnená.
(211)
Jeden indonézsky vyvážajúci výrobca spochybnil výpočet cieľového zisku výrobného odvetvia Únie a použitie údajov z rokov 2004 až 2006 a následne navrhol, aby sa na výpočet cieľového zisku použili údaje len za rok 2004. Pri predchádzajúcom prešetrovaní v prípade dovozu zo Spojených štátov sa však zistilo, že priemer za tri roky bol oveľa presnejší ako údaje len za rok 2004. Neboli predložené žiadne argumenty, ktoré by viedli k odlišnému záveru.
(212)
Na základe konečného zverejnenia žiadatelia argumentovali, že by mal byť zachovaný cieľový zisk 15 %, ako bol navrhnutý v predbežnej fáze. Argumenty, ktoré predložili žiadatelia, však nesúvisia s účelom, na ktorý má byť cieľový zisk stanovený, t. j. že má predstavovať zisk, ktorý by bol dosiahnutý výrobným odvetvím Únie, pokiaľ by neexistovali dumpingové dovozy. Ich argument bol preto zamietnutý.
(213)
Keďže neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, metodika opísaná v odôvodneniach 176 až 177 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
2. Konečné opatrenia
(214)
Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku na úrovni nižšieho zo zistených rozpätí dumpingu a ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(215)
Sadzby antidumpingového cla sa stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy a dumpingových rozpätí. V dôsledku toho sú konečné sadzby antidumpingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, pred uhradením cla:
Krajina
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Sadzba anti-dumpingového cla
Argentína
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
41,9 %
22,0 %
22,0 %
(216,64 EUR)
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
46,7 %
24,9 %
24,9 %
(239,35 EUR)
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
46,8 %
24,6 %
24,6 %
(237,05 EUR)
Všetky ostatné spoločnosti
49,2 %
25,7 %
25,7 %
(245,67 EUR)
Indonézia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
8,8 %
19,7 %
8,8 %
(76,94 EUR)
PT. Musim Mas, Medan
18,3 %
16,9 %
16,9 %
(151,32 EUR)
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
16,8 %
20,5 %
16,8 %
(145,14 EUR)
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
23,3 %
20,0 %
20,0 %
(174,91 EUR)
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
20,1 %
18,9 %
18,9 %
(166,95 EUR)
Všetky ostatné spoločnosti
23,3 %
20,5 %
20,5 %
(178,85 EUR)
(216)
Keďže sa však antidumpingové clo bude uplatňovať aj na zmesi, ktoré obsahujú bionaftu (úmerne k ich hmotnostnému obsahu bionafty), ako aj na čistú naftu, z hľadiska správneho výberu cla colnými orgánmi členských štátov bude presnejšie a vhodnejšie vyjadriť toto clo vo forme pevne stanovených súm v EUR na tonu čistej hmotnosti a uplatňovať tieto sumy na dovezenú čistú bionaftu alebo na podiel bionafty v zmiešanom produkte.
(217)
V odôvodnení 183 dočasného nariadenia sa uvádza, že dovoz bionafty z príslušných krajín podlieha registrácii, takže v prípade potreby by sa clá mohli vyberať 90 dní pred zavedením dočasných opatrení.
(218)
Tento výber ciel z evidovaných výrobkov je možný len v prípade, že sú splnené podmienky stanovené v článku 10 ods. 4 základného nariadenia. Kontrolou štatistík, týkajúcich sa dovozu, sa zistilo, že pred zavedením dočasných opatrení nedošlo k ďalšiemu podstatnému rastu dovozu, ale že dovoz významne poklesol. Podmienky teda nie sú splnené, a preto sa nebudú vyberať clá z registrovaného dovozu.
(219)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla pre celú krajinu platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda vzťahujú výhradne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a vyrobených danými spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu využiť a podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(220)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii (12) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(221)
Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii a konečný výber súm zabezpečených dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(222)
Ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili a v prípade vhodnosti zohľadnili.
3. Záväzky
(223)
Dvaja indonézski vyvážajúci výrobcovia ponúkli podobné cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. Je potrebné poznamenať, že vzhľadom na výrazné rozdiely v cenách surovín sa tento výrobok nepovažuje za výrobok vhodný na účely pevne stanoveného cenového záväzku. V tejto súvislosti obidve spoločnosti navrhli, aby minimálne dovozné ceny boli pravidelne indexované v závislosti od pohybu ceny surového palmového olej prostredníctvom uplatnenia koeficientu na náklady na túto surovinu.
(224)
V súvislosti s ponukou dvoch vyvážajúcich výrobcov je potrebné poznamenať, že na to, aby bolo možné vytvoriť zmysluplne indexované minimálne dovozné ceny, je potrebné zohľadniť viacero dodatočných parametrov, ktoré zohrávajú dôležitú úlohu a dokazujú volatilitu na trhu s bionaftou. Trh s bionaftou je do značnej miery volatilný a obchodovanie s bionaftou je ovplyvnené viacerými dodatočnými faktormi, ako napríklad komplexnosťou systému obchodovania s bionaftou, cenovými rozdielmi medzi benzínom a bionaftou, volatilitou a vývojom na trhu s rastlinnými olejmi a vzájomnou závislosťou rôznych druhov rastlinných olejov ako aj vývojom výmenného kurzu amerického dolára a eura. Tieto faktory by si vyžadovali veľmi komplexnú, viacnásobnú dennú indexáciu na to, aby boli použiteľné. Ponúkaná indexácia len na základe cien surového palmového oleja na mesačnom základe sa považuje za nevhodnú a nedosiahne žiadaný výsledok.
(225)
Okrem toho boli zistené značné riziká v súvislosti s krížovou indexáciou týchto indonézskych vývozcov a ich zákazníkov, keďže okrem bionafty sa do Únie vyvážajú aj iné výrobky, ako aj vzhľadom na bežnú prax v tomto obchodovaní spočívajúcu v úverových a swapových operáciách medzi jednotlivými spoločnosťami v súvislosti s bionaftou, surovým palmovým olejom alebo inými výrobkami.
(226)
Vzhľadom na uvedené faktory je účinné vykonanie a monitorovanie záväzkov mimoriadne zaťažujúce, ak nie neuskutočniteľné. Preto na základe uvedených dôvodov tieto ponúknuté záväzky nemôžu byť prijaté.
4. Konečný výber dočasných antidumpingových ciel
(227)
Na základe konečného zverejnenia jedna zainteresovaná strana tvrdila, že v predbežnej fáze došlo k určitým chybám vo výpočtoch dumpingových rozpätí a v neprítomnosti týchto chýb by dumpingové rozpätia boli de minimis. V dôsledku toho táto zainteresovaná strana žiadala, aby sa neuložili žiadne predbežné antidumpingové clá. Toto tvrdenie musí byť odmietnuté, keďže konečné antidumpingové clo je jasne vyššie ako predbežné clo.
(228)
Vzhľadom na zistené dumpingové rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené na základe dočasného nariadenia, mali s konečnou platnosťou vybrať,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz monoalkyl esterov mastných kyselín a/alebo parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a/alebo hydrogenizáciou nefosílneho pôvodu, buď v čistom stave alebo v podobe zmesí, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 ad 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), a ktoré pochádzajú z Argentíny a Indonézie.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Colná sadzba v EUR na netto tonu
Doplnkový kód TARIC
Argentína
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
216,64
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
239,35
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
245,67
B784
Ostatné spolupracujúce spoločnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
237,05
B785
Všetky ostatné spoločnosti
245,67
B999
Indonézia
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
76,94
B786
PT Musim Mas, Medan
151,32
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
145,14
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
174,91
B789
Ostatné spolupracujúce spoločnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
166,95
B790
Všetky ostatné spoločnosti
178,85
B999
3. Antidumpingové clo na zmesi sa uplatňuje v závislosti od pomeru v zmesi na základe hmotnosti celkového obsahu monoalkyl esterov mastných kyselín a parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a/alebo hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu (obsah bionafty).
4. V prípadoch, keď bol tovar pred prepustením do voľného obehu poškodený, a preto sa skutočne zaplatená alebo splatná cena na určenie colnej hodnoty pomerne rozdelí podľa článku 145 nariadenia (EHS) č. 2454/93 (13), suma antidumpingového cla vypočítaná na vyššie stanovené sumy sa zníži o sa zníži o percentá, ktoré zodpovedajú pomernému rozdeleniu skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny.
5. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 490/2013 na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii sa vyberú s konečnou platnosťou.
Článok 3
V prípade, že akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Argentíne alebo Indonézii poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
-
do Únie nevyvážal výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (od 1. júla 2011 do 30. júna 2012),
-
nie je prepojený so žiadnym vývozcom ani výrobcom v Argentíne alebo Indonézii, ktorí podliehajú opatreniam uloženým týmto nariadením,
-
v skutočnosti vyvážal do Únie príslušný výrobok po období prešetrovania, na základe ktorého boli uložené opatrenia, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku vyvážať značné množstvo do Únie,
článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť doplnením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré nie sú zaradené do vzorky a na ktoré sa preto vzťahuje vážená priemerná colná sadzba príslušnej krajiny.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 19. novembra 2013