ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 17. prosince 2012
o přistoupení Evropské unie k Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží
(2013/5/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním, která byla následně přejmenována na Úmluvu o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří (dále jen „Barcelonská úmluva“), byla jménem Evropského společenství uzavřena rozhodnutím Rady 77/585/EHS (2) a změny Barcelonské úmluvy byly přijaty rozhodnutím Rady 1999/802/ES (3).
(2)
V souladu s článkem 7 Barcelonské úmluvy smluvní strany přijímají veškerá vhodná opatření, jejichž cílem je předcházet, snižovat, potírat a co možná nejúplněji odstranit znečišťování oblasti Středozemního moře působené průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží.
(3)
Jeden z protokolů k Barcelonské úmluvě se týká ochrany Středozemního moře před znečišťováním způsobeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží („Protokol o ochraně pobřežních oblastí“ (Offshore Protocol)). Vstoupil v platnost dne 24. března 2011. Dosud ho ratifikovaly Albánie, Libye, Kypr, Maroko, Sýrie a Tunisko. Kromě Kypru projevily záměr ratifikovat tento protokol nedávno také některé jiné členské státy, které jsou smluvními stranami Barcelonské úmluvy.
(4)
Odhaduje se, že ve Středomoří existuje více než 200 aktivních námořních plovoucích plošin, a další zařízení se zvažují. Očekává se, že po objevení velkých zásob fosilních paliv ve Středozemním moři se průzkum a těžba uhlovodíků zvýší. Vzhledem k polouzavřenému charakteru a zvláštním hydrodynamickým vlastnostem Středozemního moře by havárie takového druhu, jaká postihla v roce 2010 Mexický záliv, mohla mít okamžité nepříznivé přeshraniční důsledky pro středomořské hospodářství a pro křehké mořské a pobřežní ekosystémy. Je pravděpodobné, že ve střednědobém výhledu se průzkumné a těžební činnosti zaměří na další nerostné zdroje na širém moři, v pobřežním šelfu a jeho podloží.
(5)
Pokud by se účinně nereagovalo na rizika plynoucí z takových činností, mohlo by to vážně ohrozit snahy všech členských států, které mají povinnost učinit nezbytná opatření k dosažení a zachování dobrého stavu prostředí svých mořských vod ve Středomoří, jak to požaduje rámcová směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (4). Přijetí nezbytných kroků by také přispělo ke splnění a dodržení závazků a povinností, ke kterým se Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Malta, Slovinsko a samotná Unie zavázaly jako smluvní strany Barcelonské úmluvy.
(6)
Protokol o ochraně pobřežních oblastí zahrnuje řadu opatření, která bude nutno provést na různých úrovních správy. Unie by měla podporovat bezpečnost průzkumu a těžby v pobřežních vodách s tím, že je mimo jiné nutno přihlížet k tomu, že ekologické problémy spojené s takovými aktivitami mají s vysokou pravděpodobností přeshraniční důsledky. Členské státy a jejich dotyčné příslušné orgány by však měly být odpovědné za některá podrobná opatření stanovená v Protokolu o ochraně pobřežních oblastí.
(7)
Sdělení Komise „Řešení otázky bezpečnosti těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách“, přijaté dne 12. října 2010, poukazuje na potřebu mezinárodní spolupráce na podporu bezpečnosti v pobřežních vodách a schopnosti reakce na celém světě a jedním z opatření, jež s tím souvisejí, je prozkoumání možností regionálních úmluv. Sdělení doporučuje opětovně zahájit proces vedoucí ke vstupu Protokolu o ochraně pobřežních oblastí v platnost, a to ve spolupráci s dotčenými členskými státy.
(8)
Rada ve svých závěrech o bezpečnosti těžby ropy a zemního plynu v pobřežních vodách, přijatých dne 3. prosince 2010, prohlásila, že Unie a její členské státy by měly i nadále hrát významnou úlohu v úsilí o co nejvyšší bezpečnostní standardy v rámci mezinárodních iniciativ a na mezinárodních fórech a v rámci regionální spolupráce, například spolupráce ve Středomoří. Rada také vyzvala Komisi a členské státy, aby co nejvíce využívaly stávajících mezinárodních úmluv.
(9)
Evropský parlament v usnesení ze dne 13. září 2011 zdůraznil, že je nutné, aby neratifikovaný Protokol o ochraně pobřežních oblastí, jehož cílem je ochrana proti znečištění v důsledku průzkumu a využívání pevninského šelfu, začal plně platit.
(10)
Jedním z cílů politiky Unie v oblasti životního prostředí je podporovat opatření na mezinárodní úrovni, jež umožní řešit regionální problémy životního prostředí. V souvislosti s Protokolem o ochraně pobřežních oblastí je obzvláště důležité přihlížet k tomu, že v polouzavřeném moři, jako je Středozemní moře, mají případné havárie s vysokou pravděpodobností přeshraniční ekologické dopady. Je proto vhodné, aby Unie přijala všechna nezbytná opatření na podporu bezpečnosti průzkumu a těžby v pobřežních vodách a na ochranu mořského životního prostředí ve Středozemním moři.
(11)
Komise také předkládá návrh nařízení o bezpečnosti při vyhledávání, průzkumu a těžbě ropy a zemního plynu v pobřežních vodách (dále jen „navrhované nařízení“).
(12)
Protokol o ochraně pobřežních oblastí se týká oblasti, jež je v široké míře upravena právem Unie. Zahrnuje například prvky, jako je ochrana mořského prostředí, posuzování vlivů na životní prostředí a odpovědnost za životní prostředí. S výhradou konečného rozhodnutí zákonodárců o navrhovaném nařízení je Protokol o ochraně pobřežních oblastí dále v souladu s cíli navrhovaného nařízení, a to včetně cílů týkajících se povolování, posuzování vlivů na životní prostředí a technických a finančních možností provozovatelů.
(13)
Je nezbytné zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a orgány Unie jak v procesu jednání a uzavření dohod, tak při plnění přijatých závazků. Tato povinnost spolupracovat vyplývá z požadavku jednotnosti mezinárodního zastupování Unie. Členské státy, které jsou smluvními stranami Barcelonské úmluvy a které tak dosud neučinily, by proto měly přijmout nezbytná opatření k dokončení postupů potřebných k ratifikaci Protokolu o ochraně pobřežních oblastí nebo přistoupení k němu.
(14)
Unie by tedy měla přistoupit k Protokolu o ochraně pobřežních oblastí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přistoupení Evropské unie k Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží se schvaluje jménem Unie.
Znění Protokolu o ochraně pobřežních oblastí se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady jmenuje osobu nebo osoby zmocněné uložit jménem Unie listinu o schválení u španělské vlády, která plní podle čl. 32 odst. 2 Protokolu o ochraně pobřežních oblastí funkci depozitáře, vyjadřující souhlas Unie být Protokolem o ochraně pobřežních oblastí vázána (5).
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 17. prosince 2012.
ROZHODNUTIE RADY
zo 17. decembra 2012
o pristúpení Európskej únie k Protokolu o ochrane Stredozemného mora pred znečisťovaním spôsobeným prieskumom a využívaním kontinentálneho šelfu a morského dna a jeho podložia
(2013/5/EÚ)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a),
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
keďže:
(1)
Dohovor o ochrane Stredozemného mora pred znečisťovaním, ktorého názov bol neskôr zmenený na Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora (ďalej len „Barcelonský dohovor“), bol uzavretý v mene Európskeho spoločenstva formou rozhodnutia Rady 77/585/EHS (2) a zmeny a doplnenia Barcelonského dohovoru boli schválené vo forme rozhodnutia Rady 1999/802/ES (3).
(2)
V súlade s článkom 7 Barcelonského dohovoru majú zmluvné strany prijať všetky vhodné opatrenia na prevenciu a zmiernenie znečisťovania oblastí Stredozemného mora spôsobeného prieskumom a využívaním kontinentálneho šelfu a morského dna a jeho podložia, na boj proti nemu a na jeho eliminovanie v čo najväčšej miere.
(3)
Jeden z protokolov Barcelonského dohovoru sa zaoberá ochranou Stredozemného mora pred znečisťovaním spôsobeným prieskumom a využívaním kontinentálneho šelfu a morského dna a jeho podložia (ďalej len „Protokol o pobrežiach“). Protokol o pobrežiach nadobudol účinnosť 24. marca 2011. Doteraz ho ratifikovali Albánsko, Cyprus, Líbya, Maroko, Sýria a Tunisko. Okrem Cypru niektoré ďalšie členské štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Barcelonského dohovoru, nedávno takisto oznámili svoj zámer ratifikovať protokol.
(4)
Odhaduje sa, že v Stredozemí je inštalovaných viac ako 200 aktívnych morských plošín, a o inštalácii ďalších sa uvažuje. Po objavení veľkých ložísk fosílnych palív v Stredozemí sa očakáva nárast činností zameraných na prieskum a využívanie uhľovodíkov. Vzhľadom na polouzavretý charakter Stredozemného mora a osobitné hydrodynamické pomery by mala havária podobného typu ako havária, ktorá sa stala v Mexickom zálive v roku 2010, bezprostredné cezhraničné nepriaznivé následky na ekonomiku stredomorských krajín a na krehké morské a pobrežné ekosystémy. Je pravdepodobné, že v strednodobom horizonte budú aj ďalšie nerastné zdroje, ktoré sa nachádzajú v hĺbke mora, ako aj morské dno a jeho podložie, predmetom činností zameraných na ich prieskum a využívanie.
(5)
Neschopnosť účinne riešiť riziká spojené s týmito činnosťami by mohla vážne ohroziť úsilie všetkých členských štátov, ktoré majú povinnosť prijať potrebné opatrenia na dosiahnutie a udržanie svojich morských vôd v Stredozemí v dobrom environmentálnom stave, ako to požaduje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (4). Prijatie potrebných opatrení by okrem toho prispelo k splneniu záväzkov a dodržaniu povinností, ku ktorým sa Grécko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Cyprus, Malta, Slovinsko a Únia ako celok zaviazali ako zmluvné strany Barcelonského dohovoru.
(6)
Protokol o pobrežiach zahŕňa široký rozsah ustanovení, ktoré sa budú musieť implementovať na rôznych úrovniach štátnej správy. Únia by mala podporovať bezpečnosť činností zameraných na prieskum a využívanie pobreží s tým, že environmentálne problémy spojené s podobnými činnosťami majú okrem iného s vysokou pravdepodobnosťou cezhraničné vplyvy, pričom členské štáty a ich dotknuté príslušné orgány by mali byť zodpovedné za vykonávanie niektorých podrobných opatrení stanovených v Protokole o pobrežiach.
(7)
V oznámení Komisie z 12. októbra 2010 nazvanom „Otázky bezpečnosti prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori“ sa upozorňuje na potrebu medzinárodnej spolupráce na podporu bezpečnosti a schopnosti reakcie na mori v celosvetovom meradle, pričom jednou zo súvisiacich činností je preskúmanie potenciálu regionálnych dohovorov. V uvedenom oznámení Komisie sa odporúča, aby sa v tesnej spolupráci s príslušnými členskými štátmi opätovne začal proces, ktorý povedie k nadobudnutiu účinnosti Protokolu o pobrežiach.
(8)
Rada v záveroch o otázkach bezpečnosti prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori, ktoré boli prijaté 3. decembra 2010, vyhlásila, že Únia a jej členské štáty by mali naďalej zohrávať kľúčovú úlohu v úsilí o dosiahnutie najvyšších bezpečnostných noriem v rámci medzinárodných iniciatív, fór a regionálnej spolupráce, napríklad v rámci spolupráce v Stredozemí. Rada tiež vyzvala Komisiu a členské štáty, aby čo najlepšie využívali existujúce medzinárodné dohovory.
(9)
Európsky parlament vo svojom uznesení z 13. septembra 2011 zdôraznil, že je dôležité, aby doteraz neratifikovaný Protokol o pobrežiach, ktorý je zameraný na ochranu pred znečisťovaním spôsobeným prieskumom a využívaním, nadobudol plnú účinnosť.
(10)
Jedným z cieľov environmentálnej politiky Únie je podporovať opatrenia na medzinárodnej úrovni, ktoré sa zaoberajú regionálnymi problémami v oblasti životného prostredia. Vo vzťahu k Protokolu o pobrežiach je mimoriadne dôležité uvedomiť si vysokú pravdepodobnosť cezhraničných environmentálnych vplyvov v prípade havárií v polouzavretom mori, akým je aj Stredozemné more. Preto je potrebné, aby Únia prijala všetky opatrenia potrebné na podporu bezpečnosti činností zameraných na prieskum a využívanie pobreží a na ochranu morského prostredia Stredozemného mora.
(11)
Komisia tiež navrhuje nariadenie o bezpečnosti činností vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu v mori (ďalej len „navrhované nariadenie“).
(12)
Protokol o pobrežiach sa dotýka oblasti, na ktorú sa vo veľkej miere vzťahuje právo Únie. Zahŕňa napríklad aspekty, akými sú ochrana morského prostredia, posúdenie vplyvu na životné prostredie a environmentálna zodpovednosť. Protokol o pobrežiach, ktorý však podlieha konečnému rozhodnutiu v legislatívnom procese v súvislosti s navrhovaným nariadením, je okrem toho v súlade s jeho cieľmi, vrátane tých, ktoré sa týkajú povoľovania, posudzovania vplyvu na životné prostredie a technickej a finančnej kapacity hospodárskych subjektov.
(13)
Je dôležité zabezpečiť úzku spoluprácu medzi členskými štátmi a inštitúciami Únie v procese rokovaní a uzatvárania dohôd, ako aj pri plnení prijatých záväzkov. Táto povinnosť spolupráce vyplýva z požiadavky na jednotné medzinárodné zastupovanie Únie. Členské štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Barcelonského dohovoru a ktoré tak ešte neurobili, by preto mali prijať opatrenia potrebné na ukončenie procesu ratifikácie Protokolu o pobrežiach alebo na pristúpenie k nemu.
(14)
Únia by preto mala pristúpiť k Protokolu o pobrežiach,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Týmto sa v mene Únie schvaľuje pristúpenie Európskej únie k Protokolu o ochrane Stredozemného mora pred znečisťovaním spôsobeným prieskumom a využívaním kontinentálneho šelfu a morského dna a jeho podložia.
Text Protokolu o pobrežiach je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
Článok 2
Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) uložiť v mene Únie listinu o schválení u vlády Španielska, ktorá preberá funkciu depozitára podľa článku 32 ods. 2 Protokolu o pobrežiach, s cieľom vyjadriť súhlas Únie s tým, že bude Protokolom o pobrežiach (5) viazaná.
Článok 3
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
V Bruseli 17. decembra 2012