NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 490/2013
ze dne 27. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 29. srpna 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 17. července 2012 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Dne 30. ledna 2013 zavedla Komise celní evidenci dovozu téhož výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013 (3).
(4)
Dne 10. listopadu 2012 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie do Unie a zahájila samostatné šetření.
2. Období šetření
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány Argentiny a Indonésie o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Žadatel, vyvážející výrobci v Argentině a Indonésii, dovozci a orgány Argentiny a Indonésie sdělili svá stanoviska. Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
3.1. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření a za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude řízení týkat, a sice prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
3.2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Argentině
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Argentině požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(11)
Deset vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Dvě společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie (nebo vůbec nevyráběly).
(12)
Zbývajících osm (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(13)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 86 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od osmi vyvážejících výrobců uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění.
(14)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován se všemi známými vyvážejícími výrobci, jakož i s argentinským sdružením výrobců a argentinskými orgány a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.3. Individuální zjišťování
(15)
Žádná argentinská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.4. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Indonésii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(17)
Osm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Tři společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie.
(18)
Zbývajících pět (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(19)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od pěti vyvážejících výrobců uvedených výše v 18. bodě odůvodnění.
(20)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli konzultováni všichni známí vyvážející výrobci, jakož i indonéské úřady a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.5. Individuální zjišťování
(21)
Žádná indonéská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.6. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(22)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci však při tomto šetření nespolupracovali.
3.7. Výběr vzorku výrobců v Unii
(23)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí bionaftu. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby, objemu prodeje a zeměpisné polohy. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 27 % výroby v Unii.
(24)
Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Po zveřejnění navrhovaného vzorku dvě ze společností, které byly do vzorku zařazeny, od spolupráce odstoupily a byly nahrazeny dvěma jinými společnostmi. Výrobní odvětví Unie také vzneslo připomínku, že vzhledem k vysokému počtu výrobců bionafty z řad malých a středních podniků by alespoň jeden měl být také zařazen do vzorku. Tato žádost byla přijata.
(25)
Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
3.8. Odpovědi na dotazník
(26)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Argentině zařazeným do vzorku, čtyřem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Indonésii zařazeným do vzorku a osmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku.
(27)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sedmi vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v Argentině a Indonésii zařazených do vzorku, od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a od tří uživatelů.
3.9. Inspekce na místě
(28)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci sídlící v Unii
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španělsko,
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španělsko,
-
Diester Industrie S.A.S., Paříž, Francie,
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Řecko,
-
Novaol S.R.L., Milano, Itálie,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švédsko,
-
Preol A.S., Lovosice, Česká republika,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Německo.
(b)
Vyvážející výrobci v Argentině
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),
-
skupina společností ve spojení „Renova“:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),
-
skupina společností ve spojení „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).
(c)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Argentině
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas“),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švýcarsko („LDC Suisse“).
(d)
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonésie („CPL“),
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonésie („PTMM“),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonésie („PAA“),
-
skupina společností ve spojení („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonésie („WBI“),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonésie („WINA“).
(e)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Indonésii
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.
(f)
Dovozci v Unii ve spojení s argentinskými a indonéskými vývozci:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španělsko („CAMPA“),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itálie („IMBI“),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španělsko („LDC Spain“),
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španělsko („Losur“),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemsko („WET BV“) (5).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(29)
Dotčeným výrobkem jsou monoalkylestery mastných kyselin a /nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a /nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „bionafta“).
(30)
Z šetření vyplynulo, že bionafta vyráběná v Argentině je výlučně „methylester ze sójového oleje“ (dále jen „SME“) získaný ze sójového oleje a že bionafta vyráběná v Indonésii je výlučně „methylester z palmového oleje“ (dále jen „PME“) získaný z palmového oleje, ale bionafta vyráběná v Unii je převážně „methylester z řepkového oleje“ (dále jen „RME“), ale také z jiných surovin, včetně odpadních olejů i panenských olejů.
(31)
SME, PME i RME patří do kategorie methylesterů mastných kyselin. Pojem „ester“ odkazuje na transesterifikaci rostlinných olejů, konkrétně míšení oleje s alkoholem, čímž vzniká bionafta a jako vedlejší produkt glycerin. Pojem „methyl“ odkazuje na methanol, nejběžněji používaný alkohol v daném procesu.
(32)
Bionaftu SME a PME lze používat v čisté formě, ale obecně se mísí, buď mezi sebou navzájem, nebo s RME před tím, než se použijí v Evropské unii. Důvodem pro míšení SME s PME je to, že SME v čisté formě nesplňuje evropskou normu EN 14214, pokud jde o jodové a cetanové číslo. Důvodem pro míšení PME (a SME) s RME je to, že PME a SME mají vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) než RME, a nejsou proto vhodné pro použití v čisté formě během zimních měsíců ve studených regionech Evropské unie.
(33)
Směsi bionafty a minerální nafty se v zásadě používají v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech a rovněž ve vlacích. Bionaftu v čisté formě nebo její směsi s minerální naftou lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny.
2. Obdobný výrobek
(34)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Argentiny a Indonésie, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Žádost o vyloučení výrobku
(35)
Jeden indonéský výrobce požádal, aby byly z oblasti působnosti tohoto řízení vyloučeny frakcionované methylestery. Frakční destilace rozloží methylestery mastných kyselin na složky s odlišnými chemickými vlastnostmi pro jiná konečná použití. Tvrdil, že frakcionované methylestery, které společnost vyráběla a vyvážela do EU, nejsou bionafta a nepoužívají se pro paliva, ale pro jiné průmyslové aplikace. Rovněž tvrdil, že surovinou použitou pro tyto frakcionované methylestery byl kokosový olej nebo olej z palmových jader, a nikoli surový palmový olej obvykle používaný k výrobě bionafty v Indonésii.
(36)
Frakcionované methylestery spadají do popisu dotčeného výrobku, jelikož jsou stále methylestery mastných kyselin a jsou vyrobeny ze surovin, které se používají pro výrobu bionafty. Ačkoli samy o sobě nesplňují evropskou normu (EN 14214), mohou být smíšeny s jinou bionaftou, aby se vytvořila směs, která tuto normu splňuje. To je totéž jako v případě bionafty z palmového methylesteru, která bez smíšení sama o sobě nesplňuje evropskou normu. Tato námitka se proto zamítá.
(37)
Avšak jeden evropský dovozce methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader z Indonésie požádal o osvobození pro koncového uživatele pro svůj dovoz, který nebyl určen pro použití jako palivo, ale ke zpracování na nenasycený mastný alkohol.
(38)
Osvobození pro koncového uživatele je režim, který spravují celní správy jednotlivých států, přičemž clo zaplacené z dovozu je předmětem osvobození na základě potvrzeného konečného použití dovezených surovin. Tento režim je stanoven v prováděcích předpisech k celnímu kodexu Společenství (6).
(39)
Touto žádostí se bude Komise zabývat v konečné fázi šetření poté, co obdrží připomínky od zúčastněných stran k tomu, zda by této konkrétní žádosti mělo být vyhověno v případě dovozu methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader pro použití jiné než jako palivo. Tyto připomínky by se měly týkat otázky, zda by toto osvobození mohlo být využíváno k obcházení případného konečného cla, pokud bude uloženo, a účinků na dovoz bionafty pro použití jiné než jako palivo ze zemí, pro které již byla opatření zavedena.
C. DUMPING
1. Argentina
1.1. Běžná hodnota
(40)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Argentině byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku představoval celkový objem tohoto prodeje alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie během období šetření.
(41)
Komise následně určila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(42)
U každého druhu výrobku prodávaného každou společností nebo skupinou společností zařazenou do vzorku na domácím trhu, který byl uznán za shodný nebo srovnatelný s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně posoudila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku, zda se prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto posouzení proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(44)
Z šetření vyplynulo, že argentinský trh je silně regulován státem. Míšení fosilní nafty a bionafty je v Argentině povinné (v podílu 7 % bionafty během období šetření). Celkové množství bionafty potřebné ke splnění tohoto požadavku na míšení je prostřednictvím přidělování kvót rozvrženo mezi vybraný počet argentinských výrobců bionafty. Ropné společnosti jsou povinny odebírat bionaftu od těch argentinských společností vyrábějících bionaftu, které splňují požadavky povinného míšení. Cena je stanovená státem a je zveřejněna argentinským ministerstvem energetiky. Během období šetření byla tato státem stanovená referenční cena vypočtena podle složitého vzorce, který zohledňoval výrobní náklady (suroviny, dopravu a jiné náklady) a zajišťoval dosažení určitého zisku. Parametry použité při určení referenční ceny byly stanoveny na základě odhadovaných nákladů nejméně schopného výrobce se sídlem v nejvzdálenější oblasti země a vedly k významné ziskovosti argentinských výrobců.
(45)
Za těchto okolností nebyl prodej na domácím trhu považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku a běžná hodnota obdobného výrobku musela být předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině snižuje ceny sójových bobů a sójového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude proto dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(46)
S ohledem na převažující tržní podmínky, jak je popsáno výše ve 44. bodě odůvodnění, dospěla Komise k názoru, že zisk nebylo možné založit na skutečných údajích o společnostech zařazených do vzorku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
1.2. Vývozní cena
(47)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(48)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(49)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku ve výši 5 % na základě obratu.
1.3. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(51)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(52)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(53)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(54)
Jedna obchodní společnost byla v úzkém spojení s vyvážejícím výrobcem, který ji plně kontroloval, neměla žádnou vyjednávací pravomoc ani vliv na ceny nebo dodací podmínky a obchodovala výlučně s výrobky vyráběnými tímto vyvážejícím výrobcem v Argentině. Proto se považuje za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce a nebyla provedena žádná úprava o provize. U jedné obchodní společnosti se sídlem mimo EU bylo zjištěno, že má volnější vazby na vyvážejícího výrobce v Argentině, nebyla pod jeho kontrolou a obchodovala s řadou jiných výrobků vyrobených jinými výrobci. V tomto případě se mělo za to, že tato obchodní společnost plní funkce podobné funkcím obchodníka pracujícího za provizi. V důsledku toho byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka.
(55)
Skutečný rozdíl mezi prodejními cenami účtovanými vyvážejícím výrobcem v Argentině obchodníkovi ve spojení a prodejními cenami účtovanými obchodníky ve spojení prvnímu nezávislému odběrateli v EU nebyl pro výpočet této úpravy použit. Úprava byla vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného zisku. Skutečný zisk společnosti se nepovažoval v důsledku povahy tohoto vztahu za spolehlivý.
1.4. Dumpingové rozpětí
(56)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(57)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 100 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(59)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
2. Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(60)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Indonésii byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že s výjimkou dvou vyvážejících výrobců prodej na domácím trhu reprezentativní nebyl.
(61)
U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností Komise následně určila ty druhy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(62)
U těchto shodných nebo srovnatelných druhů výrobků bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku vyvážejícími výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností nebyl zjištěn žádný reprezentativní prodej nebo vůbec žádný prodej na domácím trhu, pokud jde o vyvážený druh výrobku.
(63)
Proto byla u všech vyvážejících výrobců běžná hodnota obdobného výrobku předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii snižuje cenu palmového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude tedy dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(64)
Z šetření vyplynulo, že indonéský domácí trh s bionaftou je silně regulován státem. Ropná a plynárenská společnost Pertamina, která je plně ve vlastnictví státu, je zdaleka největší společností působící na domácím trhu (více než 90 % domácích nákupů bionafty od výrobců zařazených do vzorku). Pertamina je z pověření státu povinna mísit biopaliva s fosilními palivy, aby je mohla prodávat na svých čerpacích stanicích. Každý měsíc indonéské ministerstvo obchodu úředně stanoví tzv. „cenu HPE (neboli cenu podle vývozní kontroly)“, což je referenční cena použitá k výpočtu měsíční úrovně vývozních cel. Pertamina nakupuje bionaftu na úrovni ceny HPE stanovené indonéskou vládou.
(65)
Za těchto podmínek nemohl být zisk založen na skutečných údajích od společností zařazených do vzorku, protože prodej na domácím trhu se nepovažuje za uskutečněný v běžném obchodním styku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
2.2. Vývozní cena
(66)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(67)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(68)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a za přiměřený byl považován zisk ve výši 5 % na základě obratu.
(69)
Prémie účtované zákazníkům v jednom členském státě, kteří se po nákupu bionafty snažili využít regulačního rámce pro bionaftu obnášejícího „dvojnásobné započtení“ (7), se nepovažovaly za součást vývozní ceny. Tyto prémie nejsou vázány na dotčený výrobek jako takový, ale spíše na poskytnutí dokumentů dovozcem ve spojení s cílem získat osvědčení od vlády, které umožňuje zákazníkovi dovozce ve spojení splnit nezbytné podmínky pro přimíšení pouze poloviny množství bionafty (jelikož tuto bionaftu lze započítat „dvojnásobně“).
2.3. Srovnání
(70)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(71)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(72)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na úvěry, vývozní cla, poplatky za dohled, bankovní poplatky a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(73)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(74)
U jedné společnosti nebo skupiny společností bylo zjištěno, že uzavřela smlouvu s jednou obchodní společností ve spojení mimo jiné za účelem obchodu s bionaftou za provizi. V tomto případě se dospělo k závěru, že tento obchodník ve spojení by se měl považovat za obchodního zástupce pracujícího za provizi, a proto byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily přirážky obchodníka.
(75)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl dotčený výrobek (PME) před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli smíšen s RME. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) provedena úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku.
2.4. Dumpingové rozpětí
(76)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(77)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím.
(78)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 99 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(79)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(80)
Obdobný výrobek vyrábí 254 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(81)
Tvrdilo se, že značný počet velkých výrobců v Unii je ve spojení s vývozci v Argentině a /nebo že dovážejí bionaftu z Argentiny, a měli by proto být vyloučeni z definice výrobního odvětví Unie.
(82)
Po provedení šetření byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, přičemž dovoz dosáhl 63 %, 85 % a 71 % jejich vlastní výroby během období šetření. Další dvě společnosti byly vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly. V níže uvedených oddílech nebyly použity žádné údaje od těchto společností. Byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné důvody pro vyloučení jakýchkoli dalších výrobců v Unii z definice výrobního odvětví Unie.
(83)
Pro stanovení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 9 052 871 tun. Jak bylo uvedeno výše, osm výrobců v Unii bylo zařazeno do vzorku a představovali 27 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Tuny
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj:
Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie.
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkové výroby v Unii všech výrobců v Unii na trhu Unie, s odečtením jejich vývozu a přičtením dovozu z Argentiny a Indonésie a dovozu z jiných třetích zemí.
(85)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie byl získán z údajů Eurostatu vztahujících se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba bionafty v Unii zvýšila mezi rokem 2009 a koncem období šetření o 5 %.
3. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(87)
Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, účinek dovozu ze dvou zemí může být posuzován souhrnně pouze tehdy, pokud jsou splněny dvě podmínky.
(88)
První podmínkou je, že dumpingové rozpětí ve vztahu k dovozu z obou zemí není nepatrné a objem dovozu není zanedbatelný. Dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozu z Argentiny a Indonésie bylo nad minimální hranicí definovanou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, jelikož jeho podíl na trhu činil v období šetření 10,8 %, resp. 8,5 %.
(89)
Druhou podmínkou je, že existuje hospodářská soutěž mezi dováženými výrobky navzájem a hospodářská soutěž s obdobným výrobkem Unie. Dovoz bionafty z Argentiny a Indonésie mísí s minerální naftou tytéž obchodní společnosti a je prodáván odběratelům v celé Unii v přímé hospodářské soutěži s bionaftou vyráběnou výrobním odvětvím Unie.
(90)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Argentiny a Indonésie by měl být pro účely analýzy újmy posuzován souhrnně.
4. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Tabulka č. 2
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz z Argentiny
Tuny
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Index 2009 = 100
100
138
167
148
Podíl na trhu
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Dovoz z Indonésie
Tuny
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Index 2009 = 100
100
314
689
631
Podíl na trhu
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Index 2009 = 100
100
303
689
600
Celkový podíl na trhu
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Index 2009 = 100
100
160
248
213
Zdroj:
Eurostat.
(91)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie se od roku 2009 do období šetření značně zvýšil a dovoz z Indonésie vzrůstá rychleji než dovoz z Argentiny. Podíl na trhu se v průběhu téhož období zvýšil z 9,1 % na 19,3 %.
5. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
5.1. Vývoj cen
Tabulka č. 3
Dovozní cena (EUR/tunu)
2009
2010
2011
OŠ
Argentina
629
730
964
967
Index 2009 = 100
100
116
153
154
Indonésie
597
725
864
863
Index 2009 = 100
100
121
145
145
Celkem
624
728
920
921
Index 2009 = 100
100
117
147
148
Zdroj:
Eurostat.
(92)
I když se dovozní ceny během posuzovaného období zvýšily, zejména mezi roky 2010 a 2011, ceny bionafty z Argentiny i Indonésie zůstaly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5.2. Cenové podbízení
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu argentinských a indonéských dovozců zařazených do vzorku pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Srovnání mezi SME z Argentiny a PME z Indonésie s výrobkem vyráběným a prodávaným na trhu Unie vycházelo z filtrovatelnosti při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž se bionafta mění zpět na tuk a již nemůže být použita jako palivo.
(95)
CFPP veškerého prodeje z Argentiny do EU byla 0 °C. Tento prodej byl tedy srovnán s prodejem výrobců bionafty s CFPP s hodnotou 0 v Unii.
(96)
CFPP veškerého prodeje z Indonésie do EU byla 13 °C. Vzhledem k velmi nízkému objemu prodeje výrobců v Unii, pokud jde o tuto CFPP (protože PME z Indonésie je před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli téměř vždy smíšen s jinou bionaftou z jiných zdrojů), nepovažovalo se přímé srovnání za přiměřené. Vývozní cena PME z Indonésie u CFPP s hodnotou 13 byla proto upravena směrem nahoru na cenu CFPP s hodnotou 0 pomocí rozdílu v ceně na trhu Unie mezi prodejem PME s CFPP s hodnotou 13 vyráběného výrobním odvětvím Unie a průměrnou cenou bionafty s CFPP s hodnotou 0.
(97)
Rozdíl mezi cenami z Argentiny a Indonésie a cenami Unie, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Unie ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, byl na základě výše popsané metodiky v rozpětí od 2,5 % do 9,1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(98)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie během analyzovaného období.
(99)
Jak bylo uvedeno výše, ověřené údaje od vzorku výrobců v Unii byly použity za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(100)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie, které se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených údajů shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(101)
Na základě informací, které se týkají všech výrobců bionafty v Unii, byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(102)
Na základě informací, které se týkají výrobců bionafty v Unii zařazených do vzorku, byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, mzdové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
7. Makroekonomické ukazatele
7.1. Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity
Tabulka č. 4
2009
2010
2011
OŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Index 2009 = 100
100
105
106
109
Objem výroby (v tunách)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využití kapacity
43 %
44 %
40 %
41 %
Index 2009 = 100
100
102
92
95
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Kapacita zůstala poměrně stabilní, zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, a proto bylo využití kapacity v průběhu tohoto období nízké. Výrobní odvětví Unie nebylo schopné používat dříve instalované kapacity nebo v jakémkoli rozsahu během daného období využít zvýšení kapacity, ke kterému došlo v důsledku očekávaného účinku uložení opatření proti USA nebo očekávaných systémů kvót a zvýšených požadavků některých členských států.
7.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 5
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Index 2009 = 100
100
102
90
98
Podíl na trhu
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Index 2009 = 100
100
98
90
94
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(104)
Objem prodeje společnostem v Unii, které nejsou ve spojení, zůstal v posuzovaném období spíše stabilní. Vzhledem k tomu, že spotřeba během tohoto období mírně vzrostla, stabilní objem prodeje vedl ke snížení podílu na trhu (pokles o 5,5 procentních bodů) a tento podíl převzal dovoz z dotčených zemí.
7.3. Růst
(105)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Během téhož období se dovozu z Indonésie a Argentiny podařilo získat více než 10 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
7.4. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka č. 6
2009
2010
2011
OŠ
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Index 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivita (tuny/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Index 2009 = 100
100
97
88
93
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(106)
Vzhledem k tomu, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál a nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu, a vzhledem k výši subdodávek v oblasti skutečné výroby bionafty není počet osob zaměstnaných ve výrobě velký. Jelikož se objem výroby během daného období mírně zvýšil, vzrostla i zaměstnanost.
(107)
Jelikož zaměstnanost vzrostla, avšak rychleji než výroba, produktivita se mezi rokem 2009 a koncem období šetření snížila o 7 procentních bodů.
7.5. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(108)
Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu ze Spojených států amerických do roku 2009, kdy začíná období šetření pro účely tohoto řízení. Platná cla na dovoz ze Spojených států amerických byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a vyrovnat se se způsobenou újmou.
(109)
K tomu však zjevně nedošlo. Výrobní odvětví Unie je nyní méně ziskové než v roce 2009 a ztratilo svůj podíl na trhu, dokonce i ve srovnání s rokem 2009, ve prospěch dovozu z Argentiny a Indonésie, který představuje cenové podbízení vůči cenám Unie. Využití kapacity je nižší, dokonce i přes nárůst spotřeby v Unii. K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.
(110)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. U jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, který představoval jen malý podíl dovozu z Indonésie, nebyl dumping zjištěn. Avšak u ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii a u všech vyvážejících výrobců v Argentině bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu bionafty na trhu Unie. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z těchto dvou dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
8. Mikroekonomické ukazatele
8.1. Průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady a náklady na mzdy
Tabulka č. 7
2009
2010
2011
OŠ
Jednotková cena v EUR za tunu
797
845
1 096
1 097
Index 2009 = 100
100
106
137
138
Jednotkové náklady v EUR za tunu
760
839
1 089
1 116
Index 2009 = 100
100
110
143
147
Náklady na mzdy EUR/FTE
57 391
63 490
62 141
61 004
Index 2009 = 100
100
111
108
106
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(111)
Ačkoliv v posuzovaném období bylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit svou prodejní cenu, v důsledku špatné sklizně řepky v roce 2011 vzrostly výrobní náklady v takové míře, že je nebylo možné vyrovnat zvýšením prodejní ceny. Pro výrobní odvětví Unie bylo neekonomické dovážet alternativní suroviny z Argentiny a Indonésie v důsledku daňových režimů zavedených v těchto zemích, a proto bylo nuceno dovážet hotovou bionaftu, aby omezilo své náklady, a tím snížilo celkové ztráty.
(112)
Zároveň vzrostly u společností zařazených do vzorku během posuzovaného období náklady na mzdy, což znovu donutilo společnosti hledat způsob, jak snížit celkové náklady.
8.2. Zásoby
Tabulka č. 8
2009
2010
2011
OŠ
Zásoby (v tunách)
74 473
87 283
90 249
103 058
Index 2009 = 100
100
117
121
138
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(113)
Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 40 %. Toto zvyšování stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období. Jelikož však bionafta nemůže být skladována déle než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce), údaje týkající se zásob mají pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jen omezenou hodnotu.
8.3. Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka č. 9
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investice (v tis. EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Index 2009 = 100
100
83
79
75
Návratnost investic
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Index 2009 = 100
100
-20
9
10
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Míra investic do výroby bionafty uskutečněných výrobci v Unii zařazenými do vzorku v daném období poklesla a prokazuje, že výrobci zařazení do vzorku byli sice stále ještě schopni investovat do výroby bionafty, ale výše prostředků dostupných pro tyto investice se snížila, podobně jako podíl výrobců v Unii na trhu.
(116)
Návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během sledovaného období.
(117)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vykázal během analyzovaného období výrazný pokles, což svědčí o tom, že společnosti zařazené do vzorku měly potíže konkurovat dumpingovému dovozu z Argentiny a Indonésie.
9. Závěr ohledně újmy
(118)
Z analýzy ověřených údajů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Při rostoucí spotřebě ztratilo svůj podíl na trhu a ziskovost, zatímco dovoz podíl na trhu získal a představoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii.
(119)
Ostatní ukazatele rovněž vykazují klesající nebo stabilní trend, a to i po uložení opatření vůči USA a rozšíření cla na dovoz z Kanady, kterým se opatření obcházela.
(120)
Výrobci v Unii byli sice schopni přenést většinu zvýšených výrobních nákladů od roku 2010 do roku 2011 (+33 procentních bodů), ale pouze snížením ziskovosti až na hranici rentability. Nemohli však přenést další zvýšení nákladů od roku 2011 do období šetření v důsledku zvýšení cen surovin, což představuje téměř 80 % úplných nákladů na výrobu bionafty. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Unie, což vedlo ke ztrátám v období šetření.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(121)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.
(122)
Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(123)
Bylo zjištěno, že během období šetření jen malá část dovozu (mezi 2 % a 6 %) z Indonésie do EU nebyla dumpingová. U zbývajícího množství dovozu z Indonésie a veškerého dovozu z Argentiny byl zjištěn dumping. Odstranění uvedeného malého množství nedumpingového dovozu z celkového deklarovaného dovozu z Indonésie nemá vliv na trend dovozu podrobně popsaný výše.
(124)
Z šetření vyplynulo, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí během posuzovaného období značně vzrostl, pokud jde o objem (více než dvojnásobně). To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 10 procentních bodů, z 9,1 % v roce 2009 na 18,8 % na konci období šetření.
(125)
Zároveň přišlo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období, i přes zvýšení spotřeby, o 5,5 procentních bodů svého podílu na trhu.
(126)
Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšily o 48 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v tomtéž období. Dumpingový dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení činilo během období šetření 4 % pro Indonésii a 8 % pro Argentinu.
(127)
Tlak způsobený nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny odpovídající podmínkám na trhu a zvýšení nákladů. Společnosti zařazené do vzorku byly schopny přenést na své odběratele pouze 38% zvýšení cen, ale jejich celkové náklady se v témže období zvýšily o 47 %.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, který během období šetření představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a jehož objem rovněž značně vzrostl, měl rozhodující vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
3. Účinek jiných činitelů
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí
Tabulka č. 10
Jiné třetí země
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz celkem (v tunách)
699 541
256 327
161 973
175 370
Index 2009 = 100
100
37
23
25
Podíl na trhu
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Index 2009 = 100
100
35
23
24
Zdroj:
Eurostat.
(129)
Dovoz ze třetích zemí, zejména z USA, Norska a Jižní Korey, se od roku 2009 do konce období šetření podstatně snížil. Tento pokles byl způsoben uložením opatření na dovoz z USA v roce 2009 a v návaznosti na šetření obcházení opatření proti dovozu zasílanému z Kanady v roce 2010. Vzhledem k poklesu podílu dovozů z jiných třetích zemí na trhu v době, kdy došlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie, mohl mít dovoz z jiných třetích zemí pouze zanedbatelný podíl na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nelze tedy dospět k závěru, že narušuje příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.2. Nedumpingový dovoz z dotčených zemí
(130)
Byl zjištěn nedumpingový dovoz z dotčených zemí, ale pouze v druhé polovině roku 2011. Vzhledem ke krátké době, ve které se tento dovoz uskutečňoval, a k jeho omezenému množství mohl mít jen zanedbatelný podíl na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a není schopen narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.3. Jiní výrobci v Unii
(131)
S ohledem na malý objem výroby výrobců v Unii vyloučených z definice výrobního odvětví Unie a s ohledem na malý objem jejich dovozu celkově nebyli tito výrobci považováni za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Dovoz výrobního odvětví Unie
(132)
CARBIO, sdružení argentinských výrobců bionafty, tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dovozem z Argentiny a Indonésie ze strany výrobců v Unii. Označilo tento dovoz za újmu, kterou si výrobci v Unii způsobili sami, a prohlásili, že by neměl být brán v úvahu jako příčina újmy způsobené chováním argentinských výrobců.
(133)
Z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie, jasně vyplývá, že během posuzovaného období dováželi množství bionafty z Argentiny a Indonésie až do výše 60 % veškerého dovozu uskutečněného v období šetření z těchto zemí. Uvedlo však, že tento dovoz prováděli v sebeobraně. Krátkodobý prospěch z dumpingových cen tohoto dovozu napomohl výrobcům v Unii v tom, aby mohli ve střednědobém horizontu pokračovat ve své obchodní činnosti.
(134)
Dovoz bionafty za dumpingové ceny uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie značně vzrostl v roce 2011 a v období šetření, kdy se nejvíce projevil vliv rozdílné vývozní daně z bionafty a z jejích surovin, jelikož právě v té době se dovoz surovin (sójového a palmového oleje) stal nerentabilním ve srovnání s dovozem hotového výrobku. Systém rozdílných vývozních daní v obou zemích ukládá vyšší daň z vývozu surovin, než je daň z hotového výrobku. Otázka, zda lze tuto rozdílnou vývozní daň považovat za subvenci ve smyslu článku 2 základního antisubvenčního nařízení, bude zkoumána během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(135)
Například v některých měsících období šetření byla dovozní cena sójového oleje z Argentiny vyšší než dovozní cena SME, čímž se nákup sójového oleje stal ekonomicky nevýhodný. Za této situace byl nákup SME jedinou ekonomicky ospravedlnitelnou možností.
(136)
V každém případě, kdyby tento objem bionafty nedovezlo výrobní odvětví Unie, dovezly by jej obchodní společnosti v Unii, jejich cena by byla nižší než cena výrobního odvětví Unie a prodávaly by tuto bionaftu na trhu Unie, jelikož ji již z těchto zemí dovážejí za účelem prodeje naftovým rafineriím, které konkurují výrobnímu odvětví Unie. Příčinná souvislost není tímto dovozem narušena, a tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.5. Kapacita výrobního odvětví Unie
(137)
Sdružení CARBIO dále tvrdí, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie došlo v důsledku nadbytečné kapacity způsobené nadměrným rozšířením. Jelikož využití kapacity v roce 2008 činilo 50 %, tvrdí, že výrobní odvětví se dále rozšiřovalo bez odpovídajícího nárůstu poptávky.
(138)
Skutečností je, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity v celé Unii na nízké úrovni, přičemž nejnižší úroveň během období šetření činila 40 %. Některé společnosti proto nevyužívaly kapacitu, kterou instalovaly.
(139)
Využití kapacity však bylo nízké již na počátku posuzovaného období a zůstalo nízké po celé toto období a bylo stabilní i u společností zařazených do vzorku.
(140)
Společnosti zařazené do vzorku byly na začátku posuzovaného období ziskové a na jeho konci ztrátové, se stabilním využitím kapacity. Je oprávněné z toho vyvozovat, že celé výrobní odvětví se také stalo méně ziskovým, zatímco jeho využití kapacity zůstalo stabilní. Toto tedy nelze považovat za hlavní příčinu újmy, jelikož se zdá, že zde neexistuje žádná příčinná souvislost. Tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.6. Nedostatečný přístup k surovinám a vertikální integrace
(141)
CARBIO rovněž tvrdí, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma z důvodu špatné efektivity, zejména proto, že není vertikálně integrováno a nenachází se v blízkosti zdrojů surovin.
(142)
Uvedené argumenty se předběžně zamítají. Některé společnosti zařazené do vzorku se nacházejí v přístavech, kde mají snadný přístup k surovinám, které přivážejí lodě, a ostatní společnosti zařazené do vzorku umístily své závody na výrobu bionafty na stejném místě jako své závody vyrábějící rostlinný olej. Mnoho výrobců bionafty v jižní Evropě sídlí záměrně v přístavech, aby měli přístup k surovinám dováženým z Argentiny a Indonésie, nebo na týchž místech jako jejich odběratelé (rafinérie fosilní ropy). Vzhledem k tomu, že účinek rozdílné vývozní daně způsobil, že suroviny byly dražší než hotový výrobek, bylo výrobní odvětví Unie zjevně poškozeno tím, že nebylo ekonomicky možné vyrábět PME a SME v EU.
3.7. Jiné regulační činitele
(143)
CARBIO rovněž odkázalo na některé regulační činitele, které údajně způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie, z nichž některé jsou návrhy a do dnešního dne nebyly uvedeny v platnost. Klade však důraz na systém „dvojnásobného započtení“, který je popsán níže.
(144)
Směrnice o obnovitelných zdrojích energie ukládá členským státům vyžadovat, aby byl s minerální naftou před jejím prodejem uživatelům smíšen určitý podíl bionafty. Některé členské státy využily ustanovení v uvedené směrnici, které umožňuje tento podíl snížit o polovinu, pokud použitá bionafta byla vyrobena z odpadních olejů nebo použitých živočišných tuků. Například, pokud dotčený členský stát vyžaduje, aby bylo smícháno 7 % bionafty s 93 % minerální nafty, oněch 7 % se snižuje na 3,5 %, pokud se jedná o bionaftu vyrobenou z odpadních olejů.
(145)
CARBIO tvrdí, že pravidla dvojnásobného započtení způsobila v období šetření pokles prodeje tzv. bionafty „první generace“ o 1 milion tun a že to je příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení se zamítá, jelikož vzorek výrobců v Unii obsahuje některé společnosti, které vyrábějí bionaftu s dvojnásobným započtením a jejich finanční situace není výrazně odlišná od finanční situace společností zařazených do vzorku, které vyrábějí bionaftu z panenských rostlinných olejů. U těchto společností se během ověřování jejich údajů ukázalo, že cena jejich bionafty byla ovlivněna nízkou cenou dumpingového dovozu z Argentiny a Indonésie, jelikož jsou v nepřímé soutěži s PME a SME z dotčených zemí.
(146)
Byl rovněž vznesen argument, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma tím, že neinvestuje více do biopaliv druhé generace, jako je využívání odpadních olejů. Tento argument byl předběžně zamítnut, protože v Unii není k dispozici tolik odpadních olejů, aby se výrazně zvýšil objem zpracování ve srovnání se současnou situací.
3.8. Omezení v členských státech
(147)
CARBIO rovněž tvrdilo, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z dotčených zemí z důvodu systémů kvót a daňových režimů v různých členských státech, které omezují přístup na tyto trhy. Rovněž tvrdí, že některé trhy v EU jsou kvůli klimatickým podmínkám pro SME a PME uzavřeny.
(148)
Pravdou je, že filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) u PME (při teplotě + 13 °C) znamená, že PME nelze používat v celé Unii, aniž by bylo smícháno s jinými bionaftami za účelem snížení CFPP. CFPP u SME při 0 °C však umožňuje jeho širší použití, zejména během letních měsíců.
(149)
Argument, že právě regulační systém v některých členských státech působí újmu výrobnímu odvětví Unie, byl důkladně posuzován během celého šetření.
(150)
V některých členských státech jsou zavedeny systémy kvót, které přidělují společnostem v daném členském státě nebo v jiných členských státech v rámci celé Unie určité výrobní kvóty. Avšak většina zemí poskytovala výhody pomocí daňového systému a tyto výhody se postupně omezují nebo ruší.
(151)
Například Francie má také zvýhodnění v podobě osvobození od daně ve výši 90 EUR za tunu bionafty vyrobené na základě kvót. Avšak vzhledem k nízkým cenám dumpingového dovozu je často levnější bionaftu dovážet než ji nakupovat od výrobního odvětví Unie, a to i včetně daňového zvýhodnění. Důkazem je skutečnost, že argentinský dovoz je na francouzském trhu zcela zjevně přítomen.
(152)
V některých členských státech dovoz z Argentiny a Indonésie přítomen není, a to buď v důsledku klimatických podmínek, nebo kvůli systémům kvót. Nicméně ve větší části Unie dovoz z Argentiny a Indonésie na trhu přítomen je, a to buď kvůli neexistenci systému kvót, nebo kvůli tomu, že cena je nižší než jakékoli daňové zvýhodnění, které členský stát může poskytnout.
(153)
Vzhledem k tomu, že PME a SME po smíchání s RME vyrobeným v Unii nebo jinou bionaftou mohou být prodávány v celé Unii a že dovoz se vyskytuje ve velkém množství a za dumpingové ceny i v členských státech, kde existují systémy daňového zvýhodnění, se toto tvrzení předběžně zamítá, jelikož stávající systémy kvót a daňové režimy nejsou schopné narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(154)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Zároveň bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu představovaly během období šetření cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(155)
Z údajů vyplývá, že jak narůstá objem levného dovozu z dotčených zemí, významně se zhoršuje hospodářská situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Na základě této analýzy byl předběžně vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(157)
V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly posouzeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz a nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(158)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zjištění zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(159)
Jak bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2009 na -2,5 % na konci období šetření. Jakýkoli další pokles výkonnosti by nakonec vedl k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(160)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí a rovněž výsledkem skutečnosti, že kvůli režimu vývozních daní v obou zemích se snižuje cena dovozu SME a PME na trhu Unie a současně se zvyšuje cena surovin. Uložení antidumpingových opatření by tedy výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ziskovost na úrovně považované za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.
(161)
Opatření by měla výrobnímu odvětví Unie poskytnout příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
2. Zájem dovozců/obchodníků v Unii, kteří nejsou ve spojení
(162)
Dovozci/obchodníci v Unii, kteří nejsou ve spojení, byli vyzváni, aby se Komisi přihlásili. Avšak žádný dovozce při šetření spolupracoval.
(163)
Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje od dovozců nebo obchodníků, kteří nejsou ve spojení, neexistovaly žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy těchto stran.
3. Zájem uživatelů a odběratelů
(164)
Všem známým společnostem uživatelů působícím v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňujícím rovněž povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly při zahájení řízení zaslány dotazníky.
(165)
Tři uživatelé bionafty odpověděli na dotazník pro uživatele, ale uvedli, že bionafta představuje jen velmi malou část jejich obchodních činností. Uvedli, že by byli z právního hlediska povinni nakupovat bionaftu, a pokud by se v důsledku cla cena bionafty zvýšila, přenesli by tedy toto zvýšení ceny automaticky na své odběratele, k čemuž došlo již v minulosti.
(166)
Vzhledem k omezenému množství dostupných informací by uložení opatření mělo mít jen velmi omezený dopad na konečné odběratele, jelikož procentní podíl bionafty, který je míšen s minerální naftou, kterou nakupují na čerpacích stanicích, je malý. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy uživatelů nebo odběratelů.
4. Zájem dodavatelů surovin
(167)
Jedno sdružení dodavatelů surovin, FEDIOL (federace zastupující evropské odvětví rostlinných olejů a proteinové moučky v Evropě), odpovědělo na dotazník zaslaný dodavatelům surovin. Uvedlo, že v důsledku dovozu z dotčených zemí se snížila poptávka po řepkovém oleji v celé Unii, a sice o více než 1 milion tun v letech 2009 až 2011.
(168)
Domnívá se, že uložení opatření bude mít pozitivní účinek na dodavatelské odvětví v EU, jelikož se zvýší využití kapacity. Případný nárůst poptávky po řepkovém oleji by se potom projevil v odvětví krmných směsí - ty se totiž získávají ze zbytků z výroby řepkového oleje - a v odvětví zemědělství v EU, které je producentem řepky.
(169)
Ze získaných důkazů tedy vyplývá, že uložení opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin v Unii.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(170)
Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. Tato opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnila dosáhnout růstu a začít se vyrovnávat s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Kdyby však žádná opatření uložena nebyla, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se nadále zhoršovala a další hospodářské subjekty by byly nuceny ukončit svou obchodní činnost. Ačkoli nebylo možné učinit jasný závěr, pokud jde o uživatele a dovozce, uložení opatření by mělo být v zájmu dodavatelů surovin.
(171)
Neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo zjevně v rozporu se zájmem Unie.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(173)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto k zjištěným dumpingovým rozpětím a k výši cla potřebného pro odstranění újmy působené výrobcům v Unii, aniž by byla překročena.
(174)
Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své výrobní náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za situace, kdy nedochází k dumpingovému dovozu.
(175)
Za tímto účelem lze za přiměřenou úroveň považovat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, kdyby neexistoval dumping působící újmu, a to na základě zjištění předchozího šetření týkajícího se dovozu ze Spojených států amerických, kdy se toto rozpětí považovalo za přiměřené pro zaručení produktivních investic v tomto odvětví v dlouhodobém horizontu.
(176)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána úpravou prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené během období šetření a připočtením uvedeného ziskového rozpětí.
(177)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(178)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie podle pravidla nižšího cla, tj. nižší z uvedených dvou vypočtených rozpětí, buď dumpingu, nebo újmy.
(179)
Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:
Země
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Prozatímní rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
31 %
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonésie
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi.
(181)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tento výrobek podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(182)
Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(183)
Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze učinit žádné rozhodnutí o možném uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(184)
V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě jednoho měsíce od vyhlášení tohoto nařízení. Zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě nebo obsažených ve směsi, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), pocházející z Argentiny a Indonésie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla použitelné na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Sazba prozatímního cla
(EUR/t netto)
Doplňkový kód TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Ostatní spolupracující společnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Všechny ostatní společnosti
104,92
B999
Indonésie
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Ostatní spolupracující společnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Všechny ostatní společnosti
83,84
B999
3. Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.
4. V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (9), musí být výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentuální podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
5. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Evropské unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
1. Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 nařízení Komise (EU) č. 79/2013.
2. Shromážděné údaje o výrobcích, které byly uvolněny ke spotřebě nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. května 2013.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 490/2013
z 27. mája 2013,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Dňa 29. augusta 2012 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii (ďalej len „príslušné krajiny“) do Únie.
(2)
Prešetrovanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 17. júla 2012 predložila Európska rada pre bionaftu (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 60 % celkovej výroby bionafty v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(3)
Komisia 30. januára 2013 zaviedla registráciu dovozov rovnakého výrobku s pôvodom v príslušných krajinách podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 79/2013 z 28. januára 2013 (3).
(4)
Dňa 10. novembra 2012 Komisia informovala prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku E urópskej únie (4) o začatí antisubvenčného konania v súvislosti s dovozom bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii do Únie a začala osobitné prešetrovanie.
2. Obdobie prešetrovania
(5)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú dôležité z hľadiska posúdenia ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
3. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(6)
Komisia o začatí prešetrovania oficiálne informovala navrhovateľa, ďalších známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov v Argentíne a Indonézii, známych dovozcov, dodávateľov, distribútorov, používateľov a združenia, o ktorých je známe, že sa ich prešetrovanie týka, a orgány Argentíny a Indonézie. V oznámení o začatí konania boli všetky strany, ktorých sa prešetrovanie týka, vyzvané, aby kontaktovali Komisiu a prihlásili sa.
(7)
Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(8)
Navrhovateľ, vyvážajúci výrobcovia v Argentíne a Indonézii, dovozcovia a orgány Argentíny a Indonézie oznámili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
3.1. Výber vzorky
(9)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Argentíne a Indonézii, neprepojených dovozcov v Únii a výrobcov z Únie zapojených do tohto prešetrovania a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci predpísaných lehôt, Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že by mohla obmedziť počet vyvážajúcich výrobcov v Argentíne a Indonézii, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie podliehajúcich prešetrovaniu na primeraný počet prostredníctvom výberu vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia (tento proces sa tiež nazýva „výber vzorky“).
3.2. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Argentíne
(10)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci vyvážajúci výrobcovia v Argentíne požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(11)
Desať vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Dve spoločnosti však oznámili, že počas OP neuskutočnili žiadny vývoz do Únie (alebo vôbec nevyrábali).
(12)
Zostávajúcich osem (skupín) vyvážajúcich výrobcov predstavovalo celý objem vyvezený do Únie počas OP.
(13)
V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý možno v rámci stanovenej lehoty primerane preskúmať. Podľa informácií, ktoré poskytli ôsmi vyvážajúci výrobcovia uvedení v odôvodnení 12, vybraná vzorka predstavovala 86 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie počas OP.
(14)
V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa uskutočnili konzultácie o výbere vzorky so všetkými známymi vyvážajúcimi výrobcami, ako aj so združením výrobcov v Argentíne a orgánmi Argentíny a neboli vznesené žiadne námietky.
3.3. Individuálne prešetrovanie
(15)
O individuálne prešetrovanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia nepožiadala žiadna argentínska spoločnosť zaradená do vzorky.
3.4. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Indonézii
(16)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci vyvážajúci výrobcovia v Indonézii požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(17)
Osem vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Tri spoločnosti však oznámili, že počas OP neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
(18)
Zostávajúcich päť (skupín) vyvážajúcich výrobcov predstavovalo celý objem vyvezený do Únie počas OP.
(19)
V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý možno v rámci stanovenej lehoty primerane preskúmať. Podľa informácií, ktoré poskytli piati vyvážajúci výrobcovia uvedení v odôvodnení 18, vybraná vzorka predstavovala 99 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie počas OP.
(20)
V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa uskutočnili konzultácie so všetkými známymi vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s orgánmi Indonézie, a neboli vznesené žiadne námietky.
3.5. Individuálne prešetrovanie
(21)
O individuálne prešetrovanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia nepožiadala žiadna indonézska spoločnosť zaradená do vzorky.
3.6. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(22)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Pri tomto prešetrovaní však nespolupracoval ani jeden dovozca.
3.7. Výber vzorky výrobcov z Únie
(23)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorilo osem výrobcov z Únie, o ktorých bolo Komisii pred začatím prešetrovania známe, že vyrábajú bionaftu. Komisia vybrala vzorku na základe objemu výroby, objemu predaja a geografickej polohy. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 27 % výroby v Únii.
(24)
Zainteresované strany boli v oznámení o začatí konania takisto vyzvané, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. Dve zo spoločností, ktoré mali byť zaradené do vzorky, odstúpili po zverejnení navrhovanej vzorky od spolupráce a boli nahradené inými dvomi spoločnosťami. Výrobné odvetvie Únie taktiež predložilo pripomienku, že vzhľadom na veľký počet malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) vyrábajúcich bionaftu by sa mal prinajmenšom jeden zahrnúť do vzorky. Táto požiadavka bola prijatá.
(25)
Vzorka sa z hľadiska výrobného odvetvia Únie považuje za reprezentatívnu.
3.8. Vyplnené dotazníky
(26)
Dotazníky boli zaslané trom vyvážajúcim výrobcom alebo skupinám výrobcov v Argentíne zaradeným do vzorky, štyrom vyvážajúcim výrobcom alebo skupinám výrobcov v Indonézii zaradeným do vzorky a ôsmim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky.
(27)
Vyplnené dotazníky zaslalo sedem vyvážajúcich výrobcov alebo skupín výrobcov v Argentíne a Indonézii zaradených do vzorky, osem výrobcov z Únie zaradených do vzorky a traja používatelia.
3.9. Overovacie návštevy
(28)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v prevádzkových priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia so sídlom v Únii:
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španielsko,
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španielsko,
-
Diester Industries S.A.S, Paríž, Francúzsko,
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grécko,
-
Novaol S.R.L., Miláno, Taliansko,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švédsko,
-
Preol A.S., Lovosice, Česká republika,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Lipsko, Nemecko.
b)
Vyvážajúci výrobcovia v Argentíne:
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),
-
skupina prepojených spoločností „Renova“:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),
-
skupina prepojených spoločností „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).
c)
Obchodníci mimo EÚ prepojení s vyvážajúcimi výrobcami v Argentíne:
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguaj („Molinos Overseas“),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švajčiarsko („LDC Suisse“).
d)
Vyvážajúci výrobcovia v Indonézii:
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonézia („CPL“),
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonézia („PTMM“),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonézia („PAA“),
-
skupina prepojených spoločností („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia:
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonézia („WBI“),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonézia („WINA“).
e)
Obchodníci mimo EÚ prepojení s vyvážajúcimi výrobcami v Indonézii:
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.
f)
Dovozcovia v Únii prepojení s argentínskymi a indonézskymi vývozcami:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španielsko („CAMPA“),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Miláno, Taliansko („IMBI“),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španielsko („LDC Spain“),
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španielsko („Losur“),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Holandsko („WET BV“) (5).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(29)
Príslušným výrobkom sú monoalkylestery mastných kyselín a/alebo parafínové plynové oleje vyrobené syntézou a/alebo hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu, v čistej forme alebo obsiahnuté v zmesi s pôvodom v Argentíne a Indonézii, v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (ďalej len „príslušný výrobok“, bežne označovaný ako „bionafta“).
(30)
Z prešetrovania vyplynulo, že bionaftu vyrábanú v Argentíne tvorí výlučne „sójový metylester“ (soybean methyl ester, ďalej len „SME“) získavaný zo sójového oleja a bionaftu vyrábanú v Indonézii tvorí výlučne „palmový metylester“ (palm methyl ester, ďalej len „PME“) získavaný z palmového oleja, kým bionaftu, ktorá sa vyrába v Únii, tvorí hlavne „repkový metylester“ (rapeseed methyl ester, ďalej len „RME“), ale vyrába sa aj z iných východiskových surovín vrátane odpadových olejov, ako aj panenských olejov.
(31)
Všetky SME, PME a RME patria do kategórie metylesterov mastných kyselín (fatty-acid methyl esters, ďalej len „FAME“). Termín „ester“ sa vzťahuje na transesterifikáciu rastlinných olejov, konkrétne zmiešavanie oleja s alkoholom, pri ktorom vzniká bionafta a ako vedľajší produkt glycerín. Termín „metyl“ sa vzťahuje na metanol, najbežnejšie používaný alkohol v tomto procese.
(32)
Bionafta zo SME a bionafta z PME by sa mohli používať v čistej forme, ale v Európskej únii sa pred použitím vo všeobecnosti zmiešavajú, a to buď navzájom, alebo s RME. Dôvodom zmiešavania SME s PME je to, že SME vo svojej čistej forme nespĺňa európsku normu EN 14214, pokiaľ ide o jódové a cetánové čísla. Dôvodom zmiešavania PME (a SME) s RME je to, že PME a SME majú vyššiu medznú teplotu filtrovateľnosti (ďalej len „MTF“) ako RME a v chladných oblastiach Európskej únie preto nie sú počas zimných mesiacov vhodné na použitie vo svojej čistej forme.
(33)
Napokon v odvetví dopravy sa ako palivo v naftových motoroch cestných vozidiel, ako sú automobily, nákladné vozidlá, autobusy a tiež vlaky, používa zmes bionafty a minerálnej nafty. Bionafta sa vo svojej čistej forme alebo zmiešaná s minerálnou naftou môže používať aj ako vykurovacie palivo v domácich, komerčných alebo priemyselných kotloch a ako palivo pre generátory na výrobu elektrickej energie.
2. Podobný výrobok
(34)
Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Argentíny a Indonézie a výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný v Únii majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Preto sa tieto výrobky dočasne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. Žiadosť o vylúčenie výrobku
(35)
Jeden indonézsky výrobca požiadal o vylúčenie frakcionovaných metylesterov zo sortimentu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje konanie. Metylestery mastných kyselín sa pomocou frakčnej destilácie separujú na zložky s rôznymi chemickými vlastnosťami, ktoré majú rôzne konečné použitia. Výrobca uviedol, že frakcionované metylestery, ktoré spoločnosť vyrábala a vyvážala do EÚ, neboli bionaftou a nepoužívali sa na palivo, ale na iné priemyselné použitia. Uviedol tiež, že na výrobu týchto frakcionovaných metylesterov sa ako surovina nepoužil surový palmový olej, ktorý sa v Indonézii obvykle používa na výrobu bionafty, ale olej z kokosových orechov alebo olej z palmových jadier.
(36)
Na frakcionované metylestery sa vzťahuje opis výrobku zodpovedajúci príslušnému výrobku, keďže sú to metylestery mastných kyselín a vyrábajú sa zo surovín, ktoré sa používajú na výrobu bionafty. Aj keď samotný výrobok nespĺňa európsku normu (EN 14214), môže sa zmiešavať s inými bionaftami a vytvoriť zmes, ktorá túto normu spĺňa. Je to presne to isté ako v prípade bionafty z PME, ktorá sama osebe bez zmiešavania nespĺňa európsku normu. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(37)
Jeden európsky dovozca metylesteru mastných kyselín na báze oleja z palmových jadier z Indonézie, ktorý nebol učený na použitie ako palivo, ale na spracovanie na nenasýtený mastný alkohol, však požiadal o úľavu pre koncového používateľa na svoj dovoz.
(38)
Úľava pre koncového používateľa je systém spravovaný vnútroštátnymi colnými orgánmi, podľa ktorého sa na clo zaplatené pri dovoze vzťahuje úľava na základe autorizovaného konečného použitia dovezených surovín. Tento systém je stanovený vo vykonávacích ustanoveniach Colného kódexu Spoločenstva (6).
(39)
Táto požiadavka sa bude riešiť v záverečnej fáze prešetrovania, potom ako Komisia dostane pripomienky od zainteresovaných strán v súvislosti s tým, či by sa tejto konkrétnej žiadosti týkajúcej sa dovozu metylesteru mastných kyselín na báze oleja z palmových jadier, ktoré sa nepoužívajú ako palivá, malo vyhovieť. Zainteresované strany by sa mali v týchto pripomienkach zaoberať aj tým, či by sa táto úľava v prípade uloženia akéhokoľvek konečného cla mohla využiť na jeho obchádzanie, a účinkom na dovoz bionafty používanej na nepalivové účely z krajín, ktoré už podliehajú opatreniam.
C. DUMPING
1. Argentína
1.1. Normálna hodnota
(40)
Komisia najprv v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia v prípade každého vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky skúmala, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom v Argentíne reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas OP. Komisia zistila, že celkový objem tohto predaja v prípade každej spoločnosti alebo skupiny spoločností zaradenej do vzorky predstavoval počas OP prinajmenšom 5 % celkového objemu predaja určeného na vývoz do Únie.
(41)
Komisia následne určila tie druhy výrobkov, ktoré každá spoločnosť alebo skupina spoločností zaradená do vzorky predávala na domácom trhu a ktoré boli rovnaké ako druhy výrobkov predávané na vývoz do Únie, alebo ktoré s nimi boli porovnateľné.
(42)
V súvislosti s každým druhom výrobku, ktorý jednotlivé spoločnosti alebo skupiny spoločností zaradené do vzorky predávali na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je rovnaký ako druh výrobku predávaný na vývoz do Únie alebo je s ním porovnateľný, sa preskúmalo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto druhu výrobku predaného na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Únie.
(43)
Komisia potom v prípade každej spoločnosti alebo skupiny spoločností zaradenej do vzorky posúdila, či sa predaj podobného výrobku na domácom trhu uskutočnil pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel bol pre každý druh výrobku stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP.
(44)
Z prešetrovania vyplynulo, že argentínsky trh významne reguluje štát. V Argentíne je zmiešavanie fosílnej nafty a bionafty povinné (počas OP na úrovni 7 % bionafty). Celkové množstvo bionafty potrebnej na splnenie tejto požiadavky na zmiešavanie je určené prostredníctvom prideľovania kvót vybranému počtu argentínskych výrobcov bionafty. Ropné spoločnosti sú povinné nakupovať bionaftu od týchto argentínskych spoločností vyrábajúcich bionaftu, aby splnili požiadavku povinného zmiešavania. Cenu stanovuje štát a uverejňuje argentínske ministerstvo energetiky. Táto štátom stanovená referenčná cena sa počas OP vypočítala podľa zložitého vzorca, ktorý zohľadňoval výrobné náklady (náklady na suroviny, dopravu a iné náklady) a zaisťoval dosiahnutie určitej sumy zisku. Parametre použité na určenie referenčnej ceny sa stanovili na základe odhadnutých nákladov najmenej výkonného výrobcu so sídlom v najvzdialenejšej oblasti krajiny a vyústili do významnej ziskovosti argentínskych výrobcov.
(45)
Za týchto podmienok sa domáci predaj nepovažoval za realizovaný pri bežnom obchodovaní a normálna hodnota podobného výrobku sa musela predbežne vytvoriť podľa článku 2 ods. 3 a ods. 6 základného nariadenia tak, že k vlastným výrobným nákladom spoločnosti počas obdobia prešetrovania sa pripočítali predajné, všeobecné a administratívne výdavky a primerané ziskové rozpätie. Žiadatelia tvrdili, že systém rozdielnej vývoznej dane v Argentíne znižuje ceny sójových bôbov a sójového oleja, a preto skresľuje náklady výrobcov bionafty. Komisia nemá v tejto fáze dostatok informácií na to, aby mohla dospieť čo najvhodnejším spôsobom k rozhodnutiu o riešení tohto tvrdenia. Otázka, či náklady primerane odrážajú náklady spojené s výrobou príslušného výrobku, sa preto ďalej preskúma v záverečnej fáze a tiež v rámci pokračujúceho antisubvenčného prešetrovania.
(46)
Komisia vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky opísané v odôvodnení 44 usúdila, že výška zisku sa nemôže stanoviť na základe skutočných údajov spoločností zaradených do vzorky. Preto sa výška zisku použitá na vytvorenie normálnej hodnoty určila podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia na základe primeranej sumy zisku, ktorú by mohlo dosahovať mladé a inovačné kapitálovo náročné výrobné odvetvie tohto typu za bežných podmienok hospodárskej súťaže na voľnom a otvorenom trhu, t. j. vo výške 15 % obratu.
1.2. Vývozná cena
(47)
Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky uskutočňovali vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených spoločností.
(48)
V prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal priamo nezávislým zákazníkom v Únii, sa vývozná cena stanovila na základe skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(49)
Ak sa predaj na vývoz do Únie uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, vývozná cena sa v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovila na základe ceny, za ktorú sa dovážaný výrobok prvýkrát predal nezávislým zákazníkom v Únii. V týchto prípadoch sa vykonali úpravy o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, a o nahromadený zisk. Na účely tohto výpočtu sa považovala za primeranú úroveň zisku vo výške 5 % obratu.
1.3. Porovnanie
(50)
Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa porovnali na základe cien zo závodu.
(51)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(52)
Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov na dopravu, námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a úpravy vedľajších nákladov, vývozného cla a provízií vo všetkých prípadoch, keď sa preukázal ich vplyv na porovnateľnosť cien.
(53)
V prípade, keď sa predaj na vývoz do Únie uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom mimo Únie, Komisia preskúmala, či sa títo prepojení obchodníci mali považovať za oddelenie vývozného predaja vyvážajúceho výrobcu alebo za zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu.
(54)
Jedna obchodná spoločnosť bola úzko prepojená s vyvážajúcim výrobcom, ktorý mal nad ňou úplnú kontrolu, nemala žiadnu rokovaciu právomoc ani vplyv na ceny a dodacie podmienky a obchodovala výlučne s výrobkami vyrobenými vyvážajúcim výrobcom v Argentíne. Táto spoločnosť sa preto považovala za oddelenie vývozného predaja vyvážajúceho výrobca a nevykonala sa nijaká úprava za províziu. Zistilo sa, že jedna obchodná spoločnosť so sídlom mimo EÚ je úzko prepojená s vyvážajúcim výrobcom v Argentíne, nie je ním riadená a obchoduje s viacerými ďalšími výrobkami vyrábanými inými výrobcami. V tomto prípade sa usúdilo, že obchodná spoločnosť vykonáva podobné funkcie ako obchodník konajúci na základe provízie. Preto sa vývozné predajné ceny upravili v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, aby sa zohľadnila hypotetická prirážka, ktorú dostane obchodník.
(55)
Skutočný rozdiel medzi predajnými cenami účtovanými vyvážajúcim výrobcom v Argentíne prepojenému obchodníkovi a predajnými cenami, ktoré účtujú prepojení obchodníci prvému nezávislému zákazníkovi v EÚ, sa nepoužil na výpočet úpravy. Úprava sa vypočítala na základe predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov a primeranej sumy zisku V dôsledku charakteru vzájomného vzťahu sa skutočný zisk spoločnosti nepovažoval za spoľahlivý.
1.4. Dumpingové rozpätie
(56)
V prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa vážený priemer normálnej hodnoty každého druhu podobného výrobku porovnal s váženým priemerom vývoznej ceny, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia.
(57)
Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí určených pre troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(58)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Argentíne, dumpingové rozpätie sa stanovilo na základe dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. Na tento účel sa najprv určila úroveň spolupráce porovnaním objemu vývozu do Únie, ktorý uviedli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, so zodpovedajúcimi štatistickými údajmi Eurostatu týkajúcimi sa dovozu. Keďže úroveň spolupráce bola veľmi vysoká a predstavovala 100 % celkového vývozu do Únie počas OP, zostatkové dumpingové rozpätie vzťahujúce sa na všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Argentíne sa stanovilo na úrovni zodpovedajúcej úrovni zistenej v súvislosti so spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom vo vzorke s najväčším dumpingovým rozpätím.
(59)
Takto stanovené dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel z ceny CIF na hranici Únie pri nezaplatenom cle, sú takéto:
Dumpingové rozpätie
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. a Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
7,9 %
Všetky ostatné spoločnosti
10,6 %
2. Indonézia
2.1. Normálna hodnota
(60)
Komisia najprv v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia v prípade každého vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky skúmala, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom v Indonézii reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku určeného na vývoz do Únie počas OP. Komisia zistila, že okrem dvoch vyvážajúcich výrobcov domáci predaj nebol reprezentatívny.
(61)
Komisia následne určila tie druhy výrobkov, ktoré vyvážajúci výrobcovia s celkovou reprezentatívnosťou predávali na domácom trhu a ktoré boli rovnaké ako druhy výrobkov predávané na vývoz do Únie, alebo ktoré s nimi boli porovnateľné.
(62)
Pri týchto rovnakých alebo porovnateľných druhoch výrobkov sa skúmalo, či je ich predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto druhu výrobku predaný vyvážajúcimi vývozcami na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do Únie. V prípade vyvážajúcich výrobcov s celkovou reprezentatívnosťou nebol zistený reprezentatívny predaj vyvážaného druhu výrobku na domácom trhu alebo sa zistilo, že sa takýto výrobok na domácom trhu vôbec nepredával.
(63)
Preto sa normálna hodnota podobného výrobku pre všetkých vyvážajúcich výrobcov predbežne vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 a ods. 6 základného nariadenia tak, že k vlastným výrobným nákladom spoločnosti počas obdobia prešetrovania sa pripočítali vzniknuté predajné, všeobecné a administratívne výdavky a primerané ziskové rozpätie. Žiadatelia tvrdili, že systém rozdielnej vývoznej dane v Indonézii znižuje cenu palmového oleja, a preto skresľuje náklady výrobcov bionafty. Komisia nemá v tejto fáze dostatok informácií na to, aby mohla dospieť čo najvhodnejším spôsobom k rozhodnutiu o riešení tohto tvrdenia. Otázka, či náklady primerane odrážajú náklady spojené s výrobou príslušného výrobku, sa preto ďalej preskúma v záverečnej fáze a tiež v rámci prebiehajúceho antisubvenčného prešetrovania.
(64)
Z prešetrovania vyplynulo, že indonézsky domáci trh s bionaftou významne reguluje štát. Ropná a plynárenská spoločnosť Pertamina, ktorá je v úplnom vlastníctve štátu, je zďaleka najväčšou spoločnosťou pôsobiacou na domácom trhu (predstavuje viac ako 90 % domáceho nákupu bionafty od výrobcov zaradených do vzorky). Spoločnosť Pertamina je poverená štátom, aby na svojich čerpacích staniciach predávala bionaftu zmiešanú s fosílnymi palivami. Indonézske ministerstvo obchodu každý mesiac administratívne stanovuje takzvanú „cenu HPE (alebo kontrolnú vývoznú cenu)“, ktorá predstavuje referenčnú cenu používanú na výpočet mesačnej úrovne vývozného cla. Spoločnosť Pertamina nakupuje bionaftu na úrovni ceny HPE stanovenej indonézskou vládou.
(65)
Za týchto podmienok nie je možné založiť sumu zisku na skutočných údajoch od spoločností zaradených do vzorky, keďže domáci predaj sa nepovažuje za predaj pri bežnom obchodovaní. Preto sa suma zisku použitá na vytvorenie normálnej hodnoty určila podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia na základe primeranej sumy zisku, ktorú by mohlo dosahovať mladé a inovačné kapitálovo náročné výrobné odvetvie tohto typu za bežných podmienok hospodárskej súťaže na voľnom a otvorenom trhu, t. j. vo výške 15 % obratu.
2.2. Vývozná cena
(66)
Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky uskutočňovali vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených spoločností.
(67)
V prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozná cena sa stanovila na základe skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(68)
Ak sa predaj na vývoz do Únie uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, sa vývozná cena v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia stanovila na základe ceny, za ktorú sa dovážaný výrobok prvýkrát predal nezávislým zákazníkom v Únii. V týchto prípadoch sa vykonali úpravy o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, a za primeranú sa považovala úroveň zisku vo výške 5 % obratu.
(69)
Za súčasť vývoznej ceny sa nepovažovali príplatky účtované zákazníkom v jednom členskom štáte, ktorí chceli - následne po zakúpení bionafty - ťažiť z regulačného rámca „dvakrát započítavanej“ bionafty (7). Tieto príplatky nesúvisia s príslušným výrobkom ako takým, ale skôr s poskytnutím dokumentácie prepojeným dovozcom s cieľom získať vládny certifikát, ktorý umožňuje zákazníkovi prepojeného dovozcu splniť nevyhnutné podmienky na miešanie len polovičného množstva bionafty (vzhľadom na to, že táto bionafta sa môže započítavať „dvakrát“).
2.3. Porovnanie
(70)
Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa porovnali na základe cien zo závodu.
(71)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(72)
Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov na dopravu, námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a úpravy vedľajších nákladov, úverových nákladov, vývozného cla, havarijných poplatkov, bankových poplatkov a provízií vo všetkých prípadoch, keď sa preukázal ich vplyv na porovnateľnosť cien.
(73)
V prípade, keď sa predaj na vývoz do Únie uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom mimo Únie, Komisia preskúmala, či by sa títo prepojení obchodníci mali považovať za oddelenie vývozného predaja vyvážajúceho výrobcu alebo za zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu.
(74)
Zistilo sa, že jedna spoločnosť alebo skupina spoločností uzatvorila s prepojenou obchodnou spoločnosťou zmluvu, ktorej súčasťou je okrem iného aj obchodovanie s bionaftou výmenou za províziu. V tomto prípade sa dospelo k záveru, že tento prepojený obchodník by sa mal považovať za zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu, a preto sa vývozné predajné ceny upravili v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia, aby sa zohľadnila prirážka, ktorú dostal obchodník.
(75)
V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu sa príslušný výrobok (PME) pred predajom prvému nezávislému zákazníkovi zmiešaval s RME. Preto sa v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) vykonala úprava s ohľadom na rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach príslušného výrobku.
2.4. Dumpingové rozpätie
(76)
V prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa vážený priemer normálnej hodnoty každého druhu podobného výrobku porovnal s váženým priemerom vývoznej ceny, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a článku 2 ods. 12 základného nariadenia.
(77)
Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa určilo na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, pričom rozpätie vyvážajúceho výrobcu s nulovým dumpingovým rozpätím sa nebralo do úvahy.
(78)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Indonézii, dumpingové rozpätie sa stanovilo na základe dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. Na tento účel sa najprv stanovila úroveň spolupráce porovnaním objemu vývozu do Únie, ktorý uviedli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, so zodpovedajúcimi štatistickými údajmi Eurostatu týkajúcimi sa dovozu. Keďže úroveň spolupráce bola veľmi vysoká a predstavovala 99 % celkového vývozu do Únie počas OP, zostatkové dumpingové rozpätie vzťahujúce sa na všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Indonézii sa stanovilo na úrovni zodpovedajúcej úrovni zistenej v súvislosti so spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom vo vzorke s najväčším dumpingovým rozpätím.
(79)
Takto stanovené dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel z ceny CIF na hranici Únie pri nezaplatenom cle, sú takéto:
Dumpingové rozpätie
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
6,5 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,6 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(80)
Podobný výrobok vyrába v Únii 254 výrobcov. Títo výrobcovia tvoria výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a ďalej v texte sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Únie“.
(81)
Boli doručené tvrdenia, že významný počet veľkých výrobcov z Únie je prepojený s vývozcami v Argentíne a/alebo dováža bionaftu z Argentíny, a preto by mali byť vylúčení z vymedzenia výrobného odvetvia Únie.
(82)
Po prešetrení boli z vymedzenia výrobného odvetvia Únie vylúčené tri spoločnosti z dôvodu ich odkázanosti na dovoze z príslušných krajín, keď dovoz v priebehu OP dosiahol 63 %, 85 % a 71 % ich vlastnej výroby. Dve ďalšie spoločnosti boli vylúčené, pretože počas obdobia prešetrovania nevyrábali bionaftu. V nasledujúcich oddieloch sa nevyužívajú žiadne údaje od týchto spoločnosti. Dospelo sa k predbežnému záveru, že na vylúčenie akýchkoľvek iných výrobcov z Únie z vymedzenia výrobného odvetvia Únie nie sú žiadne dôvody.
(83)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii počas OP sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete a údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po ňom. Na základe týchto informácií sa zistilo, že celková výroba v Únii počas OP predstavovala okolo 9 052 871 ton. Ako už bolo uvedené, do vzorky bolo vybraných osem výrobcov z Únie, ktorí predstavujú 27 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.
2. Spotreba v Únii
Tabuľka 1
Spotreba v Únii
2009
2010
2011
OP
Tony
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj:
Eurostat, údaje od výrobného odvetvia Únie
(84)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu celkovej výroby Únie všetkých výrobcov z Únie, s odpočítaním ich vývozu a s pripočítaním dovozu z Argentíny a Indonézie a dovozu z iných tretích krajín na trhu Únie.
(85)
Objem dovozu z Argentíny a Indonézie bol prevzatý z údajov Eurostatu týkajúcich sa rôznych kódov KN, pod ktorými je výrobok zaradený.
(86)
Na základe uvedeného sa spotreba bionafty v Únii od roku 2009 do konca OP zvýšila o 5 %.
3. Súhrnné posúdenie účinkov dovozu z príslušných krajín
(87)
Ako sa uvádza v článku 3 ods. 4 základného nariadenia, účinky dovozu z dvoch krajín sa súhrnne vyhodnotia, len ak sa splnia dve podmienky.
(88)
Prvou podmienkou je to, že dumpingové rozpätie vo vzťahu k dovozu z oboch krajín je väčšie ako de minimis a že objem dovozu nie je zanedbateľný. Dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z Argentíny a Indonézie bolo väčšie ako prah de minimis, ktorý je stanovený v článku 9 ods. 3 základného nariadenia, a objem dovozu z každej z týchto príslušných krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia, pričom podiely na trhu počas OP dosahovali 10,8 % a 8,5 %.
(89)
Druhou podmienkou je to, že dovážané výrobky si navzájom konkurujú a konkurujú podobnému výrobku Únie. Bionaftu dovážanú z Argentíny a Indonézie zmiešavajú s minerálnou naftou a predávajú zákazníkom v celej Únii tie isté obchodné spoločnosti, ktoré priamo konkurujú bionafte vyrábanej výrobným odvetvím Únie.
(90)
Na základe uvedeného sa predbežne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú splnené a dovoz z Argentíny a Indonézie by sa mal na účely analýzy ujmy preskúmať súhrnne.
4. Objem a trhový podiel dovozu z príslušných krajín
Tabuľka 2
2009
2010
2011
OP
Dovoz z Argentíny
Tony
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Index 2009 = 100
100
138
167
148
Podiel na trhu
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Dovoz z Indonézie
Tony
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Index 2009 = 100
100
314
689
631
Podiel na trhu
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Index 2009 = 100
100
303
689
600
Celkový podiel na trhu
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Index 2009 = 100
100
160
248
213
Zdroj:
Eurostat.
(91)
Objem dovozu z Argentíny a Indonézie od roku 2009 do OP významne vzrástol, pričom dovoz z Indonézie rástol rýchlejšie ako dovoz z Argentíny. Podiel na trhu vzrástol počas toho istého obdobia z 9,1 % na 19,3 %.
5. Ceny dovozu z príslušných krajín a cenové podhodnotenie
5.1. Vývoj cien
Tabuľka 3
Dovozná cena EUR/tonu
2009
2010
2011
OP
Argentína
629
730
964
967
Index 2009 = 100
100
116
153
154
Indonézia
597
725
864
863
Index 2009 = 100
100
121
145
145
Spolu
624
728
920
921
Index 2009 = 100
100
117
147
148
Zdroj:
Eurostat
(92)
Hoci dovozné ceny počas posudzovaného obdobia rástli, najmä v období od roku 2010 do roku 2011, ceny bionafty z Argentíny aj Indonézie zostávali počas celého posudzovaného obdobia pod úrovňou cien výrobného odvetvia Únie.
5.2. Podhodnotenie cien
(93)
S cieľom stanoviť cenové podhodnotenie v priebehu OP sa porovnali vážené priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými dovoznými cenami od argentínskych a indonézskych výrobcov zaradených do vzorky pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o clo a náklady po dovoze.
(94)
Porovnanie SME z Argentíny a PME z Indonézie s výrobkom vyrábaným a predávaným na trhu Únie sa vykonalo na základe medznej teploty filtrovateľnosti (ďalej len „MTF“), čo je teplota, pri ktorej sa bionafta mení späť na tuk a nemôže sa používať ako palivo.
(95)
Všetka bionafta predávaná z Argentíny do EÚ mala hodnotu MTF 0 stupňov Celzia. Preto sa tento predaj bionafty porovnal s predajom bionafty, ktorú vyrábajú výrobcovia z Únie, s hodnotou MTF 0 stupňov Celzia.
(96)
Všetka bionafta, ktorá bola predaná z Indonézie do EÚ, mala hodnotu MTF 13 stupňov Celzia. Priame porovnanie sa nepovažovalo za primerané vzhľadom na veľmi malý objem predaja bionafty s touto hodnotou MTF, ktorú vyrábajú výrobcovia z Únie, keďže PME z Indonézie sa pred predajom prvému nezávislému zákazníkovi takmer vždy mieša s inou bionaftou z ďalších zdrojov. Preto sa vývozná cena PME z Indonézie s hodnotou MTF 13 stupňov Celzia upravila smerom nahor na cenu bionafty s hodnotou MTF 0 stupňov Celzia zohľadnením cenového rozdielu na trhu Únie medzi predajom PME s hodnotou MTF 13 stupňov Celzia vyrobenej výrobným odvetvím Únie a priemernou cenou bionafty s hodnotou MTF 0 stupňov Celzia.
(97)
Na základe uvedenej metodiky sa rozdiel medzi cenami Argentíny a Indonézie a cenami Únie vyjadrený ako percento váženej priemernej ceny výrobného odvetvia Únie zo závodu, t. j. rozpätie cenového podhodnotenia, pohyboval v rozpätí od 2,5 % do 9,1 %.
6. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(98)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia vyhodnotenie účinkov dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo vyhodnotenie všetkých hospodárskych faktorov stanovených pre výrobné odvetvie Únie v priebehu analyzovaného obdobia.
(99)
Ako už bolo uvedené, na preskúmanie možnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa použili overené údaje zo vzorky výrobcov z Únie.
(100)
Pri analýze ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia analyzovala makroekonomické ukazovatele pre posudzované obdobie na základe údajov o všetkých výrobcoch z Únie, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie. Mikroekonomické ukazovatele Komisia analyzovala na základe overených údajov zhromaždených od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(101)
Na základe informácií o všetkých výrobcoch bionafty v Únii sa hodnotili tieto makroekonomické ukazovatele: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie sa z minulého dumpingu.
(102)
Na základe informácií o výrobcoch bionafty v Únii zaradených do vzorky sa hodnotili tieto mikroekonomické ukazovatele: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
7. Makroekonomické ukazovatele
7.1. Výrobná kapacita, výroba a využitie kapacity
Tabuľka 4
2009
2010
2011
OP
Výrobná kapacita (v tonách)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Index 2009 = 100
100
105
106
109
Objem výroby (v tonách)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využitie kapacity
43 %
44 %
40 %
41 %
Index 2009 = 100
100
102
92
95
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobným odvetvím Únie.
(103)
Počas posudzovaného obdobie rástla výroba výrobného odvetvia Únie v súlade so spotrebou. Kapacita zostala relatívne stabilná, najmä v období od roku 2010 do OP, a preto zostalo využitie kapacity počas tohto obdobia nízke. Výrobné odvetvie Únie nebolo schopné využiť predtým inštalovanú kapacitu ani do akejkoľvek miery využiť zvýšenie kapacity počas tohto obdobia na základe predpokladaného účinku zavedenia opatrení proti USA alebo očakávaných systémov kvót a zvýšeného počtu poverení od niektorých členských štátov.
7.2. Objem predaja a podiel na trhu
Tabuľka 5
2009
2010
2011
OP
Objemy predaja (v tonách)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Index 2009 = 100
100
102
90
98
Podiel na trhu
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Index 2009 = 100
100
98
90
94
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobným odvetvím Únie.
(104)
Objemy predaja neprepojeným spoločnostiam v Únii zostali počas tohto obdobia pomerne stabilné. Vzhľadom na to, že spotreba počas tohto obdobia mierne stúpla, stabilný objem predaja viedol k zníženiu podielu na trhu (o 5,5 percentuálneho bodu) v prospech dovozu z príslušných krajín.
7.3. Rast
(105)
Rast výrobného odvetvia Únie sa odráža v jeho ukazovateľoch objemu, ako sú výroba, predaj, ale najmä jeho podiel na trhu. Napriek zvýšeniu spotreby počas analyzovaného obdobia podiel výrobcov z Únie na trhu nerástol v súlade so spotrebou. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu počas tohto obdobia poklesol, zatiaľ čo objem dovozu vzrástol. Počas toho istého obdobia sa dovozu z Indonézie a Argentíny podarilo získať viac ako 10 percentuálnych bodov podielu na trhu. Skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo v plnej miere využiť výhody plynúce z rastu trhu, mala celkový negatívny vplyv na jeho hospodársku situáciu.
7.4. Zamestnanosť a produktivita
Tabuľka 6
2009
2010
2011
OP
Zamestnanosť - ekvivalent plného pracovného úväzku (FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Index 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivita (tony/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Index 2009 = 100
100
97
88
93
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobným odvetvím Únie.
(106)
Počty ľudí zamestnaných v odvetví výroby bionafty nie sú veľké, pretože toto odvetvie je kapitálovo veľmi náročné, vo výrobnom procese si nevyžaduje veľkú pracovnú silu, a aj vzhľadom na to, že na skutočnej výrobe bionafty sa zúčastňuje množstvo subdodávateľov. Keďže počas tohto obdobia sa mierne zvýšil objem výroby, vzrástla aj zamestnanosť.
(107)
Produktivita sa však v období od roku 2009 do konca OP znížila o 7 percentuálnych bodov, pretože zamestnanosť rástla rýchlejšie ako výroba.
7.5. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z minulého dumpingu
(108)
Výrobné odvetvie Únie trpelo ujmou vplyvom dumpingového dovozu zo Spojených štátov amerických až do roku 2009, keď sa začína obdobie prešetrovania v rámci tohto konania. Clo uložené na dovoz zo Spojených štátov amerických bolo navrhnuté tak, aby zabezpečilo rovnaké podmienky, za ktorých by výrobné odvetvie Únie mohlo spravodlivo súťažiť s týmto dovozom a zotaviť sa z ujmy, ktorú utrpelo.
(109)
To sa očividne nestalo. Výrobné odvetvie Únie je teraz menej ziskové ako v roku 2009 a stratilo svoj podiel na trhu, dokonca aj v porovnaní s rokom 2009, v dôsledku dovozu z Argentíny a Indonézie, ktorý podhodnocuje ceny Únie. Využitie kapacity je nižšie, aj keď spotreba v Únii stúpla. Je zrejmé, že k zotaveniu sa z minulého z dumpingu nedošlo.
(110)
Dumpingové rozpätia pre vyvážajúcich výrobcov v Argentíne a Indonézii sú stanovené v časti venovanej dumpingu. Zistilo sa, že na jedného vyvážajúceho výrobcu v Indonézii, ktorý predstavoval nízku úroveň dovozu z Indonézie, sa dumping nevzťahuje. Konštatovalo sa však, že zostávajúci vyvážajúci výrobcovia v Indonézii a všetci vyvážajúci výrobcovia v Argentíne predávajú bionaftu na trhu Únie za dumpingové ceny. Navyše vzhľadom na objemy a ceny dumpingového dovozu z týchto dvoch príslušných krajín sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.
8. Mikroekonomické ukazovatele
8.1. Priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady a mzdové náklady
Tabuľka 7
2009
2010
2011
OP
Jednotková cena (EUR/tonu)
797
845
1 096
1 097
Index 2009 = 100
100
106
137
138
Jednotkové náklady (EUR/tonu)
760
839
1 089
1 116
Index 2009 = 100
100
110
143
147
Mzdové náklady (EUR/FTE)
57 391
63 490
62 141
61 004
Index 2009 = 100
100
111
108
106
Zdroj:
vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(111)
Aj keď výrobné odvetvie Únie dokázalo počas posudzovaného obdobia zvýšiť svoju predajnú cenu, v dôsledku slabej úrody repkového semena v roku 2011 výrobné náklady stúpli v takom rozsahu, že ich nebolo možné pokryť zvýšením predajnej ceny. Pre výrobné odvetvie Únie bolo v dôsledku zavedených daňových režimov nerentabilné dovážať alternatívne suroviny z Argentíny a Indonézie, a preto, aby udržalo svoje náklady na nízkej úrovni a znížilo tak celkové straty, bolo nútené pristúpiť k dovozu vyrobenej bionafty.
(112)
Počas posudzovaného obdobia zároveň vzrástli mzdové náklady spoločností zaradených do vzorky, čo opäť spôsobovalo, že spoločnosti museli hľadať spôsoby, ako znížiť svoje celkové nákladové zaťaženie.
8.2. Zásoby
Tabuľka 8
2009
2010
2011
OP
Zásoby (v tonách)
74 473
87 283
90 249
103 058
Index 2009 = 100
100
117
121
138
Zdroj:
vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(113)
V priebehu analyzovaného obdobia sa zásoby bionafty zvýšili približne o 40 %. K tomuto nárastu zásob došlo počas analyzovaného obdobia. Údaje týkajúce sa zásob však majú pre potreby hodnotenia hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie len obmedzenú hodnotu, keďže bionafta sa nemôže skladovať dlhšie ako 6 mesiacov (priemerné obdobie skladovania je približne len 3 mesiace).
8.3. Ziskovosť, investície, návratnosť investícií, peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
Tabuľka 9
2009
2010
2011
OP
Ziskovosť
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investície v tis. EUR
188 491
156 927
149 113
141 578
Index 2009 = 100
100
83
79
75
Návratnosť investícií
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Peňažný tok v tis. EUR
244 001
-48 649
21 241
23 984
Index 2009 = 100
100
-20
9
10
Zdroj:
vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(114)
Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku na trhu Únie pred zdanením vyjadreného ako percento obratu z tohto predaja. V priebehu analyzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky výrazne znížila z 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Úroveň investícií do výroby bionafty uskutočnených výrobcami z Únie zaradenými do vzorky počas tohto obdobia klesla, čo svedčí o tom, že aj keď výrobcovia zaradení do vzorky boli stále schopní investovať do výroby bionafty, množstvo dostupných zdrojov na takéto investície sa znížilo spolu s podielom výrobcov z Únie na trhu.
(116)
Návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktorá vyjadruje ich výsledok pred zdanením ako percento priemernej počiatočnej a konečnej zostatkovej hodnoty majetku použitého pri výrobe bionafty, sa vyvíjala negatívne, podobne ako ziskovosť. Zhoršenie návratnosti investícií je jasným ukazovateľom zhoršenia hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie počas obdobia prešetrovania.
(117)
Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoju činnosť, sa v priebehu analyzovaného obdobia významne znížil, a poukázal tak na problém spoločností zaradených do vzorky konkurovať dumpingovým dovozom z Argentíny a Indonézie.
9. Záver o ujme
(118)
Z analýzy overených údajov jasne vyplýva, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Výrobné odvetvie Únie stratilo v čase zvyšovania spotreby podiel na trhu a ziskovosť, kým dovoz získal podiel na trhu a podhodnotil ceny výrobcov z Únie.
(119)
Klesajúci alebo stabilný trend sa ukázal aj v prípade ďalších ukazovateľov, a to aj po zavedení opatrení proti Spojeným štátom americkým a rozšírení cla na dovoz z Kanady, pri ktorom sa opatrenia obchádzali.
(120)
V období od roku 2010 do roku 2011 boli výrobcovia z Únie schopní preniesť väčšinu zvýšených výrobných nákladov (+ 33 percentuálnych bodov), ale len za cenu zníženia ziskovosti na prah rentability. Nedokázali však preniesť ďalšie zvýšenie nákladov v období od roku 2011 do OP spôsobené zvýšením ceny východiskovej suroviny, ktorá predstavuje takmer 80 % celkových nákladov na výrobu bionafty. Toto zvýšenie nákladov nebolo možné v plnej miere preniesť na zákazníkov na trhu Únie, a to spôsobilo straty v OP.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(121)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či dumpingový dovoz s pôvodom v príslušných krajinách spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v takom rozsahu, že ju možno klasifikovať ako značnú.
(122)
aktiež sa preskúmali iné známe faktory ako dumpingový dovoz, ktoré mohli súčasne spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že možná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nepripíše dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dumpingového dovozu
(123)
Počas obdobia prešetrovania sa zistilo, že iba malá časť dovozu z Indonézie do EÚ (na úrovni od 2 % do 6 %) nebola dumpingová. Zistilo sa, že zostávajúci objem dovozu z Indonézie a všetok dovoz z Argentíny bol dumpingový. Odstránenie tohto malého množstva nedumpingového dovozu z celkového deklarovaného dovozu z Indonézie nemá vplyv na trend dovozu, ktorý bol podrobne opísaný v predchádzajúcom texte.
(124)
Z prešetrovania vyplynulo, že počas posudzovaného obdobia sa výrazne zvýšil objem dumpingového dovozu za nízke ceny z príslušných krajín (viac ako dvojnásobne). Výsledkom bolo výrazné zvýšenie podielu dumpingového dovozu na trhu o 10 percentuálnych bodov, z 9,1 % v roku 2009 na 18,8 % na konci OP.
(125)
Počas posudzovaného obdobia výrobné odvetvie Únie napriek zvýšeniu spotreby zároveň stratilo 5,5 percentuálneho bodu podielu na trhu.
(126)
V období od roku 2009 do OP sa priemerné ceny dumpingového dovozu zvýšili o 48 %, ale boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie počas rovnakého obdobia. Dumpingový dovoz počas OP podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie, pričom priemerné rozpätie podhodnotenia predstavovalo 4 % v prípade Indonézie a 8 % v prípade Argentíny.
(127)
Tlak, ktorý vyvíjal nárast dumpingového dovozu za nízke ceny na trh Únie, nedovolil výrobnému odvetviu Únie stanoviť svoje predajné ceny tak, aby zodpovedali trhovým podmienkam a zvýšeniu nákladov. Spoločnosti zaradené do vzorky boli schopné preniesť na svojich zákazníkov zvýšenie cien len o 38 %, pričom počas rovnakého obdobia sa ich celkové náklady zvýšili o 47 %.
(128)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, mal dumpingový dovoz za nízke ceny z príslušných krajín, ktorý počas OP podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie a ktorého objem sa tiež výrazne zvýšil.
3. Vplyv iných faktorov
3.1. Dovoz z iných krajín
Tabuľka 10
Ostatné tretie krajiny
2009
2010
2011
OP
Celkový dovoz (v tonách)
699 541
256 327
161 973
175 370
Index 2009 = 100
100
37
23
25
Podiel na trhu
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Index 2009 = 100
100
35
23
24
Zdroj:
Eurostat
(129)
Dovoz z tretích krajín, najmä USA, Nórska a Južnej Kórey, v období od roku 2009 do konca OP výrazne klesol. Tento pokles bol spôsobený zavedením opatrení na dovoz zo Spojených štátov v roku 2009 a následným prešetrovaním zameraným na obchádzanie opatrení proti dovozu odosielanému z Kanady v roku 2010. Dovoz z iných tretích krajín mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, len zanedbateľným spôsobom, pretože podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu sa v čase zhoršenia finančnej situácie výrobného odvetvia Únie znížil. Preto nemožno dospieť k záveru, že dovoz z iných tretích krajín narušil príčinnú súvislosť medzi ujmou a vplyvom dumpingového dovozu.
3.2. Dovoz za nedumpingové ceny z príslušných krajín
(130)
Zistilo sa, že z príslušných krajín sa uskutočnil dovoz za nedumpingové ceny, ale len v druhej polovici roku 2011. Tento dovoz mohol vzhľadom na krátke časové obdobie, v ktorom sa uskutočňoval, a jeho obmedzené množstvá spôsobiť výrobnému odvetviu Únie len zanedbateľnú ujmu a nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi ujmou a vplyvom dumpingového dovozu.
3.3. Ostatní výrobcovia z Únie
(131)
Vzhľadom na malý objem výroby výrobcov z Únie vylúčených z vymedzenia výrobného odvetvia Únie a malý objem z hľadiska ich celkového dovozu sa títo výrobcovia nepovažovali za príčinu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3.4. Vývoz uskutočnený výrobným odvetvím Únie
(132)
Podľa tvrdenia združenia argentínskych výrobcov bionafty CARBIO bola ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobená dovozom z Argentíny a Indonézie, ktorý uskutočnili výrobcovia z Únie. Združenie tento dovoz vymedzilo ako ujmu spôsobenú vlastným zavinením a tvrdilo, že by sa nemal brať do úvahy ako príčina ujmy založená na správaní argentínskych výrobcov.
(133)
Z údajov, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie, je zrejmé, že výrobcovia z Únie dovážali počas posudzovaného obdobia bionaftu z Argentíny a Indonézie, pričom množstvá dovezené počas OP predstavovali až 60 % celkového dovozu z týchto krajín. Výrobcovia z Únie však uviedli, že tieto dovozy sa uskutočnili v sebaobrane. Možnosť krátkodobého využitia výhod dumpingových cien pri tomto dovoze pomohla výrobcom z Únie pokračovať v strednodobom časovom horizonte v činnosti.
(134)
V roku 2011 a počas OP sa dovoz bionafty výrobným odvetvím Únie za dumpingové ceny výrazne zvýšil. Došlo k tomu vtedy, keď bolo možné najviac pociťovať účinok rozdielnej vývoznej dane na bionaftu a jej suroviny, pretože to bolo v čase, keď sa dovoz surovín (sójového oleja a palmového oleja) stal ekonomicky nevýhodným v porovnaní s dovozom hotového výrobku. Systém diferenciálnej vývoznej dane v obidvoch krajinách ukladá vyššiu daň na vývoz surovín ako na vývoz hotového výrobku. V rámci prebiehajúceho antisubvenčného prešetrovania sa preskúma, či túto diferenciálnu vývoznú daň možno považovať za subvenciu v zmysle článku 2 základného antisubvenčného nariadenia.
(135)
Napríklad počas niektorých mesiacov OP bola dovozná cena sójového oleja z Argentíny vyššia ako dovozná cena SME, čo viedlo k tomu, že nákup sójového oleja sa stal ekonomicky nevýhodným. V tejto situáciu bol nákup SME jedinou ekonomicky opodstatnenou možnosťou.
(136)
V každom prípade, ak by výrobné odvetvie Únie nedoviezlo tieto objemy bionafty, doviezli by ich obchodné spoločnosti v Únii, podhodnotili by výrobné odvetvie Únie a predávali ich na trhu Únie, pretože bionaftu z týchto krajín už dovážajú na predaj naftovým rafinériám a konkurujú výrobnému odvetviu Únie. Príčinná súvislosť nie je týmto dovozom narušená a tento argument sa preto predbežne zamieta.
3.5. Kapacita výrobného odvetvia Únie
(137)
Združenie CARBIO ďalej tvrdí, že výrobnému odvetviu Únie vznikla ujma v dôsledku nadmernej kapacity spôsobenej nadmerným rozšírením. Uvádza, že výrobné odvetvie v situácii, keď v roku 2008 využívalo kapacitu len na 50 %, pokračovalo v rozširovaní bez zodpovedajúceho zvýšenia dopytu.
(138)
Počas posudzovaného obdobia využívanie kapacity v celej Únii naozaj zostalo na nízkej úrovni, pričom počas OP dosiahlo najnižšiu úroveň 40 %. Niektoré spoločnosti preto nevyužívali kapacitu, ktorú inštalovali.
(139)
Využitie kapacity však bolo nízke už na začiatku posudzovaného obdobia a zostalo nízke počas celého obdobia a v spoločnostiach zaradených do vzorky bolo tiež stabilné.
(140)
Spoločnosti zaradené do vzorky boli na začiatku posudzovaného obdobie ziskové a na konci obdobia stratové, pričom využitie kapacity bolo stabilné. Možno odôvodnene usúdiť, že sa znížila aj ziskovosť celého výrobného odvetvia, zatiaľ čo využitie kapacity zostalo stabilné. Nadmernú kapacitu preto nemožno považovať za hlavnú príčinu ujmy, pretože podľa všetkého neexistuje príčinná súvislosť. Toto tvrdenie sa preto predbežne zamieta.
3.6. Nedostatočný prístup k surovinám a vertikálna integrácia
(141)
Združenie CARBIO tiež tvrdí, že výrobnému odvetviu Únie vzniká ujma z dôvodu nedostatočnej efektívnosti, najmä preto, lebo nie je vertikálne integrované a nie je situované v blízkosti surovín.
(142)
Tieto argumenty sa predbežne zamietajú. Niektoré spoločnosti zaradené do vzorky sídlia pri prístavoch a majú neprerušovaný prístup k surovinám dovážaným loďou a iné spoločnosti zaradené do vzorky umiestnili svoje závody na výrobu bionafty priamo na tom istom mieste ako svoje závody na výrobu rastlinného oleja. Mnohí výrobcovia bionafty na juhu Európy sa zámerne usídlili v blízkosti prístavných miest, aby mali prístup k surovinám dovážaným z Argentíny a Indonézie, alebo na rovnakých miestach ako ich zákazníci (ktorými sú ropné rafinérie). Vzhľadom na to, že vplyvom diferencovanej vývoznej dane boli suroviny drahšie ako hotový výrobok, je zrejmé, že táto skutočnosť spôsobila ujmu výrobnému odvetviu Únie tým, že znemožnila hospodárnu výrobu PME a SME v EÚ.
3.7. Iné regulačné faktory
(143)
Združenie CARBIO uviedlo aj niektoré regulačné faktory, ktoré podľa neho spôsobili ujmu výrobnému odvetviu Únie. Sú medzi nimi aj návrhy, ktoré sa doteraz nerealizovali. CARBIO však kladie dôraz na systém „dvojitého započítavania“, ktorý je opísaný ďalej v texte.
(144)
Podľa požiadavky uvedenej v smernici o energii z obnoviteľných zdrojov majú členské štáty nariadiť, aby sa pred predajom používateľom určité percento bionafty zmiešavalo s minerálnou naftou. Niektoré členské štáty využili ustanovenie uvedené v smernici o energii z obnoviteľných zdrojov, ktoré umožňuje, aby sa v prípade, ak sa používaná bionafta vyrobila z odpadových olejov alebo použitých živočíšnych tukov, tento podiel znížil na polovicu. Ak napríklad príslušný členský štát požaduje, aby sa 7 % bionafty zmiešavalo s 93 % minerálnej nafty, potom sa v prípade bionafty z odpadového oleja týchto 7 % zníži na 3,5 %.
(145)
Združenie CARBIO tvrdí, že pravidlá dvojitého započítavania spôsobili počas OP pokles predaja takzvanej bionafty prvej generácie o 1 milión ton a že sú príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Toto tvrdenie sa zamieta, pretože vo vzorke výrobcov z Únie sú zaradené niektoré spoločnosti, ktoré vyrábajú dvakrát započítavanú bionaftu a ich finančná situácia sa výrazne nelíši od situácie spoločností zaradených do vzorky, ktoré vyrábajú bionaftu z panenských rastlinných olejov. Počas overovania údajov týchto spoločností sa ukázalo, že cena ich bionafty bola ovplyvnená nízkou cenou dumpingových dovozov z Argentíny a Indonézie, pretože nepriamo konkurujú PME a SME z príslušných krajín.
(146)
Takisto bol predložený argument, že výrobnému odvetviu Únie vzniká ujma preto, lebo neinvestuje viac do biopalív druhej generácie, napríklad do využívania odpadových olejov. Tento argument sa predbežne zamietol, pretože v Únii nie je k dispozícii dostatočné množstvo odpadového oleja, ktoré by významné zvýšilo objem spracovania oproti tomu súčasnému.
3.8. Obmedzenia v členských štátoch
(147)
Združenie CARBIO taktiež tvrdilo, že výrobnému odvetviu Únie nemohol spôsobiť ujmu dovoz z príslušných krajín, pretože v rôznych členských štátoch existujú systémy kvót a daňové režimy, ktoré obmedzujú prístup na tieto trhy. Združenie tiež tvrdilo, že niektoré trhy v EÚ sú vzhľadom na klimatické podmienky zatvorené pre SME a PME.
(148)
Združenie má pravdu, keď uvádza, že medzná teplota filtrovateľnosti (MTF) v prípade PME (pri + 13 stupňoch Celzia) znamená, že PME sa nemôže používať v celej Únii bez zmiešavania s inými bionaftami, aby sa znížila MTF. Hodnota MTF v prípade SME na úrovni 0 stupňov Celzia však umožňuje, aby sa bionafta využívala v širšom rozsahu, najmä počas letných mesiacov.
(149)
Tvrdenie, že výrobnému odvetviu Únie spôsobuje ujmu regulačný systém v niektorých členských štátoch, sa počas prešetrovania podrobne preskúmalo.
(150)
V niektorých členských štátoch sú zavedené systémy kvót, prostredníctvom ktorých sa spoločnostiam v danom členskom štáte alebo v iných členských štátoch v celej Únii udeľujú osobitné výrobné kvóty. Väčšina krajín však poskytovala výhody pomocou daňového systému a tieto výhody sa znižujú alebo rušia.
(151)
Napríklad vo Francúzsku sa v prípade bionafty vyrobenej v rámci kvóty uplatňuje výhoda oslobodenia od dane vo výške 90 EUR na tonu. Vzhľadom na nízke ceny dumpingového dovozu je však často lacnejšie bionaftu dovážať, než nakupovať od výrobného odvetvia Únie, dokonca aj vrátane daňovej úľavy. Dôkazom toho je skutočnosť, že na francúzskom trhu je jasne prítomný dovoz z Argentíny.
(152)
V niektorých členských štátoch dovoz z Argentíny alebo Indonézie neexistuje, buď v dôsledku klimatických podmienok, alebo systémov kvót. Na trhu väčšiny členských štátov Únie je však dovoz z Argentíny a Indonézie prítomný, a to buď preto, lebo nemajú zavedený systém kvót, alebo preto, lebo cena je nižšia než akékoľvek daňové zvýhodnenie, ktoré by mohol členský štát poskytnúť.
(153)
Tento argument sa predbežne zamieta, pretože existujúce systémy kvót a daňové režimy nedokážu narušiť príčinnú súvislosť medzi ujmou a vplyvom dumpingového dovozu, vzhľadom na to, že PME a SME sa po zmiešaní s RME vyrobenou v Únii alebo s inou bionaftou môžu predávať v celej Únii, a na to, že sa vo veľkých množstvách a za dumpingové ceny dovážajú dokonca aj do tých členských štátov, ktoré majú zavedené systémy daňového zvýhodnenia.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(154)
Na základe uvedenej analýzy sa preukázalo, že došlo k podstatnému zvýšeniu objemu dumpingového dovozu za nízke ceny s pôvodom v príslušných krajinách a jeho podielu na trhu. Súčasne sa zistilo, že tento dovoz počas OP podhodnocoval cenu výrobného odvetvia Únie.
(155)
Na základe údajov vidieť, ako sa s nárastom objemu dovozu za nízke ceny z príslušných krajín výrazne zhoršuje hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie.
(156)
Pomocou uvedenej analýzy sa jasne rozlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu. Na základe tejto analýzy sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz z príslušných krajín spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
(157)
V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia sa vyhodnotili iné známe faktory, ako sú dumpingové dovozy, a nezistili sa žiadne dôkazy, že tieto faktory narušili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.
F. ZÁUJEM ÚNIE
(158)
Komisia v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú závažné dôvody na prijatie záveru, že v tomto konkrétnom prípade prijatie opatrení nie je v záujme Únie. Určenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, dodávateľov surovín a používateľov.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(159)
Ako už bolo uvedené, výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom s pôvodom v príslušných krajinách. Neprijatie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu negatívneho vývoja finančnej situácie výrobného odvetvia Únie. Situácia výrobného odvetvia Únie bola poznačená najmä znížením ziskovosti z + 3 % v roku 2009 na - 2,5 % na konci OP. Akékoľvek ďalšie zníženie výkonnosti by nakoniec viedlo k obmedzeniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by následne ohrozilo zamestnanosť a investície v Únii.
(160)
Zavedením opatrení by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Klesajúci trend ziskovosti výrobného odvetvia Únie je výsledkom jeho ťažkostí konkurovať dumpingovému dovozu za nízke ceny s pôvodom v príslušných krajinách, ako aj výsledkom režimu vývoznej dane v obidvoch krajinách, ktorý znižuje cenu dovozu SME a PME na trhu Únie, pričom zvyšuje cenu surovín. Zavedenie antidumpingových opatrení by preto umožnilo výrobnému odvetviu Únie zvýšiť svoju ziskovosť na takú úroveň, ktorá sa v prípade tohto kapitálovo náročného výrobného odvetvia považuje za potrebnú.
(161)
Opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie poskytnúť príležitosť začať sa zotavovať z poškodzujúceho dumpingu zisteného počas tohto prešetrovania.
2. Záujem neprepojených dovozcov/obchodníkov v Únii
(162)
Neprepojení dovozcovia/obchodníci v Únii boli vyzvaní, aby sa prihlásili Komisii. V rámci prešetrovania však nespolupracoval žiadny dovozca.
(163)
Keďže neprepojení dovozcovia alebo obchodníci neposkytli žiadne údaje, neexistujú žiadne dôkazy o tom, že zavedenie opatrení by bolo zjavne v rozpore so záujmami týchto strán.
3. Záujem používateľov a spotrebiteľov
(164)
Na začiatku konania boli zaslané dotazníky všetkým známym spoločnostiam používateľov, ktoré sú zapojené do výroby a distribúcie minerálnej nafty, ako aj do povinného zmiešavania minerálnej nafty s bionaftou.
(165)
Traja používatelia bionafty odovzdali vyplnené dotazníky pre používateľov, ale uviedli, že bionafta tvorí veľmi malú časť ich celkovej obchodnej činnosti. Uviedli, že ak by boli právne zaviazaní nakupovať bionaftu a ak by clo zvýšilo cenu bionafty podobne ako predtým, toto zvýšenie by sa automaticky prenieslo na ich zákazníkov.
(166)
Podľa obmedzeného množstva dostupných informácií by zavedenie opatrení malo mať na konečného spotrebiteľa veľmi malý vplyv - vzhľadom na malý percentuálny podiel bionafty, ktorá sa primiešava do minerálnej nafty, ktorú nakupujú spotrebitelia na čerpacej stanici. Nezistili sa žiadne dôkazy o tom, že zavedenie opatrení by bolo zjavne v rozpore so záujmami používateľov alebo spotrebiteľov.
4. Záujem dodávateľov surovín
(167)
Vyplnený dotazník zaslaný dodávateľom surovín odovzdalo jedno združenie dodávateľov surovín - FEDIOL (federácia zastupujúca európske odvetvie výroby rastlinných olejov a proteínových preparátov v Európe). Združenie uviedlo, že dovoz z príslušných krajín spôsobil zníženie dopytu po repkovom oleji v celej Únii, pričom v období od roku 2009 do roku 2011 klesol dopyt o viac ako 1 milión ton.
(168)
Podľa názoru združenia FEDIOL bude mať zavedenie opatrení priaznivý vplyv na odvetvie dodávateľov v EÚ, pretože sa zvýši využívanie kapacity. Akékoľvek zvýšenie dopytu po repkovom oleji by sa potom prenieslo do sektora výroby kŕmnych zmesí, pretože zvyšok z výroby repkového leja sa využíva na výrobu kŕmnych zmesí, a do poľnohospodárskeho sektora v EÚ, ktoré je producentom repky.
(169)
Zo získaných dôkazov preto vyplýva, že zavedenie opatrení by bolo v záujme dodávateľov surovín v Únii.
5. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(170)
Zavedenie opatrení na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii by bolo nepochybne v záujme výrobného odvetvia Únie. Výrobnému odvetviu Únie by to umožnilo, aby rástlo a aby sa začalo zotavovať z ujmy spôsobenej dumpingovým dovozom. Ak by sa však nezaviedli žiadne opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa naďalej zhoršovala a viac hospodárskych subjektov by muselo prestať podnikať. Aj keď v súvislosti s používateľmi a dovozcami nebolo možné dospieť k jednoznačným záverom, zavedenie opatrení by malo byť v záujme dodávateľov surovín.
(171)
Neexistujú presvedčivé dôvody, z ktorých by vyplývalo, že uloženie dočasných antidumpingových opatrení na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii by bolo v zjavnom rozpore so záujmom Únie.
G. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(172)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, dočasné antidumpingové opatrenia by sa mali uložiť, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
1. Úroveň odstránenia ujmy
(173)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, bez toho, aby boli prekročené zistené dumpingové rozpätia.
(174)
Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa dospelo k záveru, že všetky opatrenia by mali umožniť, aby výrobné odvetvie Únie mohlo pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť pred zdanením zisk, ktorý by bolo možné primerane dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by dumpingový dovoz neexistoval.
(175)
Za vhodnú úroveň, ktorú by výrobné odvetvie Únie podľa predpokladu mohlo dosiahnuť v prípade neexistencie poškodzujúceho dumpingu, ktorá sa zakladá na zisteniach z predchádzajúceho prešetrovania týkajúceho sa dovozu zo Spojených štátov amerických, kde sa považovala za primeranú na zaručenie produktívnych investícií v prípade tohto odvetvia z dlhodobého hľadiska, by sa na tento účel mohlo považovať ziskové rozpätie vo výške 15 %.
(176)
Na tomto základe sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Únie. Cena nespôsobujúca ujmu sa získala úpravou predajných cien výrobcov z Únie zaradených do vzorky o skutočný zisk/stratu počas OP a pripočítaním už uvedeného ziskového rozpätia.
(177)
Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách zaradených do vzorky, stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením, s cenou podobného výrobku predávaného výrobcami z Únie zaradenými do vzorky na trhu Únie počas OP, ktorá nespôsobuje ujmu. Každý rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percentuálny podiel celkovej dovoznej hodnoty CIF.
2. Dočasné opatrenia
(178)
Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa dočasné antidumpingové clo na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii malo uložiť v súlade s pravidlom nižšieho cla, t. j. podľa nižšieho z dvoch vypočítaných rozpätí - dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy.
(179)
Sadzby antidumpingového cla sa stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy a dumpingových rozpätí. Sadzby dočasného antidumpingového cla, vyjadrené pomocou ceny CIF na hranici Únie pri nezaplatenom cle, sú teda takéto:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Dočasné rozpätie ujmy
Sadzba dočasného antidumpingového cla
Argentína
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
7,9 %
31 %
7,9 %
Všetky ostatné spoločnosti
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonézia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Keďže však antidumpingové clo sa bude uplatňovať na zmesi, ktoré obsahujú bionaftu (úmerne k ich hmotnostnému obsahu bionafty), ako aj na čistú bionaftu, z hľadiska správneho uplatňovania cla colnými orgánmi členských štátov bude presnejšie a vhodnejšie vyjadriť clo vo forme pevne stanovených súm v EUR na tonu čistej hmotnosti dovezenej bionafty a uplatňovať tieto sumy na dovezenú čistú bionaftu alebo na podiel binafty v zmiešanom produkte.
(181)
Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá bola zistená v súvislosti s týmito spoločnosťami počas tohto prešetrovania. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“ v celej krajine) sa teda môžu uplatňovať výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách, ktorý vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu uplatniť, pričom tento príslušný výrobok podlieha colnej sadzbe, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“.
(182)
Každú žiadosť o uplatňovanie tejto sadzby individuálneho antidumpingového cla pre spoločnosť (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) treba bezodkladne predložiť Komisii (8) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činností spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa nariadenie príslušným spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(183)
Nariadením Komisie (EÚ) č. 79/2013 z 28. januára 2013 Komisia zaviedla registráciu dovozov príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách. Komisia pristúpila k tomuto kroku vzhľadom na možné spätné uplatňovanie antidumpingových opatrení podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia. V tejto etape konania nie je možné prijať žiadne rozhodnutie o možnom spätnom uplatňovaní antidumpingových opatrení.
H. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(184)
V záujme riadneho úradného postupu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, môžu písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie do jedného mesiaca od zverejnenia tohto nariadenia. Zistenia týkajúce sa uloženia ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné a pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení sa môžu prehodnotiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz monoalkyl esterov mastných kyselín a/alebo parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a/alebo hydrogenizáciou nefosílneho pôvodu, buď v čistom stave alebo v podobe zmesí, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kódy TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030) a ktoré pochádzajú z Argentíny a Indonézie.
2. Sadzby dočasného antidumpingového cla uplatniteľné na výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný ďalej uvedenými spoločnosťami sú takéto:
Krajina
Spoločnosť
Sadzba dočasného cla
EUR na tonu čistej hmotnosti
Doplnkový kód TARIC
Argentína
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Iné spolupracujúce spoločnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Všetky ostatné spoločnosti
104,92
B999
Indonézia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT. Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Iné spolupracujúce spoločnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Všetky ostatné spoločnosti
83,84
B999
3. Antidumpingové clo na zmesi sa uplatňuje v závislosti od pomeru v zmesi na základe hmotnosti celkového obsahu monoalkyl esterov mastných kyselín a parafínových plynových olejov vyrobených syntézou a/alebo hydrogenizáciou, nefosílneho pôvodu (obsah bionafty).
4. V prípadoch, keď bol tovar pred prepustením do voľného obehu poškodený, a preto sa skutočne zaplatená alebo splatná cena na určenie colnej hodnoty pomerne rozdelí podľa článku 145 nariadenia (EHS) č. 2454/93 (9), suma antidumpingového cla vypočítaná na vyššie stanovené sumy sa zníži o percentá, ktoré zodpovedajú pomernému rozdeleniu skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny.
5. Uvoľnenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Európskej únii podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
6. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, môžu zainteresované strany požiadať o zverejnenie hlavných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne predložiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
1. Colným orgánom sa týmto nariaďuje, aby prestali vykonávať registráciu dovozov ustanovenú v súlade s článkom 1 nariadenia Komisie (EÚ) č. 79/2013.
2. Zhromaždené údaje týkajúce sa výrobkov, ktoré boli uvedené do obehu s cieľom spotreby maximálne 90 dní pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, sa uchovávajú do nadobudnutia účinnosti možných konečných opatrení alebo ukončenia tohto konania.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 27. mája 2013