ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2014,
kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES sestavuje na období 2015-2019 seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku
(oznámeno pod číslem C(2014) 7809)
(Text s významem pro EHP)
(2014/746/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 10a odst. 13 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2003/87/ES stanoví, že základním způsobem přidělování povolenek na emise skleníkových plynů provozovatelům zařízení v systému Unie pro obchodování s emisemi (EU ETS) by počínaje rokem 2013 měla být dražba. Způsobilým provozovatelům se však v období 2013-2020 nadále přidělují bezplatné povolenky podle pravidel stanovených směrnicí 2003/87/ES a rozhodnutím Komise 2011/278/EU (2).
(2)
Skutečnost, že neexistuje ambiciózní mezinárodní dohoda o změně klimatu, jejímž cílem by bylo nastavit horní hranici globálního oteplení na 2 °C, by mohla ohrozit příznivé dopady opatření realizovaných Unií. Důsledkem absence mezinárodního závazku by mohl být nárůst emisí skleníkových plynů v třetích zemích, jejichž průmyslová odvětví nejsou vázána srovnatelnými uhlíkovými omezeními (tzv. „únik uhlíku“). V zájmu omezení rizika úniku uhlíku směrnice 2003/87/ES stanoví, že v závislosti na výsledcích mezinárodních jednání Komise sestaví seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku (dále jen „seznam odvětví a pododvětví“). Těmto odvětvím a pododvětvím by měly být přiděleny bezplatné povolenky na 100 % množství určeného podle směrnice 2003/87/ES a rozhodnutí 2011/278/EU, s přihlédnutím k opravnému koeficientu platnému pro všechna odvětví a uvedenému v čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES a stanovenému v příloze II rozhodnutí Komise 2013/448/EU (3).
(3)
V této souvislosti Komise analyzovala, do jaké míry se třetí země, které mají rozhodující podíl na celosvětové produkci odvětví a pododvětví zařazených na seznam odvětví, u nichž se předpokládá únik uhlíku, pevně zavázaly snížit v příslušných odvětvích emise skleníkových plynů, a zda jsou jejich závazky srovnatelné se závazky Unie a plněny ve stejném časovém rámci. Kromě toho se také posuzovalo, do jaké míry je výkonnost zařízení v těchto zemích srovnatelná s výkonností zařízení v Unii. Komise dospěla k závěru, že závazky ke snížení emisí skleníkových plynů nejsou dostatečně srovnatelné, a srovnatelnost uhlíkové výkonnosti je tak irelevantní.
(4)
První seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, byl sestaven v roce 2009 pro roky 2013 a 2014 v rámci rozhodnutí Komise 2010/2/EU (4).
(5)
Posouzení by se mělo zakládat na určitém počtu kvalitativních a kvantitativních kritérií a na údajích z posledních tří let. V tomto smyslu použila Komise údaje z let 2009, 2010 a 2011, neboť za rok 2012 byly k dispozici údaje jen k některým parametrům.
(6)
Při sestavování seznamu odvětví a pododvětví Komise posuzovala riziko úniku uhlíku v odvětvích a pododvětvích podle klasifikace NACE-4, statistické klasifikace ekonomických činností v rámci Evropské unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (5). V rámci klasifikace NACE-4 jsou odvětví přesně definovaná a jsou k dispozici optimální údaje. Každému odvětví je přiřazen čtyřmístný číselný kód a každému pododvětví šestimístný kód CPA nebo osmimístný kód Prodcom, tedy kód podle klasifikace zboží používané pro statistické účely v odvětví průmyslové produkce v Unii, která vychází přímo z klasifikace NACE.
(7)
Jednotlivá odvětví byla nejdříve posouzena na základě kvantitativních kritérií uvedených v čl. 10a odst. 15 a 16 směrnice 2003/87/ES. Pro aplikaci těchto kvantitativních kritérií musela Komise určit součet přímých a nepřímých dodatečných nákladů spojených s uplatňováním směrnice 2003/87/ES.
(8)
Přímé dodatečné náklady spojené s množstvím povolenek, které by dané odvětví muselo koupit, kdyby nebylo považované za odvětví se značným rizikem úniku uhlíku, byly vypočteny na základě údajů o přímých emisích CO2 za jednotlivá odvětví. Tyto údaje pro výpočet přímých nákladů jednotlivých odvětví byly převzaty z protokolu transakcí Evropské unie (EUTL), jenž se považuje za nejpřesnější a nejtransparentnější zdroj dat o emisích CO2 na úrovni zařízení. V databázi EUTL však nejsou k dispozici data pro odvětví a skleníkové plyny, na něž se systém EU ETS vztahuje až od 1. ledna 2013. Komise proto v daných případech použila údaje o přímých emisích CO2, které poskytly členské státy v rámci vnitrostátních prováděcích opatření podle rozhodnutí 2011/278/EU.
(9)
Pro účely stanovení nepřímých dodatečných nákladů Komise shromáždila data o spotřebě elektrické energie podle odvětví poskytnutá členskými státy a ujistila se, že spotřeba elektřiny nebyla pod různými kódy NACE započítaná dvakrát. K určení objemu emisí spojených s výrobou elektřiny spotřebované v různých odvětvích Komise pro účely seznamu odvětví a pododvětví v rozhodnutí 2010/2/EU použila faktor průměrných emisí odvozený z celkové skladby pohonných hmot pro výrobu elektřiny, který, jak usoudila, vycházel z nejpřesnějších údajů. Tentýž faktor průměrných emisí byl použit i v posudcích, na nichž se zakládá toto rozhodnutí.
(10)
Kromě toho, aby Komise mohla určit přímé a nepřímé dodatečné náklady, musela provést odhad průměrné ceny uhlíku. Při posuzování pro účely sestavení seznamu odvětví a pododvětví byla použita předpokládaná cena uhlíku 30 EUR za tunu ekvivalentu CO2. V době platnosti rozhodnutí 2010/2/EU se předpokládaná cena uhlíku použitá v posudcích značně lišila od ceny skutečné, která byla výrazně nižší. Komise ovšem ve svém sdělení nazvaném „Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky na období 2020-2030“ (6) navrhla bezpodmínečně snížit emise skleníkových plynů do roku 2030 o 40 % oproti stavu v roce 1990 a nastavit tomu odpovídající cíl pro energii z obnovitelných zdrojů. Navrhla také vytvořit v systému EU ETS rezervu pro zachování stability trhu. Vzhledem k těmto okolnostem se proto předpokládá, že cena uhlíku se bude v budoucnu více řídit snižováním emisí ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Používat při posuzování pro účely tohoto rozhodnutí i nadále předpokládanou cenu uhlíku na úrovni 30 EUR za ekvivalent tuny CO2 se proto jeví jako odůvodněné.
(11)
Přímé a nepřímé dodatečné náklady by se měly počítat jako podíl hrubé přidané hodnoty. K odhadu hrubé přidané hodnoty u jednotlivých odvětví byla použita data ze strukturální statistiky podnikání Eurostatu.
(12)
Dále Komise posoudila intenzitu obchodu jednotlivých odvětví a pododvětví na základě dat získaných z databáze Eurostatu Comext.
(13)
Celkem posoudila Komise 245 průmyslových odvětví a 24 pododvětví zařazených do oddílů „Těžba a dobývání“ a „Zpracovatelský průmysl“ klasifikace NACE. Odvětví a pododvětví uvedená v bodě 1 přílohy tohoto rozhodnutí splňují kritéria podle čl. 10a odst. 15 a 16 směrnice 2003/87/ES a měla by být považována za odvětví a pododvětví, jimž hrozí značné riziko úniku uhlíku.
(14)
Řada odvětví, u nichž se na základě kvantitativních kritérií stanovených v čl. 10a odst. 15 a 16 nemělo za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, byla posouzena z hlediska kvalitativních kritérií podle čl. 10a odst. 17 směrnice 2003/87/ES. Z kvalitativního hlediska byla posouzena odvětví, jež splňovala kvalitativní kritéria při sestavování předchozího seznamu, odvětví považovaná za mezní případy a odvětví, u nichž si posouzení vyžádali zástupci průmyslových podniků.
(15)
V případě odvětví „Konečná úprava textilií“ (kód NACE 1330), „Výroba pálených zdicích materiálů, tašek, dlaždic a podobných výrobků“ (kód NACE 2332), „Výroba sádrových výrobků pro stavební účely“ (kód NACE 2362), „Odlévání železa“ (kód NACE 2451) a „Odlévání lehkých kovů“ (kód NACE 2453) byla aktualizována kvalitativní posouzení provedená v rámci sestavování předchozího seznamu odvětví a pododvětví platného pro roky 2013 a 2014. Bylo přitom zjištěno, že skutečnosti, které byly důvodem pro zařazení těchto odvětví na seznam odvětví a pododvětví, stále platí. Proto by tato odvětví a pododvětví měla být považována za odvětví a pododvětví, u nichž hrozí značné riziko úniku uhlíku, i v období 2015-2019.
(16)
Bylo provedeno kvalitativní posouzení odvětví „Výroba sladu“ (kód NACE 1106), neboť představuje mezní případ ve vztahu k čl. 10a odst. 16 písm. b) směrnice 2003/87/ES. S ohledem na zvýšené náklady plynoucí z provádění směrnice 2003/87/ES prokázalo posouzení vysokou intenzitu obchodu a významný propad ziskovosti tohoto odvětví v Unii. Nízké ziskové marže omezují investiční možnosti zařízení a jejich schopnost snižovat emise. Na základě kombinovaného dopadu těchto faktorů by mělo být odvětví považováno za odvětví, u nějž se má za to, že mu hrozí značné riziko úniku uhlíku.
(17)
Odvětví uvedená v bodě 2 přílohy by měla být považována za odvětví, u nichž na základě kvalitativních kritérií hrozí značné riziko úniku uhlíku.
(18)
Jelikož seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, který má tvořit přílohu tohoto rozhodnutí, má platit pro období 2015-2019, mělo by se toto rozhodnutí použít od 1. ledna 2015.
(19)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by rozhodnutí 2010/2/EU mělo být s účinností od 1. ledna 2015 zrušeno.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Má se za to, že odvětvím a pododvětvím uvedeným v příloze hrozí značné riziko úniku uhlíku.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/2/EU se s účinností od 1. ledna 2015 zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí se použije od 1. ledna 2015.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 27. října 2014.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 27. októbra 2014,
ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES určuje zoznam odvetví a pododvetví, ktoré sa považujú za odvetvia a pododvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka medzi rokmi 2015 až 2019
[oznámené pod číslom C(2014) 7809]
(Text s významom pre EHP)
(2014/746/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve a ktorou sa mení smernica Rady 96/61/ES (1), a najmä na jej článok 10a ods. 13,
keďže:
(1)
V smernici 2003/87/ES sa stanovuje, že od roku 2013 by základným princípom prideľovania kvót na emisie skleníkových plynov prevádzkovateľom zariadení, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti schémy obchodovania s emisnými kvótami Európskej únie (ďalej len „EU ETS“), malo byť obchodovanie formou aukcie. V rokoch 2013 až 2020 však oprávnení prevádzkovatelia budú aj naďalej dostávať bezodplatné kvóty v súlade s pravidlami stanovenými v smernici 2003/87/ES a v rozhodnutí Komisie 2011/278/EÚ (2).
(2)
Skutočnosť, že neexistuje ambiciózna medzinárodná dohoda o zmene klímy, ktorej cieľom by bolo stanoviť hornú hranicu globálneho oteplenia na 2 °C, by mohla ohroziť účinnosť opatrení, ktoré Únia vykonáva. Absencia záväzného opatrenia na medzinárodnej úrovni by mohla viesť k zvýšeniu emisií skleníkových plynov v tretích krajinách, kde priemysel nepodlieha porovnateľným obmedzeniam emisií uhlíka (ďalej len „únik uhlíka“). S cieľom minimalizovať toto riziko úniku uhlíka sa v smernici 2003/87/ES stanovuje, že na základe výsledku medzinárodných rokovaní má Komisia určiť zoznam odvetví a pododvetví, ktoré sa považujú za odvetvia a pododvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka, (ďalej len „zoznam odvetví a pododvetví“). Uvedeným odvetviam a pododvetviam by mali byť pridelené bezodplatné kvóty vo výške 100 % množstva určeného na základe smernice 2003/87/ES a rozhodnutia 2011/278/EÚ, s prihliadnutím na medziodvetvový korekčný faktor uvedený v článku 10a ods. 5 smernice 2003/87/ES a stanovený v prílohe II k rozhodnutiu Komisie 2013/448/EÚ (3).
(3)
V tejto súvislosti Komisia analyzovala, do akej miery sa tretie krajiny, ktoré predstavujú rozhodujúci podiel na celosvetovej produkcii v odvetviach a pododvetviach zaradených na zoznam odvetví, u ktorých sa predpokladá vysoké riziko úniku uhlíka, pevne zaviazali znížiť emisie skleníkových plynov v príslušných odvetviach a či sú tieto záväzky porovnateľné so záväzkami Únie a vykonávané v rovnakom časovom rámci. Okrem toho sa tiež preskúmalo, do akej miery je efektívnosť zariadení umiestnených v týchto krajinách porovnateľná so zariadeniami v Únii. Komisia dospela k záveru, že záväzky na zníženie emisií skleníkových plynov nie sú dostatočne porovnateľné, a preto porovnateľnosť uhlíkovej efektívnosti nie je relevantná.
(4)
Prvý zoznam odvetví a pododvetví, ktoré sa považujú za odvetvia a pododvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka, bol zostavený v roku 2009 na roky 2013 a 2014 v rámci rozhodnutia Komisie 2010/2/EÚ (4).
(5)
Posúdenie by sa malo zakladať na niekoľkých kvantitatívnych a kvalitatívnych kritériách a na údajoch z posledných troch rokov. V tejto súvislosti Komisia použila údaje z rokov 2009, 2010 a 2011, keďže údaje za rok 2012 sú k dispozícii len v prípade niektorých parametrov.
(6)
S cieľom stanoviť zoznam odvetví a pododvetví Komisia posúdila riziko úniku uhlíka podľa štvormiestnej úrovne klasifikácie NACE, štatistickej klasifikácie ekonomických činností v Únii v súlade s nariadením (ES) Európskeho parlamentu a Rady č. 1893/2006 (5). Štvormiestna úroveň NACE je úroveň s optimálnou dostupnosťou údajov za presne vymedzené odvetvia. Každé odvetvie je označené štvormiestnym kódom klasifikácie NACE a každé pododvetvie je označené šesťmiestnym kódom CPA alebo osemmiestnym kódom Prodcom, klasifikácie tovaru používanej na štatistické účely v odvetví priemyselnej produkcie v Únii, ktorá vychádza priamo z klasifikácie NACE.
(7)
Odvetvia boli najprv posúdené podľa kvantitatívnych kritérií uvedených v článku 10a ods. 15 a 16 smernice 2003/87/ES. Na uplatňovanie týchto kvantitatívnych kritérií musela Komisia stanoviť sumu priamych a nepriamych dodatočných nákladov spojených s vykonávaním smernice 2003/87/ES.
(8)
Priame dodatočné náklady spojené s množstvom kvót, ktoré by dané odvetvie muselo kúpiť, ak by sa nepovažovalo za odvetvie vystavené vysokému riziku úniku uhlíka, sa vypočítali na základe údajov o priamych emisiách CO2 za na úrovni jednotlivých odvetví. Údaje v protokole transakcií Európskej únie (ďalej len „EUTL“) sa považujú za najpresnejší a najtransparentnejší zdroj údajov o emisiách CO2 na úrovni zariadení, a preto sa použili pre výpočet priamych nákladov za jednotlivé odvetvia. V databáze EUTL však nie sú k dispozícii žiadne údaje o emisiách odvetví a skleníkových plynov, na ktoré sa EU ETS vzťahuje až od 1. januára 2013. Komisia preto v týchto prípadoch použila údaje o priamych emisiách CO2, ktoré poskytli členské štáty v rámci vnútroštátnych vykonávacích opatrení podľa rozhodnutia 2011/278/EÚ.
(9)
Na účely stanovenia nepriamych dodatočných nákladov Komisia zhromaždila údaje o spotrebe elektrickej energie podľa jednotlivých odvetví, poskytnuté členskými štátmi, a uistila sa, že spotreba elektriny nebola pod rôznymi kódmi NACE započítaná dvakrát. Na určenie množstva emisií súvisiacich s výrobou elektriny spotrebovanej v rôznych odvetviach na účely zoznamu odvetví a pododvetví v rozhodnutí 2010/2/EÚ Komisia použila priemerný emisný faktor odvodený od celkovej skladby palív na výrobu elektriny, pretože, ako usúdila, vychádzal z najpresnejších údajov. Ten istý priemerný emisný faktor sa použil pri posúdeniach, ktoré tvoria základ tohto rozhodnutia.
(10)
Okrem toho na určenie priamych a nepriamych dodatočných nákladov musela Komisia odhadnúť priemernú cenu uhlíka. Pri posudzovaní na účely stanovenia zoznamu odvetví a pododvetví bola použitá predpokladaná cena uhlíka 30 EUR za ekvivalent tony CO2. V období uplatňovania rozhodnutia 2010/2/EÚ sa predpokladaná cena uhlíka použitá pri posudzovaní podstatne líšila od skutočnej ceny, ktorá bola výrazne nižšia. Komisia však vo svojom oznámení s názvom „Rámec pre politiku v oblasti zmeny klímy a energetiky na obdobie od roku 2020 do 2030“ (6) navrhla bezpodmienečne znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 40 % v porovnaní s rokom 1990, a stanoviť tomu zodpovedajúci cieľ pre energiu z obnoviteľných zdrojov. Komisia takisto navrhla vytvoriť v rámci EU ETS rezervu pre zachovanie stability trhu. Za týchto okolností sa predpokladá, že cena uhlíka sa v budúcnosti bude viac riadiť znižovaním emisií v strednodobom a dlhodobom horizonte. Je preto odôvodnené, aby sa pri posúdeniach, ktoré tvoria základ tohto rozhodnutia, používala aj naďalej predpokladaná cenu uhlíka 30 EUR za ekvivalent tony CO2.
(11)
Priame a nepriame dodatočné náklady by sa mali vypočítať ako podiel hrubej pridanej hodnoty. Pokiaľ ide o odhad hrubej pridanej hodnoty na úrovni jednotlivých odvetví, boli použité údaje Eurostatu o štrukturálnej podnikovej štatistike.
(12)
Okrem toho Komisia posúdila intenzitu obchodu za každé odvetvie a pododvetvie na základe údajov získaných z databázy Eurostatu Comext.
(13)
Celkovo Komisia posúdila 245 priemyselných odvetví a 24 pododvetví zaradených do divízie „Ťažba a dobývanie“ a „Priemyselná výroba“ klasifikácie NACE. Odvetvia a pododvetvia uvedené v bode 1 prílohy k tomuto rozhodnutiu spĺňajú kritériá stanovené v článku 10a ods. 15 a 16 smernice 2003/87/ES a mali by sa považovať za odvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka.
(14)
Niekoľko odvetví, ktoré sa na základe kvantitatívnych kritérií uvedených v článku 10a ods. 15 a 16 nepovažovali za odvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka, bolo posúdených z hľadiska kvalitatívnych kritérií stanovených v článku 10a ods. 17 smernice 2003/87/ES. Kvalitatívne posúdenie sa uskutočnilo v prípadoch odvetví, ktoré splnili kvalitatívne kritériá pri zostavovaní predchádzajúceho zoznamu, v prípade odvetví považovaných za hraničné a odvetví, v prípade ktorých si posúdenie vyžiadali zástupcovia priemyselných podnikov.
(15)
V prípade odvetví „Konečná úprava textilu“ (kód NACE 1330), „Výroba tehál, obkladačiek a stavebných výrobkov z pálenej hliny“ (kód NACE 2332), „Výroba sadrových výrobkov na stavebné účely“ (kód NACE 2362), „Odlievanie železa“ (kód NACE 2451) a „Odlievanie ľahkých kovov“ (2453) boli aktualizované kvalitatívne posúdenia vykonané v rámci zostavenia predchádzajúceho zoznamu odvetví a pododvetví, platného na roky 2013 a 2014. Dospelo sa k záveru, že okolnosti, ktoré odôvodňujú pridanie týchto odvetví do zoznamu odvetví a pododvetví, naďalej trvajú. Preto by sa tieto odvetvia mali aj v období rokov 2015 až 2019 považovať za odvetvia, vystavené vysokému riziku úniku uhlíka.
(16)
Kvalitatívne posúdenie sa vykonalo pre odvetvie „Výroba sladu“ (kód NACE 1106), keďže toto odvetvie predstavuje hraničný prípad so zreteľom na článok 10a ods. 16 b) smernice 2003/87/ES. Berúc do úvahy zvýšené náklady vyplývajúce z vykonávania smernice 2003/87/ES, posúdenie ukázalo vysokú intenzitu obchodu a významný pokles ziskovosti daného odvetvia v Únii. Nízke ziskové rozpätia obmedzujú, pokiaľ ide o investovanie a znižovanie emisií, kapacitu zariadení. Na základe kombinovaného vplyvu týchto faktorov by sa toto odvetvie malo považovať za odvetvie vystavené vysokému riziku úniku uhlíka.
(17)
Odvetvia uvedené v bode 2 prílohy by sa na základe kvalitatívnych kritérií mali považovať za odvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka.
(18)
Keďže zoznam odvetví a pododvetví považovaných za odvetvia a pododvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka, ktorý sa má stanoviť v prílohe, má byť platný na obdobie od roku 2015 do roku 2019, toto rozhodnutie by sa malo uplatňovať od 1. januára 2015.
(19)
Z dôvodov právnej istoty a jasnosti by sa rozhodnutie 2010/2/EÚ malo zrušiť s účinnosťou od 1. januára 2015.
(20)
Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre zmenu klímy,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Odvetvia a pododvetvia uvedené v prílohe sa považujú za odvetvia a pododvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka.
Článok 2
Rozhodnutie 2010/2/ES sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2015.
Článok 3
Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2015.
Článok 4
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli 27. októbra 2014