PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2013
ze dne 18. února 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 25. listopadu 2011 Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámila, že zahajuje antidumpingové řízení (dále též „řízení“), pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále též „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Téhož dne Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (3) oznámila, že zahajuje antisubvenční řízení, pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího z USA do Unie, a zahájila samostatné šetření (dále jen „antisubvenční řízení“). Toto řízení bylo ukončeno dne 21. prosince 2012 bez uložení vyrovnávacích opatření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 12. října 2011 Sdružením evropských výrobců obnovitelného ethanolu (ePURE) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby bioethanolu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, vývozce/výrobce v USA, dovozce a další strany, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i orgány USA. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1 Výběr vzorku vývozců/výrobců v USA
(6)
Vzhledem k možnému vysokému počtu vývozců/výrobců v USA se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(7)
Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vývozci/výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení vyplnili formulář pro výběr vzorku, v němž uvedou základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobou a prodejem bioethanolu v období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“).
(8)
Výběr reprezentativního vzorku byl rovněž konzultován s příslušnými orgány USA.
(9)
V 15denní lhůtě se přihlásilo více než 60 vývozců/výrobců, kteří poskytli požadované informace.
(10)
V souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního množství vývozu bioethanolu do Unie, které může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumáno. Vybraný vzorek tvořilo šest výrobců bioethanolu v USA (dále jen „vzorek za USA“).
(11)
Během šetření bylo zjištěno, že výroba jednoho výrobce zařazeného do vzorku za USA nebyla během období šetření vyvážena do Unie. Tato společnost byla tudíž ze vzorku vyloučena.
(12)
Navzdory skutečnosti, že další výrobci zařazení do vzorku uvedli ve formuláři pro výběr vzorku vývoz bioethanolu do Unie, šetření prokázalo, že žádný z nich bioethanol na trh Unie nevyvážel. Ve skutečnosti jej prodávali obchodníkům/výrobcům směsí na domácím trhu, kteří nejsou ve spojení, a ti jej poté smíchali s benzinem a znovu prodávali, a to jak na domácím trhu, tak na vývoz, zejména do Unie. V průběhu šetření na místě se ukázalo, a to navzdory dojmu vyplývajícímu z informací poskytnutých výrobci v USA zařazenými do vzorku prostřednictvím formulářů pro výběr vzorku, že si tito výrobci nebyli ve všech případech vědomi toho, zda je jejich výroba určena pro trh Unie či pro jinou destinaci, včetně trhu USA, a neměli představu o prodejních cenách účtovaných obchodníky/výrobci směsí. To tudíž znamená, že výrobci bioethanolu v USA nejsou vývozci dotčeného výrobku do Unie. Skutečnými vývozci jsou obchodníci/výrobci směsí. Na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni vzorku za USA v předběžné fázi tudíž nebylo možné stanovit, zda byl bioethanol pocházející z USA během období šetření vyvážen do Unie za dumpingové ceny.
(13)
Žádné antidumpingové opatření tedy v té době nemohlo být uloženo.
(14)
Pro účely zjištění vývozu bioethanolu do Unie se v rámci vzorku za USA vycházelo zejména z údajů, které poskytli výrobci směsí/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, již nebyli v předběžné fázi zahrnuti do šetření. Přestože v předběžné fázi jeden obchodník při šetření spolupracoval a poskytl doplňující údaje, nebyly tyto údaje dostačující k tomu, aby bylo možné přesně a spolehlivě stanovit údaje potřebné k výpočtu dumpingových rozpětí.
(15)
V zájmu dokončení šetření dumpingu bylo tedy považováno za nutné vycházet spíše z údajů obchodníků a výrobců směsí, kteří dotčený výrobek do Unie ve skutečnosti vyváželi.
(16)
Dotazníky týkající se dumpingu byly tedy zaslány osmi největším obchodníkům/výrobcům směsí v USA, kteří byli identifikováni během šetření v rámci vzorku za USA. Tito obchodníci/výrobci směsí představují více než 90 % celkového vývozu bioethanolu do Unie. Dva z nich se spoluprací při šetření souhlasili a jejich vývoz představuje přibližně 51 % celkového vývozu bioethanolu do Unie během období šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(17)
Vzhledem k možnému vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii (dále jen „vzorek za EU“). Tento vzorek tvořilo pět společností a skupin z 19 výrobců v Unii, kteří byli známí před zahájením šetření. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby bioethanolu během období šetření a polohy známých výrobců. Tento vzorek představoval 48 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření.
(19)
Během šetření se však ukázalo, že skupiny zařazené do vzorku za EU tvoří vysoký počet společností či jednotlivých subjektů vyrábějících a prodávajících obdobný výrobek. To by znamenalo provést šetření ve 13 společnostech, což nebylo vzhledem k času, který byl na šetření vyčleněn, možné. Bylo tedy rozhodnuto znovu přezkoumat údaje, které byly k dispozici pro výběr reprezentativního vzorku. Vycházelo se z toho, že vzorek by měl být založen na největších jednotlivých výrobních subjektech v Unii a v rámci skupin a při výběru by mělo být zohledněno také určité geografické rozložení výrobců v Unii.
(20)
Proto byl nakonec vybrán konečný vzorek za EU složený z šesti jednotlivých výrobců zvolených na základě reprezentativnosti z hlediska výroby a objemu prodeje bioethanolu v období šetření a geografické polohy výrobce. Tito výrobci, kteří se nacházejí v Belgii, Nizozemsku, Francii, Spojeném království, Švédsku a Německu, představují 36 % celkové odhadované výroby v Unii a 44 % celkové výroby uvedené společnostmi, které poskytly údaje pro účely výběru vzorku. Tento vzorek byl považován za reprezentativní pro účely posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(21)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit připomínky ke vhodnosti výběru vzorku.
(22)
Některé strany tvrdily, že vzorek za EU je méně reprezentativní než vzorek původní, který obsahoval celé skupiny společností. Podle jejich názoru by objektivní analýzu situace ve výrobním odvětví Unie bylo možné provést pouze začleněním všech společností, které jsou součástí skupin ve vzorku. Uvedly zejména, že náklady a příjmy mohou být přiděleny určitým společnostem ve skupině, v nichž se neuskuteční návštěva, a tudíž nemusí být zohledněny při analýze újmy.
(23)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že Komise náležitě zvážila a přezkoumala údaje poskytnuté všemi společnostmi, a to těmi, které byly zařazeny do vzorku, i těmi, které zařazeny nebyly, a zejména společnostmi patřícími do skupin, aby se ujistila, že veškeré náklady a příjmy spojené s výrobou a prodejem u společností zařazených do vzorku byly při analýze újmy v plném rozsahu a správně zohledněny.
(24)
Některé strany napadly skutečnost, že do vzorku za EU byli zařazeni výrobci v Unii, kteří se nacházeli ve fázi rozběhu činnosti. Rovněž tvrdily, že by do vzorku neměla být zařazena jedna společnost, která měla v roce 2011 významnou volnou kapacitu, nacházející se v členském státě, který neprovedl směrnici o energii z obnovitelných zdrojů (4). Rovněž zaznělo, že pokud by tyto společnosti do vzorku nakonec zařazeny byly, měla by Komise údaje o nich upravit tak, aby byly tyto mimořádné okolnosti zohledněny.
(25)
Má se za to, že skutečnost, že společnosti v nedávné době rozběhly nebo obnovily provoz, není důvodem k tomu, aby byly vyloučeny ze vzorku. Zařazení takovýchto společností do vzorku není v rozporu s kritérii pro výběr vzorku, která jsou stanovena v článku 17 základního nařízení. Pokud jde o úpravu údajů, strany neposkytly žádný konkrétní materiál nebo podložené důkazy, kterými by své tvrzení podpořily, ani podklady pro to, jak by se měla požadovaná úprava provést.
(26)
Kromě toho nebyly při šetření zjištěny žádné náklady, například zrychlené odpisy, které by měly být upraveny, aby se napravilo zkreslení způsobené rozběhem činnosti. Tento požadavek se proto zamítá.
(27)
Některé strany rovněž vznesly námitky proti tomu, že součástí vzorku za EU již není společnost, která do něj byla prozatímně vybrána a nachází se v členském státě s vysokou spotřebou a výrobou bioethanolu. Tvrdily, že ekonomická situace této společnosti je dobrá, a naznačily, že právě to bylo důvodem k jejímu vyloučení ze vzorku. Dále tvrdily, že výběr vzorku byl zkreslen tak, aby byla zjištěna újma. Podle těchto stran měla Komise rozeslat tzv. minidotazníky všem výrobcům, aby shromáždila patřičné údaje pro výběr vzorku.
(28)
Pokud jde o rozesílání minidotazníků, je třeba poznamenat, že před výběrem vzorku si Komise vyžádala informace od všech výrobců v Unii, o nichž bylo známo, že jsou záležitostí dotčeni, aby shromáždila příslušné údaje pro výběr vzorku. Jak je uvedeno v bodě 5.2.1 oznámení o zahájení řízení, tyto informace byly k dispozici ode dne zahájení šetření v dokumentu „For inspection by interested parties“ a nebyly takové povahy, aby z nich byla zřejmá ekonomická situace respondentů. Komise tedy měla k dispozici dostatek informací k tomu, aby mohla vybrat reprezentativní vzorek v souladu s kritérii uvedenými v článku 17 základního nařízení, ale nemohla společnosti vybírat tak, aby bylo dosaženo určitého výsledku. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(29)
Na závěr bylo vzneseno tvrzení, že vzorek měl obsahovat společnosti vyrábějící bioethanol z cukrové řepy, jelikož výroba z této suroviny může být mnohem ziskovější než výroba například z pšenice. Třebaže toto tvrzení nebylo podložené, z dostupných informací vyplývá, že bioethanol vyráběný z cukrové řepy představuje pouze malou část celkové výroby v Unii, v roce 2011 přibližně 12 %, a že dvě ze společností zařazených do vzorku cukrovou řepu jako vstupní surovinu k výrobě bioethanolu zčásti používají. Toto tvrzení se proto zamítá.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že vzorek vybraný výše popsaným způsobem pro účely analýzy újmy je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
Vzhledem k možnému vysokému počtu dovozců zapojených do řízení se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců podle článku 17 základního nařízení.
(32)
Pouze tři dovozci poskytli ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a ověřování
(33)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká. Dotazníky byly tedy zaslány vývozcům/výrobcům v USA zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem spolupracujícím dovozcům v Unii, kteří nejsou ve spojení, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(34)
Odpovědi zaslali vývozci/výrobci v USA zařazení do vzorku, výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a čtyři uživatelé.
(35)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které poskytly zúčastněné strany a které považovala za nezbytné pro účely konečného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(36)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Vývozci/výrobci v USA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas a Sioux Falls, Jižní Dakota
Obchodník v USA, který není ve spojení
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Obchodník ve Švýcarsku, který je ve spojení
-
Cargill International SA, Ženeva
Výrobci v Unii
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgie
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Německo
-
Ensus, Yarm, Spojené království
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švédsko
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francie
Dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
Greenergy Fuels Limited, Londýn, Spojené království
Uživatelé v Unii
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nizozemsko
1.3 Období šetření a posuzované období
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011. Analýza tendencí významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(38)
Dotčeným výrobkem je bioethanol, někdy označovaný jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkohol vyráběný ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaný či nedenaturovaný, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v), pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97.
(39)
Bioethanol lze vyrábět z různých zemědělských vstupních surovin, např. cukrové třtiny, cukrové řepy, brambor, manioku a kukuřice. V USA se bioethanol rozlišuje podle různých vstupních surovin, jak je popsáno níže:
a)
Konvenční biopalivo (vyráběné především ze vstupní suroviny kukuřice a běžně nazývané kukuřicový ethanol), které je definováno jako obnovitelné palivo získávané z kukuřičného škrobu a vyráběno v zařízeních, jejichž výstavba byla zahájena po datu uzákonění zákona o energetické nezávislosti a bezpečnosti v prosinci 2007 (5), a které musí v budoucnosti dosáhnout 20 % snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání se základními emisemi skleníkových plynů z benzinu a nafty v průběhu životního cyklu.
b)
Vyspělé biopalivo, definované jako obnovitelné palivo jiné než ethanol získaný z kukuřičného škrobu, které je získáváno z obnovitelné biomasy a jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice (Energy Policy Act, EPA), jsou alespoň o 50 % nižší než základní emise skleníkových plynů. Tento pojem zahrnuje „celulózová biopaliva“ jako bioethanol a „naftu z biomasy“. Soupis pro vyspělá biopaliva zahrnuje soupis pro celulózová biopaliva, naftu z biomasy a nerozlišená vyspělá biopaliva.
(40)
Konkrétněji je celulózové biopalivo (6) definováno jako obnovitelné palivo získané z jakékoli celulózy, hemicelulózy nebo ligninu získaných z obnovitelné biomasy, jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice, jsou alespoň o 60 % nižší než základní emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu. Celulózová biopaliva zahrnují celulózový bioethanol. Federální vláda Spojených států ve značné míře podporuje výzkum a pilotní projekty zabývající se výrobou vyspělých biopaliv, a zejména celulózového bioethanolu vyráběného především z odpadu ze zemědělství a lesnictví. Podle činitelů USA a veřejně dostupných údajů (7) dosáhne výroba tohoto typu bioethanolu v roce 2014 přibližně 4 miliard litrů a do roku 2021 přesáhne 50 miliard litrů. Výroba celulózového bioethanolu byla během období šetření zanedbatelná.
(41)
Během období šetření a až do současnosti byla hlavní vstupní surovinou používanou v USA kukuřice, zatímco hlavní vstupní surovinou používanou v Unii je pšenice.
(42)
Z šetření vyplynulo, že bioethanol se obecně prodává v čisté formě výrobcům směsí/obchodníkům, kteří jej smísí (8) s benzinem především s cílem vyrobit směsi s vysokým obsahem bioethanolu, které se vyvážejí nebo prodávají na domácím trhu k dalšímu mísení a používají jako palivo ke spotřebě. Mísení není příliš složité a lze je provést smísením výrobků ve zvláštních nádržích, do nichž se přidají požadované procentní podíly bioethanolu a benzinu.
(43)
Aby bylo možné určit různé druhy bioethanolu a směsi bioethanolu používané na celém světě, jsou směsi paliva ethanolu značeny tzv. čísly „E“, která popisují procentní podíl objemu paliva ethanolu ve směsi. Například E85 znamená, že směs obsahuje 85 % bezvodného ethanolu a 15 % benzinu. Směsi s nízkým obsahem ethanolu v rozmezí od E5 do E25 jsou rovněž známé jako gasohol, ačkoli mezinárodně pojem gasohol nejčastěji označuje směs E10. Směsi E10 nebo směsi slabší se do roku 2011 používaly ve více než dvaceti zemích světa a vedoucí příčku zaujímaly Spojené státy americké, kde byl téměř všechen maloobchodní benzin v roce 2010 smíšen s 10 % bioethanolu.
(44)
Z šetření vyšlo najevo, že podle stávajícího programu pro národní normu pro obnovitelná paliva (National Renewable Fuel Standard program, RFS1) zřízeného v rámci zákona o energetické politice z roku 2005, jímž se změnil zákon o ochraně ovzduší (Clean Air Act) a který stanovil první národní normu pro obnovitelná paliva, jsou všechny druhy bioethanolu považovány za biopaliva. Odpovědnost za koordinaci činností s ministerstvem energetiky Spojených států, ministerstvem zemědělství Spojených států a zúčastěnými subjekty za účelem koncipování a provádění tohoto programu přidělil Kongres Spojených států Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států (US Environmental Protection Agency, EPA).
(45)
V důsledku své politiky v oblasti energetiky jsou Spojené státy od roku 2005 největším světovým výrobcem bioethanolu a připadá na ně 57,5 % světové produkce. Požadavky EPA zaručily, že v roce 2009 bylo vyrobeno nejméně 11 miliard amerických galonů obnovitelných paliv, a to zejména za účelem splnění cílů stanovených zákonem o energetické nezávislosti a bezpečnosti z roku 2007. Výroba v tak velkém měřítku rovněž umožnila výrobcům v USA vyvážet bioethanol i na jiné trhy, včetně Unie.
(46)
Podle úředních zdrojů, informací o trhu a veřejně dostupných informací (9) jsou všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, zejména směsích bioethanolu a minerálního benzinu, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění výše, které se vyrábějí v USA a prodávají se buď v USA, nebo na vývoz, považovány za paliva z bioethanolu a jsou součástí legislativního balíčku týkajícího se energetické účinnosti a obnovitelné energie a náhradních paliv v USA.
(47)
Bylo zjištěno, že všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, kterých se týká toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o vstupní suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Malé odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani to, jak ho různé strany vnímají.
(48)
Některé strany tvrdily, že definice dotčeného výrobku není jasná, zejména proto, že neumožňuje rozlišovat mezi bioethanolem pro použití v palivu a bioethanolem pro jiná použití. Z toho důvodu prohlásily, že by se šetření mělo vztahovat na ethanol určený pro všechna použití a ethanol ze všech zdrojů včetně syntetického ethanolu, který konkuruje bioethanolu pro průmyslové použití.
(49)
Další strana tvrdila opak, konkrétně že šetření by se mělo vztahovat pouze na bioethanol pro použití v palivu, a že bioethanol pro průmyslové použití by tím pádem měl být vyloučen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že dotčený výrobek by měl být definován především podle základních fyzikálních, technických a chemických vlastností, nikoli podle použití či uplatnění. Výrobek, který má různá uplatnění, může mít samozřejmě tytéž nebo obdobné základní vlastnosti bez ohledu na další použití a za určitých okolností může být nutné prohloubit analýzu definice výrobku s ohledem na specifické rysy výrobního odvětví a trhu.
(51)
V tomto případě bylo jasné, že oznámení o zahájení řízení neobsahovalo záměr zahrnout do definice výrobků také syntetický ethanol. Syntetický ethanol má jiné vlastnosti než bioethanol a neodpovídá výše popsaným kritériím týkajícím se definice dotčeného výrobku. Do šetření se nezapojil žádný výrobce, který se soustředí na výrobu uvedeného výrobku. Z toho důvodu nelze syntetický ethanol zařadit do definice dotčeného výrobku a spadá mimo rámec šetření. V rozporu s názorem některých stran toto upřesnění nevede ke změně rámce šetření ani definice dotčeného výrobku a nemělo dopad na kvalitu použitých údajů.
(52)
Bioethanol pro použití v palivu a bioethanol pro jiná použití mohou mít obdobné vlastnosti. Šetření se však věnovalo dumpingu na úrovni hospodářských subjektů v USA, které vyráběly nebo míchaly bioethanol pro použití v palivu, zejména bioethanol určený pro palivové směsi. I šetření výrobců v Unii se zaměřilo na bioethanol určený pro použití v palivu, a nikoli pro jiné účely. Na bioethanol pro jiná použití, než je použití v palivu, by se tudíž rámec tohoto šetření neměl vztahovat.
(53)
Dovozci, kteří nebudou využívat bioethanol pro použití v palivu dovážený z USA, mohou podat prohlášení, podle ustanovení týkajících se konečného použití stanovených prováděcími pravidly obsaženými v článcích 291 až 300 celního kodexu Unie (10).
2.2 Obdobný výrobek
(54)
Bylo zjištěno, že bioethanol vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie má obdobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako bioethanol vyvážený do Unie z USA.
(55)
Jak je popsáno ve 39. bodě odůvodnění výše, bioethanol lze vyrábět z různých vstupních surovin. Šetření však nepoukázalo na skutečnost, že by použitá vstupní surovina vedla k jakýmkoli rozdílům, pokud jde o vlastnosti konečného výrobku. Bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA, zejména z kukuřice, a vyvážený na trh Unie je vzájemně zaměnitelný s dotčeným výrobkem, zejména ze pšenice, vyráběným a prodávaným v Unii tamními výrobci. Pokud jde o bioethanol, neexistují kromě toho žádné významné rozdíly, jsou-li vůbec nějaké, v používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu.
(56)
Je tedy potvrzeno, že bioethanol vyráběný a prodávaný v Unii a dotčený výrobek vyvážený z USA by měly být považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Někteří výrobci v USA zařazení do vzorku tvrdili, že bioethanol vyráběný a prodávaný na trhu USA není jako dotčený výrobek, protože striktně neodpovídá znění popisu výrobku uvedenému v oznámení o zahájení řízení. Druhy bioethanolu prodávané na trhu USA skutečně odpovídají normě uplatňované ve Spojených státech (ASTM) spíše než EN 15376 a obsah vody u nich přesahuje hranici 0,3 %.
(58)
Šetření však ukázalo, že bioethanol vyráběný k prodeji na trhu USA má ve značné míře stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako dotčený výrobek. Čl. 1 odst. 4 základního nařízení stanoví, že obdobný výrobek nemusí být nezbytně podobný ve všech ohledech s dotčeným výrobkem, ale může se jednat o výrobek, který ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem dotčeného výrobku. To je případ bioethanolu prodávaného na trhu USA a bioethanolu vyváženého do Unie. Existují precedenty, kdy se výrobky považovaly za obdobné jako dotčený výrobek i navzdory určitým rozdílům (11).
(59)
Proto bylo rozhodnuto prozatímní zjištění zvrátit a považovat bioethanol odpovídající normě ASTM a prodávaný na trhu USA za výrobek obdobný dotčenému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(60)
Jak je vysvětleno v 6. až 16. bodě odůvodnění výše, šetření se za účelem prošetření možného dumpingu týkalo jak výrobců bioethanolu, tak obchodníků/výrobců směsí, kteří vyváželi dotčený výrobek na trh Unie.
(61)
Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení se v nařízení o uložení cla stanoví clo pro každého dodavatele, nebo není-li to proveditelné, pro danou dodavatelskou zemi.
(62)
Někteří výrobci tvrdili, že bylo možné identifikovat a sledovat jejich výrobky prodané hospodářským subjektům v USA za účelem vývozu, zejména do Unie. Odvolávali se na certifikační postup, který stanoví směrnice o energii z obnovitelných zdrojů, ale nedokázali najít konkrétní vazbu mezi jejich prodejem na trhu USA a vývozem uskutečňovaným jinými hospodářskými subjekty do EU. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše a 63. bodě odůvodnění níže, tito výrobci rovněž neměli představu o úrovni vývozních cen do Unie.
(63)
V tomto případě bylo zjištěno, že vzhledem ke struktuře odvětví bioethanolu a způsobu výroby a prodeje dotčeného výrobku na trhu USA a způsobu jeho vývozu do Unie není proveditelné stanovit individuální dumpingová rozpětí pro výrobce v USA. Přesněji, výrobci zařazení do vzorku za USA dotčený výrobek do Unie nevyváželi a obchodníci/výrobci směsí, kteří byli zahrnuti do šetření, získávali bioethanol od různých výrobců, míchali jej a prodávali zejména na vývoz do Unie, tudíž navzdory tvrzením výše uvedených stran nebylo možné všechny jednotlivé nákupy vysledovat a srovnat běžné hodnoty s příslušnými vývozními cenami a nelze určit výrobce v okamžiku vývozu do Unie. Jinými slovy, každá dodávka odeslaná do EU obsahuje bioethanol vyrobený v USA různými výrobci v USA, ne pouze těmi, kteří jsou zařazeni do vzorku za USA. Šetření také ukázalo, že úroveň cen, které účtovali výrobci ve vzorku za USA svým odběratelům v USA, nebyla v souladu s cenou skutečně zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v případě vývozu do Unie.
(64)
Z toho důvodu se má za to, že by mělo být stanoveno celostátní dumpingové rozpětí.
3.2 Běžná hodnota
(65)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zjišťovala, zda byl dotčený výrobek prodáván dvěma spolupracujícími obchodníky/výrobci směsí nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu do Unie.
(66)
Jelikož byl obdobný výrobek prodáván na domácím trhu v dostatečném množství, byla běžná hodnota určena na základě ceny zaplacené nebo splatné dvěma výše uvedeným obchodníkům/výrobcům směsí v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v USA.
3.3 Vývozní cena
(67)
Spolupracující obchodníci/výrobci směsí poskytli údaje, které umožnily stanovit vývozní cenu na základě jejich cen, které jsou skutečně zaplacené nebo které je třeba zaplatit, podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení. U transakcí, při nichž se dovoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena určena početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
(68)
Pokud jde o prodej uskutečněný prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, nebyly od vývozní ceny odečteny prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jelikož nebyly považovány za náklady v období mezi dovozem a novým prodejem do Unie. Šetření ukázalo, že hlavní činnost obchodníka ve spojení představovalo řízení peněžních prostředků jednotky pro obchod v oblasti „cukru“, do níž biopaliva patří, a zajišťování rizik spojených s obchodem v zemědělském odvětví uzavíráním derivátových smluv, a to jak v rámci mimoburzovního trhu, tak i organizovaného finančního trhu.
(69)
Někteří výrobci ve Spojených státech tvrdili, že běžnou praxí orgánů je považovat prodejní cenu účtovanou vývozcem prvnímu nezávislému odběrateli za vývozní cenu, která slouží k výpočtu dumpingu. V tomto případě by touto cenou byla prodejní cena účtovaná výrobci ve Spojených státech obchodníkům/výrobcům směsí ve Spojených státech, kteří nejsou ve spojení. Jak je však uvedeno v 62. a 63. bodě odůvodnění výše, žádný z výrobců bioethanolu ve Spojených státech dotčený výrobek do Unie nevyvážel a neměl představu o úrovni vývozních cen do EU. Jejich cenu účtovanou na domácím trhu tedy použít nelze, protože se nejedná o vývozní cenu zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v Unii. Jejich tvrzení tudíž nelze přijmout.
3.4 Srovnání
(70)
Srovnání mezi váženým průměrem běžné hodnoty a váženým průměrem vývozní ceny podle druhu výrobku stanovenými pro spolupracující obchodníky/výrobce směsí bylo provedeno na základě ceny ze závodu a v souladu s čl. 2 odst. 10 při něm byly zohledněny rozdíly u činitelů, které prokazatelně ovlivnily ceny a srovnatelnost cen. Jeden obchodník/výrobce směsí tvrdí, že údaje o prodeji na domácím trhu nebyly reprezentativní. Jelikož daný obchodník/výrobce směsí však nebyl schopen údaje o veškerém prodeji na domácím trhu poskytnout, vychází výpočet z údajů získaných z dotazníku a inspekce na místě.
(71)
Jeden obchodník/výrobce směsí uvádí, že výpočet prodejní ceny na domácím trhu by měl vycházet z údajů burzy NYMEX o spotovém trhu. Komise má za to, že spolehlivější jsou ověřené údaje od dvou obchodníků/výrobců směsí.
(72)
Za tímto účelem byly v příslušných a odůvodněných případech provedeny náležité úpravy o rozdíly u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů.
(73)
Zvláštností u dotčeného výrobku a obdobného výrobku je skutečnost, že obchodníci/výrobci směsí získali během období šetření subvenci, zejména formou slev na spotřební dani u jejich prodeje směsí bioethanolu. K určení běžné hodnoty a vývozní ceny se použije metoda, při níž jsou plně zohledněny skutečné prodejní ceny uvedených obchodníků/výrobců směsí, a to jak pro prodej na domácím trhu, tak na vývoz. Srovnání prodeje uskutečněného obchodníky/výrobci směsí na trhu USA a vývozních cen obchodníků/výrobců směsí uplatňovaných pro EU tak za účelem vypočítání úrovně dumpingu u dotčeného výrobku eliminuje případný dopad subvence na ceny, neboť tato subvence během období šetření ovlivnila stejnou měrou jak prodej na domácím trhu, tak prodej na vývoz. Jeden obchodník/výrobce směsí uvedl, že subvenci na prodej na domácím trhu nedostal. Své tvrzení však není schopen prokázat; tvrzení je rovněž obtížně porovnatelné s informacemi, které o použití subvence poskytly orgány USA.
3.5 Dumping
(74)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě tohoto srovnání bylo zjištěno, že se spolupracující obchodníci/výrobci směsí, kteří nejsou ve spojení, podíleli na dumpingových praktikách.
(75)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí bylo stanoveno ve výši 9,5 % na základě souhrnných údajů od spolupracujících obchodníků/výrobců směsí a představuje celostátní dumpingové rozpětí pro USA.
(76)
Někteří z výrobců ve Spojených státech zařazení do vzorku uvedli, že budou-li uložena konečná antidumpingová opatření, očekávají, že jim bude uděleno individuální celní rozpětí. Vzhledem k obsahu 6. až 16. bodu odůvodnění a argumentaci uvedené v 60. až 64. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení přijmout, neboť šetření potvrdilo, že v případě těchto hospodářských subjektů, konkrétně proto, že během období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie, nebylo možné jejich výrobky při vývozu do Unie sledovat a ony samy obecně neměly informace o časovém plánu vývozu ani o cenách zaplacených nebo splatných dovozci v Unii, a tudíž pro tyto výrobce nebylo možné vývozní cenu a dumpingové rozpětí spolehlivě stanovit.
(77)
Někteří výrobci požádali o více podrobností o výpočtu dumpingu stanoveného pro dva spolupracující obchodníky/výrobce směsí. Je však třeba mít na paměti, že požadované informace obsahují obchodní tajemství, a nelze je tedy zpřístupnit jiné straně, než je strana dotčená. Na druhou stranu je běžné, že orgány zpřístupní obecnou metodu použitou k určení dumpingu všem stranám, u nichž nebyly pro výpočty použity žádné jednotlivé údaje. Tato metoda byla popsána v obecném informačním dokumentu, který byl rozeslán všem stranám.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(78)
Výroba v Unii byla stanovena na základě zprávy o trhu, kterou během šetření poskytl žadatel. Celková výroba obdobného výrobku v Unii, uvedená v této zprávě, byla srovnána s údaji poskytnutými 17 spolupracujícími výrobci v Unii. Mezi těmito dvěma soubory údajů byl zjištěn drobný rozdíl o přibližně 5 %. Důvodem je skutečnost, že údaje o výrobě neposkytli někteří relativně malí nespolupracující výrobci v Unii. Podle těchto podkladů byla celková výroba v Unii v období šetření stanovena na 3,42 milionu tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou proto uváděni jako „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Spotřeba v Unii
(79)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě celkové výroby v Unii uskutečněné výrobním odvětvím Unie po přičtení objemu dovozu z třetích zemí, který byl stanoven na základě nejlepších dostupných statistik, a odečtení změny zásob a vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie podle údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Některé strany tvrdily, že statistiky použité ke stanovení spotřeby nebyly kompletní, neboť nezohledňovaly významný dovoz bioethanolu z dalších třetích zemí, a to zejména v období šetření. Dále se domnívaly, že Komise nadhodnotila objem dovozu ze Spojených států, a údaje o spotřebě a podílu na trhu tudíž nejsou spolehlivé.
(80)
Tato tvrzení byla analyzována a porovnána s dostupnými informacemi. Ve věci dovozu z dalších zemí strany neposkytly žádné důkazy o objemech dovozu dotčeného výrobku. Dovoz z dalších zemí byl nicméně v rámci odhadu dovozu zohledněn. Pokud jde o objem dovozu ze Spojených států, byla v odhadu dovozu z USA během období šetření zjištěna administrativní chyba. Objem dovozu byl tedy znovu posouzen a podle potřeby upraven. Tato skutečnost však nemá žádný dopad na závěry týkající se posouzení újmy a příčinné souvislosti.
(81)
V souvislosti s dovozem dotčeného výrobku je třeba zdůraznit, že pro dotčený výrobek neexistují žádné zvláštní celní kódy kombinované nomenklatury. Kódy kombinované nomenklatury, pod nimiž lze dotčený výrobek celním orgánům oznámit, zahrnují navíc vedle dotčeného výrobku i jiné výrobky.
(82)
Co se týče dovozu směsí bioethanolu, z ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že se většina dovozu celním orgánům oznamuje pod kódem TARIC 3824909799. Objem dovozu však nelze získat přímo od Eurostatu, protože tento kód TARIC zahrnuje vedle dotčeného výrobku i různé další chemické výrobky.
(83)
Co se týče dovozu deklarovaného pod kódy 2207 10 00 a 2207 20 00 kombinované nomenklatury, nebylo možné rozlišovat mezi dotčeným výrobkem a jinými výrobky, které nebyly předmětem šetření, vzhledem k nedostatku informací o dováženém výrobku.
(84)
Jelikož údaje získané od Eurostatu neposkytovaly ucelený obrázek o dovozu, bylo za účelem stanovení dovozu dotčeného výrobku na trh Unie rozhodnuto, že se použijí také další zdroje informací.
(85)
V zájmu dosažení nejpřesnějšího odhadu dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z USA se za nejspolehlivější podklady považovaly statistiky, které poskytla americká komise pro mezinárodní obchod (International Trade Commission, ITC). Uvedené objemy vývozu odpovídají kódům celního sazebníku Spojených států 22071060 a 22072000.
(86)
K odhadu tohoto dovozu se přistoupilo racionálně a při stanovení dovozu z USA na trh Unie byla zohledněna všechna množství, která uvedla americká komise pro mezinárodní obchod.
(87)
Podklady pro odhad dovozu pocházejícího z Brazílie do Unie představovaly tyto zdroje: zprávy o dovozu do Spojeného království vydané agenturou pro obnovitelná paliva Spojeného království, výpisy z podrobné celní databáze dovozu, které poskytlo Nizozemsko, Švédsko a Finsko, a Eurostat. V případě Nizozemska, Švédska a Finska byl objem dovozu odhadován podle názvů dovozců a vývozců a popisu výrobku, byl-li k dispozici. K odhadu tohoto dovozu se použil konzervativní přístup. Při výpočtu dovozu se zohlednila veškerá uvedená množství.
(88)
Pro odhad zbytkového dovozu do Unie za ostatní členské státy, vyjma členských států uvedených v 87. bodě odůvodnění výše, byly použity údaje Eurostatu. Objem dovozu byl upraven na základě procenta bioethanolu použitého v Unii jako palivo. Podklady pro tuto úpravu lze najít v podnětu. Uvedené procento bylo získáno z roční bilance pro ethanol zveřejňované Evropskou komisí (12). Procento bioethanolu pro použití v palivu činilo v Unii 54 % v roce 2008, 66 % v roce 2009 a 68 % v roce 2010. Pro účely odhadu příslušného dovozu, který byl uskutečněn během období šetření, bylo pro období šetření použito procento za rok 2010.
(89)
Pro odhad dovozu jiného původu se vycházelo z údajů Eurostatu a z výpisů z podrobné celní databáze dovozu poskytnutých Nizozemskem, Švédskem a Finskem. Použila se stejná metodika jako v případě stanovení dovozu pocházejícího z Brazílie.
(90)
Jako zdroj údajů pro výpočet průměrné jednotkové ceny CIF pro dovoz z USA a Brazílie sloužily výpisy z podrobné celní databáze dovozu poskytnuté Nizozemskem, Švédskem a Finskem. V případě USA byly použity i ověřené údaje uvedené v dotazníku dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pro USA byly průměrné ceny CIF pro roky 2008 a 2009 odhadnuty na základě průměrné ceny, kterou pro tyto roky uvedla americká komise pro mezinárodní obchod, vyjádřené ve vztahu k průměrné jednotkové ceně CIF získané za rok 2010.
(91)
Změna zásob byla stanovena na základě údajů o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(92)
Podle těchto podkladů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Celková výroba v Unii (v tunách) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Celkový dovoz ze třetích zemí včetně dotčené země (v tunách) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Celkový vývoz výrobního odvětví Unie do zemí, které nejsou členy EU (v tunách) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Změna zásob (13) (v tunách) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Spotřeba v Unii (v tunách)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Zdroj:
(A) zpráva o trhu; (B) Eurostat, americká komise pro mezinárodní obchod, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království a celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem; (C) podnět, odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie uvedené v podnětu.
(93)
Během posuzovaného období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29 %. Tento nárůst podnítilo provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů v členských státech, která stanovila cíle pro růst spotřeby energie z obnovitelných zdrojů.
4.3 Dovoz z dotčené země do Unie
4.3.1 Objem, podíl na trhu a cena dovozu z dotčené země
(94)
Z hlediska objemu, podílu na trhu a ceny se dovoz z USA do Unie během posuzovaného období vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z USA (v tunách) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Podíl na trhu (v %)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Průměrná cena v EUR/t (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Zdroj:
(A) objem vývozu deklarovaný americkou komisí pro mezinárodní obchod; (B) celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a ověřené odpovědi na dotazník od dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(95)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období významně vzrostl z 63 406 tun na 686 185 tun. Ve stejném období podobně vzrostl také podíl vývozců z USA na trhu Unie, a to z 1,9 % na 15,7 %.
(96)
Ačkoliv průměrné ceny dovozu z USA vzrostly během posuzovaného období o 6 %, byly ceny účtované vývozci z USA trvale nižší než průměrné ceny výrobců v Unii, jak se uvádí ve 117. bodě odůvodnění níže. Toto systematické cenové podbízení praktikované vývozci z USA vysvětluje významný nárůst podílu na trhu, jehož během posuzovaného období dosáhli.
4.3.2 Cenové podbízení dovozu z dotčené země
(97)
Pro účely posouzení případného cenového podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých druhů výrobku účtovanými vývozci z USA prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF. V zájmu spravedlivého srovnání cen byly u ceny týkající se USA provedeny příslušné úpravy o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(98)
Výsledky tohoto srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření, prokázaly trvalé cenového podbízení dosahující v průměru 5,6 %. Toto cenové podbízení naznačuje cenový tlak, který dovoz z dotčené země vyvíjel na trh Unie, a to zejména během období šetření.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Předběžné poznámky
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(100)
Pokud jde o makroekonomické údaje, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, stav zásob, zaměstnanost, produktivita a rozsah dumpingového rozpětí, vychází analýza újmy z údajů o výrobním odvětví Unie jako celku od sdružení ePURE.
(101)
Pokud jde o mikroekonomické údaje, jako jsou ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, mzdy a stav zásob, vychází analýza újmy z údajů, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku v ověřených odpovědích na dotazník.
(102)
Odvětví bioethanolu je v Unii stále v počáteční fázi. Společnosti v poslední době investovaly do nových výrobních zařízení nebo rozšiřovaly stávající kapacity, aby mohly uspokojit rostoucí poptávku v Unii. Skutečnost, že během posuzovaného období zahájili výrobu noví výrobci, kladně ovlivnila takové ukazatele, jako například výrobu, výrobní kapacitu, objem prodeje a zaměstnanost.
(103)
Šetření rovněž prokázalo, že tento typ výrobního odvětví potřebuje k tomu, aby dosáhl běžných úrovní výroby, určitou dobu, a to dva až tři roky od okamžiku zahájení činnosti.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Výrobní kapacita (v tunách)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Využití kapacity (v %)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(104)
V důsledku směrnice o energii z obnovitelných zdrojů značně vzrostla v posuzovaném období výroba v Unii, a to o přibližně 57 %. V období 2008-2010 výroba v Unii vzrostla o 36 %, poté však míra růstu významně zpomalila a ve srovnání s rokem 2010 činila v období šetření pouze 3,5 %.
(105)
Výrobní kapacita vzrostla během posuzovaného období o 37 % a její vývoj sledoval podobný trend jako výroba.
(106)
Využití kapacity vzrostlo během posuzovaného období o 14 %, přičemž tohoto nárůstu bylo dosaženo na počátku posuzovaného období. Vzhledem k skutečnosti, že v roce 2009 se někteří výrobci v Unii nacházeli ve fázi rozběhu činnosti, předpokládalo se, že využití kapacity dále poroste, protože výrobci obvykle potřebují k dosažení běžných úrovní výroby po zahájení činnosti dva až tři roky, jak je vysvětleno ve 103. bodě odůvodnění výše. K tomu však nedošlo.
(107)
Šetření tak potvrdilo, že v souvislosti s očekávaným vyhlášením směrnice o energii z obnovitelných zdrojů několik společností v EU zahájilo na počátku posuzovaného období nebo v jeho průběhu svoji činnost. To vedlo ke kladnému vývoji, zejména pokud jde o výše uvedené činitele újmy, a to především v období do roku 2010. Situace na trhu Unie se však změnila souběžně s nárůstem dumpingového dovozu ze Spojených států v roce 2010 a předpokládaný růst se během období šetření nedostavil.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Podíl na trhu (v %)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(108)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 59 % a podíl na trhu si připsal 13,8 procentního bodu. V letech 2008 až 2010 rostl objem prodeje rovnoměrně, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření méně než spotřeba, která v uvedeném období vzrostla o 6,8 %.
(109)
Podobně se vedlo i podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který do roku 2010 rostl, ale v období šetření pak klesal. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z USA svůj podíl na trhu téměř zdvojnásobil a připočítal si 7,2 procentního bodu, ztratilo výrobní odvětví Unie 2,2 procentního bodu.
4.4.4 Růst
(110)
V posuzovaném období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29,2 %. Ačkoli objem prodeje a podíl na trhu v témže období rovněž vzrostly, výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby plně neprofitovalo, zejména pak od roku 2010. Od roku 2010 do období šetření růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie oproti předchozím letům zvolnil a podíl na trhu klesl.
(111)
Některé strany tvrdily, že trend růstu, který dokládaly určité ukazatele během posuzovaného období, neodráží situaci výrobního odvětví, jemuž byla působena újma. Jak je však vysvětleno výše, ze šetření je patrné, že zpomalení růstu výrobního odvětví Unie v roce 2010 a v období šetření koliduje s nárůstem levného dumpingového dovozu z USA.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Produktivita
(v jednotkách/zaměstnanec)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(112)
Zaměstnanost vzrostla v posuzovaném období o 9 %. Přesněji, v letech 2008 až 2010 vzrostla o 8 %, ale během období šetření jen nepatrně - pouze o 1 %. Tento trend odráží tendence v oblasti kapacity a výroby v Unii.
(113)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie se měřila jako výroba na jednoho zaměstnance za rok. V posuzovaném období prudce vzrostla o 44 %, což odráželo efekt učení a zvyšování efektivity během fáze rozběhu činnosti a po ní.
4.4.6 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(114)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad dumpingových rozpětí stanovených během období šetření na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.4.7 Překonávání účinků minulého dumpingu
(115)
V tomto případě není vzhledem k neexistenci účinků minulého dumpingu tento bod relevantní.
4.4.8 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotkové ceny (v EUR/kg)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(116)
Ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly celkově o 9 %. V roce 2009 oproti roku 2008 klesly, pak ale rovnoměrně do konce období šetření rostly. Ze šetření je patrné, že zvýšení cen však výrobnímu odvětví Unie nepostačovalo k pokrytí nákladů. Propast mezi prodejními cenami a náklady se dále prohlubovala, zejména během období šetření. Tato situace kolidovala se zvyšujícím se výskytem levného dumpingového dovozu z USA na trhu Unie.
(117)
Šetření ukázalo, že ceny výrobního odvětví Unie zůstaly v posuzovaném období vyšší (až o 23 %) než ceny dumpingového dovozu z USA.
4.4.9 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk před zdaněním (v EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008 = -100
- 100
4
- 102
- 246
Ziskovost prodeje Unie (v % čistého prodeje)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008 = -100
- 100
3
-49
-84
Peněžní tok (v EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008 = -100
- 100
1 376
1 928
1 457
Peněžní tok v % prodeje Unie stranám, které nejsou ve spojení
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008 = -100
- 100
980
930
494
Investice (v EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Návratnost investic (v %)
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = -100
- 100
15
- 870
-3 538
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(118)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena jak v absolutních hodnotách (čistý zisk před zdaněním), tak vyjádřením čistého zisku nebo ztráty před zdaněním procentem obratu prodeje obdobného výrobku. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla během posuzovaného období negativní, s výjimkou roku 2009, kdy se společnostem ve vzorku podařilo dosáhnout nulové ztráty.
(119)
Návratnost investic sledovala podobný trend a zdaleka nedosahovala návratnosti, která by umožňovala výrobnímu odvětví Unie přežít.
(120)
Peněžní tok byl v roce 2008 negativní a v letech 2009 a 2010 došlo ke zlepšení. Během období šetření ale peněžní tok začal opět klesat, což odráželo zhoršující se schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost.
(121)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období omezoval schopnost výrobního odvětví Unie investovat do své činnosti a podkopával jeho rozvoj, což jasně dokládá 93% pokles investic v tomto období.
4.4.10 Mzdy
2008
2009
2010
OŠ
Mzdy (v EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(122)
Mzdy v posuzovaném období vzrostly o 32 %, což odráželo zvýšení produktivity zaměstnanců.
4.4.11 Zásoby
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Stav zásob v poměru k výrobě (v %)
8,3
3,5
3,8
2,5
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(123)
Stavy zásob během posuzovaného období mírně klesly.
4.5 Závěr ohledně újmy
(124)
Šetřením bylo prokázáno, že k nárůstu levného dumpingového dovozu do Unie došlo v roce 2010 a zejména během období šetření. V uvedeném období se některé ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie zlepšily, růst však neodpovídal nárůstu spotřeby v posuzovaném období, a zlepšení tak výrobnímu odvětví Unie dostatečně neumožňovalo rozvíjet svoji činnost.
(125)
Jak tomu obvykle bývá u nové a rozvíjející se činnosti, určité ukazatele, jako například objem prodeje, výroba a využití kapacity, vykazovaly během posuzovaného období kladný trend. Důvodem je skutečnost, že na trh v daném období vstoupili noví výrobci v Unii. Šetření nicméně prokázalo, že situace na trhu Unie od roku 2010, kdy došlo k nárůstu levného dovozu, nedovolovala výrobcům v Unii dosáhnout takové úrovně činnosti a cen, která by byla dostatečná pro rozvoj a udržení významných investic, které byly uskutečněny v posuzovaném období.
(126)
Bylo zjištěno, že docházelo k neustálému cenovému podbízení levného dovozu ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Hladina cen uvedenému výrobnímu odvětví neumožňovala pokrýt své náklady a realizovat peněžní tok a zisk, které jsou nezbytné pro rozvoj činnosti.
(127)
Ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, si pohoršily nebo zaostávaly daleko za běžnou úrovní. Tato skutečnost silně poškodila schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a dále investovat do činnosti.
(128)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla během období šetření způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Úvod
(129)
V souladu s čl. 3 odst. 5 a čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení bylo posouzeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země působil újmu výrobnímu odvětví Unie; zkoumaly se rovněž jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(130)
Jak je uvedeno výše, spotřeba Unie během posuzovaného období významně vzrostla o 29,2 %. Objem dumpingového dovozu z dotčené země však významně vzrostl, tj. jeho podíl na trhu Unie činil na začátku posuzovaného období 1,9 % a během období šetření dosáhl 15,7 %. Tato situace jednoznačně vyvíjela tlak na výrobní odvětví Unie, a to především od roku 2010 do konce období šetření, kdy se tento dovoz více než zdvojnásobil. Od roku 2010, a zejména pak během období šetření, zaplavoval levný dovoz z USA trh Unie a ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení. Tato situace výrobnímu odvětví neumožnila dosáhnout v období šetření předpokládaného rozvoje.
(131)
Některé strany tvrdí, že právě v období od roku 2010 do období šetření se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, což koliduje se zdvojnásobením vývozu z USA. Jak je vysvětleno výše ve 102. a 107. bodě odůvodnění, vývoj určitých činitelů újmy, jako je například výroba a objem prodeje, kladně ovlivnila skutečnost, že během posuzovaného období začalo vstupovat na trh mnoho výrobců v Unii. Oproti roku 2010 však v období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu a ve stejné době trh Unie zaznamenal nejsilnější nárůst dumpingového dovozu z USA. Cenové podbízení a cenový tlak měly za následek zhoršení obecné finanční situace výrobního odvětví Unie, především pokud jde o ziskovost.
(132)
Levný dovoz se tudíž významně podílel na tom, že výrobní odvětví Unie během období šetření utrpělo podstatnou újmu.
5.3 Účinky jiných činitelů
(133)
Zkoumaly se tyto jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které by mohly působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito činiteli není přičítána dumpingovému dovozu: dovoz z jiných zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a jiné činitele, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky a údajné interní problémy společností v rámci výrobního odvětví Unie.
5.3.1 Dovoz z jiných zemí (Brazílie)
(134)
Podle dostupných informací do Unie v posuzovaném období nevyvážela významná množství dotčeného výrobku vedle Brazílie žádná další země. Pokud jde o ceny, pohybovaly se ceny brazilského dovozu hluboko pod úrovní cen výrobců v Unii. Dovoz z Brazílie však během posuzovaného období zaznamenal pokles objemu (-81 %) i podílu na trhu (-25,8 %). Jelikož objem dovozu klesl během období šetření na tak nízkou úroveň, nelze mít za to, že narušil příčinnou souvislost mezi levným dovozem z USA a újmou, která výrobnímu odvětví Unie během období šetření vznikla.
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu pocházejícího z Brazílie (v tunách)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
Podíl dovozu z Brazílie na trhu (v %)
30,3
22,8
9,7
4,5
Průměrná jednotková cena CIF
(v EUR/t dovozu)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Zdroj:
Eurostat, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království, celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a podnět.
(135)
Strany uváděly, že dovoz z Brazílie přesahoval během celého posuzovaného období zanedbatelnou úroveň a docházelo k němu na trhu Unie za dumpingové ceny. Dále tvrdily, že dovoz z USA pouze zaplnil podíl na trhu, který uvolnil dovoz z Brazílie. Dovoz z USA tudíž údajně nelze považovat za příčinu podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, dovoz z Brazílie v posuzovaném období výrazně poklesl. Jeho podíl na trhu se v momentu, kdy spotřeba významně vzrostla, propadl z 30,3 % na 4,5 %. Vzhledem k cenám uplatňovaným brazilskými vývozci na trhu Unie nelze vyloučit, že přítomnost brazilského bioethanolu do určité míry přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Má se však za to, že tento dovoz klesl během období šetření natolik, že jej nelze vnímat jako významnou příčinu uvedené újmy. V době mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z Brazílie klesl o 200 000 tun, vzrostl dumpingový dovoz z USA o více než 330 000 tun. Proto se má za to, že přítomnost bioethanolu z Brazílie na trhu Unie, a to především během období šetření, není natolik významná, aby narušila příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou způsobenou v uvedeném období výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
26 263
41 023
53 085
59 633
Zdroj:
podnět a odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(137)
Šetření ukázalo, že během období šetření výrobní odvětví Unie vyváželo bioethanol v malých objemech, a to za ceny znatelně převyšující ceny běžně účtované na trhu Unie. Z toho se usoudilo, že vývozní výkonnost není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z dotčené země.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(138)
Bylo zjištěno, že hospodářská krize neměla na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Růst spotřeby bioethanolu v Unii dosáhl maxima v roce 2009, tedy v roce, který je z pohledu hospodářské krize obecně považován za nejhorší. V téže době vzrostly i výroba a prodej výrobců v Unii.
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že hospodářská krize nenarušila příčinnou souvislost mezi levným dovozem z dotčené země a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.4 Jiné činitele
(140)
Strany uvedly i jiné činitele, které mohly narušit příčinnou souvislost, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky, která byla nižší, než se očekávalo, právní rámec Unie, který údajně výrobce v Unii znevýhodňuje, a některé údajné interní problémy výrobců v Unii.
(141)
Pokud jde o kolísání cen surovin, bylo zjištěno, že během posuzovaného období kolísaly jak ceny kukuřice, tak pšenice. Šetření ukázalo, že většina výrobců toto riziko vyrovnává prostřednictvím zvláštního mechanismu stanovení cen, v němž jsou zapojeni jejich dodavatelé, nebo prostřednictvím finančních trhů. A tak ačkoli ceny vstupních surovin skutečně kolísaly, zejména v letech 2008-2010, kdy cena kukuřice byla nižší než cena pšenice, byly ceny vstupních surovin v druhé polovině období šetření prakticky stejné. Z toho je patrné, že případný cenový rozdíl je snížen na minimum a není trvalé povahy.
(142)
Některé strany tvrdily, že provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů probíhalo v členských státech příliš pomalu a spotřeba pokulhávala za cíli, které uvedená směrnice stanovila. Přestože během posuzovaného období nebylo původních cílů zcela dosaženo, představoval významný nárůst spotřeby v daném období, konkrétně o 29,2 %, pozitivní vliv, který nelze při analýze ignorovat. V žádném případě nelze však údajným pomalým prováděním směrnice o energii z obnovitelných zdrojů odůvodnit výskyt vysokého objemu levného dovozu na trhu Unie, související cenové podbízení ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie a újmu, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena. Toto tvrzení se proto zamítá.
(143)
Strany rovněž tvrdily, že vzhledem k právní nejistotě nebylo v silách samotného výrobního odvětví Unie uspokojit poptávku v Unii a že systém certifikace je velmi pomalý, čímž podkopává přínos pro certifikované výrobce v Unii. Některé strany rovněž tvrdily, že způsobenou újmu vysvětlují interní problémy, se kterými se mnoho výrobců v Unii během posuzovaného období potýkalo. Tato tvrzení však nebyla opodstatněná a šetření je nepotvrdilo. Je třeba nicméně zdůraznit, že šetření prokázalo, že hlavním důvodem pro případnou údajnou nízkou úroveň výroby v Unii byly nízké prodejní ceny na trhu Unie, na který dolehl příliv levného dumpingového dovozu z USA, který se vyznačoval cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobců v Unii, a to především během období šetření. Zdá se, že výrobci v EU neměli jinou možnost než výrobu zastavit, jelikož ceny jim ani neumožňovaly pokrýt náklady na suroviny, zejména pak během období šetření. Výše uvedená nepodložená tvrzení tedy nejsou takové povahy, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla během období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobena.
(144)
Z toho tedy vyplývá závěr, že všechny výše uvedené činitele nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
(145)
Strany zmiňují, že v průběhu období šetření bylo podstatné množství dovozu deklarováno pod číslem KN 3824, na které se vztahovalo nízké clo. Po konci období šetření bylo příslušné clo zvýšeno. Mají za to, že újmu způsobilo nízké clo, nikoli dumping. K této otázce stačí podotknout, že cla se mohou kdykoli měnit, a tento argument tudíž nemůže zpochybnit újmu, ke které během období šetření došlo.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(146)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z dotčené země i jeho podíl na trhu. Navíc bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(147)
Nárůst objemu levného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu kolidoval s celkovým a průběžným nárůstem spotřeby v Unii a taktéž se zápornými výsledky výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Vývozcům z dotčené země se podařilo zvýšit podíl na trhu systematickým cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie současně nebylo schopné dosáhnout stabilních kladných hodnot ziskovosti, a to navzdory zvýšení činnosti.
(148)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory závěru o újmě způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(151)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla dumpingovým dovozem z USA způsobena podstatná újma. Bez opatření, která by napravila nepříznivé účinky tohoto dovozu na obchod, je velmi pravděpodobné, že se bude hospodářská situace výrobního odvětví Unie dále zhoršovat.
(152)
Předpokládá se, že uložení antidumpingového cla obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a umožní, aby ceny výrobního odvětví Unie odrážely skutečné náklady na výrobu. Lze očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie rovněž umožní zvýšit objem prodeje, a tím i získat podíl na trhu, o který přišlo kvůli dumpingovému dovozu. To bude mít další pozitivní dopad na finanční situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(153)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.3 Zájem dovozců
(154)
Odpovědi na dotazník určený pro dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaslaly dvě společnosti. V prostorách těchto spolupracujících dovozců se uskutečnily inspekce na místě. U obou navštívených společností představuje obchodování bioethanolem pouze malou část jejich celkového obratu (méně než 5 %). Obě rovněž uvedly, že by případné zvýšení cen mohly přenést na odběratele - uživatele.
(155)
Z dostupných informací bylo vyvozeno, že by uložení opatření nemělo na dovozce podstatný nepříznivý dopad.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Odpovědi na dotazník určený pro uživatele v Unii zaslaly čtyři společnosti. V prostorách jedné z nich se uskutečnily inspekce na místě.
(157)
U navštívené společnosti představuje obchodování bioethanolem malou část obratu - méně než 5 %. Společnost provedla posouzení dopadů, které se týkalo směsi E5, a výpočtem zjistila, že clo ve výši 100 EUR/m3 by vedlo ke zvýšení ceny na čerpací stanici o 0,005 EUR/litr.
(158)
Z údajů, které ve svých odpovědích na dotazník uvedli další tři uživatelé, je patrné, že i v jejich případě by byl dopad omezený. Jedna společnost nakupuje z dotčené země v poměrně omezeném objemu a uložení antidumpingového cla by mělo pouze minimální dopad na její ziskovost.
(159)
V dalších dvou případech se jedná o spolupracující uživatele, kteří jsou ve spojení, a oba uvedli, že případné uložení antidumpingového cla lze přenést na odběratele. Vysvětlili také, že mají dostatečný výběr, pokud jde o zdroje dodávek, a nejsou závislí na dovozu z USA.
(160)
Strany tvrdily, že Unie nedisponuje dostatečnou kapacitou, aby uspokojila celkovou poptávku, a že k tomu, aby zajistila své potřeby v oblasti bioethanolu, se Unie neobejde bez dovozu. Ověřené údaje o kapacitě ukazují, že v Unii byla volná kapacita, zejména vzhledem k nízké hladině prodejních cen. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii by dokázali zvýšit výrobu, aby byla uspokojena rostoucí poptávka, a to zejména v případě, že z trhu zmizí narušení obchodu. V blízké budoucnosti se dále očekává výstavba a zahájení provozu nových zařízení, což snižuje případné údajné riziko nedostatku v Unii.
(161)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že účinek antidumpingových opatření namířených proti dovozu bioethanolu z USA by na uživatele v Unii neměl významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(162)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo konstatováno, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření na dovoz bioethanolu pocházejícího z USA.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(163)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(164)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(165)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(166)
V tomto případě se má vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména ve 102. a 103. bodě odůvodnění výše za to, že cílový zisk výrobního odvětví Unie by měl vycházet ze zisku dosahovaného v době, kdy byl dovoz z USA zanedbatelný, tj. z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním jednoho z výrobců v Unii zařazených do vzorku z let 2008 a 2009, přesněji výrobce, který v uvedené době nerozbíhal činnost. Má se tedy za to, že rozpětí 6,8 % z obratu je přiměřené a lze je chápat jako odpovídající minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout za běžných obchodních podmínek, pokud by během období šetření neexistoval dumping působící újmu.
(167)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(168)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v USA, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
7.2 Forma a úroveň cel
(169)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení měla uložit konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(170)
Navrhované konečné antidumpingové clo je následující:
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
Celostátní dumpingové rozpětí (v %)
9,5
31,1
9,5
(171)
Vzhledem ke skutečnosti, že se antidumpingové clo bude vztahovat i na směsi obsahující podle objemu více než 10 % (v/v) bioethanolu, a to úměrně jejich obsahu bioethanolu, pokládá se pro účely účinného provádění opatření celními orgány členských států za vhodné, aby bylo clo stanoveno jako paušální částka na základě obsahu čistého bioethanolu.
(172)
Sazba antidumpingového cla uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě nálezů tohoto šetření. Proto odráží situaci zjištěnou během uvedeného šetření. Toto celostátní clo platné pro všechny společnosti se použije na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA.
(173)
Ačkoliv původně měla být platnost opatření omezena na tři roky vzhledem k vývoji trhu s dotčeným výrobkem, který je vnímán jako dynamický, došlo na základě připomínek zúčastněných stran k přehodnocení tohoto pohledu. Žadatelé zejména uváděli, že v této fázi je příliš brzy na to předvídat významnou změnu struktury trhu, jelikož přechod na novou generaci bioethanolu s velkou pravděpodobností potrvá poměrně dlouho a nemělo by se k němu v rámci stávajícího návrhu přihlížet. Bylo by také předčasné předvídat, jaký výsledek a dopad budou mít některé návrhy právních předpisů, které jsou v současnosti předmětem jednání, pro všechny hospodářské subjekty na trhu. Po prošetření těchto argumentů bylo rozhodnuto, že není vhodné odklonit se od obvyklé doby platnosti opatření stanovené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tímto není dotčena možnost jakékoli ze zúčastněných stran požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3, budou-li to okolnosti vyžadovat.
8. CELNÍ EVIDENCE
(174)
Komise od žadatele obdržela žádost o celní evidenci dovozu bioethanolu pocházejícího z USA. Podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení může Komise po konzultaci s poradním výborem vyzvat celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení takové celní evidence dovozu, aby následně mohla být vůči takovému dovozu zavedena opatření ode dne celní evidence. Celní evidenci dovozu lze zavést na řádně odůvodněnou žádost výrobního odvětví Unie. Žadatel tvrdil, že jelikož byla celní evidence zavedena v rámci paralelního antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bioethanolu pocházejícího z USA (14), jsou tyto podmínky automaticky splněny.
(175)
Je však potřeba zdůraznit, že celní evidence byla v rámci paralelního antisubvenčního řízení zavedena za zcela jiných okolností. Jak se uvádí v 10. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 771/2012, navzdory kladným zjištěním, pokud jde o vyrovnávací subvencování a v důsledku toho podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období šetření, se Komise rozhodla nepřijmout prozatímní vyrovnávací clo, protože bylo předběžně zjištěno, že hlavní program subvencování platný během období šetření byl ukončen a že v době, kdy by byla uložena předběžná opatření, by již neposkytoval zvýhodnění. Existovaly však důkazy, že USA mohou hlavní program subvencování, který byl shledán napadnutelným, v následujících měsících znovu zavést, a to se zpětným účinkem. V takovém případě se Komise domnívala, že by byla oprávněna přijmout (a případně vybírat) v rámci stávajícího šetření prozatímní vyrovnávací clo. V zájmu zachování práv Evropské unie se Komise za těchto zvláštních okolností tudíž rozhodla vyzvat celní orgány, aby zavedly celní evidenci dovozu. Tyto zvláštní okolnosti se na aktuální antidumpingové řízení nevztahují,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz bioethanolu, označovaného jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaného či nedenaturovaného, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v) určeného pro použití v palivu, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97 (kódů TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824909767), a pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 činí 62,3 EUR/t netto. Antidumpingové clo se uplatní na hmotnostní podíl celkového obsahu čistého ethylalkoholu vyrobeného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) (obsah bioethanolu) ve výrobku.
3. Výrobky popsané v odstavci 1 jsou osvobozeny od konečného antidumpingového cla, pakliže jsou určeny k jiným účelům než pro použití v palivu. Na osvobození se vztahují podmínky stanovené příslušnými předpisy Evropské unie, jež se týkají celní kontroly použití tohoto zboží (viz články 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93).
4. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. února 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 157/2013
z 18. februára 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz bioetanolu s pôvodom v Spojených štátoch amerických
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,
so zreteľom na návrh Európskej komisie po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Dňa 25. novembra 2011 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) prostredníctvom oznámenia o začatí konania uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) oznámila začatie antidumpingového konania (ďalej len „antidumpingové konanie“ alebo „konanie“) týkajúceho sa dovozu bioetanolu s pôvodom v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“ alebo „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
V ten istý deň Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu bioetanolu s pôvodom v USA do Únie a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „antisubvenčné konanie“). Toto konanie sa ukončilo 21. decembra 2012 bez uloženia vyrovnávacích opatrení.
(3)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu podaného 12. októbra 2011 európskym združením výrobcov etanolu z obnoviteľných zdrojov ePURE (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby bioetanolu v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(4)
Komisia o začatí konania oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, vývozcov/výrobcov v USA, dovozcov a ostatné strany, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka, a príslušné orgány USA. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(5)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
1.2.1. Výber vzorky vývozcov/výrobcov v USA
(6)
Vzhľadom na možný veľký počet vývozcov/výrobcov v USA sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky.
(7)
S cieľom umožniť Komisii rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade, že je potrebná, vzorku vybrať, boli vývozcovia/výrobcovia v USA požiadaní, aby sa prihlásili Komisii do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a aby v odpovedi na formulár na výber vzorky poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s výrobou a predajom bioetanolu za obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“), ako sa stanovuje v oznámení o začatí konania.
(8)
S príslušnými orgánmi USA sa konzultoval aj výber reprezentatívnej vzorky.
(9)
V stanovenej pätnásťdňovej lehote sa prihlásilo viac než 60 vývozcov/výrobcov, ktorí poskytli požadované informácie.
(10)
V súlade s článkom 17 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu bioetanolu do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostávala zo šiestich výrobcov bioetanolu v USA (vzorka z USA).
(11)
Počas prešetrovania sa zistilo, že produkcia jedného výrobcu zahrnutého do vzorky z USA nebola v období prešetrovania vyvezená do Únie. Preto táto spoločnosť bola vylúčená zo vzorky.
(12)
Napriek skutočnosti, že ostatní výrobcovia zaradení do vzorky vo formulári na výber vzorky uviedli vývoz bioetanolu do Únie, prešetrovaním sa zistilo, že ani jeden z nich bioetanol na trh Únie nevyvážal. V skutočnosti výrobok predávali na domácom trhu neprepojeným obchodníkom/výrobcom zmesí, ktorí ho potom zmiešavali s benzínom a následne predávali na domácom trhu a na vývoz najmä do Únie. Počas prešetrovania na mieste sa zistilo, že v skutočnosti v rozpore s dojmom, ktorý zanechali informácie vo formulároch na výber vzorky poskytnuté výrobcami z USA zahrnutými do vzorky, títo výrobcovia neboli systematicky informovaní, či je ich výroba určená na trh Únie, alebo má iné miesto určenia vrátane trhu USA, a nepoznali ani predajné ceny obchodníkov/výrobcov zmesí. Vlastne to znamená, že výrobcovia bioetanolu z USA nie sú vývozcami príslušného výrobku do Únie. Vývozcami sú v skutočnosti obchodníci/výrobcovia zmesí. Z toho vyplýva, že údaje získané a overené na úrovni vzorky USA v predbežnom štádiu neumožnili zistiť, či sa počas OP bioetanol z USA vyvážal do Únie za dumpingové ceny.
(13)
V tom čase sa preto nemohli uložiť žiadne antidumpingové opatrenia.
(14)
Na identifikáciu vývozu bioetanolu do Únie sa vzorka USA opierala najmä o údaje poskytnuté neprepojenými výrobcami zmesí/obchodníkmi, ktorí v predbežnom štádiu neboli podrobení prešetrovaniu. Aj keď v predbežnom štádiu jeden z týchto obchodníkov spolupracoval na prešetrovaní a poskytol dodatočné údaje, tieto údaje neboli dostatočné na to, aby sa mohli presne a spoľahlivo zistiť údaje nevyhnutné na účel výpočtu dumpingových rozpätí.
(15)
Z hľadiska dokončenia prešetrovania týkajúceho sa dumpingu sa tak považovalo za nevyhnutné vychádzať pri ňom skôr z údajov obchodníkov a výrobcov zmesí, ktorí v skutočnosti príslušný výrobok vyvážali do Únie.
(16)
Dotazníky týkajúce sa dumpingu sa tak poslali ôsmim najväčším obchodníkom/výrobcom zmesí z USA, identifikovaným počas prešetrovania vzorky USA. Títo obchodníci/výrobcovia zmesí predstavujú viac než 90 % celkového vývozu bioetanolu do Únie. Dvaja z nich boli ochotní spolupracovať pri prešetrovaní a ich vývoz predstavuje zhruba 51 % celkového vývozu bioetanolu do Únie počas OP.
1.2.2. Výber vzorky výrobcov z Únie
(17)
Vzhľadom na možný veľký počet výrobcov z Únie sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky.
(18)
Komisia v oznámení o začatí konania oznámila, že vybrala predbežnú vzorku výrobcov z Únie (vzorka z EÚ). Táto vzorka pozostávala z piatich spoločností a skupín z 19 výrobcov z Únie, ktorí boli známi pred začatím prešetrovania. Vzorka sa vyberala na základe objemu výroby bioetanolu počas obdobia prešetrovania a podľa geografickej polohy známych výrobcov. Táto vzorka predstavovala 48 % celkovej odhadovanej výroby v Únii počas obdobia prešetrovania.
(19)
Prešetrovanie však odhalilo, že skupiny zaradené do vzorky z EÚ pozostávajú z veľkého počtu spoločností alebo samostatných subjektov, ktoré vyrábajú a predávajú podobný výrobok. V tomto prípade by to znamenalo, že by bolo potrebné prešetriť 13 spoločností a vzhľadom na čas vyhradený na prešetrovanie nebolo možné prešetriť všetky. Preto sa rozhodlo, že sa znovu preskúmajú údaje. ktoré slúžili na výber reprezentatívnej vzorky. Dospelo sa k názoru, že vzorka by mala byť zložená z najväčších jednotlivých výrobných subjektov v Únii a skupín tak, aby sa zohľadnilo aj určité geografické rozloženie výrobcov z Únie.
(20)
Takto sa nakoniec na základe reprezentatívnosti z hľadiska objemu výroby a predaja bioetanolu počas obdobia prešetrovania a podľa geografickej polohy výrobcu vybrala konečná vzorka z EÚ pozostávajúca zo šiestich jednotlivých výrobcov. Títo výrobcovia, nachádzajúci sa v Belgicku, Holandsku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Švédsku a Nemecku, predstavujú 36 % celkovej odhadovanej výroby v Únii a 44 % celkovej výroby, ktorú nahlásili spoločnosti pri predkladaní údajov na účely výberu vzorky. Táto vzorka sa považovala za reprezentatívnu na účely preskúmania možnej ujmy pre príslušné odvetvie Únie.
(21)
Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť sa k vhodnosti výberu vzorky.
(22)
Niektoré zainteresované strany namietali, že vzorka z EÚ je menej reprezentatívna než pôvodne vybraná vzorka, ktorá zahŕňala celé skupiny spoločností. Podľa ich názoru je možné vykonať objektívnu analýzu situácie daného odvetvia Únie iba pri zaradení všetkých spoločností, ktoré boli súčasťou skupín v pôvodnej vzorke. Tvrdili predovšetkým, že náklady a výnosy by mohli byť priradené určitým spoločnostiam skupiny, v ktorých sa nevykoná návšteva, a teda by nemuseli byť zohľadnené v analýze ujmy.
(23)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia náležite zvážila a preskúmala údaje, ktoré jej poskytli všetky spoločnosti zaradené a nezaradené do vzorky, a najmä spoločnosti patriace do skupín tak, aby zabezpečila, že sa všetky náklady a výnosy, ktoré sa týkajú výroby a predaja spoločností vybraných do vzorky v plnej miere a správne zohľadnili v analýze ujmy.
(24)
Niektoré zainteresované strany mali výhrady voči tomu, že do vzorky z EÚ boli zaradení začínajúci výrobcovia z Únie. Namietali tiež, že jedna spoločnosť, ktorá mala v roku 2011 významnú nevyužitú kapacitu, so sídlom v členskom štáte, ktorý nezaviedol smernicu o energii z obnoviteľných zdrojov (Renewable Energies Directive - „RED“) (4), nemala byť zaradená do vzorky. Zainteresované strany ďalej tvrdili, že ak by sa uvedené spoločnosti nakoniec mali do vzorky zaradiť, Komisia by mala upraviť ich údaje tak, aby zohľadňovali tieto mimoriadne okolnosti.
(25)
Skutočnosť, že spoločnosti len nedávno začali, alebo obnovili prevádzku, nevylučuje možnosť ich zaradenia do vzorky. Zaradenie týchto spoločností nie je v rozpore s kritériami pre výber vzorky, ktoré sú stanovené v článku 17 základného nariadenia. Čo sa týka úpravy ich údajov, zainteresované strany neuviedli žiadny konkrétny problém, ani podložené dôkazy, ktoré by podporili ich tvrdenie, a neuviedli, z akého základu by mala vychádzať požadovaná úprava údajov.
(26)
Prešetrovanie navyše neodhalilo žiadne náklady, ako napríklad zrýchlené odpisy, ktoré by bolo treba upravovať s cieľom napraviť akékoľvek narušenie spôsobené začatím prevádzky. Preto sa toto tvrdenie odmieta.
(27)
Niektoré zainteresované strany mali tiež námietky proti skutočnosti, že jedna spoločnosť predbežne vybraná do vzorky z EÚ, ktorá sídli v členskom štáte s vysokou spotrebou a výrobou bioetanolu, už nebola súčasťou vzorky z EÚ. Zainteresované strany konštatovali, že ekonomická situácia tejto spoločnosti bola dobrá a tvrdili, že to bol dôvod jej vyradenia zo vzorky. Ďalej tvrdili, že výber vzorky bol skreslený, aby sa podporilo zistenie ujmy. Komisia mala podľa týchto zainteresovaných strán poslať všetkým výrobcom takzvané minidotazníky s cieľom získať príslušné údaje na výber vzorky.
(28)
Pokiaľ ide o minidotazníky, treba poznamenať, že Komisia pred výberom vzorky požadovala informácie od všetkých výrobcov z Únie, o ktorých bolo známe, že sa ich daná záležitosť týka, pričom cieľom bolo získať relevantné údaje na účely výberu vzorky. Ako sa uvádza v bode 5.2.1 oznámenia o začatí konania, tieto informácie boli od dátumu začiatku prešetrovania zainteresovaným stranám k dispozícii v spise na nahliadnutie a neboli takého charakteru, aby ukazovali stav ekonomickej situácie respondentov. Komisia tak mala k dispozícii dostatok relevantných informácií na výber reprezentatívnej vzorky v súlade s kritériami článku 17 základného nariadenia, no nemohla vykonať výber spoločností orientovaný na výsledok. Uvedené tvrdenia preto boli zamietnuté.
(29)
A napokon, objavilo sa tvrdenie, že vzorka mala zahŕňať aj spoločnosti, ktoré vyrábajú bioetanol z cukrovej repy, pretože výroba z tejto suroviny môže byť oveľa ziskovejšia ako napríklad výroba z pšenice. Aj keď toto tvrdenie nebolo podložené, dostupné informácie ukazujú, že bioetanol vyrábaný z cukrovej repy predstavuje iba malú časť celkovej výroby v Únii, približne 12 % v roku 2011, a že dve spoločnosti zaradené do vzorky čiastočne používajú cukrovú repu ako východiskovú surovinu na výrobu bioetanolu. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie zamieta.
(30)
Na základe uvedených skutočností sa má za to, že vzorka vybraná tak, ako sa vysvetľuje vyššie, na účel analýzy ujmy, je reprezentatívna pre odvetvie Únie.
1.2.3. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(31)
Vzhľadom na možný veľký počet dovozcov, ktorých sa konanie týka, sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky.
(32)
V lehote stanovenej v oznámení o začatí konania požadované informácie poskytli a so zaradením do vzorky súhlasili iba traja dovozcovia. Vzhľadom na obmedzený počet spolupracujúcich dovozcov sa výber vzorky nepovažoval za potrebný.
1.2.4. Vyplnené dotazníky a overovanie
(33)
Komisia poslala dotazníky všetkým zainteresovaným stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich prešetrovanie týka. Dotazníky boli teda zaslané vývozcom/výrobcom z USA zaradeným do vzorky, výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom spolupracujúcim neprepojeným dovozcom z Únie a všetkým používateľom, o ktorých bolo známe, že sa ich prešetrovanie týka.
(34)
Komisia dostala odpovede od vývozcov/výrobcov z USA zaradených do vzorky, výrobcov z Únie zaradených do vzorky, dvoch neprepojených dovozcov a štyroch používateľov.
(35)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na konečné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie.
(36)
Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
Vývozcovia/výrobcovia v USA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas a Sioux Falls, Južná Dakota
Neprepojený obchodník v USA
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Prepojený obchodník vo Švajčiarsku
-
Cargill International SA, Ženeva
Výrobcovia z Únie
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Holandsko
-
BioWanze S.A. Wanze, Belgicko
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Nemecko
-
Ensus, Yarm, Spojené kráľovstvo
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švédsko
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francúzsko
Neprepojení dovozcovia z Únie
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Holandsko
-
Greenergy Fuels Limited, Londýn, Spojené kráľovstvo
Používatelia v Únii
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Holandsko
1.3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(37)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011. Preskúmanie trendov významných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2008 do konca OP („posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(38)
Príslušným výrobkom je bioetanol, niekedy uvádzaný ako „etanolové palivo“, t. j. etylalkohol vyrobený z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), denaturovaný alebo nedenaturovaný, okrem produktov s obsahom vody vyšším ako 0,3 % (m/m) meraným podľa normy EN 15376, ako aj etylalkohol vyrobený z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), obsiahnutý v zmesiach s benzínom s obsahom etylalkoholu vyšším ako 10 % (v/v) s pôvodom v USA, v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97.
(39)
Bioetanol sa môže vyrábať z rozličných poľnohospodárskych východiskových surovín, ako je napríklad cukrová trstina, cukrová repa, zemiaky, maniok a kukurica. V USA sa biopalivá rozlišujú podľa rôznych východiskových surovín takto:
a)
Konvenčné biopalivo (vyrábané najmä z kukuričných východiskových surovín a bežne nazývané kukuričný etanol), ktoré je vymedzené ako palivo z obnoviteľných zdrojov, získavané z kukuričného škrobu a vyrábané v zariadeniach, ktorých výstavba sa začala po dátume prijatia zákona o energetickej nezávislosti a bezpečnosti v decembri 2007 (5) a ktoré musí v budúcnosti dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov o 20 % v porovnaní so základnou hodnotou emisií skleníkových plynov počas životného cyklu benzínu a nafty.
b)
Pokročilé biopalivo, ktoré je vymedzené ako palivo z obnoviteľných zdrojov - iné než etanol získavaný z kukuričného škrobu -, ktoré sa získava z obnoviteľnej biomasy a ktorého emisie skleníkových plynov počas životného cyklu sú, ako stanovuje vykonávateľ zákona o energetickej politike (Energy Policy Act - EPA), najmenej o 50 % nižšie než základná hodnota emisií skleníkových plynov. Tento pojem zahŕňa aj celulózové biopalivá ako bioetanol a nafta na báze biomasy. Program pre pokročilé biopalivá obsahuje aj program pre celulózové biopalivá, naftu na báze biomasy a nerozlíšené pokročilé biopalivá.
(40)
Celulózové biopalivo (6) je konkrétnejšie vymedzené ako palivo z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa získava z akejkoľvek celulózy, hemicelulózy alebo lignínu, pochádzajúcich z obnoviteľnej biomasy, a ktorého emisie skleníkových plynov počas životného cyklu sú, ako stanovuje vykonávateľ zákona o energetickej politike, najmenej o 60 % nižšie než základná hodnota emisií skleníkových plynov počas životného cyklu. Medzi celulózové biopalivá patrí aj bioetanol. Federálna vláda USA významne podporuje výskumy a pilotné projekty zamerané na výrobu pokročilých biopalív a najmä celulózového bioetanolu vyrábaného prevažne z odpadov z poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Podľa príslušných orgánov USA a verejne dostupných údajov (7) výroba tohto druhu bioetanolu dosiahne v roku 2014 objem približne 4 miliardy litrov a do roku 2021 objem viac než 50 miliárd litrov. V období prešetrovania bola výroba celulózového bioetanolu zanedbateľná.
(41)
Počas obdobia prešetrovania až doposiaľ sa v USA ako hlavná východisková surovina používala kukurica, zatiaľ čo v Únii je hlavnou východiskovou surovinou pšenica.
(42)
Prešetrovanie ukázalo, že bioetanol sa vo všeobecnosti predáva v čistej podobe výrobcom zmesí/obchodníkom, ktorí ho zmiešavajú (8) s benzínom a vyrábajú predovšetkým zmesi s vysokým obsahom bioetanolu, ktoré sa vyvážajú alebo predávajú na domácom trhu na ďalšie zmiešavanie a používajú sa na spotrebu ako palivo. Výroba zmesí nie je veľmi zložitý úkon a dá sa realizovať zmiešavaním produktov v špeciálnych zásobníkoch, kam sa pridávajú požadované percentuálne podiely bioetanolu a benzínu.
(43)
Aby sa dali identifikovať rozličné typy bioetanolu a zmesí bioetanolu, ktoré sa používajú vo svete, palivové zmesi s etanolom sú označené číslami s písmenom E, ktoré udávajú percentuálny podiel objemu etanolového paliva v zmesi. Napríklad E85 znamená 85 % bezvodého etanolu a 15 % benzínu. Zmesi s nízkym obsahom etanolu, od E5 po E25, sú známe aj ako „gasohol“ (zmes benzínu s alkoholom), aj keď v medzinárodnom meradle sa tento pojem najčastejšie používa na označenie zmesi E10. Zmesi E10 alebo zmesi s nižším podielom etanolu sa do roku 2011 používali vo vyše dvadsiatich krajinách na celom svete na čele s USA, kde takmer všetok benzín, ktorý sa v roku 2010 maloobchodne predával, bol zmiešaný s 10 % bioetanolu.
(44)
Prešetrovanie ukázalo, že na základe platného celoštátneho programu noriem pre používanie palív z obnoviteľných zdrojov (RFS1), realizovaného v súlade so zákonom o energetickej politike z roku 2005, sa všetky typy bioetanolu považujú za biopalivá; uvedeným zákonom sa zmenil a doplnil zákon o čistom ovzduší (Clean Air Act) a zaviedla sa prvá celoštátna norma pre používanie palív z obnoviteľných zdrojov. Kongres USA zveril Agentúre pre ochranu životného prostredia USA (US Environmental Protection Agency) zodpovednosť za koordináciu s Ministerstvom energetiky USA, Ministerstvom poľnohospodárstva USA a ďalšími zainteresovanými subjektmi pri príprave a realizácii tohto programu.
(45)
V dôsledku vlastnej energetickej politiky sa USA stali najväčším svetovým výrobcom bioetanolu, a to od roku 2005, keď ich podiel na celosvetovej produkcii dosiahol 57,5 %. V roku 2009 požiadavky v rámci dohody o hospodárskom partnerstve zabezpečili, aby sa vyrobilo aspoň 11 miliárd amerických galónov palív z obnoviteľných zdrojov, a to najmä v snahe splniť ciele stanovené v zákone o energetickej nezávislosti a bezpečnosti z roku 2007. Rozsiahla výroba zároveň umožnila výrobcom z USA stať sa vývozcami bioetanolu na iné trhy vrátane Únie.
(46)
Podľa oficiálnych zdrojov, trhových a verejne dostupných informácií (9) všetky typy bioetanolu a bioetanolu v zmesiach, najmä v zmesiach bioetanolu s minerálnym benzínom, ako je vysvetlené v odôvodnení 43, ktoré sa vyrábajú v USA a buď predávajú v USA, alebo vyvážajú, sa považujú za bioetanolové palivá a sú súčasťou legislatívneho balíka, ktorý sa týka energetickej účinnosti, energie z obnoviteľných zdrojov a alternatívnych palív v USA.
(47)
Zistilo sa, že všetky typy bioetanolu a bioetanolu v zmesiach, na ktoré sa vzťahuje toto prešetrovanie, napriek možným rozdielom, pokiaľ ide o východiskovú surovinu použitú na výrobu alebo odchýlky vo výrobnom procese, majú rovnaké alebo veľmi podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a používajú sa na rovnaké účely. Možné drobné rozdiely v príslušnom výrobku nemenia jeho základné vymedzenie, jeho vlastnosti ani jeho vnímanie rôznymi zainteresovanými stranami.
(48)
Niektoré zainteresované strany namietali, že vymedzenie príslušného výrobku nie je jasné, najmä preto, že neumožňuje odlíšiť bioetanol určený na použitie v palivách od bioetanolu určeného na iné použitie. Tvrdili, že z toho dôvodu by sa prešetrovanie malo týkať etanolu určeného na použitie vo všetkých oblastiach a etanolu zo všetkých zdrojov vrátane syntetického etanolu, ktorý konkuruje bioetanolu na priemyselné použitie.
(49)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila opak, teda že prešetrovanie by sa malo týkať iba bioetanolu na použitie v palivách a že bioetanol určený na priemyselné použitie by sa mal z prešetrovania vylúčiť.
(50)
V tejto súvislosti treba uviesť, že príslušný výrobok by sa mal prednostne vymedziť na základe jeho základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností a nie na základe jeho použitia alebo aplikácií. Výrobok, ktorý má rozličné aplikácie, môže mať skutočne rovnaké alebo podobné základné vlastnosti bez ohľadu na ďalšie použitie a za určitých okolností môže byť potrebné hlbšie analyzovať vymedzenie výrobku a rozsah jeho pôsobnosti vzhľadom na špecifickosť odvetvia a trhu.
(51)
V tomto prípade bolo zrejmé, že zámerom oznámenia o začatí konania nebolo zahrnúť do vymedzenia výrobku syntetický etanol. Syntetický etanol má iné vlastnosti ako bioetanol a nezodpovedá uvedeným kritériám spojeným s vymedzením príslušného výrobku. Žiadny z výrobcov, ktorí boli zapojení do tohto prešetrovania, sa nezameriava na výrobu tohto výrobku. Preto syntetický etanol nemôže byť zahrnutý do vymedzenia príslušného výrobku a je mimo rámca tohto prešetrovania. V protiklade s názormi niektorých zainteresovaných strán toto objasnenie nemá za následok zmenu zamerania prešetrovania alebo vymedzenia predmetného výrobku a nemalo žiadny vplyv na kvalitu použitých údajov.
(52)
Bioetanol určený na použitie v palivách a bioetanol určený na iné použitie môžu mať podobné vlastnosti. Počas prešetrovania sa však skúmal dumping na úrovni hospodárskych subjektov z USA, ktorí vyrábali bioetanol, alebo vyrábali jeho zmesi určené ako palivá, konkrétne bioetanol určený do palivovej zmesi. Podobne prešetrovanie výrobcov z Únie bolo zamerané na bioetanol určený na použitie v palivách a nie na bioetanol určený na iné použitie. Toto prešetrovanie by sa teda nemalo vzťahovať na bioetanol určený na iné použitie ako v palivách.
(53)
Dovozcovia, ktorí nebudú bioetanol dovezený z USA používať ako palivo, majú možnosť vydať vyhlásenie podľa ustanovení o konečnom použití, ako sa stanovuje vo vykonávacích ustanoveniach zakotvených v článkoch 291 až 300 Colného kódexu Únie (10).
2.2. Podobný výrobok
(54)
Zistilo sa, že bioetanol vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný na trhu Únie má podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako bioetanol vyvážaný do Únie z USA.
(55)
Ako bolo opísané v odôvodnení 39, bioetanol sa dá vyrábať z rozličných východiskových surovín. Prešetrovanie však nepreukázalo skutočnosť, že by použité východiskové suroviny viedli k akýmkoľvek rozdielom vo vlastnostiach konečného výrobku. Zistilo sa, že príslušný výrobok vyrábaný v USA, najmä z kukurice, a vyvážaný do Únie, je zameniteľný s výrobkom vyrábaným najmä z pšenice a predávaným v Únii výrobcami z Únie. Navyše neexistujú žiadne výrazné rozdiely v používaní a vo vnímaní bioetanolu zo strany hospodárskych subjektov a používateľov na trhu.
(56)
Preto sa potvrdilo, že bioetanol vyrábaný a predávaný v Únii a príslušný výrobok vyvážaný z USA by sa mali považovať za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
(57)
Niektorí výrobcovia z USA, zaradení do vzorky, tvrdili, že bioetanol vyrábaný a predávaný na trhu USA nie je ako príslušný výrobok, pretože celkom presne nezodpovedá zneniu opisu výrobku uvedenému v oznámení o začatí konania. V skutočnosti druhy bioetanolu predávané na trhu USA majú obsah vody presahujúci hranicu 0,3 % a zodpovedajú skôr norme USA (ASTM) než EN 15376.
(58)
Prešetrením sa však zistilo, že bioetanol vyrábaný na predaj na trhu USA má vo veľkej miere rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky ako príslušný výrobok. V článku 1 ods. 4 základného nariadenia sa stanovuje, že podobný výrobok nemusí byť nevyhnutne podobný príslušnému výrobku vo všetkých znakoch, ale môže ísť o výrobok, ktorý síce nie je podobný vo všetkých ohľadoch, no má vlastnosti veľmi podobné vlastnostiam príslušného výrobku. Tak je to aj v prípade bioetanolu predávaného na trhu USA a bioetanolu vyvážaného do Únie. Existujú precedensy, keď sa výrobky považovali za podobné príslušnému výrobku napriek istým rozdielom (11).
(59)
Na základe toho sa rozhodlo o zmene predbežného zistenia a o tom, že bioetanol podľa normy ASTM predávaný na trhu USA sa bude považovať za podobný výrobok vo vzťahu k príslušnému výrobku v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
3.1. Úvod
(60)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 6 až 16, s cieľom prešetriť možnú existenciu dumpingu sa prešetrovanie vzťahovalo na jednej strane na výrobcov bioetanolu a na druhej strane na obchodníkov/výrobcov zmesí, ktorí príslušný výrobok vyvážali na trh Únie.
(61)
Podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia sa v každom nariadení, ktorým sa ukladá clo, má stanoviť clo pre každého dodávateľa, alebo ak je to nevykonateľné, clo pre príslušnú dodávateľskú krajinu.
(62)
Niektorí výrobcovia namietali, že bolo možné identifikovať a vystopovať ich výrobky predané vývozcom v USA s určením najmä na vývoz do Únie. Odvolávali sa na certifikačný proces stanovený v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie, nemohli však preukázať konkrétnu spojitosť medzi ich predajmi na trhu USA a vývozmi do EÚ, ktoré uskutočnili iné subjekty. Ako sa uvádza v odôvodnení 12 a 63, títo výrobcovia nemali informácie ani o výške vývoznej ceny do Únie.
(63)
V tomto prípade sa zistilo, že pre štruktúru odvetvia bioetanolu a spôsob akým sa príslušný výrobok vyrába a predáva na trhu v USA a vyváža do Únie, nie je možné zistiť individuálne dumpingové rozpätia pre výrobcov z USA. Presnejšie, výrobcovia vo vzorke USA nevyvážali príslušný výrobok do Únie a prešetrovaní obchodníci/výrobcovia zmesí získavali bioetanol od rôznych výrobcov, vyrábali z neho zmesi, ktoré predávali najmä na vývoz do Únie, takže v rozpore s tvrdeniami uvedených strán nebolo možné sledovať všetky nákupy jednotlivo a porovnať normálne hodnoty s príslušnými vývoznými cenami, a rovnako nie je možné určiť výrobcu v okamihu vývozu do Únie. Inými slovami, každá zásielka odoslaná do EÚ obsahuje bioetanol vyrobený rôznymi výrobcami v USA v krajine, a nielen výrobcami zahrnutými do vzorky. Prešetrovanie okrem toho takisto ukázalo, že výška cien, ktoré vzorka USA účtovala svojim zákazníkom z USA v krajine, nebola totožná so skutočnou cenou platenou alebo splatnou za predmetný výrobok, ak sa vyvážal do Únie.
(64)
Z tohto dôvodu sa usudzuje, že by sa malo stanoviť dumpingové rozpätie pre celú krajinu.
3.2. Normálna hodnota
(65)
Na stanovenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv zisťovala, či domáci predaj príslušného výrobku dvoma spolupracujúcimi obchodníkmi/výrobcami zmesí nezávislým zákazníkom bol v reprezentatívnych objemoch, t. j. či celkový objem tohto predaja počas OP predstavoval najmenej 5 % z celkového objemu predaja podobného výrobku na vývoz do Únie.
(66)
Keďže predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v dostatočnom množstve, normálna hodnota sa určila na základe ceny splatnej alebo zaplatenej nezávislými zákazníkmi v USA dvom uvedeným obchodníkom/výrobcom zmesí pri bežnom obchodovaní.
3.3. Vývozná cena
(67)
Spolupracujúci obchodníci/výrobcovia zmesí poskytli údaje, ktoré umožnili stanoviť vývoznú cenu na základe ich cien, ktoré sú skutočne zaplatené alebo splatné za príslušný výrobok podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia. V prípade transakcií, pri ktorých sa uskutočnil dovoz do Únie cez prepojenú obchodnú spoločnosť, sa vývozná cena stanovila na základe prvej ceny ďalšieho predaja prepojeného obchodníka nezávislým zákazníkom v Únii, podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
(68)
Pokiaľ ide o predaj prostredníctvom prepojeného obchodníka nachádzajúceho sa vo Švajčiarsku, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk sa neodpočítali od vývoznej ceny, pretože sa nepovažovali za náklady medzi dovozom a ďalším predajom v Únii. Z prešetrovania vyplynulo, že hlavná aktivita prepojeného obchodníka pozostáva z peňažnej správy pre jednotku v odvetví „cukru“, ktorej biopalivá patria a z hedgingu rizík v rámci poľnohospodárskeho sektora uzatváraním derivátových zmlúv, a to mimo burzy, ako aj na organizovaných finančných trhoch.
(69)
Niektorí výrobcovia z USA tvrdili, že neustálou praxou inštitúcií je používať predajnú cenu vývozcu pre prvého nezávislého zákazníka ako vývoznú cenu na výpočty dumpingu. V tomto prípade by touto cenou bola predajná cena výrobcov z USA pre neprepojených obchodníkov/výrobcov zmesí z USA. Ako sa však uvádza v odôvodneniach 62 a 63, žiadny z výrobcov USA nevyvážal predmetný výrobok do Únie a títo výrobcovia nemali informácie o výške vývoznej ceny do EÚ. Ich cenu pre domáci trh preto nemožno použiť, pretože nie je vývoznou cenou zaplatenou alebo splatnou pre predmetný výrobok v Únii. Z tohto dôvodu nie je možné akceptovať ich tvrdenie.
3.4. Porovnanie
(70)
Porovnanie váženej priemernej normálnej hodnoty a váženej priemernej vývoznej ceny podľa typu výrobku, stanovené pre spolupracujúcich obchodníkov/výrobcov zmesí, bolo vykonané na základe ceny zo závodu a v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia so zreteľom na rozdiely vo faktoroch, ktorých vplyv na ceny a porovnateľnosť cien bol preukázaný. Jeden obchodník/výrobca zmesí namieta, že údaje o domácich predajoch neboli reprezentatívne. Keďže tento obchodník/výrobca zmesí nepredložil údaje o všetkých domácich predajoch, kalkulácia vychádza z kalkulácií poskytnutých v dotazníku a počas návštev na mieste.
(71)
Jeden obchodník/výrobca argumentuje, že kalkulácia ceny domácich predajov by mala vychádzať z údajov spotového trhu NYMEX. Komisia sa domnieva, že overené údaje od dvoch obchodníkov/výrobcov zmesí sú spoľahlivejšie.
(72)
Na tieto účely sa v náležitých a odôvodnených prípadoch formou úprav zohľadnili rozdiely, ktoré sa týkali nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu a naloženie a vedľajších nákladov.
(73)
Pre príslušný výrobok a podobný výrobok bolo špecifické, že obchodníci/výrobcovia zmesí získali dotáciu najmä v podobe dobropisov na spotrebnú daň počas OP na ich predaji zmesí bioetanolu. Postup používaný na stanovenie normálnej hodnoty a vývoznej ceny je postup, v rámci ktorého sa v plnej miere zohľadňujú skutočné predajné ceny uvedených obchodníkov/výrobcov zmesí na domácom trhu aj na vývoz. Takže porovnaním predaja, ktorý uskutočnili obchodníci/výrobcovia zmesí na trhu USA a vývozných cien obchodníkov/výrobcov zmesí pri vývoze do EÚ s cieľom vypočítať úroveň dumpingu týkajúceho sa príslušného výrobku, sa eliminuje akýkoľvek možný vplyv, ktorý dotácia mohla mať na ceny, keďže dotácia počas OP ovplyvnila rovnako domáci aj vývozný predaj. Jeden obchodník/výrobca namietal, že nedostal dotáciu na svoje domáce predaje. Nepredkladá však žiadny dôkaz k svojej námietke; námietku je okrem toho ťažké zosúladiť s informáciami poskytnutými orgánmi USA o využívaní dotácie.
3.5. Dumping
(74)
Ako je ustanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu výrobku sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku. Na základe tohto porovnania sa zistilo, že spolupracujúci neprepojení obchodníci/výrobcovia zmesí sa podieľali na dumpingových praktikách.
(75)
Na základe súhrnných údajov spolupracujúcich obchodníkov/výrobcov zmesí sa stanovilo vážené priemerné dumpingové rozpätie 9,5 %, ktoré reprezentuje dumpingové rozpätie pre USA ako celú krajinu.
(76)
Niektorí výrobcovia z USA zahrnutí do vzorky tvrdili, že v prípade uloženia konečných antidumpingových opatrení očakávali, že dostanú individuálne colné rozpätie. So zreteľom na obsah odôvodnení 6 až 16 a dôvody uvedené v odôvodneniach 60 až 64 túto námietku nemožno uznať, pretože prešetrovanie potvrdilo, že v prípade týchto subjektov nebolo možné vystopovať ich výrobky pri vývoze do Únie, najmä preto, že neuskutočnili žiadne vývozy do Únie počas OP, všeobecne nemali vôbec informácie o časovom harmonograme vývozu a cene zaplatenej alebo splatnej zo strany dovozcov Únie; preto v prípade týchto výrobcov nebolo možné spoľahlivo zistiť vývoznú cenu a dumpingové rozpätie.
(77)
Niektorí výrobcovia žiadali viac informácií o dumpingových kalkuláciách stanovených pre dvoch spolupracujúcich obchodníkov/výrobcov zmesí. Treba však na jednej strane uvážiť, že požadované informácie obsahujú informácie obchodného tajomstva, preto ich nemožno dať k dispozícii iným než dotknutým stranám. Na druhej strane je stálou praxou inštitúcií zverejňovať všeobecnú metódu používanú na zisťovanie dumpingu všetkým stranám, v prípade ktorých sa nepoužili žiadne individuálne údaje pri výpočtoch. Táto metóda bola opísaná vo všeobecnom informačnom dokumente zaslanom všetkým zainteresovaným stranám.
4. UJMA
4.1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(78)
Výroba v Únii sa stanovila na základe správy o trhu, ktorú počas prešetrovania poskytol navrhovateľ. Celková výroba podobného výrobku v Únii, uvedená v tejto správe, sa porovnala s informáciami, ktoré poskytlo 17 spolupracujúcich výrobcov z Únie. Medzi týmito dvoma súbormi údajov sa zistil malý rozdiel, zhruba 5 %. Tento rozdiel možno vysvetliť skutočnosťou, že niektorí pomerne malí nespolupracujúci výrobcovia z Únie informácie o výrobe neposkytli. Na základe toho sa celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania odhadla na 3,42 milióna ton. Výrobcovia z Únie, ktorí tvoria celkovú výrobu Únie, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia, a preto sa ďalej označujú ako „výrobné odvetvie Únie“.
4.2. Spotreba v Únii
(79)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe celkovej výroby v Únii v rámci výrobného odvetvia Únie, ku ktorej sa pripočítal objem dovozu z tretích krajín určený na základe najlepšej dostupnej štatistiky, a od ktorej sa odpočítali zmeny zásob a vývozu výrobného odvetvia Únie, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie. Niektoré zainteresované strany tvrdili, že štatistické údaje použité na stanovenie spotreby neboli úplné, pretože sa nebrali do úvahy významné objemy dovozu bioetanolu z iných tretích krajín, predovšetkým počas obdobia prešetrovania. Uvádzali tiež, že objem dovozu z USA Komisia nadhodnotila a údaje o spotrebe a trhovom podiele preto nie sú spoľahlivé.
(80)
Tieto tvrdenia sa podrobili analýze a krížovej kontrole s dostupnými informáciami. Pokiaľ ide o dovoz z iných krajín, zainteresované strany neposkytli žiadne dôkazy o objemoch dovozu príslušného výrobku. Napriek tomu sa dovoz z iných krajín v rámci odhadu dovozu zohľadnil. Pokiaľ ide o objem dovozu z USA, v odhade dovozu z USA počas OP sa zistila administratívna chyba. Preto objem dovozu sa posúdil znova a podľa potreby upravil. Nemá to však žiadny vplyv na závery, ku ktorým sa dospelo v rámci posúdenia ujmy a príčinnej súvislosti.
(81)
Pokiaľ ide o dovoz príslušného výrobku, treba zdôrazniť, že pre príslušný výrobok neexistujú osobitné číselné znaky colnej kombinovanej nomenklatúry. Navyše, číselné znaky kombinovanej nomenklatúry, v rámci ktorých sa príslušný výrobok môže deklarovať colným orgánom, obsahujú okrem príslušného výrobku aj iné výrobky.
(82)
Pokiaľ ide o dovoz zmesí bioetanolu, z overených odpovedí dotazníka neprepojených dovozcov vyplýva, že dovoz sa väčšinou deklaroval colným orgánom pod číselným znakom TARIC 3824909799. Priamo z údajov Eurostatu však nie je možné získať objem dovozu, pretože tento číselný znak TARIC obsahuje okrem príslušného výrobku aj rôzne iné chemické výrobky.
(83)
Pokiaľ ide o dovoz deklarovaný pod číselnými znakmi kombinovanej nomenklatúry 2207 10 00 a 2207 20 00, príslušný výrobok nebolo možné odlíšiť od iných výrobkov, ktorých sa prešetrovanie netýka, pre nedostatok informácií o dovážanom výrobku.
(84)
Z tohto dôvodu sa vzhľadom na nedostupnosť úplných údajov o dovoze, ktoré by bolo možné získať z Eurostatu, rozhodlo, že sa použijú aj iné zdroje informácií na účel stanovenia dovozu príslušného výrobku na trh Únie.
(85)
S cieľom získať najlepší odhad dovozu príslušného výrobku s pôvodom z USA sa dospelo k záveru, že najspoľahlivejším základom je štatistika poskytnutá Komisiou USA pre medzinárodný obchod (ITC). Oznámený objem vývozu zodpovedá číselným znakom colného sadzobníka USA 22071060 a 22072000.
(86)
Na stanovenie dovozu z USA na trh Únie sa prijal primeraný prístup s cieľom vytvoriť odhad tohto dovozu a zohľadnili sa všetky množstvá oznámené Komisiou USA pre medzinárodný obchod.
(87)
Odhad dovozu do Únie z Brazílie bol založený na týchto zdrojoch informácií: na správach vydaných Agentúrou Spojeného kráľovstva pre obnoviteľné palivá v súvislosti s dovozom do Spojeného kráľovstva; na výpisoch z podrobnej databázy colných orgánov o dovoze, ktoré poskytlo Holandsko, Švédsko, Fínsko a Eurostat. V prípade Holandska, Švédska a Fínska sa objem dovozu odhadol na základe názvov dovozcov a vývozcov a opisu výrobku, ak bol dostupný. Na vytvorenie odhadu tohto dovozu sa prijal konzervatívny prístup. Pri výpočte dovozu sa zohľadnili všetky oznámené množstvá.
(88)
Napokon sa na vytvorenie odhadu zvyšného dovozu do Únie za členské štáty, ktoré sa nespomínajú v odôvodnení 87, použili aj údaje Eurostatu. Na objemy dovozu sa uplatnila úprava na základe percentuálneho podielu bioetanolu používaného v Únii ako palivo. Zdroj tejto úpravy je možné nájsť v podnete. Tento percentuálny podiel sa získal z ročnej bilancie etylalkoholu, ktorú zverejnila Európska komisia (12). Percentuálny podiel bioetanolu používaného ako palivo v Únii bol 54 % v roku 2008, 66 % v roku 2009 a 68 % v roku 2010. Pokiaľ ide o OP, percentuálny podiel z roku 2010 sa použil na účel vytvorenia odhadu príslušného dovozu realizovaného počas OP.
(89)
Na vytvorenie odhadu dovozu s iným pôvodom sa použili tieto zdroje informácií: Eurostat a výpisy z podrobnej databázy colných orgánov o dovoze, ktoré poskytlo Holandsko, Švédsko a Fínsko. Použil sa rovnaký postup ako pri stanovení dovozu z Brazílie.
(90)
Pokiaľ ide o výpočet priemernej jednotkovej ceny CIF dovozu z USA a Brazílie, zdrojom informácií je výpis z podrobnej databázy colných orgánov o dovoze, ktorý poskytlo Holandsko, Švédsko a Fínsko. V prípade USA sa zasa použili aj údaje z overeného dotazníka pre neprepojených dovozcov. Pokiaľ ide o USA, priemerné ceny CIF za rok 2008 a 2009 sa odhadli na základe priemernej ceny oznámenej ITC USA na tieto roky, vyjadrenej vo vzťahu k priemernej jednotkovej cene CIF získanej za rok 2010.
(91)
Zmeny zásob sa stanovili na základe informácií výrobného odvetvia Únie, ktoré poskytol navrhovateľ.
(92)
Na tomto základe sa zistilo, že spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
2008
2009
2010
OP
Celková výroba Únie (v tonách) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Celkový dovoz z tretích krajín vrátane príslušnej krajiny (v tonách) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Celkový vývoz výrobného odvetvia Únie do krajín mimo EÚ (v tonách) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Zmeny zásob (13) (v tonách) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Spotreba v Únii (v tonách)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Zdroj:
(A) správa o trhu, (B) Eurostat, Komisia USA pre medzinárodný obchod, Agentúra Spojeného kráľovstva pre obnoviteľné palivá a databáza colných orgánov o dovoze poskytnutá Holandskom, Švédskom a Fínskom; (C) podnet, dotazníkové odpovede výrobcov z Únie zaradených do vzorky, informácie výrobného odvetvia Únie poskytnuté v podnete.
(93)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii výrazne zvýšila, až o 29 %. Toto zvýšenie spotreby bolo stimulované vykonávaním smernice o energii z obnoviteľných zdrojov (EOZ) v členských štátoch, ktorou sa stanovili ciele rastu spotreby energie z obnoviteľných zdrojov.
4.3. Dovoz z príslušnej krajiny do Únie
4.3.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z príslušnej krajiny
(94)
Pokiaľ ide o objem, podiel na trhu a cenu, dovoz z USA do Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu z USA (v tonách) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Podiel na trhu (v %)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Priemerná cena v EUR/tona (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Zdroj:
(A) objem vývozu podľa údajov Komisie USA pre medzinárodný obchod, (B) databáza colných orgánov o dovoze poskytnutá Holandskom, Švédskom a Fínskom a overené dotazníkové odpovede neprepojených dovozcov.
(95)
Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z USA z hľadiska objemu významne zvýšil, zo 63 406 ton na 686 185 ton. Podobne sa v tomto období zvýšil aj trhový podiel vývozcov z USA v Únii, a to z 1,9 % na 15,7 %.
(96)
Hoci počas posudzovaného obdobia priemerné ceny dovozu z USA vzrástli o 6 %, ceny účtované vývozcami z USA boli stále nižšie než priemerné ceny výrobcov z Únie, ako sa vysvetľuje ďalej v odôvodnení 117. Toto systematické cenové podhodnotenie uplatňované vývozcami z USA vysvetľuje výrazný nárast ich podielu na trhu, ktorý dosiahli počas posudzovaného obdobia.
4.3.2. Cenové podhodnotenie dovozu z príslušnej krajiny
(97)
Na účely posúdenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov z Únie, zaradených do vzorky, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami každého druhu výrobku vývozcov z USA, účtované prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na parite CIF. S cieľom umožniť spravodlivé porovnanie cien sa na cenu USA uplatnili primerané úpravy vzhľadom na existujúce colné poplatky a náklady po dovoze.
(98)
Výsledky tohto porovnania, vyjadrené v percentách predajných cien výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania, vykázali sústavné cenové podhodnotenie v priemere o 5,6 %. Toto cenové podhodnotenie svedčí o cenovom tlaku na trhu Únie, ktorý vytváral dovoz z príslušnej krajiny, najmä počas OP.
4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.4.1. Úvodné poznámky
(99)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov na posúdenie stavu výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(100)
Analýza ujmy v súvislosti s makroekonomickými údajmi, medzi ktoré patrí objem výroby, kapacita výroby, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zásoby, zamestnanosť, produktivita a veľkosť dumpingového rozpätia, sa zakladá na údajoch celého výrobného odvetvia Únie od združenia ePURE.
(101)
Analýza ujmy v súvislosti s mikroekonomickými údajmi, medzi ktoré patria ceny, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť zvýšiť kapitál, mzdy a zásoby, sa zakladá na údajoch, ktoré poskytli výrobcovia z Únie, zaradení do vzorky, prostredníctvom overených odpovedí v dotazníkoch.
(102)
Odvetvie výroby bioetanolu je v Únii ešte stále v počiatočnej fáze. Spoločnosti nedávno investovali do nových výrobných zariadení alebo rozšírili existujúce kapacity, aby uspokojili rastúci dopyt v Únii. Skutočnosť, že noví výrobcovia začali s výrobou počas posudzovaného obdobia, viedla k pozitívnemu vývoju ukazovateľov, ako sú objem výroby, kapacita výroby, objem predaja a zamestnanosť.
(103)
Prešetrovanie tiež ukázalo, že tento typ výrobného odvetvia potrebuje určitý čas, dva až tri roky od začatia výroby, kým dosiahne normálnu úroveň výroby.
4.4.2. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2008
2009
2010
OP
Objem výroby (v tonách)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Výrobná kapacita (v tonách)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Využitie kapacity (%)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Zdroj:
na základe údajov výrobného odvetvia Únie poskytnutých navrhovateľom.
(104)
V dôsledku prijatia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie výroba v Únii počas posudzovaného obdobia výrazne vzrástla, približne o 57 %. Od roku 2008 do roku 2010 sa výroba v Únii zvýšila o 36 %, no následne sa tento rast výrazne spomalil a počas OP dosahoval iba 3,5 % v porovnaní s rokom 2010.
(105)
Výrobná kapacita počas posudzovaného obdobia tiež vzrástla o 37 % a jej rast mal podobný priebeh ako rast objemu výroby.
(106)
Využitie kapacity počas posudzovaného obdobia vzrástlo o 14 % a tento nárast bol dosiahnutý na začiatku posudzovaného obdobia. Vzhľadom na začiatočnú fázu určitých výrobcov z Únie v roku 2009 sa očakávalo, že využitie kapacity sa ešte zvýši, keďže výrobcovia obvykle potrebujú dva až tri roky od začatia činnosti na to, aby dosiahli normálne úrovne výroby, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 103. To sa však nestalo.
(107)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že viaceré spoločnosti v EÚ začali prevádzku na začiatku posudzovaného obdobia alebo počas neho pre očakávané zverejnenie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie. Viedlo to k pozitívnemu vývoju najmä pre vyššie uvedené faktory ujmy, predovšetkým v období do roku 2010. Situácia na trhu Únie sa však zmenila súbežne s nárastom dumpingového dovozu z USA v roku 2010 a nárast aktivity, ktorý sa očakával počas OP, nenastal.
4.4.3. Objem predaja a podiel na trhu
2008
2009
2010
OP
Objem predaja (v tonách)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Podiel na trhu (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Zdroj:
na základe údajov výrobného odvetvia Únie poskytnutých navrhovateľom.
(108)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o 59 % a jeho podiel na trhu o 13,8 percentuálnych bodov. Objem predaja stabilne stúpal od roku 2008 do roku 2010, no od roku 2010 do OP objem predaja stúpal menej ako spotreba, ktorá sa v tom období zvýšila o 6,8 %.
(109)
Podobne, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa do roku 2010 zvyšoval, no potom počas OP začal klesať. V období od roku 2010 do OP dovoz z USA takmer zdvojnásobil svoj podiel na trhu, keď získal 7,2 percentuálneho bodu, kým výrobné odvetvie Únie stratilo 2,2 percentuálneho bodu.
4.4.4. Rast
(110)
Spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšila, až o 29,2 %. Hoci sa v tom istom období zvýšil aj objem predaja a podiel na trhu, výrobné odvetvie Únie nemalo v plnej miere prospech z tohto rastu spotreby, predovšetkým od roku 2010. Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania sa rast objemu predaja výrobného odvetvia Únie spomalil a trhový podiel v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi klesol.
(111)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že model rastu, ktorý vykazovali niektoré ukazovatele počas posudzovaného obdobia, nezodpovedá situácii výrobného odvetvia postihnutého ujmou. Ako sa však vysvetlilo vyššie, prešetrovanie ukázalo, že spomalenie rastu výrobného odvetvia Únie v roku 2010 a počas obdobia prešetrovania sa časovo zhoduje s nárastom dumpingového dovozu za nízke ceny z USA.
4.4.5. Zamestnanosť a produktivita
2008
2009
2010
OP
Počet zamestnancov
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Produktivita
(jednotka/zamestnanec)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Zdroj:
na základe údajov výrobného odvetvia Únie poskytnutých navrhovateľom.
(112)
Zamestnanosť v posudzovanom období vzrástla o 9 %. Konkrétnejšie, od roku 2008 do roku 2010 vzrástla o 8 %, no počas OP sa zvýšila zanedbateľne, o 1 %. Tento trend kopíruje vývoj výrobnej kapacity a objemu výroby v Únii.
(113)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie sa merala ako produkcia na zamestnanú osobu za rok. V posudzovanom období výrazne vzrástla až o 44 %, čo odrážalo efekt zaúčania sa a zvyšovania efektívnosti počas fázy začatia výroby a po nej.
4.4.6. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(114)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu z príslušnej krajiny sa vplyv dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie, zistených počas OP, nemôže považovať za zanedbateľný.
4.4.7. Zotavenie sa z účinkov predchádzajúceho dumpingu
(115)
Táto položka v tomto prípade nie je relevantná pre absenciu predchádzajúcich účinkov dumpingu.
4.4.8. Priemerné jednotkové ceny výrobného odvetvia Únie
2008
2009
2010
OP
Jednotkové ceny (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Zdroj:
odpovede z dotazníkov vyplnených výrobcami z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(116)
Ceny výrobného odvetvia Únie sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili celkovo o 9 %. V roku 2009 v porovnaní s rokom 2008 poklesli, no potom sa začali stabilne zvyšovať až do konca OP. Prešetrovanie však ukázalo, že rast cien nebol dostatočný na to, aby výrobnému odvetviu Únie umožnil vykryť náklady. Rozdiel medzi predajnými cenami a nákladmi sa ďalej zvyšoval, najmä počas OP. Táto situácia bola súbežná so zvýšenou prítomnosťou dumpingového dovozu z USA za nízke ceny na trh Únie.
(117)
Prešetrovanie ukázalo, že ceny výrobného odvetvia Únie zostali počas posudzovaného obdobia vyššie (až o 23 %) ako ceny dumpingového dovozu z USA.
4.4.9. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál
2008
2009
2010
OP
Čistý zisk pred zdanením (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008 = 100
- 100
4
- 102
- 246
Ziskovosť predaja Únie (% čistého predaja)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008= - 100
- 100
3
-49
-84
Peňažný tok (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008 = 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Peňažný tok predaja Únie neprepojeným zákazníkom v %
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008 = 100
- 100
980
930
494
Investície (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Návratnosť investícií
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Zdroj:
odpovede z dotazníkov vyplnených výrobcami z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(118)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila v absolútnych sumách (čistý zisk pred zdanením) a vyjadrila sa aj ako čistý zisk alebo strata pred zdanením ako percentuálny podiel z obratu pri predaji podobného výrobku. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola počas posudzovaného obdobia negatívna, s výnimkou roku 2009, keď spoločnosti zaradené do vzorky dokázali hospodáriť vyrovnane.
(119)
Návratnosť investícií mala podobný priebeh, keď výrazne zaostávala za potrebnou návratnosťou, ktorá by umožnila tomuto výrobnému odvetviu Únie prežiť.
(120)
Peňažný tok bol v roku 2008 negatívny a zlepšil sa až v rokoch 2009 a 2010. Počas obdobia prešetrovania však peňažný tok začal opäť klesať, čo odrážalo zhoršujúcu sa schopnosť výrobného odvetvia Únie financovať svoju činnosť z vlastných zdrojov.
(121)
Vývoj ziskovosti, peňažného toku a návratnosti investícií počas posudzovaného obdobia obmedzoval schopnosť výrobného odvetvia Únie investovať do svojej činnosti a brzdil jeho rozvoj, čo jasne preukázal pokles investícií o 93 % v tomto období.
4.4.10. Mzdy
2008
2009
2010
OP
Mzdy (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Priemerné mzdové náklady na zamestnanca (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Zdroj:
odpovede z dotazníkov vyplnených výrobcami z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(122)
Mzdy sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 32 %, čo odráža rast produktivity zamestnancov.
4.4.11. Zásoby
2008
2009
2010
OP
Konečný stav zásob (v tonách)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Stav zásob v pomere k výrobe (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Zdroj:
odpovede z dotazníkov vyplnených výrobcami z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(123)
Počas posudzovaného obdobia úroveň zásob mierne poklesla.
4.5. Záver týkajúci sa ujmy
(124)
Prešetrovanie ukázalo, že v roku 2010 a najmä počas obdobia prešetrovania sa objavil nárast dumpingového dovozu za nízke ceny na trh Únie. V tom období sa zlepšili niektoré ukazovatele ujmy, týkajúce sa hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie, tento rast však nebol v súlade s nárastom spotreby počas posudzovaného obdobia a zlepšenie tak nebolo dostatočné na to, aby výrobné odvetvie Únie mohlo rozvíjať svoje činnosti.
(125)
Niektoré ukazovatele, ako sú objem predaja, objem výroby a využívanie kapacít, vykazovali počas posudzovaného obdobia pozitívny trend, čo je bežné v prípade novej a rozvíjajúcej sa činnosti. Vysvetľuje to skutočnosť, že noví výrobcovia z Únie v tom období vstupovali na trh. Prešetrovanie však ukázalo, že situácia na trhu v rámci Únie od roku 2010, keď sa objavil nárast dovozu za nízke ceny, neumožnila výrobcom z Únie vyvinúť dostatočnú aktivitu a dosiahnuť primeranú cenovú úroveň, aby mohli rozvinúť a udržať dôležité investície, ktoré realizovali v posudzovanom období.
(126)
Zistilo sa, že dovoz za nízke ceny neustále podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie. Úroveň cien neumožnila tomuto odvetviu, aby pokrývalo svoje náklady a realizovalo peňažný tok a zisky nevyhnutné pre rozvoj činností.
(127)
Príznaky ujmy týkajúce sa finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, ako sú ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií, sa skutočne zhoršovali, alebo ďaleko zaostávali za bežnou úrovňou. To vážne ovplyvnilo schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál a ďalej investovať do svojich činností.
(128)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia prešetrovania značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
5.1. Úvod
(129)
V súlade s článkom 3 ods. 5 a 6 základného nariadenia bolo preskúmané, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
5.2. Vplyv dumpingového dovozu
(130)
Ako už bolo spomenuté, spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia výrazne vzrástla, až o 29,2 %. Objem dumpingového dovozu z príslušnej krajiny však značne stúpol, a to z podielu na trhu Únie vo výške 1,9 % na začiatku posudzovaného obdobia až na 15,7 % v období prešetrovania. Tým zjavne vznikal tlak na výrobné odvetvie Únie, predovšetkým od roku 2010 do konca obdobia prešetrovania, keď sa tento dovoz viac než zdvojnásobil. Od roku 2010, a predovšetkým počas obdobia prešetrovania, sa na trh Únie dostávali veľké objemy dumpingového dovozu za nízke ceny z USA a podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Táto situácia neumožňovala rozvoj odvetvia, aký sa očakával počas obdobia prešetrovania.
(131)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že situácia výrobného odvetvia Únie sa práve od roku 2010 do obdobia prešetrovania zlepšila, čo sa časovo zhodovalo so zdvojnásobením dovozu z USA. Ako sa vysvetlilo v odôvodneniach 102 a 107, skutočnosť, že mnohí výrobcovia z Únie začali vstupovať na trh počas posudzovaného obdobia, viedla k pozitívnemu vývoju niektorých ukazovateľov ujmy, ako napríklad objemu výroby a objemu predaja. Výrobné odvetvie Únie však v období prešetrovania v porovnaní s rokom 2010 stratilo svoj podiel na trhu, zatiaľ čo trh Únie zároveň zažíval najväčší nárast dumpingového dovozu z USA. Existencia cenového podhodnotenia a tlaku na ceny viedla k zhoršeniu všeobecnej finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, predovšetkým pokiaľ ide o jeho ziskovosť.
(132)
Dumpingový dovoz za nízke ceny tak zohral významnú úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.
5.3. Vplyv ostatných faktorov
(133)
Preskúmali sa tieto známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že sa žiadna ujma zapríčinená týmito faktormi nepripíše dumpingovému dovozu: dovoz z iných krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, vplyv hospodárskej krízy a ďalšie faktory, ako sú výkyvy cien surovín, vývoj dopytu a údajné vnútorné problémy spoločností výrobného odvetvia Únie.
5.3.1. Dovoz z iných krajín (z Brazílie)
(134)
Podľa dostupných informácií žiadna krajina okrem Brazílie nevyvážala príslušný výrobok do Únie vo významnom množstve počas posudzovaného obdobia. Pokiaľ ide o ceny, brazílske dovozné ceny boli stále výrazne nižšie ako ceny výrobcov z Únie. Dovoz z Brazílie však počas posudzovaného obdobia zjavne vykazoval klesajúci trend z hľadiska objemu (- 81 %) a podielu na trhu (- 25,8 %). Keďže objem dovozu klesol počas obdobia prešetrovania na takú nízku úroveň, nie je možné dospieť k záveru, že by tento dovoz narušil príčinnú súvislosť medzi dovozom za nízke ceny z USA a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania.
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu z Brazílie (v tonách)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
Trhový podiel dovozu z Brazílie (v %)
30,3
22,8
9,7
4,5
Priemerná jednotková cena CIF
(EUR/tona dovozu)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Zdroj:
Eurostat, Agentúra Spojeného kráľovstva pre obnoviteľné palivá, databáza colných orgánov o dovoze poskytnutá Holandskom, Švédskom a Fínskom a podnet.
(135)
Zainteresované strany uviedli, že dovoz z Brazílie zostal počas celého posudzovaného obdobia nad hranicou de minimis a že sa na trhu Únie realizoval za dumpingové ceny. Ďalej tvrdili, že dovoz z USA iba nahradil podiel na trhu, ktorý uvoľnil brazílsky dovoz. Dovoz z USA sa teda údajne nedá považovať za príčinu značnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(136)
Ako už bolo vysvetlené, brazílsky dovoz v posudzovanom období výrazne poklesol. Jeho podiel na trhu sa znížil z 30,3 % na 4,5 % v čase, keď spotreba výrazne vzrástla. Vzhľadom na úroveň cien, ktorú na trhu Únie udržiavali brazílski vývozcovia, nedá sa vylúčiť, že prítomnosť brazílskeho bioetanolu do určitej miery prispela k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Usúdilo sa však, že tento dovoz sa počas obdobia prešetrovania znížil na takú nízku úroveň, že sa nedá považovať za závažnú príčinu tejto ujmy. Skutočne, v období od roku 2010 do OP, kým sa dovoz z Brazílie znížil zhruba o 200 000 ton, dumpingový dovoz z USA sa zvýšil o viac než 330 000 ton. Z tohto dôvodu sa usudzuje, že prítomnosť brazílskeho bioetanolu na trhu Únie, najmä počas OP, nemala taký vplyv, aby mohla narušiť zistenú príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie v tom období.
5.3.2. Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie
2008
2009
2010
OP
Objem predaja na vývoz (v tonách)
26 263
41 023
53 085
59 633
Zdroj:
podnet a dotazníkové odpovede výrobcov z Únie, zaradených do vzorky.
(137)
Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Únie vyvážalo počas obdobia prešetrovania malé objemy bioetanolu za ceny, ktoré vysoko prekračovali ceny uplatňované na trhu Únie. To viedlo k záveru, že výkonnosť v oblasti vývozu nie je faktorom, ktorý by narušil príčinnú súvislosť medzi ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie a dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny.
5.3.3. Vplyv hospodárskej krízy
(138)
Nezistilo sa, že by hospodárska kríza mala negatívny vplyv na výrobné odvetvie Únie. Spotreba bioetanolu v Únii zaznamenala najväčší nárast v roku 2009, ktorý sa všeobecne považuje za najhorší rok hospodárskej krízy. V tom istom období sa zvýšila aj výroba a predaj výrobcov z Únie.
(139)
Na základe uvedeného sa usúdilo, že hospodárska kríza nenarušila príčinnú súvislosť medzi dovozom za nízke ceny z príslušnej krajiny a značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.
5.3.4. Iné faktory
(140)
Zainteresované strany spomenuli aj ďalšie faktory, ktoré mohli narušiť uvedenú príčinnú súvislosť, napríklad výkyvy cien surovín, vývoj dopytu, ktorý bol nižší, než sa očakávalo, regulačný rámec v Únii, ktorý údajne pôsobí proti výrobcom z Únie, a isté údajné vnútorné problémy výrobcov z Únie.
(141)
Pokiaľ ide o výkyvy cien surovín, zistilo sa, že ceny kukurice aj pšenice boli počas posudzovaného obdobia nestále. Prešetrovanie však ukázalo, že väčšina výrobcov si toto riziko zabezpečila so svojimi dodávateľmi alebo na finančných trhoch prostredníctvom osobitného mechanizmu určovania cien. Hoci sa teda ceny východiskových surovín menili, predovšetkým v období od roku 2008 do roku 2010, keď bola cena kukurice nižšia ako cena pšenice, v druhej polovici obdobia prešetrovania boli ceny východiskových surovín viac-menej rovnaké. To naznačuje, že akékoľvek cenové rozdiely sa znižujú na minimum a nemajú dlhodobý charakter.
(142)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že vykonávanie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie v členských štátoch bolo príliš pomalé a že spotreba zaostávala za cieľmi stanovenými v uvedenej smernici. Jednako aj keby pôvodné ciele neboli v posudzovanom období úplne splnené, nie je možné ignorovať skutočnosť, že spotreba v tom období výrazne vzrástla, konkrétne o 29,2 %, je pozitívnym faktorom, ktorý nie je možné v rámci analýzy ignorovať. V každom prípade údajná pomalá implementácia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie nemôže ospravedlniť existenciu veľkých objemov dumpingového dovozu za nízke ceny na trhu Únie, ktorý podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie a spôsobil ujmu tomuto odvetviu. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie odmieta.
(143)
Zainteresované strany tiež tvrdili, že samotné výrobné odvetvie Únie nemohlo splniť požiadavku Únie v dôsledku neistoty v oblasti regulácie a že systém osvedčovania je veľmi pomalý, čo znižuje výhody výrobcov z Únie, ktorí sú držiteľmi osvedčenia. Napokon podľa niektorých zainteresovaných strán skutočnosť, že mnohí výrobcovia z Únie mali počas posudzovaného obdobia vnútorné problémy, vysvetľuje všetky ujmy, ktoré utrpeli. Tieto tvrdenia však neboli podložené a prešetrovanie nepotvrdilo ich odôvodnenosť. Treba však zdôrazniť, že prešetrovanie dokázalo, že akákoľvek údajná nízka úroveň výroby Únie bola zdôvodnená najmä nízkou úrovňou predajných cien na trhu Únie, ktorá bola vo veľkej miere ovplyvnená nárastom dumpingového dovozu z USA za nízke ceny podhodnocujúce ceny výrobcov z Únie, najmä počas OP. Zdá sa, že výrobcovia EÚ nemali inú možnosť a museli zastaviť výrobu, pretože ceny im neumožňovali ani vykryť náklady na suroviny, najmä počas OP. Z toho vyplýva, že vyššie uvedené nepodložené tvrdenia nie sú dostatočné na to, aby narušili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP.
(144)
Preto sa dospelo k záveru, že žiadny z uvedených faktorov nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie a dumpingovým dovozom z USA.
(145)
Zainteresované strany napokon uvádzajú skutočnosť, že počas OP bol značný počet dovozov deklarovaný pod položkou KN 3824 s cieľom získať vymeranie nižšieho cla. Po ukončení OP sa úroveň príslušných colných záväzkov zvýšila. Uvedené strany sa domnievajú, že ujma bola spôsobená nízkym clom a nie dumpingom. V tejto súvislosti postačí uviesť, že clá sa môžu meniť kedykoľvek a že preto tento argument nemôže spochybniť existenciu ujmy počas obdobia prešetrovania.
5.4. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(146)
Uvedená analýza preukázala, že za posudzované obdobie došlo k podstatnému zvýšeniu objemu a trhového podielu dovozu za nízke ceny, pochádzajúceho z príslušnej krajiny. Okrem toho sa zistilo, že ceny tohto dovozu boli nižšie ako ceny, ktoré výrobné odvetvie Únie uplatňovalo na trhu Únie.
(147)
Toto zvýšenie objemu a podielu na trhu dovozu za nízke ceny z príslušnej krajiny sa časovo zhodovalo s celkovým a pokračujúcim zvyšovaním spotreby v Únii, ale aj s negatívnymi výsledkami výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Vývozcom z príslušnej krajiny sa podarilo zvýšiť podiel na trhu systematickým znižovaním svojich cien oproti výrobnému odvetviu Únie. Výrobné odvetvie Únie zároveň nebolo schopné dosiahnuť udržateľnú pozitívnu úroveň ziskovosti, a to ani napriek zvýšenej činnosti.
(148)
Skúmanie ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, ukázalo, že žiadny z nich nemohol mať na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(149)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z USA spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
6. ZÁUJEM ÚNIE
6.1. Predbežná poznámka
(150)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek záveru o ujme spôsobenej dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny existovali pádne dôvody, na základe ktorých by sa mohlo dospieť k záveru, že prijatie antidumpingových opatrení v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
6.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(151)
Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil dumpingový dovoz z USA. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia na nápravu vplyvov tohto dovozu, ktoré narušujú obchod, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(152)
Očakáva sa, že uloženie antidumpingových ciel obnoví účinné obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie umožní upraviť ceny tak, aby odrážali výrobné náklady. Možno tiež očakávať, že zavedenie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo zvýšiť objem predaja a tým získať späť podiel na trhu, ktorý stratilo v dôsledku prítomnosti dumpingového dovozu. To bude mať ďalší pozitívny vplyv na jeho finančnú situáciu a ziskovosť.
(153)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie vyrovnávacích ciel na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v USA nebude proti záujmom výrobného odvetvia Únie.
6.3. Záujem dovozcov
(154)
Dve spoločnosti poslali odpovede na otázky v dotazníku určenom pre neprepojených dovozcov z Únie. Overovanie na mieste sa vykonalo v priestoroch týchto spolupracujúcich dovozcov. Pre obe navštívené spoločnosti predstavuje obchod s bioetanolom iba malú časť celkového obratu (menej než 5 %). Obaja dovozcovia okrem toho uviedli, že by dokázali na svojich zákazníkov-používateľov preniesť akékoľvek zvýšenie cien.
(155)
Na základe dostupných informácií bol prijatý záver, že zavedenie opatrení nebude mať na dovozcov výrazný negatívny vplyv.
6.4. Záujem používateľov
(156)
Štyri spoločnosti poslali odpovede na otázky v dotazníku určenom pre používateľov z Únie. Overovanie na mieste sa vykonalo v priestoroch jednej z nich.
(157)
Pre navštívenú spoločnosť predstavuje obchod s bioetanolom iba malú časť jej celkového obratu, menej než 5 %. Spoločnosť si vypracovala posúdenie vplyvu pre zmes E5 a vypočítala, že clo vo výške 100 EUR/m3 by viedlo k zvýšeniu ceny na čerpadle o 0,005 EUR/liter.
(158)
Pokiaľ ide o ostatných troch používateľov, na základe údajov z ich odpovedí na otázky v dotazníku je zrejmé, že vplyv uloženia cla by bol tiež obmedzený. Pre jednu spoločnosť sú objemy nakupované z príslušnej krajiny pomerne obmedzené a uloženie antidumpingového cla by malo minimálny vplyv na jej ziskovosť.
(159)
Ďalší dvaja spolupracujúci používatelia sú prepojení a vyhlásili, že akékoľvek uloženie antidumpingových ciel dokážu preniesť na svojich zákazníkov. Jednoznačne tiež uviedli, že majú dostatok možností výberu zdrojov dodávok a nie sú závislí od dovozu z USA.
(160)
Zainteresované strany tvrdili, že v Únii nie je dostatočná kapacita na uspokojenie celého dopytu a že Únia bude musieť dovážať bioetanol, aby zabezpečila všetky svoje potreby týkajúce sa tohto výrobku. Overené údaje o kapacite ukazujú, že v Únii bola aj nevyužitá kapacita, najmä vzhľadom na nízku úroveň predajných cien. Z toho vyplýva, že výrobcovia z Únie by najmä po odstránení narušenia obchodu z trhu boli schopní zvýšiť svoju výrobu tak, aby uspokojili rastúci dopyt. Navyše v blízkej budúcnosti sa očakáva vybudovanie nových závodov a ich uvedenie do prevádzky, čím sa zníži akékoľvek údajné riziko nedostatku bioetanolu v Únii.
(161)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že zavedenie antidumpingových opatrení proti dovozu bioetanolu z USA nebude mať na používateľov z Únie výrazný negatívny vplyv.
6.5. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(162)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zavedeniu antidumpingových opatrení na dovoz bioetanolu s pôvodom v USA.
7. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(163)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, mali by sa uložiť konečné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
(164)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie bez toho, aby boli prekročené zistené dumpingové rozpätia.
(165)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto odvetví pri predaji podobného výrobku v Únii v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu.
(166)
V tomto prípade, so zreteľom na skutočnosti uvedené najmä v odôvodneniach 102 a 103, sa usudzuje, že cieľový zisk výrobného odvetvia Únie by mal vychádzať zo zisku dosahovaného v čase, keď dovozy z USA boli zanedbateľné, t. j. z priemerného ziskového rozpätia pred zdanením niektorého z výrobcov Únie zahrnutých do vzorky v rokoch 2008 a 2009, a to výrobcu, ktorý nebol v počiatočnej fáze v tom čase. Preto sa usúdilo, že ziskové rozpätie na úrovni 6,8 % z obratu je primerané a môže sa považovať za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo dosiahnuť za bežných obchodných podmienok v prípade neexistencie poškodzujúceho dumpingu počas OP.
(167)
Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobuje ujmu. Cena nespôsobujúca ujmu sa dosiahla úpravou predajných cien výrobcov v Únii zaradených do vzorky o skutočný zisk/stratu dosiahnutý(-ú) počas OP a pripočítaním už uvedeného rozpätia zisku.
(168)
Potrebné zvýšenie ceny bolo potom určené na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov z USA, stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením, s cenou výrobkov, za ktorú ich predávalo výrobné odvetvie Únie na trhu Únie počas OP a ktorá nespôsobuje ujmu. Každý rozdiel zistený takým porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej hodnoty na parite CIF.
7.2. Forma a úroveň cla
(169)
Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. Všetky colné sadzby by sa teda mali stanoviť na úrovni zistených dumpingových rozpätí.
(170)
Navrhuje sa toto konečné antidumpingové clo:
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Konečné clo v
Celoštátne dumpingové rozpätie (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Vzhľadom na skutočnosť, že antidumpingové clo sa bude vzťahovať na zmesi obsahujúce viac ako 10 % (v/v) bioetanolu z hľadiska objemu, a to v pomere k obsahu bioetanolu, sa v záujme účinného uplatňovania tohto opatrenia colnými orgánmi členských štátov považuje za vhodné stanoviť clo ako pevnú sumu na základe obsahu čistého bioetanolu.
(172)
Sadzba antidumpingového cla uvedená v tomto nariadení sa stanovila na základe zistení tohto prešetrovania. Preto odráža situáciu zistenú počas tohto šetrenia. Toto celoštátne clo uplatniteľné na všetky spoločnosti sa vzťahuje na dovoz príslušného výrobku pochádzajúceho z USA.
(173)
Hoci sa pôvodne uvažovalo o obmedzení trvania opatrení na 3 roky vzhľadom na pozorovaný dynamický vývoj trhu, pokiaľ ide o predmetný výrobok, táto otázka sa znovu posúdila na základe pripomienok, ktoré predložili zainteresované strany. Sťažovatelia predovšetkým namietali, že by bolo príliš skoro predpokladať v tejto fáze zásadnú zmenu v trhových modeloch, keďže preorientovanie sa na novú generáciu bioetanolu si môže vyžiadať značný čas a nemala by sa preto zohľadňovať v predkladanom návrhu. Bolo by takisto predčasné predpokladať, aký bude výsledok a vplyv niektorých regulačných návrhov, ktoré sú v súčasnosti predmetom rokovaní, na jednotlivé subjekty na trhu. Po zvážení týchto argumentov sa usúdilo, že nebolo správne odchýliť sa od bežného obdobia platnosti opatrení, ako je ustanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia. To nemá vplyv na možnosť ktorejkoľvek zúčastnenej strany požiadať o preskúmanie, pokiaľ si to okolnosti vyžadujú, a to v súlade s článkom 11 ods. 3.
8. REGISTRÁCIA
(174)
Komisia dostala žiadosti navrhovateľa o registráciu dovozu bioetanolu s pôvodom v USA. Podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia môže Komisia po konzultácii s poradným výborom nariadiť colným úradom, aby podnikli vhodné kroky na zavedenie registrácie dovozu, aby bolo možné od dátumu takejto registrácie následne uplatniť na tento dovoz opatrenia. Registráciu dovozu je možné zaviesť na základe žiadosti výrobného odvetvia Únie, ktorá obsahuje dostatočné dôkazy na odôvodnenie takého postupu. Navrhovateľ argumentoval, že keďže registrácia bola uložená v súbežnom antisubvenčnom konaní týkajúcom sa bioetanolu s pôvodom v USA (14), tieto podmienky boli automaticky splnené.
(175)
Je však potrebné zdôrazniť, že registrácia v súbežnom antisubvenčnom konaní sa vykonala za úplne odlišných okolností. Ako sa uvádza v odôvodnení 10 k nariadeniu (EÚ) č. 771/2012, napriek pozitívnym zisteniam vyrovnávacieho subvencovania a materiálnej ujmy ním spôsobenej výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania sa Komisia rozhodla neprijať predbežné vyrovnávacie clá, pretože sa predbežne zistilo, že hlavný systém subvencovania, ktorý fungoval počas obdobia prešetrovania, zanikol, v tom zmysle, že v čase uloženia dočasných opatrení by už neposkytoval výhody. Existujú však dôkazy, že Spojené štáty v nasledujúcich mesiacoch možno opäť zavedú hlavný subvenčný systém, o ktorom sa zistilo, že je napadnuteľný, a to so spätným účinkom. V takom prípade Komisia usúdila, že by v rámci tohto prešetrovania bola oprávnená prijať (a nakoniec vyberať) dočasné vyrovnávacie clo. Komisia sa tak s cieľom chrániť práva Európskej únie za týchto osobitných okolností rozhodla nariadiť colným orgánom, aby dovoz registrovali. Tieto špecifické okolnosti sa nevzťahujú na toto antidumpingové konanie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz bioetanolu, uvádzaného aj ako „etanolové palivo“, t. j. etylalkoholu vyrobeného z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), denaturovaného alebo nedenaturovaného, okrem produktov s obsahom vody vyšším ako 0,3 % (m/m), meraným podľa normy EN 15376, ako aj etylalkoholu vyrobeného z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), obsiahnutého v zmesiach s benzínom s obsahom etylalkoholu vyšším ako 10 % (v/v), určeného na použitie ako palivo, v súčasnosti zaradeného pod číselné znaky KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97 (číselné znaky TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824909767) a s pôvodom v Spojených štátoch amerických.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na výrobok opísaný v odseku 1 je 62,3 EUR za tonu netto. Antidumpingové clo sa uplatňuje úmerne podľa hmotnostného podielu celkového obsahu čistého etylalkoholu vyrobeného z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie) (obsah bioetanolu).
3. Výrobky opísané v odseku 1 sa oslobodzujú od konečného antidumpingového cla, ak majú použitie iné ako palivo. Toto oslobodenie podlieha podmienkam stanoveným v príslušných ustanoveniach Európskej únie týkajúcich sa colnej kontroly použitia takéhoto tovaru (pozri články 291 až 300 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93).
4. V prípadoch, keď sa tovar poškodí pred prepustením do voľného obehu a cena skutočne zaplatená alebo cena, ktorá sa má skutočne zaplatiť, sa preto pomerne rozdelí na účely stanovenia colnej hodnoty v súlade s článkom 145 nariadenia (EHS) č. 2454/93, výška antidumpingového cla vypočítaná zo súm uvedených v predchádzajúcom texte sa zníži o percento, ktoré zodpovedá pomernému rozdeleniu ceny skutočne zaplatenej alebo ceny, ktorá sa má skutočne zaplatiť.
5. Pokiaľ nie je ustanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 18. februára 2013