PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 470/2014
ze dne 13. května 2014
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 28. listopadu 2013 uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 1205/2013 (dále jen „prozatímní nařízení“) (2) prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky.
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 28. února 2013 na základě stížnosti podané jménem výrobců solárního skla, kteří představují více než 25 % celkové výroby v Unii (3).
(3)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik účastníků řízení k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byla zvážena ústní a písemná stanoviska účastníků řízení a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Všem účastníkům řízení Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné antidumpingové clo na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR)“ a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem účastníkům řízení byla poskytnuta lhůta, během níž mohli k uvedeným konečným informacím předložit svá stanoviska.
(7)
Stanoviska předložená účastníky řízení byla zvážena a případně vzata v úvahu.
3. Výběr vzorku
(8)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v 7., 11. a 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyl jasně uveden celkový počet výrobců v Unii. Komise proto potvrzuje, že se přihlásilo osm výrobců v Unii, kteří byli také aktivní během období šetření. Nebyla zveřejněna totožnost žádného výrobce v Unii, s výjimkou jediného. V odpovědi na obecný informační dokument žadatel uvedl, že tři výrobci v Unii (Guardian, AGC a Centrosolar Glass) ukončili činnost a že čtvrtý podnik (Saint Gobain) podstatně omezil výrobu.
(9)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska týkající se metody výběru vzorku vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců v Unii, potvrzují se prozatímní zjištění v 7. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(10)
Po přijetí prozatímního nařízení byla provedena inspekce v prostorách druhého spolupracujícího uživatele, konkrétně francouzské společnosti Viessmann Faulquemont SAS.
5. Procesní práva
(11)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že mu nebyly poskytnuty dostatečné prozatímní informace, zejména ohledně dumpingu, cenového podbízení a výpočtu rozpětí újmy. Vzhledem k tomu bylo údajně porušeno jeho základní právo na obhajobu, jež je zaručeno základním nařízením (ES) č. 1225/2009, antidumpingovou dohodou WTO a Listinou základních práv Evropské unie.
(12)
K výpočtu dumpingového rozpětí vyvážející výrobce prohlásil, že při poskytnutí prozatímních informací nebyly uvedeny podrobnosti o výši úpravy uplatňované na náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením (viz 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení) ani o procentu prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(13)
Toto tvrzení bylo akceptováno a Komise poskytla doplňující informace. Pokud nebylo možno poskytnout přesné údaje z důvodu jejich důvěrnosti, poskytla příslušná rozmezí.
(14)
Po poskytnutí konečných informací vyvážející výrobce uvedl, že poskytnuté údaje stále nejsou dostatečné a zejména že není jasné, zda byly při úpravě nákladů na povrchovou úpravu vzaty v úvahu náklady na jednostrannou povrchovou úpravu, oboustrannou povrchovou úpravu či obojí.
(15)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění, účastníci řízení nijak neprokázali, že by mezi náklady na výrobu solárního skla s jednostranným povlakem a solárního skla s oboustranným povlakem existoval trvalý rozdíl. Při výpočtu výše úpravy proto Komise mezi solárním sklem s jednostranným povlakem a solárním sklem s oboustranným povlakem nerozlišovala.
(16)
Ohledně újmy tentýž vyvážející výrobce namítl, že v jemu určeném dokumentu specifikujícím újmu byly z důvodu důvěrnosti prodejní i cílové ceny stanovené výrobci v Unii u dvou z celkem pěti typů výrobků označeny stupněm utajení „limited“ nebo bylo uvedeno pouze jejich rozmezí.
(17)
Společnost také tvrdila, že v tomto případě existuje vysoká úroveň důvěrnosti, takže je znám pouze název jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku. Společnost proto uvedla, že i když se u některých typů výrobku týkaly informace pouze jednoho či dvou výrobců v Unii, nebylo by nijak možné identifikovat tyto společnosti, a poskytnout v důsledku toho vyvážejícímu výrobci významnou konkurenční výhodu vůči jeho konkurentům v Unii, ať už samostatně nebo kolektivně.
(18)
Podle článku 20 základního nařízení je Komise povinna sdělit po zavedení prozatímních opatření podrobné údaje týkající se zásadních skutečností a úvah, na jejichž základě byla opatření uložena. Komise je však rovněž povinna podle článku 19 základního nařízení považovat za důvěrnou jakoukoli informaci, která je ze své povahy důvěrná nebo která byla důvěrně poskytnuta.
(19)
V tomto konkrétním případě byly skutečné prodejní a cílové ceny stanovené výrobci v Unii pro oba typy výrobků buď odstraněny, nebo nahrazeny rozmezím, jelikož informace o jednom typu výrobku pochází pouze od jednoho nebo dvou výrobců v Unii. Navíc je v tomto odvětví obecně známo, že tento konkrétní typ výrobku nevyrábí žádný jiný výrobce v Unii. Komise proto považuje tyto informace za informace důvěrné povahy, neboť jejich prozrazení by znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenty a/nebo by nepříznivě ovlivnilo poskytovatele těchto informací. Stejné informace byly navíc odstraněny i u druhého typu výrobku, aby se zabránilo odvození údajů o prvním typu výrobku z celkových údajů, které jsou k dispozici.
(20)
Po poskytnutí konečných informací společnost zopakovala svou námitku, že informace o výpočtu rozpětí újmy byly poskytnuty v nedostatečném a nesprávném rozsahu. Konkrétně si stěžovala, že není jasné, jak byl vybrán druhý typ výrobku, o němž byly odstraněny údaje. Komise proto upřesňuje, že výběr byl proveden čistě náhodně.
(21)
Společnost navrhla vyřešit údajně nedostatečné poskytnutí informací tak, že by se její právníci setkali s útvary Komise a podrobně s nimi projednali dumping a výpočet rozpětí újmy, aniž by si pořídili kopii jakýchkoli důvěrných dokumentů, nebo že by jim byl udělen přístup do datové místnosti v prostorách Komise, kde by si mohli dělat poznámky.
(22)
Komise nemohla této žádosti vyhovět. Aby mohli právní zástupci společnosti ověřit výpočty, musely by být poskytnuty přesné údaje z jedné nebo dvou společností. To nebylo možné, jelikož Komise je povinna zachovat důvěrnost těchto údajů podle článku 19 základního nařízení.
(23)
Komise navíc v konečných informacích výslovně uvedla, že společnost se může v souvislosti s jakýmikoli otázkami týkajícími se práva na obhajobu - jako je přístup ke spisu - obrátit na úředníka pro slyšení v rámci jeho mandátu (4). Ve lhůtě pro předložení stanovisek k poskytnutí konečných informací však společnost žádost o intervenci úředníka pro slyšení nepodala.
(24)
Vzhledem k výše uvedenému Komise zamítá tvrzení, že mohla být porušena procesní práva dotyčného vyvážejícího výrobce.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(25)
Podle 26. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je dotčeným výrobkem solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno podle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“, obecně označovaný jako „solární sklo“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
2. Tvrzení týkající se definice výrobku
(26)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, by z definice výrobku mělo být vyloučeno zahradnické sklo, které má stejné technické vlastnosti jako solární sklo popsané v 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Za prvé, podle vývozce jsou fyzické vlastnosti zahradnického skla zcela odlišné od vlastností solárního skla: i) zahradnické sklo má různou velikost podle požadavků zákazníků, zatímco solární sklo se vyrábí v určitých pevně daných velikostech; ii) zahradnické sklo může mít oboustranný povlak, ale solární sklo pro fotovoltaické moduly oboustranný povlak nemá. Za druhé, zahradnické sklo má údajně jiné využití, neboť jej nelze použít pro výrobu fotovoltaických modulů ani fototermických kolektorů.
(27)
Komise toto tvrzení zamítá, a to z následujících důvodů: Zaprvé, skutečnost, že solární sklo používané při výrobě skleníků má jinou velikost než solární sklo používané pro fotovoltaické moduly nebo fototermické kolektory, je irelevantní, protože požadavky na velikost se mohou lišit jak u fotovoltaických modulů, tak v případě skleníků. Jakékoli vyloučení výrobku na tomto základě by navíc mohlo vyvolat obcházení antidumpingových opatření. Za druhé, na trhu se jako zahradnické sklo prodává nejen solární sklo s oboustranným povlakem, ale i sklo bez povlaku nebo sklo s jednostranným povlakem. Kromě toho, jak je objasněno v 68. bodě odůvodnění, sklo s oboustranným povlakem se používá jak pro fotovoltaické moduly, tak pro fototermické kolektory. Tato fyzická vlastnost proto nemůže odlišovat solární sklo používané pro zahradnické účely od jiného použití. Dále nelze vyloučit, že solární sklo určené pro výrobu skleníků bude použito k výrobě fotovoltaických modulů a/nebo fototermických kolektorů.
(28)
Po poskytnutí informací jeden dovozce tvrdil, že skutečnost, že z působnosti šetření nebylo vyňato solární sklo, které lze použít jako nábytkářské sklo, způsobuje společnostem administrativní zátěž a průtahy. Důvodem je fakt, že společnosti musí zasílat protokoly o zkouškách celním orgánům v Unii pokaždé, když tyto orgány rozhodují, zda se na dovážené zboží vztahují určitá opatření.
(29)
Komise se domnívá, že tyto typy skla by neměly být z působnosti šetření vyloučeny, protože solární sklo může mít zahradnické a nábytkářské využití. K zajištění náležité ochrany výrobního odvětví Unie proti škodlivému účinku dumpingového dovozu je třeba zamezit mezerám, které by umožňovaly obcházení opatření. Pozitivní účinek odpovídající ochrany převažuje nad negativním účinkem dodatečné administrativní zátěže, která byla dotčenému dovozci zřejmě způsobena.
(30)
Další vyvážející výrobce tvrdil, že z definice dotčeného výrobku by mělo být vyloučeno plavené sklo, protože jím vyráběné sklo se používá ve stavebnictví a při výrobě skleníků. Dále uvedl, že plavené sklo se nepoužívá k výrobě fotovoltaických modulů. Na základě argumentů, které předložila v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, však Komise potvrzuje, že plavené sklo vykazuje stejné technické vlastnosti jako solární sklo, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Dále platí, že plavené sklo vyrábí jak výrobní odvětví Unie, tak vyvážející výrobci. Tuto skutečnost potvrzují informace veřejně dostupné na internetu. (5) Tvrzení se proto zamítá.
3. Závěry
(31)
Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyla předložena další stanoviska, potvrzují se závěry učiněné v 26. až 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po poskytnutí prozatímních a následně konečných informací jeden vyvážející výrobce uvedl, že Komise pochybila zamítnutím jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Stejná žádost týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla vznesena již v prozatímní fázi, ale Komise ji zamítla ve 43. a 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Vyvážející výrobce tvrdil, že výhody preferenčních daňových režimů a grantů nepředstavují významnou část jeho obratu. V této souvislosti je třeba připomenout, že na tyto a další námitky již Komise reagovala v dopise vývozci ze dne 13. září 2013, v němž k zacházení jako v tržním hospodářství oznámila své stanovisko. Zdůraznila zejména, že vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění je absolutní výše výhody získaná v období šetření pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Toto tvrzení se proto zamítá.
(34)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 34. až 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
2.1 Volba srovnatelné země
(35)
V prozatímním nařízení bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako vhodná srovnatelná země zvoleno Turecko. Jeden vyvážející výrobce namítal, že Turecko není pro účely stanovení běžné hodnoty vhodnou srovnatelnou zemi, protože v této zemi existuje pouze jeden výrobce solárního skla a na turecký trh se prakticky žádné solární sklo nedováží. Tento vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že ziskové rozpětí na tureckém domácím trhu solárního skla je obzvlášť vysoké, čímž dochází k umělému zvýšení běžné hodnoty. Stejný vyvážející výrobce navíc podotkl, že se na solární sklo vyráběné v Turecku nepoužívá žádná technologie povrchové úpravy a že se v Turecku nevyrábí žádné solární sklo plavením. V důsledku toho nemohou být z tureckého domácího trhu s obdobným výrobkem získány klíčové prvky nutné pro stanovení běžné hodnoty. Vyvážející výrobce proto namítal, že jako základ pro určení běžné hodnoty by se namísto toho měly použít ceny v Unii.
(36)
Za prvé, Komise připomíná, že v Turecku neexistují žádné významné překážky obchodu s obdobným výrobkem. Nelze tudíž vyvozovat závěr, že je turecký trh solárního skla uzavřen mezinárodnímu obchodu. Trh je naopak otevřený a cena obdobného výrobku na domácím trhu je stanovována volnou interakcí nabídky a poptávky.
(37)
Za druhé, pokud jde o tvrzení o zvláště vysokých ziscích na domácím tureckém trhu, Komise zdůrazňuje, že v období šetření nezaznamenala na tureckém trhu s obdobným výrobkem, že by se ve srovnání se ziskovým rozpětím dosahovaným výrobci v Unii objevovalo během posuzovaného období nadměrné ziskové rozpětí.
(38)
Za třetí, z nedostatku určitých typů výrobku v třetí zemi nelze vyvozovat, že tato země není vhodnou srovnatelnou zemí. Naopak, čl. 2 odst. 3 základního nařízení stanoví, že pokud se na domácím trhu určité druhy výrobku vůbec neprodávají, určí Komise běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk. Podíl povrchové úpravy a výroby plavením na celkových nákladech vycházel z ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie.
(39)
S ohledem na výše uvedené se tvrzení, že Turecko není vhodnou srovnatelnou zemí, zamítá.
(40)
Komise rovněž nemůže akceptovat tvrzení, že běžná hodnota měla být stanovena na základě cen skutečně zaplacených v Unii. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení může Komise pro určení běžné hodnoty použít ceny v Unii, pouze není-li možné určit tuto hodnotu na základě údajů z vhodné srovnatelné země. Jelikož bylo zjištěno, že vhodná srovnatelná země s dostatečnou spoluprací výrobce existuje, musela Komise určit běžnou hodnotu na základě údajů z této srovnatelné země a nemohla použít ceny v Unii (6).
(41)
Komise potvrzuje výběr Turecka jako srovnatelné země ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
2.2 Běžná hodnota
(42)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise pochybila při stanovení běžné hodnoty, protože vycházela pouze ze ziskového prodeje ve srovnatelné zemi a připočetla hypotetické ziskové rozpětí k neziskovému prodeji.
(43)
Komise potvrzuje, že ke stanovení běžné hodnoty, jak je vysvětlena v 61. a 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jak požaduje čl. 2 odst. 4 základního nařízení, ověřila, že nejméně 80 % prodeje všech typů obdobného výrobku na tureckém domácím trhu bylo ziskových. Z tohoto důvodu byl pro stanovení běžné hodnoty vzat v úvahu veškerý prodej na tureckém domácím trhu, tzn. ziskový i neziskový. Toto tvrzení je tudíž neopodstatněné a jako takové bylo zamítnuto.
(44)
Jelikož ke stanovení běžné hodnoty nebyla předložena další stanoviska, potvrzují se zjištění uvedená v 58. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Vývozní cena
(45)
Jelikož nebyla předložena žádná stanoviska ohledně vývozních cen, potvrzuje se 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Srovnání
(46)
Po poskytnutí prozatímních a následně konečných informací jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise chybně upravila jeho vývozní cenu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Argumentoval tím, že výrobce a s ním spojený obchodník tvoří jeden hospodářský subjekt a že je taková úprava tedy vyloučena. V každém případě považuje výši úpravy za příliš vysokou, neboť Komise vycházela ze skutečné přirážky, která byla namísto za obvyklých podmínek stanovena na základě dohody o převodních cenách. Namísto toho měla Komise provést případné úpravy na základě odhadu přirážky stanovené za obvyklých podmínek mezi výrobcem a dovozcem, který s ním není ve spojení.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že tento vyvážející výrobce měl plně funkční vývozní oddělení, které sjednávalo prodejní podmínky s odběrateli v Unii, zadávalo objednávky na výrobu, organizovalo a uskutečňovalo dopravu konečného výrobku zákazníkům v Unii, včetně dodacích dokladů, provádělo celní odbavení vyváženého zboží a připravovalo prodejní doklady. Skutečně tedy nedošlo k duplikaci úkolů vyvážejícího výrobce a obchodníka ve spojení, které souvisejí s vývozem. Vyvážející výrobce však vydával prodejní faktury obchodníkovi, který následně vydal prodejní fakturu odběrateli v Unii za smluvní cenu. Obchodník ve spojení inkasoval platbu, odečetl přirážku a zbývající částku vyplatil vyvážejícímu výrobci.
(48)
Komise je proto toho názoru, že obchodníka ve spojení nelze považovat za interní prodejní oddělení ani v případě, že by tyto dvě společnosti byly považovány za jeden hospodářský subjekt, a že je tudíž úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) plně odůvodněná. Navíc vzhledem k tomu, že provedená úprava odráží přirážku skutečně naúčtovanou mezi společnostmi ve spojení, není důvod nahrazovat ji jinou teoretickou částkou. Tvrzení se proto zamítá.
(49)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že má mnohem vyšší výrobní kapacitu než výrobní odvětví Unie, a že má tedy výhodu v podobě nižších nákladů při výrobě dotčeného výrobku. Podle výrobce by proto Komise měla přihlédnout k této výhodě plynoucí z jeho nižších výrobních nákladů a provést nezbytnou úpravu.
(50)
Komise nemůže toto tvrzení uznat. Za prvé, vyvážející výrobce neuvádí příslušné právní ustanovení, podle něhož by tuto úpravu bylo možno provést. Za druhé, nebylo prokázáno, že nižší náklady v důsledku vyšších výrobních kapacit by ovlivnily ceny nebo srovnatelnost cen ve smyslu čl. 2 odst. 10 základního nařízení. I kdyby rozdíl v nákladech mohl být prokázán, není zřejmé, jak se to odráží v konečné ceně, ani zda tento rozdíl není kompenzován rozdílem v jiných nákladech.
(51)
Kromě toho se výhoda uváděná vyvážejícím výrobcem týká toho, že jeho výrobní náklady mají být nižší než náklady výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je třeba připomenout, že vyvážejícímu výrobci nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a jeho náklady tudíž nebyly ověřeny. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanovila Komise běžnou hodnotu na základě skutečných cen a/nebo nákladů výrobce ve srovnatelné zemi, protože ceny a náklady v zemích bez tržního hospodářství nejsou výsledkem tržních sil, a proto je nelze považovat za spolehlivý ukazatel tržních cen či nákladů.
(52)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by Komise měla upravit vývozní cenu ze závodu u jednoho z jeho konkurentů tak, že z ní odečte poplatek za služby a licenční poplatek, které měl tento konkurent zaplatit třetí straně.
(53)
Tuto námitku Komise zamítá. Za prvé, vyvážející výrobce neuvádí příslušné ustanovení základního nařízení, podle něhož by tuto úpravu bylo možno provést. Zadruhé, i kdyby se toto tvrzení dalo považovat za spadající do působnosti čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení, které stanoví úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, uvedené ustanovení nesouvisí s poplatky za služby nebo náklady v souvislosti s licenční dohodou. Tyto náklady představují obchodní náklady, které běžně vznikají výrobci zboží používajícímu licenci na technologie získanou od třetí strany bez ohledu na to, zda se zboží vyváží či prodává na domácím trhu. Náklady by proto měly být promítnuty do konečné ceny jak při vývozu, tak v případě tuzemského prodeje. Náklady tedy nemohou ovlivnit srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Úprava podle čl. 2 odst. 10 proto není odůvodněná a tvrzení se zamítá.
(54)
Jak je stanoveno v 67. a 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly u jednotlivých společností provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen. Po uložení prozatímních opatření však Komise zaznamenala administrativní opomenutí týkající se úpravy DPH. Toto opomenutí bylo odpovídajícím způsobem opraveno za účelem výpočtu dumpingu uvedeného v tabulce ve 169. bodě odůvodnění.
(56)
Dva vyvážející výrobci tvrdili, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebylo u jednoho typu výrobku správně provedeno. Tato námitka je řešena v 67. a 68. bodě odůvodnění.
2.5 Dumpingová rozpětí
(57)
Jelikož nebyla předložena žádná stanoviska, potvrzuje se metoda použitá pro výpočet dumpingového rozpětí uvedená v 69. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(58)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v antidumpingovém dotazníku chybně vyplnil nesprávné hodnoty CIF (náklady, pojištění a přepravné) v mnoha případech prodeje dotčeného výrobku na vývoz do EU. Nahlášené hodnoty CIF byly příliš nízké, čímž došlo ke zvýšení dumpingového rozpětí společnosti i jejího rozpětí újmy.
(59)
Komise žádost důkladně posoudila. Platnost tvrzení ověřila tím, že zkontrolovala a na místě ověřila ceny CIF v příslušných transakcích s dovozcem z EU. Tvrzení bylo proto uznáno.
(60)
S ohledem na úpravy provedené v běžné hodnotě a vývozní ceně, a jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, stanoví se tato konečná dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
84,7 %
Všechny ostatní společnosti
90,1 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(61)
Nebyla předložena žádná stanoviska k definici výrobního odvětví Unie a výrobě v Unii. Komise proto potvrzuje závěry učiněné v 75. až 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(62)
Po poskytnutí prozatímních informací byly údaje o objemu prodeje uskutečněném výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které předložil žadatel, aktualizovány s použitím údajů od těchto výrobců. Tabulka 1 byla náležitě opravena (viz níže). Touto opravou se nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů obsažených v prozatímním nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že ke spotřebě v Unii nebyla předložena žádná stanoviska, se tudíž potvrzuje trend spotřeby v Unii stanovený v 80. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
OŠ
Celková spotřeba v Unii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Glass for Europe, žadatel, a odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
3. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(63)
Kvůli opravě objemu prodeje výrobního odvětví Unie (viz 62. bod odůvodnění) bylo nutno opravit i podíl dovozu z dotčené země na trhu (viz tabulka 2). Opravou se nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů, jež obsahovalo prozatímní nařízení.
(64)
Komise proto potvrzuje závěry učiněné v 83. až 87 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 2
Objem prodeje (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
OŠ
Podíl na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Glass for Europe, žadatel, a odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
4. Cenové podbízení
(65)
Způsob, jakým bylo určeno cenové podbízení v období šetření, je uveden v 88. a 89. bodě prozatímního nařízení. Vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu, byly porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Jednalo se o dovozní ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 % až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(66)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeného v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu.
(67)
Dva vyvážející výrobci tvrdili, že u jednoho typu výrobku nebylo porovnání cen správně provedeno. Namítali zejména, že solární sklo s oboustranným povlakem mělo být porovnáváno odděleně od solárního skla s jednostranným povlakem. Náklady na výrobu solárního skla s oboustranným povlakem a jeho cena jsou údajně mnohem vyšší než u solárního skla. Dále uvedli, že solární sklo s oboustranným povlakem má „obvykle“ mnohem vyšší koeficient solární propustnosti než solární sklo s jednostranným povlakem. A konečně, podle jednoho výrobce se ve fotovoltaických modulech solární sklo s oboustranným povlakem vůbec nepoužívá, protože je mnohem dražší než solární sklo s jednostranným povlakem, ale přitom má stejný koeficient solární propustnosti jako solární sklo s jednostranným povlakem používané pro výrobu těchto modulů. U solárních termických zařízení má být vyšší propustnost dosahovaná solárním sklem s oboustranným povlakem naopak důležitá, protože značně zvyšuje účinnost těchto zařízení.
(68)
Komise zamítá námitky předložené vyvážejícími výrobci z těchto důvodů: Za prvé, kromě obecných argumentů vyvážející výrobce nijak neprokázal, že by mezi náklady na výrobu solárního skla s jednostranným povlakem a solárního skla s oboustranným povlakem existoval trvalý rozdíl. Výrobní odvětví Unie naopak tvrdilo, že se výrobní náklady liší v závislosti na použité technologii povrchové úpravy a že sklo s oboustranným povlakem není nutně dražší než sklo s jednostranným povlakem, což platí i naopak. Za druhé, sklo s oboustranným povlakem může skutečně dosahovat vyšší solární propustnost než solární sklo s jednostranným povlakem (sklo s oboustranným povlakem má maximální solární propustnost 98 %, zatímco sklo s jednostranným povlakem až 95 %) a tato technická vlastnost je důležitá pouze pro solární termická zařízení, ale pro fotovoltaické moduly je irelevantní. Nicméně v rozporu s tím, co tvrdí vyvážející výrobce, se solární sklo s oboustranným povlakem prodává i výrobcům fotovoltaických modulů, které dokonce představují jeho hlavní trh. V období šetření prodalo výrobní odvětví Unie sklo s oboustranným povlakem do fototermických kolektorů v zanedbatelném množství (méně než 1 % veškerého prodeje skla s oboustranným povlakem; všechno ostatní sklo se prodalo do fotovoltaických modulů).
(69)
Co se týče nákladů po dovozu, po poskytnutí prozatímních informací byla obdržena dvě stanoviska. V prvním stanovisku žadatel tvrdil, že úpravy nákladů o náklady na celní odbavení, daně, manipulaci a nakládku by měly být v mnohem nižší sazbě, tj. 0,26 EUR/m2 pro náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku s připočtením 3% daně, namísto použité sazby 0,40 EUR/m2 s připočtením 3% daně.
(70)
Druhé stanovisko předložil vyvážející výrobce, podle nějž nebyly poskytnuty podrobněji rozdělené informace kromě celkové částky 0,40 EUR/m2 pokrývající náklady na manipulaci, poplatky za celní odbavení a náklady na dočasné uskladnění dovážených výrobků v místě dovozu. Rovněž namítal, že nebyla vysvětlena kritéria pro určení toho, zda je úprava považována za přiměřenou, či nikoli.
(71)
Dotčené úpravy uplatněné Komisí vycházejí z ověřených údajů obdržených od dovozců solárního skla vyráběného v ČLR a odrážejí skutečné vážené průměrné náklady vzniklé při dovozu dotčeného výrobku během období šetření. Žadatel ale předložil prohlášení o pravidelných standardních poplatcích účtovaných nezávislým zasílatelem za dovoz z Číny ve standardních námořních kontejnerech. Toto prohlášení není platným důkazem o skutečných poplatcích, které účtovali zasílatelé za dovoz dotčeného výrobku v období šetření. V důsledku toho se námitka předložená žadatelem zamítá.
(72)
Pokud jde o námitku vyvážejícího výrobce, částka 0,40 EUR/m2 nemohla být podrobněji rozdělena, neboť se jedná o vážený průměr vypočtený na základě četných skutečných faktur vystavených v období šetření dovozu čínského solárního skla v různých přístavech EU. Skutečné náklady po dovozu se tedy liší podle vstupního přístavu v EU, typu výrobku, použití dočasného uskladnění v místě dovozu atd.
(73)
A dále, úprava nákladů po dovozu provedená Komisí v prozatímním nařízení se považuje za přiměřenou, neboť vychází z ověřených skutečných faktur za dovoz čínského solárního skla, které platili nezávislí dovozci.
(74)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska k metodice použité pro výpočet cenového podbízení, metoda porovnání cen vysvětlená v 89. a 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5. Makroekonomické ukazatele
(75)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly analyzovány na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii, kteří se přihlásili během šetření.
(76)
Podle jednoho vyvážejícího výrobce Komise neprovedla analýzu újmy v souladu s čl. 3 odst. 2 a čl. 3 odst. 5 základního nařízení, protože újmu analyzovala na základě dvou samostatných a údajně nekonzistentních souborů údajů, a sice makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů újmy. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že nekonzistentnost analýzy založené na dvou souborech údajů vyvolává vážné pochybnosti o vhodnosti, spravedlnosti a objektivitě celkové představy o újmě.
(77)
Po poskytnutí konečných informací tato společnost své tvrzení zopakovala. Dále uvedla řadu předchozích šetření, kdy měly orgány Unie nejednotně zařadit různé soubory údajů buď do makroekonomických, nebo naopak do mikroekonomických údajů.
(78)
Komise nemůže tuto námitku uznat. Tato metodika se používá v případech výběru vzorku, aby se analyzovala situace výrobního odvětví Unie a vyhodnotil nejen vývoj zobrazovaný vzorkem, ale i vývoj výrobního odvětví Unie jako celku. Všechny činitele uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly při analýze vzaty v úvahu. Závěr ohledně újmy je rovněž vypracován na základě všech těchto činitelů. Analýza újmy byla proto provedena v souladu s čl. 3 odst. 2 a čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(79)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné v 90. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele analyzované Komisí v 95. až 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, z důvodu opravy prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie (viz 62. bod odůvodnění) se mírně pozměnil podíl výrobců v Unii na trhu (viz tabulka 5). Touto opravou se však nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů obsažených v prozatímním nařízení. Komise proto potvrzuje závěry učiněné v 95. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podíl na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Glass for Europe, žadatel, a odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
6. Mikroekonomické ukazatele
(81)
Po poskytnutí prozatímních informací byly aktualizovány jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tabulka 7 byla tedy částečně změněna (viz níže). Touto opravou se nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů obsažených v prozatímním nařízení. Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 106. až 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
7. Závěr ohledně újmy
(82)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 124. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu č. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(83)
Ve 131., 132. a 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla Komise k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Tento závěr napadlo několik účastníků řízení, kteří tvrdili, že neexistuje žádná rozumná a ucelená časová souvislost mezi újmou a zvýšeným dovozem z dotčené země. Důvodem má být skutečnost, že dovoz z ČLR se mezi rokem 2009 a 2011 výrazně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu v roce 2011 navíc činila 4,96 EUR/m2, což je částka blízká stavu z roku 2012 (4,38 EUR/m2).
(84)
Podle názoru těchto účastníků je závěr, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by měla být přičtena čínskému dovozu v roce 2012, v rozporu se zjištěními tohoto odvětví, že čínský dovoz neměl žádný negativní dopad v předchozím roce, zejména pokud jde o ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie, přestože průměrná dovozní cena byla velmi podobná.
(85)
Od počátku posuzovaného období do konce období šetření vzrostl dovoz o 596 % a jeho podíl na trhu vzrostl o 321 %. Dovozní ceny poklesly v posuzovaném období o 27,2 %.
(86)
Je pravdou, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 bylo pouze mírně nižší než v roce 2010, a to navzdory vysokému nárůstu dovozu z ČLR již v roce 2011. V roce 2011 však výrazně vzrostla spotřeba solárního skla v Unii, konkrétně o 20,4 % mezi roky 2010 a 2011, zatímco dovoz z ČLR se během stejného období zvýšil o 150 %. V období šetření se sice spotřeba snížila o něco více než 19 %, ale objem čínského dovozu se oproti roku 2011 dále zvýšil o více než 35 %. To jasně prokazuje časovou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie v období šetření a silným nárůstem dumpingového čínského dovozu. Logicky trvá nějakou dobu, než výrobci v Unii pocítí některé negativní účinky nárůstu dumpingového dovozu (například ztrátu klientů, finanční ztráty, snížení návratnosti investic a peněžních toků atd.). Tvrzení se proto zamítá.
(87)
Po poskytnutí konečných informací titíž účastníci tvrdili, že časovou souvislost mezi způsobenou podstatnou újmou a dumpingovým čínským dovozem nelze posuzovat na základě celého posuzovaného období, tj. od roku 2009 do konce období šetření, aniž by se zohlednil vývoj zaznamenaný v tomto období.
(88)
Komise také analyzovala vývoj v průběhu posuzovaného období. Skutečnost, že v roce 2011 bylo výrobní odvětví Unie i přes silný nárůst dovozu z ČLR ještě ziskové, nijak neovlivňuje závěr, že v období šetření existovala časová souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a čínským dumpingovým dovozem.
(89)
V období šetření se spotřeba snížila o něco více než o 19 %, zatímco čínští vyvážející výrobci:
-
zvýšili svůj podíl na trhu o 12,4 procentního bodu oproti roku 2011, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 12,3 procentního bodu,
-
zvýšili objem čínského dovozu o více než 35 % v porovnání s 32 % poklesem prodeje výrobního odvětví Unie a
-
dále snížili své již tak velmi nízké vývozní ceny o více než 10 % a jejich ceny se podbízely vůči cenám výrobního odvětví Unie až o 26,7 %, čímž přispěly ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
(90)
Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(91)
Jelikož ohledně účinku dumpingového dovozu nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 131., 132. a 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinek jiných činitelů
2.1 Dovoz z třetích zemí
(92)
Kvůli opravě údajů o objemu prodeje výrobního odvětví Unie (viz 62. bod odůvodnění) se mírně změnil podíl dovozu z třetích zemí na trhu (viz opravená tabulka 11 níže). Touto opravou se však nemění ani neruší trend ani závěry učiněné na základě údajů obsažených v prozatímním nařízení.
(93)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 134. až 137. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
Třetí země
2009
2010
2011
OŠ
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Zdroj: Glass for Europe, odpovědi žadatele a výrobců v Unii na dotazník.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(94)
Jeden účastník řízení zpochybnil zjištění Komise uvedené ve 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření byl s největší pravděpodobností způsoben velmi nízkými cenami čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada). Podle názoru účastníka řízení je takovýto závěr neodůvodněný, protože k čínskému vývozu docházelo i v roce 2011, a tedy neexistuje důvod, proč by měl mít dopad pouze v roce 2012. Dále se účastník řízení domnívá, že skutečným důvodem nízkého prodeje na vývoz je skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo konkurenceschopné a v okamžiku poklesu cen na světovém trhu si nedokázalo udržet konkurenceschopnost. V důsledku toho účastník řízení tvrdil, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii v období šetření prohloubil způsobenou újmu.
(95)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V 2012 došlo k dalšímu poklesu, a to na 5 %.
(96)
Komise tato tvrzení zamítá, a to z následujících důvodů: Trh Unie je stále jedním z největších na světě a zůstává na rozdíl od třetích zemí hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie. Solární sklo je navíc poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi). Z informací, které Komise získala z odpovědí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník, vyplývá, že ceny čínského vývozu do hlavních exportních destinací výrobního odvětví Unie byly skutečně velmi nízké a v období šetření v porovnání s rokem 2011 ještě klesly. To ukazuje, že snížená vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie je způsobena zejména neustále zlevňovaným čínským vývozem, a to i na trzích třetích zemí, jak se potvrdilo během šetření.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tento účastník řízení tvrdil, že se šetření týkalo pouze trhu Unie a neposuzovalo žádné nekalé cenové praktiky na trzích třetích zemí.
(98)
I za předpokladu, že by zjištění ze strany orgánů EU byla správná, kromě toho údajně přičítala dumpingovému dovozu do Unie újmu způsobenou jinými činiteli. Levný nebo subvencovaný čínský vývoz do třetích zemí proto nebyl dumpingovým dovozem do EU a jako takový měl být kvalifikován jako jiný činitel, jehož škodlivé účinky se neměly připsat dumpingovému dovozu.
(99)
Tuto námitku Komise zamítá. Neprověřovala totiž, zda jsou ceny dovozu z ČLR do třetích zemí dumpingové a/nebo subvencované. Na základě vývozních cen do třetích zemí předložených vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku pouze stanovila, že se tyto ceny v posledních letech neustále snižují.
(100)
Ve stejném duchu Komise analyzovala pokles cen dovozu z ČLR do třetích zemí jako samostatný činitel a nepřičítala jej dumpingovému dovozu do Unie. Tento fakt byl pouze použit jako možné vysvětlení snižujícího se vývozu výrobního odvětví Unie do hlavních vývozních trhů v třetích zemích v souvislosti se skutečností, že tyto trhy nikdy nebyly hlavní trhy pro výrobní odvětví Unie. Dokonce i v nejlepších letech 2010 a 2011 se více než 85 % prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnilo na trhu Unie.
(101)
Proto se potvrzuje závěr uvedený ve 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, totiž že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku nemůže narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby, kapacita a využití kapacity
(102)
Jeden účastník řízení tvrdil, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl pokles spotřeby v Unii. To je údajně jediný činitel, který zjevně poprvé poklesl v roce 2012 a s nímž lze přiměřeně spojit újmu, zatímco čínský dovoz byl zahájen již v roce 2011 za ceny srovnatelné s cenami v roce 2012. Po poskytnutí konečných informací tento účastník řízení své tvrzení zopakoval.
(103)
V roce 2012 se spotřeba ve srovnání s předchozími roky skutečně snížila. Komise však provedla analýzu od počátku posuzovaného období v roce 2009 do konce období šetření a v uvedeném období vzrostla spotřeba Unie celkem o 65 %. Během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu neustále a značně klesal, tj. celkem o 25,7 %, naproti tomu podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k 596 % nárůstu čínského dovozu.
(104)
Kromě toho se v období šetření spotřeba v Unii stále pohybovala na úrovni srovnatelné s rokem 2010, ale v roce 2010 dosáhlo výrobní odvětví Unie přiměřeného zisku (jak je uvedeno v tabulce 10 prozatímního nařízení). Pokles spotřeby v Unii v období šetření tudíž sám o sobě nemohl vyvolat ztráty způsobené výrobnímu odvětví Unie v tomto období. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mimoto mezi roky 2010 až 2012 snížil o 26,6 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu vzrostl během téhož období o 318 %. Konečně, pokud by pokles spotřeby v období šetření způsobil újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl by zasáhnout i čínský dovoz. To se zjevně nestalo. V období šetření čínský dovoz naopak významně vzrostl, jak z hlediska objemu, tak i podílu na trhu.
(105)
Komise proto toto tvrzení zamítá a potvrzuje závěry učiněné ve 141. a 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(106)
Pokud jde o výrobní kapacitu výrobního odvětví Unie uvedenou v tabulce 4 prozatímního nařízení, Komise zastává názor, že její zvyšování jasně vykazovalo stejnou tendenci jako zvyšování spotřeby v Unii do roku 2011.
(107)
Komise rovněž stanovila, že hlavním důvodem zvýšení výrobní kapacity o 12,5 % mezi rokem 2011 a koncem období šetření byl vstup jedné společnosti na trh solárního skla, ačkoli se výrobní kapacita všech ostatních společností na trhu během stejného období mírně snížila.
(108)
Komise proto zastává názor, že vývoj kapacity výrobního odvětví Unie celkově vykazoval stejný trend jako vývoj spotřeby v Unii. Podle Komise tedy vysoká výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která byla vysoká již na počátku posuzovaného období a udržela se vysoko i během období šetření, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(109)
Po poskytnutí konečných informací několik účastníků tvrdilo, že Komise nezohlednila nadměrnou kapacitu jako důležitou příčinu újmy. Během posuzovaného období nebylo podle jejich názoru zvýšení kapacity odůvodněno zvýšením spotřeby, jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenávalo neustálý obrovský rozdíl mezi výrobní kapacitou a spotřebou, jež bránil ekonomické životaschopnosti. Podle jednoho účastníka řízení přispěla ke způsobené újmě také skutečnost, že na trh vstoupil mezi rokem 2011 a koncem období šetření nový subjekt, který zvýšil konkurenci na domácím trhu.
(110)
Účastník řízení rovněž tvrdil, že klesající spotřeba v Unii a zvýšení výrobní kapacity ve spojení s poklesem prodeje na vývoz vedly k nízké míře využití kapacity. Tato nízká míra využití způsobila vysoké fixní náklady, které podle účastníka řízení vážně zasáhly odvětví solárního skla odvětví v Unii.
(111)
Komise podotýká, že úroveň kapacity celého odvětví v Unii převyšovala celkovou spotřebu v Unii během celého posuzovaného období. To však nezabránilo výrobcům Unie zařazeným do vzorku dosahovat zisku během dvou let před obdobím šetření, zatímco jen v období šetření jim vznikla významná ztráta ve výši 14,5 %.
(112)
Kromě toho kapacita výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla pouze o 4 % mezi lety 2010 a 2011 a o 2,6 % mezi rokem 2011 a obdobím šetření, což vedlo k mírnému celkovému zvýšení o 6,7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(113)
Rozdíl mezi spotřebou a kapacitou tedy existoval během celého posuzovaného období, a přestože byl mírně vyšší v období šetření, nelze jím vysvětlit obrovské ztráty vzniklé během období šetření společnostem zařazeným do vzorku. V důsledku toho Komise odmítá tvrzení, že úroveň kapacity výrobního odvětví Unie není ekonomicky životaschopná.
(114)
K tvrzení, že nový účastník na trhu v roce 2012 přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, Komise poznamenává, že tento nový subjekt sice měl instalovanou vysokou kapacitu, ale v období šetření vykazoval velmi malou výrobu a prodej, v rozmezí 2 % celkového prodeje v EU. Jeho vstup tedy neměl téměř žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie jako celku, pouze výrazně navýšil údaje o kapacitě a využití kapacity v tomto odvětví. Bez údajů této společnosti totiž kapacita všech ostatních výrobců v Unii mezi lety 2011 a 2012 poklesla.
(115)
Kromě toho šetření neprokázalo, že by fixní náklady měly na odvětví solárního skla silný vliv. Ve skutečnosti se v období šetření pohybovaly průměrné fixní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku v rozmezí 25 % až 35 % celkových výrobních nákladů. V předchozích letech 2010 a 2011 byl procentní podíl fixních nákladů mírně nižší, avšak stále ve stejném rozmezí. To jasně ukazuje, že vysoká kapacita v období šetření měla na výrobní náklady samozřejmě dopad, který však nebyl významný a nevysvětluje vysoké ztráty v období šetření, zejména ve srovnání se ziskem dosaženým v předchozích letech. A dále, míra využití kapacity výrobců v Unii zařazených do vzorku v porovnání s předchozími roky klesla, ale v období šetření stále dosahovala úrovně 65 %.
(116)
V neposlední řadě Komise se ve své analýze rovněž zohlednila, že instalovaná kapacita může být upravena pro výrobu jiných typů skla, na které se toto šetření nevztahuje. I vzhledem k tomuto faktoru Komise proto nesouhlasí s názorem účastníka řízení, že vysoká instalovaná kapacita není ekonomicky životaschopná.
(117)
Vzhledem k výše uvedenému Komise zamítá tvrzení předložená tímto účastníkem řízení a opakuje, že vývoj spotřeby, výrobní kapacity a využití kapacity během posuzovaného období, ať byl analyzován jednotlivě nebo souhrnně, nenarušoval zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(118)
Dva účastníci namítli, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl kromě vývoje spotřeby dotčeného výrobku také pokles spotřeby solárních modulů a ztráty, které utrpělo toto výrobní odvětví na konci roku 2011 a začátkem roku 2012. Finanční potíže výrobců solárních panelů měly zasáhnout trh solárního skla na přelomu let 2011 a 2012, protože mezi těmito dvěma událostmi byla nutně časová prodleva.
(119)
Stejná tvrzení zopakoval jeden účastník řízení po poskytnutí konečných informací.
(120)
Ve 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise skutečně zjistila, že trendy pozorované v odvětví solárních modulů mají významný dopad na spotřebu solárního skla, protože kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem). Nicméně podle 143. a 144. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se spotřeba solárních modulů v posuzovaném období, tj. 2009-2012, neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010. (7) Kromě toho bylo zjištěno, že škrty v zaručených výkupních cenách na konci roku 2011 a na počátku roku 2012 nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy solárních modulů a zjištěnou podstatnou újmou (8), protože poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 relativně vysoká.
(121)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že úroveň spotřeby solárních modulů nemůže být sama o sobě považována za tak silný faktor, aby narušila zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(122)
Podobně platí, že jelikož poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 poměrně vysoká a poptávka po solárním skle se ve stejném období zvýšila o 65 %, stejně tak nemůže být dopad zhoršení finanční situace výrobců solárních modulů, k němuž došlo koncem roku 2011 a počátkem roku 2012, na spotřebu solárního skla sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(123)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, závěr učiněný ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.5 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(124)
Vzhledem k výše uvedenému Komise potvrzuje svá zjištění uvedená ve 130. až 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že v období šetření docházelo k dumpingovému dovozu dotčeného výrobku z dotčené země za ceny, které se podbízely vůči cenám výrobního odvětví Unie. Dále platí, že mezi nárůstem objemu dumpingového dovozu a zhoršením situace výrobního odvětví Unie existuje zjevná časová souvislost. Dumpingový dovoz přímo konkuroval výrobě odvětví Unie a v důsledku toho v posuzovaném období výrobní odvětví Unie ztrácelo ziskovost a podíl na trhu. Další možné příčiny újmy byly analyzovány výše, ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Nebyly předloženy žádné nové důkazy, jež by mohly změnit tento závěr, a jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska k závěru ohledně příčinné souvislosti, potvrzuje Komise 145. a 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Jelikož ohledně zájmu výrobního odvětví Unie nebyla předložena žádná stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 148. až 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jelikož ohledně dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebyla předložena žádná stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 152., 153. a 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem dodavatelů surovin
(128)
Jelikož ohledně zájmu dodavatelů surovin nebyla předložena žádná stanoviska, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem uživatelů
(129)
Přihlásil se jeden uživatel, který uvedl, že antidumpingová opatření se ho nedotknou, jelikož nepoužívá solární sklo vyráběné v ČLR ani nemá v úmyslu tak učinit.
(130)
Jeden vyvážející výrobce namítl, že uložení antidumpingového cla na dovoz čínského solárního skla sice může mírně prospět unijnímu odvětví solárního skla, ale značně poškodí unijní odvětví fotovoltaických modulů a solárních termických zařízení, která budou muset platit za dotčený výrobek vyšší ceny. Navíc by patrně bylo v rozporu s cílem Unie chránit životní prostředí, jelikož by vedlo ke zvýšení cen pro fotovoltaické moduly a solární termická zařízení a pomohlo by odvětví solárního skla, které vyvážející výrobce považuje za energeticky náročné.
(131)
Jak je uvedeno ve 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na celkové náklady solárních modulů bude mít uložení antidumpingových cel jen velmi omezený dopad (nižší než 1 %). Nebyly předloženy žádné důkazy zpochybňující správnost této analýzy. Tvrzení se proto zamítá.
(132)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska ohledně zájmu Unie, potvrzuje Komise závěry učiněné ve 155. až 159. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(133)
Jelikož nebyla předložena žádná stanoviska k aspektům hospodářské soutěže vymezeným ve 160. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje Komise tyto body.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(134)
Nebyla předložena žádná stanoviska, která by vedla ke změně analýzy zájmu Unie provedené v prozatímním nařízení. Komise proto potvrzuje závěry učiněné ve 164. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(135)
Několik účastníků řízení zpochybnilo uplatnění cílového zisku výrobního odvětví Unie ve výši 8,3 % stanoveného ve 167. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a uvedlo, že takový zisk je nereálně vysoký. Tvrdily, že ziskové rozpětí ve výši 8,3 % dosažené v roce 2010 bylo během posuzovaného období nejvyšší, protože rok 2010 představoval nejlepší rok pro odvětví fotovoltaických modulů na celém světě. Namítaly rovněž, že ani za neexistence dumpingu by odvětví solárního skla v Unii nemohlo v roce 2012 dosáhnout stejného ziskového rozpětí, protože tehdy zasáhla odvětví fotovoltaických modulů na světě včetně tohoto odvětví v Unii velká recese.
(136)
Tuto námitku Komise zamítá. Komise použila jako cílový zisk průměrný zisk dosažený výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže. Ziskové rozpětí použité pro určení úrovně pro odstranění újmy proto odpovídá období, kdy výrobní odvětví Unie mohlo rozumně očekávat zisk za běžných podmínek hospodářské soutěže, které dosud nebyly ovlivněny dumpingovým dovozem (9).
(137)
A konečně, odvětví solárního skla nedosáhlo svého vrcholu v roce 2010, jak tvrdí účastníci, ale v roce 2011, kdy Unie vykazovala nejsilnější spotřebu a výrobní odvětví Unie zaznamenalo nejvyšší objem prodeje.
(138)
Po poskytnutí konečných informací jeden účastník řízení znovu zpochybnil ziskové rozpětí, jež bylo použito jako cílový zisk. Argumentoval tím, že Komise měla zohlednit všechny ostatní činitele, které ovlivnily ziskovost v období šetření. Podle účastníka řízení nemohl přiměřený cílový zisk převýšit 5 %.
(139)
Komise toto tvrzení zamítá, a to z následujících důvodů: Použitý cílový zisk nebyl odhadnut, ale vychází ze skutečného zisku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie před narušením hospodářské soutěže čínským dumpingovým dovozem. Komise považuje tento zisk za přiměřený a zohlednila, že bez dopadu čínského dumpingového dovozu se situace na trhu ve srovnání s obdobím šetření výrazně nelišila. Prohlášení účastníka řízení, že spotřeba v roce 2010 značně přesahovala spotřebu v roce 2012, je věcně nesprávné. Jak je uvedeno v oddíle E.2.3, spotřeba v roce 2010 dosáhla podobné úrovně jako v roce 2012. A dále, vzhledem k předpokládanému silnému nárůstu poptávky zvyšovalo výrobní odvětví Unie v roce 2010 kapacitu, což negativně ovlivnilo jeho zisk v daném roce. Navrhovaný cílový zisk ve výši 5 % byl stanoven arbitrárně, jelikož se nezakládá na údajích či skutečných výpočtech, a proto se zamítá.
(140)
Žadatel naopak tvrdil, že ziskové rozpětí je příliš nízké a Komise by je měla zvýšit na 15 %, protože jeho zisk za rok 2010 přesáhl 10 %. Nižší zisková rozpětí, kterých v roce 2010 dosáhli ostatní výrobci v EU zařazení do vzorku, nepředstavují zisky, které lze rozumně očekávat při neexistenci nekalých praktik v dovozech. Důvody, proč tito výrobci dosáhli v uvedeném roce pouze nižších rozpětí a byli jako jedni z prvních poškozeni dumpingovým dovozem, souvisejí s největší pravděpodobností se strategickým řízením těchto společností nebo jinými souvisejícími otázkami, jako může být politika stanovování krátkodobých cen.
(141)
Komise tuto námitku neakceptuje. Jak se vysvětluje v tomto oddíle výše, podle názoru Komise průměrný zisk celého výrobního odvětví Unie v roce 2010 správně odráží průměrný zisk za běžných podmínek hospodářské soutěže. Tento závěr není v rozporu se skutečností, že někteří výrobci v Unii přijali manažerská rozhodnutí, jež vedla k ziskovým rozpětím nižším nebo vyšším u ostatních výrobců ve stejném odvětví. Existence těchto rozdílů je totiž základním rysem chování společností v tržním hospodářství.
(142)
Jelikož nebyla předložena žádná další stanoviska, potvrzuje Komise metodiku popsanou ve 166. až 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(143)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku a to na úrovni rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(144)
Po poskytnutí prozatímních informací žadatel tvrdil, že prozatímní valorická cla nebyla účinná. Proto požádal Komisi o uložení konečných opatření v podobě minimální dovozní ceny. Žadatel tvrdil, že touto minimální dovozní cenou by se opatření zefektivnila, zejména pokud by byly uloženy dvě různé minimální dovozní ceny, jedna pro solární sklo s povlakem a jedna pro solární sklo bez povlaku. Důvody předložené žadatelem byly následující:
(145)
Za prvé, žadatel tvrdil, že po období šetření prodávají vyvážející výrobci solární sklo s povlakem na trh EU za stejnou cenu, za jakou prodávali solární sklo bez povlaku v období šetření. Rovněž tvrdil, že sklo s povlakem má vyšší výrobní náklady než sklo bez povlaku, a proto se obvykle prodává za ceny o 20 % až 25 % vyšší než ceny skla bez povlaku.
(146)
Za druhé, podle žadatele se po období šetření poptávka v Unii přesunula od solárního skla bez povlaku k solárnímu sklu s povlakem. Uživatelé při nákupu stále více upřednostňují sklo s povlakem před sklem bez povlaku. V důsledku toho se v druhé polovině roku 2013 dováželo z ČLR do EU téměř výlučně solární sklo s povlakem, zatímco během období šetření byla situace opačná.
(147)
Antidumpingová opatření mohou skutečně mít různou podobu. I když má Komise při volbě podoby opatření širokou diskreční pravomoc, zůstává účelem odstranění účinků dumpingu způsobujícího újmu.
(148)
Šetření potvrdilo, že mezi solárním sklem bez povlaku a solárním sklem s povlakem existuje v důsledku rozdílných technických vlastností těchto dvou výrobků významný rozdíl jak v nákladech, tak v cenách. Solární sklo s povlakem, které může mít v závislosti na použité technologii jednostranný nebo oboustranný povlak, zvyšuje ve srovnání se solárním sklem bez povlaku propustnost a může mít přidané samočisticí nebo protišpinivé vlastnosti nebo vyšší tvrdost. Vysoce kvalitní solární sklo bez povlaku může dosahovat až 92 % solární propustnost. Povrchová úprava může snížit odrážení přibližně o 3 % (na každé straně), a zvýšit tak propustnost solárního skla s jednostranným povlakem až na 95 % a solárního skla s oboustranným povlakem až na 98 %.
(149)
Solární sklo dovezené z ČLR, které se v období šetření prodalo v EU, bylo z 81 % bez povlaku a pouze z 19 % s povlakem. Rozdíl v cenách a nákladech zjištěný v období šetření mezi solárním sklem bez povlaku a s povlakem činil asi 30 %.
(150)
Komise se však domnívá, že důkazy předložené žadatelem nebyly dostatečně odůvodněny. Komise navíc nemá k dispozici dostatečné důkazy ani údaje z jiných zdrojů, které by jí umožňovaly dojít k závěru, že vzhledem k uložení prozatímních antidumpingových opatření se poptávka přesunula od solárního skla bez povlaku k solárnímu sklu s povlakem a že výrazně klesly zejména ceny skla s povlakem, jak tvrdí žadatel.
(151)
Komise proto nemůže tuto námitku přijmout a považuje za vhodné uložit valorická cla namísto minimálních dovozních cen. V zájmu vyřešení výše popsaných výhrad však budou vytvořeny dva zvláštní kódy integrovaného sazebníku Společenství (kódy TARIC) - jeden pro solární sklo s povlakem a jeden pro solární sklo bez povlaku. Ty umožní Komisi pozorně sledovat vývoj trhu a včas rozhodnout, zda jsou třeba další opatření.
(152)
Komise rovněž připomíná, že v minulosti použila minimální dovozní ceny pouze za zvláštních okolností, zejména v těchto situacích:
-
Obzvlášť vysoká vývozní cena jednoho typu výrobku, která u něj vylučovala existenci dumpingu (10).
-
Ohledy na tržní sílu a podíl výrobců v Unii na trhu, kvůli nimž bylo nezbytné zajistit z důvodů zájmu Unie, aby ceny dovozu nepřekročily určitou úroveň (11).
(153)
Minimální dovozní ceny byly navíc použity hlavně u homogenních výrobků, a nikoli u výrobků jako dotčený výrobek, který se vyskytuje v různých typech.
(154)
I z těchto důvodů zastává Komise názor, že minimální dovozní ceny nejsou v tomto případě vhodné.
(155)
Po poskytnutí konečných informací žadatel zopakoval žádost o uložení minimální dovozní ceny a ke 152. až 156. bodu odůvodnění se vyjádřil takto:
(156)
Za prvé namítal, že se uvedené body odůvodnění nezabývají účinností formy opatření na odstranění škodlivých účinků dumpingu a subvencování, což je také pádným důvodem k použití minimálních dovozních cen.
(157)
Za druhé, Komise nevysvětlila, proč jsou v daném případě uvedené úvahy relevantní a jak převažují nad zájmem výrobního odvětví Unie.
(158)
Za třetí tvrdil, že dotčený výrobek je dostatečně homogenní, aby umožnil správu minimální dovozní ceny v praxi, neboť oba hlavní typy výrobků mají jasně odlišné znaky dovolující řádné rozlišení cen a snadnou správu a sledování, zejména s ohledem na skutečnost, že v současnosti tvoří téměř veškerý dovoz solární sklo s povlakem.
(159)
Pokud jde o první tvrzení, je zřejmé, že se poptávka skutečně mohla přesunout od solárního skla bez povlaku k solárnímu sklu s povlakem. Jelikož však nebyly poskytnuty žádné další důkazy, nemůže Komise učinit závěr, že by se zejména ceny solárního skla s povlakem výrazně snížily. V důsledku toho nemá žádný důvod měnit svůj předchozí závěr, že valorická cla jsou pro odstranění účinků dumpingu a subvencování působících újmu vhodnější.
(160)
Pokud jde o druhé stanovisko, účelem dotčených bodů odůvodnění bylo doložit, že podle názoru Komise není uložení minimální dovozní ceny v tomto případě vhodné, ledaže by žadatel svá tvrzení důkladněji zdůvodnil. Jelikož tak neučinil, Komise nepovažuje za nutné dále analyzovat přínos případné minimální dovozní ceny pro zájem výrobního odvětví Unie.
(161)
Co se týče třetího stanoviska, žadatel nezpochybnil různé typy výrobku definované Komisí v rámci šetření ani neprokázal, že by neexistoval cenový rozdíl. Nabídka závazku ze strany vyvážejících výrobců navrhujících různé minimální dovozní ceny také potvrzuje, že tyto rozdíly jsou skutečné. Tvrzení se proto zamítá. V každém případě, i kdyby Komise akceptovala, že dotčený výrobek je spíše homogenní, považuje tuto otázku za nerelevantní, neboť žádost o zavedení minimální dovozní ceny zamítá i z dvou dalších výše uvedených důvodů. Komise rovněž připomíná, že k informacím týkajícím se období následujícího po období šetření může přihlížet pouze ve výjimečných případech (viz čl. 6 odst. 1 základního nařízení). Žadatelé neprokázali, že se jedná o výjimečnou situaci a že by k odstranění újmy nepostačovala jiná dostupná opatření, jako je sledování pomocí vytvoření doplňkového kódu TARIC.
(162)
Komise proto tato tvrzení zamítá.
(163)
Po poskytnutí konečných informací několik výrobců solárních modulů také požadovalo zavedení minimální dovozní ceny. V této souvislosti vyslovili tyto hlavní obavy:
-
Po období šetření se výrobní kapacita odvětví solárního skla značně snížila a mnoho výrobců v Unii muselo odejít z trhu. Jediní tři výrobci, kteří se v Unii udrželi na trhu, nyní dokážou pokrýt nejvýše 50 % evropské poptávky. Výrobci solárních modulů musí tedy své potřeby pokrývat dodávkami z ČLR. Jeden uživatel tvrdil, že by byl nucen odebírat zboží pouze od jednoho či dvou výrobců v Unii, kteří by jako jediní dokázali splnit požadované technické specifikace výrobku.
-
Cla v podobě, v jaké jsou nyní navrhována, by podstatně zvýšila náklady na výrobu solárních modulů přibližně o 3 centy za watt, což je pět procent minimální dovozní ceny stanovené v případu solárních panelů.
-
Minimální dovozní cena by měla být navržena tak, aby nezpůsobovala vyšší náklady na solární moduly v EU.
(164)
Pokud jde o první tvrzení, Komise nemá žádné důvody se domnívat, že výrobci v Unii, kteří snížili či dočasně ukončili výrobu, neobnoví své podnikání v plné kapacitě, jakmile se bude opět dovážet za spravedlivé ceny. Jak je uvedeno ve 106. až 112. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie disponuje dostatečnou kapacitou pro uspokojení celkové spotřeby v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá. Komise zamítá i tvrzení jednoho uživatele, že by byl nucen odebírat zboží pouze od jednoho či dvou výrobců v Unii. Čínští vyvážející výrobci by totiž stále mohli dodávat na trh Unie. Antidumpingová opatření by bez ohledu na svou formu měla zajistit, že se bude dovážet za spravedlivé ceny; jejich účelem není úplně pozastavit dovoz z ČLR.
(165)
Co se týká druhého tvrzení, uživatelé neposkytli žádné důkazy prokazující toto tvrzení. Naproti tomu Komise ve 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení stanovila, že dopad opatření na celkové náklady u solárních modulů vyráběných společnostmi, které při šetření spolupracovaly, by byl nižší než 1 %. Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Není tudíž nutné vyjádřit se k třetímu bodu vznesenému výrobci solárních modulů.
(167)
Souběžně s antidumpingovým šetřením probíhalo antisubvenční šetření. Vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečná subvenční rozpětí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, by Komise měla uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni stanovených konečných subvenčních rozpětí a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy. Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Vyrovnávací clo
Antidumpingové clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Ostatní spolupracující společnosti
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, by se neměly tyto sazby vztahovat a takový výrobek podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení)).
(169)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (12) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
3. Závazky
(170)
Po poskytnutí konečných informací tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a společnost Henan Yuhua nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Navrhují různé minimální dovozní ceny, které by odpovídaly různým skupinám typů výrobku.
(171)
Komise poznamenává, že minimální dovozní ceny navrhované všemi společnostmi jsou mnohem nižší než ceny nepůsobící újmu, jež stanovila v rámci šetření. Proto je nepovažuje za stanovené na úrovni pro odstranění újmy v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(172)
I v případě, že by byly na úrovni pro odstranění újmy stanoveny, společnosti zařazené do vzorku navrhují pouze čtvrtletní úpravu ceny solárního skla s povlakem na bázi změny cen na trhu solárních modulů. Komise nemůže přijmout uvedený způsob indexace z těchto důvodů:
(173)
Za prvé, ceny všechny typů výrobku by měly být pravidelně upravovány, jinak se brzy může vytvořit umělý rozdíl mezi úrovní cen solárního skla s povlakem a bez povlaku. Za druhé, Komise nepovažuje za vhodné upravovat ceny solárního skla na základě cen konečných uživatelů (tj. cen solárních modulů). To by mohlo vést k neoprávněnému zmenšování ziskových rozpětí odvětví solárního skla, pokud by se například snížily ceny solárních modulů kvůli poklesu cen jiných komponentů těchto modulů.
(174)
Obecně Komise považuje za vhodné, aby se minimální dovozní ceny indexovaly cenami surovin. V tomto případě však nemá žádná surovina výrazně velký podíl na celkových výrobních nákladech.
(175)
Komise rovněž zjistila, že v období šetření vykazovaly ceny solárního skla v ČLR a v Turecku značnou nestabilitu.
(176)
Mimoto existuje vysoké riziko křížové kompenzace, jelikož některé šetřené společnosti prodávají dotčený výrobek i další výrobky stejným odběratelům. V neposlední řadě se zdá, že se minimální dovozní ceny navrhované společnostmi zařazenými do vzorku nevztahují na všechny typy výrobku vyráběné příslušnými vyvážejícími výrobci. Tyto faktory prakticky znemožňují účinné plnění závazků a ztěžují jejich sledování.
(177)
Z výše uvedených důvodů proto Komise nabídky závazků odmítá.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(178)
Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Částky zajištěné nad rámec kombinované konečné sazby antidumpingového a vyrovnávacího cla by měly být uvolněny.
5. Vymahatelnost opatření
(179)
Pokud by se po uložení konečných opatření podstatně změnily podmínky na trhu, může Komise ze své iniciativy formu opatření podrobit přezkumu s cílem posoudit, zda mají opatření předpokládaný účinek a odstraňují újmu a zda by změna formy opatření byla opodstatněná.
(180)
Kvůli co nejlepší ochraně proti případnému tlumení účinků opatření hodlá Komise neprodleně zahájit přezkum podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení a v případě předložení důkazu o takovém chování může zavést celní evidenci dovozu podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. Podle čl. 12 odst. 3 základního nařízení může být výše uloženého cla zvýšena až na dvojnásobek původně uložené výše cla.
(181)
Komise se bude opírat mimo jiné o informace z dozoru nad dovozem poskytované vnitrostátními celními orgány i o informace poskytované členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(182)
Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal žádné stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno podle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) v současnosti kódu KN ex 7007 19 80 pocházejícího z Čínské lidové republiky. Solární sklo s povlakem (jednostranným či oboustranným) spadá pod kód TARIC 7007198019 a solární sklo bez povlaku spadá pod kód TARIC 7007198011.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
24,1 %
Všechny ostatní společnosti
25,0 %
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1205/2013 (13) se vyberou s konečnou platností. Částky zajištěné nad rámec kombinované sazby antidumpingových cel uvedených v čl. 1 odst. 2 výše a vyrovnávacích cel přijatých prováděcím nařízením Komise (EU) č. 471/2014 (14) se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 24,1 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 470/2014
z 13. mája 2014,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 14 ods. 1,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Dňa 28. novembra 2013 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky nariadením (EÚ) č. 1205/2013 (ďalej len „dočasné nariadenie“) (2).
(2)
Toto konanie sa začalo 28. februára 2013 na základe podnetu podaného v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby solárneho skla v Únii (3).
(3)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. Následný postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo uložené dočasné antidumpingové clo (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.
(5)
Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Posúdili sa ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, a dočasné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(6)
Komisia následne informovala všetky strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých plánovala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a s konečnou platnosťou vybrať sumy zabezpečené dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(7)
Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili, a v prípade potreby zohľadnili.
3. Výber vzorky
(8)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že celkový počet výrobcov z Únie nebol zreteľne uvedený v odôvodneniach 7, 11 a 75 dočasného nariadenia. Komisia v tejto súvislosti potvrdzuje, že sa prihlásilo osem výrobcov z Únie, ktorí boli aktívni počas OP. Totožnosť všetkých výrobcov z Únie okrem jedného bola utajená. Navrhovateľ vo svojej odpovedi na všeobecný informačný dokument uviedol troch výrobcov z Únie, ktorí ukončili svoju činnosť (Guardian, AGC a Centrosolar Glass), a štvrtú spoločnosť, ktorá výrazne znížila výrobu (Saint Gobain).
(9)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa metódy výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a výrobcov z Únie, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 7 až 24 dočasného nariadenia.
4. Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy
(10)
Po prijatí dočasného nariadenia sa v priestoroch druhého spolupracujúceho používateľa uskutočnila overovacia návšteva, konkrétne v spoločnosti Viessmann Faulquemont SAS vo Francúzsku.
5. Procesné práva
(11)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že dočasné zverejnenie, ktoré mu bolo poskytnuté, nebolo primerané, najmä pokiaľ ide o výpočet rozpätia dumpingu, podhodnotenia a ujmy. Vzhľadom na neexistenciu primeraného zverejnenia bol zbavený svojich základných práv na obhajobu, ktoré sú zaručené nariadením (ES) č. 1225/2009 („základné nariadenie“), dohodou WTO o antidumpingu, ako aj Chartou základných práv Európskej únie.
(12)
Pokiaľ ide o výpočet dumpingového rozpätia, vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dočasnom zverejnení neboli poskytnuté žiadne podrobnosti týkajúce sa výšky úpravy uplatňovanej na náklady na povrchovú úpravu a náklady na výrobný proces plavením (pozri odôvodnenie 64 dočasného nariadenia) alebo percenta predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku.
(13)
Toto tvrdenie bolo prijaté a Komisia zverejnila ďalšie informácie. Ak z dôvodu zachovania dôvernosti nebolo možné poskytnúť presné údaje, zverejnili sa rozsahy.
(14)
Po konečnom zverejnení vyvážajúci výrobca tvrdil, že zverejnené údaje ešte neboli dostatočné a konkrétne uviedol, že nebolo jasné, či sa pri tejto úprave uplatňovanej na náklady na povrchovú úpravu zohľadnili náklady na povrchovú úpravu na jednej strane, na oboch stranách alebo na oboje.
(15)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 68, zainteresované strany neposkytli žiadny dôkaz, ktorý by preukázal, že medzi solárnym sklom s antireflexným povrchom na jednej strane a na oboch stranách existujú výrazné rozdiely v nákladoch na výrobu. Komisia preto pri výpočte úrovne úpravy nerozlišovala medzi solárnym sklom s antireflexným povrchom na jednej strane alebo oboch stranách.
(16)
Pokiaľ ide o ujmu, ten istý vyvážajúci výrobca sa sťažoval, že v jeho osobitnom informačnom dokumente boli predajné ceny a cieľové ceny výrobcov z Únie v súvislosti s dvoma z celkovo piatich druhov výrobku označené ako dôverné alebo poskytnuté vo forme rozsahu z dôvodu zachovania dôvernosti.
(17)
Spoločnosť takisto tvrdila, že v tomto prípade existuje vysoký stupeň utajenia, pričom je známe meno iba jedného výrobcu z Únie zaradeného do vzorky. Spoločnosť sa preto domnievala, že aj keď sa tieto informácie pri niektorých druhoch výrobkov týkajú údajov iba jedného alebo dvoch výrobcov z Únie, v žiadnom prípade by nebolo možné určiť uvedené spoločnosti a poskytnúť tak vyvážajúcemu výrobcovi individuálnu alebo kolektívnu konkurenčnú výhodu v porovnaní s konkurentmi v Únii.
(18)
Podľa článku 20 základného nariadenia je Komisia povinná zverejňovať po dočasných opatreniach podrobné údaje týkajúce sa základných skutočností a úvah, na základe ktorých boli uložené opatrenia. Komisia je však takisto povinná podľa článku 19 základného nariadenia považovať za dôverné všetky informácie, ktoré sú takejto povahy alebo ktoré sa poskytujú na základe dôvernosti.
(19)
V tomto konkrétnom prípade boli skutočné predajné ceny a cieľové ceny výrobcov z Únie pre dva druhy výrobkov buď odstránené, alebo nahradené rozsahmi, pretože informácie o jednom druhu výrobku pochádzajú výlučne od jedného alebo dvoch výrobcov z Únie. V tomto odvetví je okrem toho všeobecne známe, že tento konkrétny druh výrobku nevyrábajú žiadni iní výrobcovia z Únie. Komisia preto považuje tieto informácie na základe ich povahy za dôverné, keďže ich zverejnenie by pre konkurentov predstavovalo výraznú konkurenčnú výhodu a/alebo by malo značný negatívny vplyv na spoločnosti poskytujúce tieto informácie. Okrem toho bol v prípade druhého druhu výrobkov odstránený ten istý typ informácií s cieľom predísť tomu, aby sa údaje pre prvý druh výrobku odpočítali od celkových dostupných údajov.
(20)
Spoločnosť po konečnom zverejnení znovu zdôraznila svoje tvrdenie, že úroveň zverejnenia výpočtu rozpätia ujmy bola nedostatočná a neprimeraná. Konkrétne vyjadrila sťažnosť, že nebolo jasné, ako bol vybraný druhý druh výrobku, ktorého údaje boli odstránené. Komisia objasnila, že sa tak stalo čisto náhodne.
(21)
Spoločnosť ako riešenie údajného nedostatočného zverejnenia navrhla, aby sa jej právnici stretli so zamestnancami Komisie a podrobne prediskutovali výpočet rozpätia dumpingu a ujmy bez toho, aby sa urobila kópia akéhokoľvek dôverného dokumentu, alebo aby mali prípadne prístup k dátovej miestnosti v priestoroch Komisie, kde by sa mohli urobiť poznámky.
(22)
Komisia nemohla tejto žiadosti vyhovieť. Aby mohli právnici spoločnosti overiť tieto výpočty, museli by sa poskytnúť presné údaje od jednej alebo dvoch spoločností. Toto nebolo možné, keďže Komisia je povinná zachovať dôvernosť týchto údajov v súlade s článkom 19 základného nariadenia.
(23)
Komisia okrem toho v konečnom zverejnení výslovne uviedla, že pokiaľ ide o otázky týkajúce sa práva spoločnosti na obhajobu - ako je prístup k spisu - môže sa v rámci pôsobnosti úradníka pre vypočutie obrátiť na úradníka pre vypočutie (4). Spoločnosť sa však neobrátila na úradníka pre vypočutie v lehote stanovenej na predloženie pripomienok ku konečnému zverejneniu.
(24)
Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti zamietla tvrdenia týkajúce sa možného porušenia procesných práv dotknutého vyvážajúceho výrobcu.
B. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Dotknutý výrobok
(25)
Ako je uvedené v odôvodnení 26 dočasného nariadenia, dotknutým výrobkom je solárne sklo skladajúce sa z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM1,5 300 - 2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3) (ďalej len „dotknutý výrobok“, bežne označovaný ako „solárne sklo“). Príslušný výrobok je v súčasnosti zaradený pod číselný znak KN ex 7007 19 80.
2. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
(26)
Jeden vyvážajúci výrobca po dočasnom zverejnení tvrdil, že na rozdiel od toho, čo bolo uvedené v odôvodnení 32 dočasného nariadenia, záhradnícke sklo, ktoré spĺňa technické vlastnosti solárneho skla vymedzené v odôvodnení 26 dočasného nariadenia, by malo byť vylúčené z vymedzenia výrobku. Po prvé, podľa vývozcu sa fyzikálne vlastnosti záhradníckeho skla dosť líšia od vlastností solárneho skla: i) záhradnícke sklo má odlišnú veľkosť v závislosti od požiadavky zákazníkov, pričom solárne sklo sa vyrába len v určitých pevne stanovených veľkostiach; ii) záhradnícke sklo môže mať obojstrannú povrchovú úpravu, ale solárne sklo pre fotovoltické moduly nemá obojstrannú povrchovú úpravu. Po druhé, záhradnícke sklo má údajne odlišné využitie: nemôže sa používať buď na výrobu fotovoltických modulov, alebo tepelných kolektorov.
(27)
Komisia odmieta toto tvrdenie z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, skutočnosť, že solárne sklo používané na výrobu skleníkov má iné veľkosti ako solárne sklo používané na fotovoltické moduly alebo tepelné kolektory, nie je relevantná, pretože požiadavky na veľkosť sa v prípade fotovoltických modulov a skleníkov môžu líšiť. Akékoľvek vylúčenie výrobku na tomto základe môže takisto viesť k prípadnému obchádzaniu antidumpingových opatrení. Po druhé, záhradnícke sklo predávané na trhu nie je iba solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou, ale môže byť aj bez povrchovej úpravy a mať jednostrannú povrchovú úpravu. Okrem toho, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 68, sklo s obojstrannou povrchovou úpravou sa používa aj pre fotovoltické moduly a tepelné kolektory. Táto fyzikálna vlastnosť preto nemôže odlišovať solárne sklo používané na záhradnícke sklo od iného používania. V konečnom dôsledku nemožno vylúčiť, že sa solárne sklo určené na výrobu skleníkov bude používať na výrobu fotovoltických modulov a/alebo tepelných kolektorov.
(28)
Jeden dovážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že keďže solárne sklo, ktoré sa môže používať aj ako nábytkové sklo, nebolo vylúčené z rozsahu prešetrovania, výsledkom je administratívna záťaž a oneskorenia pre spoločnosti. Údajne je to zapríčinené skutočnosťou, že spoločnosti musia colným orgánom v Únii zasielať protokoly o skúškach zakaždým, keď o to colné orgány požiadajú, ak sa tieto opatrenia vzťahujú na dovážaný tovar.
(29)
Komisia sa domnieva, že tieto druhy skla by nemali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, pretože solárne sklo môže mať potenciálne záhradnícke a nábytkárske využitie. Na zabezpečenie vhodnej ochrany výrobného odvetvia Únie proti škodlivému vplyvu dumpingového dovozu by sa malo predísť nedostatkom, ktoré môžu umožniť obchádzanie. Pozitívny účinok vhodnej ochrany vyvažuje negatívny účinok dodatočnej administratívnej záťaže, ktorú zrejme utrpel dotknutý dovozca.
(30)
Ďalší vyvážajúci výrobca tvrdil, že plavené sklo by malo byť vylúčené z vymedzenia výrobku, keďže sklo, ktoré vyrába, sa využíva na trhu budov a skleníkov. Okrem toho tvrdil, že plavené sklo sa nepoužíva na výrobu fotovoltických modulov. Na základe tvrdení, ktoré Komisia uviedla v odôvodnení 33 dočasného nariadenia, Komisia znovu pripomína, že plavené sklo jasne spĺňa technické vlastnosti solárneho skla uvedené v odôvodnení 26 dočasného nariadenia. Plavené sklo vyrába výrobné odvetvie Únie, ako aj vyvážajúci výrobcovia. Táto skutočnosť vyplýva aj z verejne dostupných informácií na internete (5). Toto tvrdenie sa preto zamieta.
3. Záver
(31)
Keďže neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa dotknutého výrobku a podobného výrobku, závery uvedené v odôvodneniach 26 až 33 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
C. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)
(32)
Po dočasnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia pochybila, keď zamietla jeho žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ). Rovnaká požiadavka v súvislosti so stanovovaním THZ už bola vznesená v predbežnej fáze a Komisia ju v odôvodneniach 43 a 47 dočasného nariadenia zamietla.
(33)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že výhody získané z preferenčných daňových režimov a grantov nepredstavujú významný podiel jeho obratu. V tejto súvislosti sa pripomína, že toto tvrdenie spolu s ostatnými tvrdeniami už bolo riešené v liste z 13. septembra 2013, ktorý Komisia adresovala vývozcovi a v ktorom oboznámila stranu s určením THZ. Predovšetkým sa zdôraznilo, že absolútny zisk dosiahnutý počas obdobia prešetrovania nie je vzhľadom na povahu tejto výhody relevantný na posúdenie otázky, či je narušenie „závažné“. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(34)
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa potvrdilo zistenie, že všetky žiadosti o THZ majú byť zamietnuté, ako sa uvádza v odôvodneniach 34 až 47 dočasného nariadenia.
2. Normálna hodnota
2.1. Výber analogickej krajiny
(35)
V dočasnom nariadení bolo za vhodnú analogickú krajinu vybraté Turecko v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Turecko nie je vhodnou analogickou krajinou na účely stanovenia normálnej hodnoty z toho dôvodu, že v Turecku existuje iba jeden výrobca solárneho skla a že na tureckom trhu prakticky neexistuje dovoz solárneho skla. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že ziskové rozpätie na domácom tureckom trhu so solárnym sklom je mimoriadne vysoké, čím sa umelo zvyšuje úroveň normálnej hodnoty. Ten istý vyvážajúci výrobca okrem toho pripomenul, že na solárne sklo vyrábané v Turecku sa neaplikovala žiadna technológia povrchovej úpravy, a že žiadne turecké solárne sklo sa nevyrába pomocou výrobného procesu plavením. V dôsledku toho nebolo z domáceho tureckého trhu podobného výrobku možné získať kľúčové prvky potrebné na stanovenie normálnej hodnoty. Vyvážajúci výrobca preto tvrdil, že ako základ pre stanovenie normálnej hodnoty by sa namiesto toho mali použiť ceny Únie.
(36)
Po prvé, Komisia pripomína, že v Turecku neexistujú žiadne významné prekážky obchodu týkajúce sa podobného výrobku. Preto nemožno dospieť k záveru, že turecký trh so solárnym sklom je pre medzinárodný obchod uzavretý. Práve naopak, tento trh je otvorený a cena podobného výrobku na tomto domácom trhu sa určuje voľne na základe ponuky a dopytu.
(37)
Po druhé, pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa mimoriadne vysokých ziskov na tureckom domácom trhu, Komisia zdôrazňuje, že počas OP nespozorovala na trhu s podobným výrobkov v Turecku nadmerné ziskové rozpätie v porovnaní so ziskovým rozpätím, ktoré dosiahli výrobcovia v Únii počas posudzovaného obdobia.
(38)
Po tretie, nedostatok určitých druhov výrobkov v tretej krajine neznamená, že táto krajina nemôže byť analogickou krajinou. Práve naopak, v článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa uvádza, že ak na domácom trhu neexistuje predaj určitých druhov výrobkov, Komisia vypočíta normálnu hodnotu na základe výrobných nákladov v krajine pôvodu, ktoré sa zvýšia o primeranú sumu na predajné, všeobecné a administratívne náklady a o zisk. Podiel nákladov na povrchovú úpravu a nákladov na výrobný proces plavením bol založený na overiteľných údajoch z výrobného odvetvia Únie.
(39)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tvrdenie, že Turecko nie je vhodná analogická krajina, zamieta.
(40)
Komisia takisto nemôže akceptovať tvrdenie, že normálna hodnota by sa mala stanoviť na základe cien skutočne zaplatených v Únii. Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia môže Komisia zmeniť ceny v Únii len na stanovenie normálnej hodnoty, ak túto hodnotu nie je možné určiť na základe údajov z príslušnej analogickej krajiny. Keďže sa zistilo, že existuje vhodná analogická krajina s dostatočnou spoluprácou zo strany výrobcu, Komisia bola povinná stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z tejto analogickej krajiny a neuchýliť sa k cenám v Únii (6).
(41)
Komisia potvrdzuje výber Turecka za analogickú krajinu v zmysle článku 2 ods. 7 základného nariadenia.
2.2. Normálna hodnota
(42)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia pochybila pri stanovení normálnej hodnoty tým, že vychádzala len zo ziskového predaja v analogickej krajine a hypotetické ziskové rozpätie pridala k tým predajom, ktoré neboli ziskové.
(43)
Komisia potvrdzuje, že na stanovenie normálnej hodnoty, ako je vysvetlené v odôvodneniach 61 a 62 dočasného nariadenia a požadované článkom 2 ods. 4 základného nariadenia, overila, že minimálne 80 % predajov všetkých druhov výrobkov podobného výrobku na tureckom domácom trhu bolo ziskových. Zodpovedajúcim spôsobom sa tak pri stanovení normálnej hodnoty zohľadnil všetok predaj na tureckom domácom trhu, či už bol alebo nebol ziskový. Toto tvrdenie je preto nepodložené a z tohto dôvodu sa zamieta.
(44)
Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa stanovenia normálnej hodnoty, potvrdzujú sa odôvodnenia 58 až 64 dočasného nariadenia.
2.3. Vývozná cena
(45)
Keďže v súvislosti s vývoznými cenami neboli predložené nijaké pripomienky, odôvodnenie 65 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
2.4. Porovnanie
(46)
Po dočasnom zverejnení a následne po konečnom zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia chybne upravila svoju vývoznú cenu podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Tvrdil, že výrobca a prepojený obchodník tvoria jeden hospodársky subjekt, a že takáto úprava je preto vylúčená. V každom prípade je miera úprav príliš vysoká, keďže ju Komisia založila na skutočných prirážkach, ktoré neboli stanovené na základe trhových cien, ale boli skôr výsledkom dohody o transferovom oceňovaní. Komisia namiesto toho mala prípadnú úpravu vykonať na základe odhadovaných prirážok medzi výrobcom a neprepojeným dovozcom na základe trhových cien.
(47)
Z prešetrovania vyplynulo, že samotný vyvážajúci výrobca má plne funkčné vývozné oddelenie, ktoré rokovalo o obchodných a dodacích podmienkach so zákazníkmi z Únie, vydávalo príkazy na výrobu, organizovalo a zabezpečovalo dopravu finálneho výrobku k zákazníkom z Únie vrátane všetkých prepravných dokladov, vykonávalo vývozné colné konanie a pripravovalo dokumenty o predaji. Medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom však nedošlo k duplicite úloh súvisiacich s vývozom. Vyvážajúci výrobca však obchodníkovi vystavil faktúry za predaj, ktorý potom vystavil faktúru za predaj zákazníkovi v Únii za zmluvnú cenu. Prepojený obchodník inkasoval platbu, odpočítaval prirážku a uhradil zvyšnú sumu vyvážajúcemu výrobcovi.
(48)
Komisia sa preto domnieva, že prepojeného obchodníka nemožno považovať za interné oddelenie predaja, aj keby sa tieto dve spoločnosti považovali za jeden hospodársky subjekt, a že úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) je plne odôvodnená. Okrem toho, keďže táto úprava odráža skutočne účtovanú prirážku medzi prepojenými spoločnosťami, neexistuje dôvod na to, aby bola nahradená inou teoretickou sumou. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(49)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že jeho výrobné kapacity boli oveľa vyššie ako kapacity výrobného odvetvia Únie, a že mal preto výhodu v podobe nižších nákladov na svoju výrobu dotknutého výrobku. Komisia by preto mala posúdiť údajnú výhodu týkajúcu sa jeho nižších výrobných nákladov a vykonať príslušnú úpravu.
(50)
Komisia nemôže toto tvrdenie akceptovať. Po prvé, vyvážajúci výrobca nenavrhuje príslušné zákonné ustanovenie, podľa ktorého by sa takáto úprava mohla vykonať. Po druhé, nebolo preukázané, že nižšie náklady z dôvodu vyšších výrobných kapacít by ovplyvnili ceny alebo porovnateľnosť cien v zmysle článku 2 ods. 10 základného nariadenia. Aj keby sa rozdiel v nákladoch mohol preukázať, nie je jasné, ako sa to odrazí na konečnej cene a či sa nebude kompenzovať rozdielom v iných nákladoch.
(51)
Okrem toho, údajná výhoda, ktorú uviedol vyvážajúci výrobca, sa týka údajne nižších výrobných nákladov v porovnaní s nákladmi pre výrobné odvetvie Únie. V tejto súvislosti sa pripomína, že vyvážajúcemu výrobcovi nebolo udelené THZ a že jeho náklady preto neboli overené. Komisia podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia stanovila normálnu hodnotu na základe skutočných cien a/alebo nákladov výrobcu z analogickej krajiny, pretože ceny a náklady v krajinách s iným ako trhovým hospodárstvom nie sú výsledkom trhových síl, a preto ako také nie sú spoľahlivým ukazovateľom trhových cien alebo nákladov.
(52)
Jeden vyvážajúci výrobca v ČĽR tvrdil, že Komisia by mala upraviť vývoznú cenu zo závodu jedného zo svojich konkurentov tým, že od nej odpočíta poplatok za služby a licenčný poplatok, ktoré údajne platil tretej strane.
(53)
Komisia odmieta toto tvrdenie. Po prvé, vyvážajúci výrobca nenavrhuje relevantné ustanovenie základného nariadenia, podľa ktorého by sa mohla vykonať takáto úprava. Po druhé, aj keby sa toto tvrdenie mohlo vykladať tak, že sa naň vzťahuje článok 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia, ktorým sa stanovujú úpravy pre dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, toto ustanovenie sa netýka poplatkov za služby alebo nákladov súvisiacich s licenčnou zmluvou. Takéto náklady predstavujú náklady na podnikanie, ktoré spravidla hradí výrobca tovaru využívajúci technologickú licenciu získanú od tretej strany bez ohľadu na to, či sa tovar vyváža alebo predáva na domácom trhu. Tieto náklady by sa preto mali zohľadniť v konečnej cene vývozného, ako aj domáceho predaja. Tieto náklady preto nemôžu ovplyvniť porovnateľnosť medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou. Úprava podľa článku 2 ods. 10 preto nie je opodstatnená a toto tvrdenie sa preto zamieta.
(54)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 67 a 68 dočasného nariadenia, na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a ich porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(55)
Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov špecifických pre spoločnosť na dopravu, námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a úpravy vedľajších nákladov, vývozného cla a provízií vo všetkých prípadoch, v ktorých sa preukázal ich vplyv na porovnateľnosť cien. Komisia však po uložení dočasných opatrení zaznamenala v súvislosti s úpravou DPH administratívne opomenutie. To bolo náležite opravené pre výpočet dumpingu uvedený v príslušnej tabuľke v odôvodnení 169 ďalej.
(56)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že porovnávanie cien medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou nebolo v prípade jedného druhu dotknutého výrobku urobené správne. Na toto tvrdenie sa reaguje v odôvodneniach 67 až 68 ďalej.
2.5. Dumpingové rozpätia
(57)
Keďže neboli predložené nijaké pripomienky, metodika použitá na výpočet dumpingových rozpätí, ktorá je stanovená v odôvodneniach 69 až 73 dočasného nariadenia, sa týmto potvrdzuje.
(58)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dotazníku o antidumpingu chybne doplnil nesprávne hodnoty týkajúce sa nákladov, poistenia a prepravného (ďalej len „hodnoty CIF“) o množstve svojich vývozných predajov dotknutého výrobku do EÚ. Uvedené hodnoty CIF boli príliš nízke, čím sa zvýšilo dumpingové rozpätie spoločnosti, ako aj rozpätie ujmy.
(59)
Komisia túto žiadosť dôkladne preskúmala. Komisia mohla platnosť tohto tvrdenia overiť po skontrolovaní a overení cien CIF príslušných transakcií na mieste s dovozcom EÚ. Toto tvrdenie sa preto akceptovalo.
(60)
Vzhľadom na vykonané úpravy normálnej hodnoty a vývoznej ceny, a na absenciu akýchkoľvek ďalších pripomienok konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
84,7 %
Všetky ostatné spoločnosti
90,1 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(61)
V súvislosti s vymedzením výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii neboli predložené žiadne pripomienky. Komisia preto potvrdzuje odôvodnenia 75 až 79 dočasného nariadenia.
2. Spotreba v Únii
(62)
Po dočasnom zverejnení boli údaje o objeme predaja, ktoré predložil navrhovateľ a ktoré sa týkali výrobcov z Únie zaradených do vzorky, aktualizované o údaje od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Tabuľka 1 bola opravená zodpovedajúcim spôsobom (pozri ďalej). Touto opravou sa však nemení ani neruší trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa spotreby v Únii, potvrdzuje sa trend spotreby v Únii uvedený v odôvodneniach 80 až 82 dočasného nariadenia.
Tabuľka 1
Spotreba v Únii (v 1 000 m2)
2009
2010
2011
OP
Celková spotreba v Únii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Vyplnené dotazníky od združenia Glass for Europe, navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
3. Objem, cena a podiel na trhu dumpingového dovozu z dotknutej krajiny
(63)
Z dôvodu opravy predaja výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 62) sa musel opraviť aj podiel dovozu na trhu z dotknutej krajiny (pozri tabuľku 2). Touto opravou sa nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení.
(64)
Komisia následne potvrdila odôvodnenia 83 až 87 dočasného nariadenia.
Tabuľka 2
Objem dovozu (v 1 000 m2) a podiel na trhu
2009
2010
2011
OP
Podiel na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Vyplnené dotazníky od združenia Glass for Europe, navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
4. Cenové podhodnotenie
(65)
V odôvodneniach 88 až 89 dočasného nariadenia sa uvádza, ako bolo počas OP stanovené cenové podhodnotenie. Vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie a upravené na úroveň cien zo závodu boli porovnávané s príslušnými váženými priemernými cenami jednotlivých druhov výrobku dovozu od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Predmetný dovoz bol adresovaný prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovený na základe cien CIF s úpravami smerom nahor, t. j. vrátane nákladov spojených s colným konaním, clami, manipuláciou a nakladaním tovaru. Tieto úpravy zvyšujú cenu v závislosti od kontrolného čísla výrobku o 7 % až 15 %.
(66)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre každé číslo druhu výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, s primeranými úpravami, ako bolo stanovené v predchádzajúcom odôvodnení, a po odpočítaní rabatov a zliav. Z výsledku porovnania vyplynulo, že ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v dôsledku dumpingového dovozu podhodnotené, pričom vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia, vyjadrené ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky, bolo v rozpätí 10,6 % až 26,7 %.
(67)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že porovnanie cien nebolo v prípade jedného druhu výrobku urobené správne. Konkrétne tvrdili, že solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou sa malo porovnávať oddelene od solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou. Náklady a cena solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou sú údajne oveľa vyššie ako náklady a cena solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou. Okrem toho tvrdili, že solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou má za bežných okolností oveľa vyšší koeficient solárnej priepustnosti ako solárne sklo s jednostrannou povrchovou úpravou. Jeden vyvážajúci výrobca nakoniec uviedol, že vo fotovoltických moduloch sa nikdy nepoužívalo solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou, keďže jeho cena je oveľa vyššia ako cena solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou, ale koeficient solárnej priepustnosti solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou je rovnaký ako v prípade solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou, keď sa používa na výrobu fotovoltických modulov. Na druhej strane, vyššia priepustnosť, ktorá sa v prípade solárnych tepelných aplikácií dosahuje pomocou solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou, je údajne dôležitá, keďže vďaka nej môžu byť solárne tepelné aplikácie oveľa účinnejšie.
(68)
Komisia odmieta tvrdenia, ktoré predložili vyvážajúci výrobcovia, z nasledujúcich dôvodov. Po prvé, nad rámec všeobecných tvrdení vyvážajúci výrobca neposkytol žiadny dôkaz o tom, že medzi jednostrannou a obojstrannou povrchovou úpravou solárneho skla existujú výrazné rozdiely v nákladoch na výrobu. Výrobné odvetvie Únie tvrdilo opak a uviedlo, že v závislosti od použitej technológie povrchovej úpravy sa výrobné náklady líšia a sklo s obojstrannou povrchovou úpravou nemusí byť nevyhnutne drahšie ako sklo s jednostrannou povrchovou úpravou a naopak. Po druhé, sklo s obojstrannou povrchovou úpravou môže dosiahnuť väčšiu solárnu priepustnosť ako sklo s jednostrannou povrchovou úpravou (prvé môže dosiahnuť maximálne 98 % solárnu priepustnosť, pričom druhé maximálne 95 %) a táto technická vlastnosť sa týka len solárnych tepelných aplikácií, pričom pre fotovoltické moduly nie je relevantná. Na rozdiel od toho, čo tvrdí vyvážajúci výrobca, sa však solárne sklo s obojstrannou povrchovou úpravou predáva aj výrobcom fotovoltických modulov a dokonca tvorí ich hlavný trh. Počas OP bol predaj skla s obojstrannou povrchovou úpravou výrobného odvetvia Únie na tepelné kolektory v skutočnosti zanedbateľný (menej ako 1 % všetkých predajov skla s obojstrannou povrchovou úpravou; všetok ostatný predaj sa týkal fotovoltických modulov).
(69)
Pokiaľ ide o náklady po dovoze, po dočasnom zverejnení boli doručené dve pripomienky. V prvej pripomienke navrhovateľ tvrdil, že úpravy nákladov o náklady na colné konanie, clo, manipuláciu a nakladanie tovaru by mali mať oveľa nižšiu sadzbu, t. j. 0,26 EUR/m2 pre náklady na colné konanie, manipuláciu a nakladanie tovaru plus 3 % clo, namiesto sadzby 0,40 EUR/m2 plus 3 % clo, ktorá bola použitá.
(70)
Druhá pripomienka prišla od vyvážajúceho výrobcu, ktorý tvrdil, že nebol zverejnený žiadny podrobný rozpis, okrem celkového pokrytia nákladov na manipuláciu, poplatkov za colné konanie a dočasné skladovanie dovážaných výrobkov v mieste dovozu vo výške 0,40 EUR/m2. Takisto tvrdil, že neboli vysvetlené kritériá na určenie toho, či sa úprava považovala za odôvodnenú alebo nie.
(71)
Predmetné úpravy, ktoré uplatňovala Komisia, sú založené na overených údajoch získaných od dovozcov solárneho skla vyrábaného v ČĽR a odrážajú skutočné vážené priemerné náklady na dovoz dotknutého výrobku počas OP. Na druhej strane navrhovateľ poskytol vyhlásenie o bežných štandardných poplatkoch účtovaných nezávislým nákladným dopravcom za dovoz z Číny v štandardných lodných kontajneroch. Toto tvrdenie nepredstavuje platný dôkaz o skutočných poplatkoch účtovaných nákladnými dopravcami za dovoz dotknutého výrobku počas OP. Tvrdenie, ktoré predložiť navrhovateľ, sa preto zamieta.
(72)
Pokiaľ ide o tvrdenie vyvážajúceho výrobcu, nebolo možné poskytnúť žiadny ďalší rozpis sumy 0,40 EUR/m2, keďže táto suma je váženým priemerom vypočítaným na základe početných skutočných faktúr vydaných počas OP za dovoz čínskeho solárneho skla do rôznych prístavov EÚ. Skutočné náklady, ktoré vznikli po dovoze, sa tak líšia v závislosti od vstupného prístavu EÚ, druhu výrobku, využívania dočasného uskladnenia v mieste dovozu atď.
(73)
Okrem toho, úprava nákladov po dovoze, ktorú Komisia vykonala v dočasnom nariadení, sa považuje za odôvodnenú, pretože je založená na overených skutočných faktúrach za dovoz čínskeho solárneho skla od nezávislých dovozcov.
(74)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky k metodike použitej na výpočet podhodnotenia, potvrdzuje sa metóda cenového porovnania vysvetlená v odôvodneniach 89 a 90 dočasného nariadenia.
5. Makroekonomické ukazovatele
(75)
Ako je uvedené v odôvodnení 92 dočasného nariadenia, Komisia na účely analýzy ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Makroekonomické ukazovatele pre posudzované obdobie boli analyzované na základe údajov o všetkých výrobcoch z Únie, ktorí sa prihlásili počas prešetrovania, a ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie.
(76)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia neurobila analýzu ujmy v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 3 ods. 5 základného nariadenia, keďže vypracovala analýzu ujmy na základe dvoch samostatných a údajne nekonzistentných súborov údajov, t. j. makroekonomických a mikroekonomických ukazovateľov ujmy. Ďalej tvrdí, že údajná nekonzistentnosť analýzy na základe dvoch súborov údajov vyvoláva vážne pochybnosti o primeranosti, spravodlivosti a objektívnosti celkového obrazu o ujme.
(77)
Tá istá spoločnosť zopakovala svoje tvrdenie po konečnom zverejnení. Citovala aj niekoľko predchádzajúcich prešetrovaní, v ktorých inštitúcie Únie údajne vymedzili nekonzistentným spôsobom odlišné súbory údajov ako patriace do mikroekonomických alebo makroekonomických údajov.
(78)
Komisia nemôže toto tvrdenie akceptovať. Toto je metodika vzťahujúca sa na prípady výberu vzoriek s cieľom analyzovať situáciu výrobného odvetvia Únie a zohľadniť nielen trendy, ktoré vykazuje vzorka, ale aj trendy výrobného odvetvia Únie ako celku. V analýze boli zohľadnené všetky faktory stanovené v článku 3 ods. 5 základného nariadenia. Záver o ujme je takisto vypracovaný na základe ich všetkých. Zodpovedajúcim spôsobom sa analýza ujmy vykonala v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 3 ods. 5 základného nariadenia.
(79)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 90 až 94 dočasného nariadenia.
(80)
Pokiaľ ide o makroekonomické ukazovatele, ktoré Komisia analyzovala v odôvodneniach 95 až 103 dočasného nariadenia, z dôvodu opravy predajov výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 62) sa podiel výrobcov z Únie na trhu mierne zmenil (pozri tabuľku 5). Touto opravou sa však nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Komisia preto potvrdzuje odôvodnenia 95 až 105 dočasného nariadenia.
Tabuľka 5
Objem predaja a podiel na trhu
2009
2010
2011
OP
Objem predaja (v 1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podiel na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Vyplnené dotazníky od združenia Glass for Europe, navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
6. Mikroekonomické ukazovatele
(81)
Po dočasnom zverejnení sa aktualizovali jednotkové výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Podľa toho bola mierne upravená tabuľka 7 (pozri ďalej). Touto opravou sa však nemení ani neruší trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 106 až 123 dočasného nariadenia.
Tabuľka 7
Priemerné predajné ceny v Únii
2009
2010
2011
OP
Jednotkové výrobné náklady (v EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Zdroj: Vyplnené dotazníky výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
7. Záver o ujme
(82)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje závery uvedené v odôvodneniach 124 až 129 dočasného nariadenia, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Účinok dumpingového dovozu
(83)
Komisia v odôvodneniach 131, 132 a 133 dočasného nariadenia dospela k záveru, že medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z ČĽR existuje príčinná súvislosť. Tento záver napadlo niekoľko zainteresovaných strán, ktoré tvrdili, že medzi ujmou a vyššou mierou dovozu z dotknutej krajiny neexistuje žiadna primeraná a ucelená časová súvislosť. Vyplýva to zo skutočnosti, že dovoz z Číny sa medzi rokmi 2009 a 2011 podstatne zvýšil. Okrem toho, priemerná cena čínskeho dovozu bola v roku 2011 4,96 EUR/m2, čo je suma približujúca sa k sume v roku 2012 (4,38 EUR/m2).
(84)
Rovnaké strany tvrdili, že záver o tom, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, by sa mala pripísať čínskemu dovozu v roku 2012, je v rozpore s jej zisteniami o tom, že čínsky dovoz údajne nemal negatívny vplyv rok predtým, najmä pokiaľ ide o ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie, aj keď priemerná dovozná cena bola veľmi podobná.
(85)
Od začiatku posudzovaného obdobia do konca OP sa dovoz zvýšil o 596 % s nárastom ich podielu na trhu o 321 %. Dovozné ceny sa v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 27,2 %.
(86)
Je pravdou, že ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie v roku 2011 bolo len mierne nižšie ako v roku 2010 napriek vysokému nárastu dovozu z ČĽR už v roku 2011. Počas roka 2011 sa však výrazne zvýšila spotreba solárneho skla v Únii, konkrétne o 20,4 % medzi rokmi 2010 a 2011, zatiaľ čo dovoz z ČĽR sa za rovnaké obdobie zvýšil o 150 %. Počas OP spotreba klesla o mierne viac ako 19 %, objem čínskeho dovozu sa však aj tak v porovnaní s rokom 2011 ďalej zvyšoval o viac ako 35 %. Týmto sa jasne preukazuje časová súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP, a výrazným zvýšením dumpingového čínskeho dovozu. Logicky takisto určitý čas trvá, kým výrobcovia z Únie pocítia niektoré z negatívnych vplyvov zvýšeného dumpingového dovozu (napríklad úbytok klientov, utrpenie strát, zníženie návratnosti investícií a peňažných tokov atď.). Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(87)
Po konečnom zverejnení tie isté strany tvrdili, že časová súvislosť medzi utrpenou značnou ujmou a dumpingovým čínskym dovozom sa nemôže posudzovať na základe celého posudzovaného obdobia od roku 2009 do konca OP bez toho, aby sa zohľadnili priebežné trendy zaznamenané v tomto období.
(88)
Komisia analyzovala aj priebežné trendy počas posudzovaného obdobia. Skutočnosť, že v roku 2011 bolo výrobné odvetvie Únie ešte ziskové, aj keď sa v tom roku výrazne zvýšil dovoz z Číny, nemá vplyv na záver, že v OP došlo k časovej súvislosti medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z Číny.
(89)
Počas OP spotreba síce klesla o mierne viac ako 19 %, čínski vyvážajúci výrobcovia však:
-
zvýšili svoj podiel na trhu o 12,4 percentuálneho bodu v porovnaní s rokom 2011, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie klesol o 12,3 percentuálneho bodu,
-
zvýšili objemy čínskeho dovozu o viac ako 35 % v porovnaní s poklesom predaja výrobného odvetvia Únie o 32 % a
-
ešte znížili svoje už veľmi nízke vývozné ceny o viac ako 10 % a podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie až o 26,7 %, čím prispeli k stratám, ktoré počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(90)
Na základe uvedenej analýzy dospela Komisia k záveru, že prítomnosť dumpingového dovozu a značný nárast jeho podielu na trhu za ceny, ktoré neustále podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, spôsobili značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(91)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa účinku dumpingového dovozu, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 131, 132 a 133 dočasného nariadenia.
2. Vplyv ďalších faktorov
2.1. Dovoz z tretích krajín
(92)
Podiel dovozu z tretích krajín na trhu sa z dôvodu opravy údajov o predaji vo výrobnom odvetví Únie (pozri odôvodnenie 62) mierne zmenil (pozri opravenú tabuľku 11 ďalej). Touto opravou sa však nemení trend alebo závery, ktoré boli vyvodené z údajov uvedených v dočasnom nariadení.
(93)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 134 až 137 dočasného nariadenia.
Tabuľka 11
Dovoz z tretích krajín (v 1 000 m2)
Tretie krajiny
2009
2010
2011
OP
Podiel na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Zdroj: Glass for Europe, navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov v Únii.
2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(94)
Jedna strana napadla zistenia Komisie uvedené v odôvodnení 139 dočasného nariadenia o tom, že k poklesu vývozného predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP došlo s najväčšou pravdepodobnosťou z dôvodu veľmi nízkych cien čínskeho vývozu do hlavných cieľových krajín vývozu výrobného odvetvia Únie (konkrétne USA, Kanady). Strana sa domnievala, že tento záver je nezaručený, pretože k vývozu z Číny dochádzalo aj v roku 2011, a preto neexistuje dôvod, prečo by malo dôjsť k vplyvu len v roku 2012. Takisto sa domnieva, že skutočným dôvodom nízkeho vývozného predaja bola skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nebolo konkurencieschopné a keď sa ceny na svetovom trhu znížili, výrobné odvetvie Únie nedokázalo zostať konkurencieschopné. V dôsledku toho strana tvrdila, že pokles vývozného predaja výrobného odvetvia Únie počas OP ďalej prispieval k utrpenej ujme.
(95)
Vývozný predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavoval 20 % ich celkového objemu predaja v roku 2009 (v počiatočnej fáze), 11 % v priebehu roka 2010 a počas roka s najvyššou úrovňou, t. j. roka 2011, len 14 %. V roku 2012 došlo k ďalšiemu poklesu na 5 %.
(96)
Komisia odmieta tieto tvrdenia z nasledujúcich príčin. Trh Únie, ktorý je jedným z najväčších na svete, vždy bol a stále je hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie, nie trhy tretích krajín. Takisto skutočnosť, že solárne sklo je pomerne ťažké a krehké, sa prejavuje v dodatočných nákladoch pri preprave na vzdialenosti (z dôvodu poškodenia a korózie). Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii z vyplnených dotazníkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky boli ceny čínskeho vývozu do hlavných vývozných cieľových krajín výrobného odvetvia Únie veľmi nízke a znížili sa ešte viac počas OP v porovnaní s rokom 2011. Z toho vyplýva, že znížená vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie je zapríčinená najmä čínskym vývozom s čoraz nižšou cenou, takisto na trhy tretích krajín, čo sa počas prešetrovania potvrdilo.
(97)
Po konečnom zverejnení tá istá strana tvrdila, že prešetrovanie sa týkalo trhu Únie a že sa v ňom neposudzovalo žiadne údajne nespravodlivé stanovovanie cien na trhoch v tretích krajinách.
(98)
Okrem toho, zistenia inštitúcií EÚ, aj to aj za predpokladu, že sú správne, údajne ujmu spôsobenú ostatnými faktormi pripisujú dumpingovému dovozu do Únie. Údajný čínsky vývoz s nízkou cenou alebo subvencovaný čínsky vývoz do tretích krajín preto nepredstavoval dumpingový dovoz do EÚ, a ako taký sa kvalifikoval ako ďalší faktor, ktorého škodlivé účinky nebolo možné pripísať dumpingovému dovozu.
(99)
Komisia odmieta toto tvrdenie. Neprešetrovala, či sú ceny dovozu ČĽR do tretích krajín dumpingové a/alebo subvencované. Iba stanovila na základe vývozných cien do tretích krajín, ktoré boli predložené vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, že uvedené ceny sa stabilne znižovali v uplynulých rokoch.
(100)
V rovnakom zmysle Komisia analyzovala cenový pokles dovozu z ČĽR do tretích krajín ako samostatný faktor a nepripísala ho dumpingovému dovozu do Únie. Táto skutočnosť sa dokonca použila len ako možné vysvetlenie vývozu výrobného odvetvia do hlavných cieľových krajín vývozu v súvislosti so skutočnosťou, že uvedené trhy neboli v danom čase a nikdy hlavnými trhmi výrobného odvetvia Únie. Aj vo vrcholových rokoch 2010 a 2011 sa viac ako 85 % predaja výrobného odvetvia Únie predalo na trhu Únie.
(101)
Preto sa potvrdzuje záver v odôvodnení 140 dočasného nariadenia, že zhoršenie vývoznej výkonnosti výrobcov Únie zaradených do vzorky nemôže narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.3. Vývoj spotreby, kapacity a využitia kapacity
(102)
Jedna strana tvrdila, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená poklesom spotreby v Únii. Toto je údajne jediný faktor, ktorý klesol po prvý raz v roku 2012 a s ktorým možno odôvodnene spájať ujmu, zatiaľ čo čínsky dovoz sa začal už v roku 2011 s cenami porovnateľnými s cenami v roku 2012. Tá istá strana zopakovala svoje tvrdenie po konečnom zverejnení.
(103)
V roku 2012 spotreba skutočne v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi klesla. Analýza Komisie sa však týka obdobia od začiatku posudzovaného obdobia do konca OP a v tomto období sa spotreba Únie celkovo zvýšila o 65 %. Počas posudzovaného obdobia sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu konštantne a výrazne znižoval, celkovo o 25,7 %, zatiaľ čo podiel čínskeho vývozu na trhu sa zvýšil o 321 %. Počas posudzovaného obdobia došlo k zvýšeniu čínskeho dovozu, a to o 596 %.
(104)
Počas OP bola spotreba v Únii ešte na porovnateľnej úrovni ako v roku 2010, kým rok 2010 bol rokom, keď výrobné odvetvie Únie dosiahlo primeraný zisk, ako je uvedené v tabuľke 10 dočasného nariadenia. Z toho dôvodu nemohol samotný pokles spotreby Únie počas OP viesť k stratám, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP. Okrem toho, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol medzi rokmi 2010 a 2012 o 26,6 %, zatiaľ čo podiel čínskeho dovozu na trhu sa v rovnakom období zvýšil o 318 %. Nakoniec, ak pokles spotreby počas OP mal ovplyvniť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, pokles by mal ovplyvniť aj čínsky dovoz. Jednoznačne to tak však v tomto prípade nebolo. Naopak, počas OP sa čínsky dovoz významne zvýšil z hľadiska objemu, ako aj podielu na trhu.
(105)
Komisia preto zamieta toto tvrdenie a potvrdzuje závery, ku ktorým dospela v odôvodneniach 141 a 142 dočasného nariadenia.
(106)
Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu výrobného odvetvia Únie uvedenú v tabuľke 4 dočasného nariadenia, Komisia zastáva názor, že jej nárast je zjavným dôsledkom trendu zvyšovania spotreby v Únii do roku 2011.
(107)
Komisia takisto zistila, že hlavným dôvodom nárastu výrobnej kapacity od roku 2011 do konca OP o 12,5 % bol vstup jednej spoločnosti na trh so solárnym sklom, keďže výrobná kapacita všetkých ostatných spoločností na trhu sa počas toho istého obdobia mierne znížila.
(108)
Komisia sa preto domnieva, že trend vývoja kapacity výrobného odvetvia Únie sa riadi vývojom spotreby v Únii. Komisia sa preto domnieva, že vysoká výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie, ktorá už bola na začiatku posudzovaného obdobia vysoká a ktorá zostala vysoká aj počas OP, nemôže narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(109)
Po konečnom zverejnení niekoľko strán tvrdilo, že Komisia nezohľadnila ako dôležitú príčinu ujmy údajnú nadmernú kapacitu. Počas posudzovaného obdobia údajne nebolo zvýšenie kapacity odôvodnené zvýšením spotreby, keďže výrobné odvetvie Únie zažívalo stály obrovský rozdiel medzi výrobnou kapacitou a spotrebou, čo nie je, podľa ich názoru, hospodársky životaschopné. Jedna strana ďalej tvrdila, že skutočnosť, že na trh vstúpil nový účastník medzi rokom 2011 a koncom OP, prispela k vzniknutej ujme, pretože sa zvýšila domáca hospodárska súťaž.
(110)
Tvrdila takisto, že klesajúca spotreba Únie, rastúca výrobná kapacita v spojení s poklesom vývozného predaja mali za následok nízku mieru využitia kapacity. Táto nízka miera využitia kapacity spôsobila vysoké fixné náklady, ktoré podľa jej názoru vážne ovplyvnili odvetvie solárneho skla v Únii.
(111)
Komisia konštatuje, že úroveň kapacity celého výrobného odvetvia Únie bola stále vyššia ako celková spotreba Únie počas celého posudzovaného obdobia. Napriek tomu to nezabránilo spoločnostiam z výrobného odvetvia Únie zaradeným do vzorky, aby počas dvoch rokov pred OP dosahovali zisky, zatiaľ čo len počas OP utrpeli významné straty na úrovni 14,5 %.
(112)
Okrem toho sa kapacita výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšila medzi rokmi 2010 a 2011 len o 4 % a medzi rokom 2011 a OP o 2,6 %, výsledkom čoho je mierny celkový nárast medzi rokom 2010 a OP na úrovni 6,7 %.
(113)
Z toho vyplýva, že rozdiel medzi spotrebou a kapacitou existoval počas celého posudzovaného obdobia a aj keď bol v OP mierne vyšší, nemožno ním vysvetliť obrovské straty, ktoré v OP utrpeli spoločnosti zaradené do vzorky. V dôsledku toho Komisia odmieta tvrdenie, že úroveň kapacity výrobného odvetvia Únie nie je hospodársky životaschopná.
(114)
Pokiaľ ide o argument, že nový účastník na trhu v roku 2012 prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, Komisia konštatuje, že tento nový účastník trhu, aj keď inštaloval vysokú kapacitu, mal počas OP veľmi obmedzený objem výroby a predaja v rozsahu 2 % celkového predaja EÚ. V dôsledku toho mal jeho vstup sotva vplyv na výkonnosť výrobného odvetvia Únie ako celku s výnimkou toho, že výrazne zvýšil údaje o jeho kapacite a využití kapacity. Bez údajov tejto spoločnosti by sa kapacita všetkých výrobcov v Únii medzi rokmi 2011 a 2012 v skutočnosti znížila.
(115)
V rámci prešetrovania sa okrem toho nepotvrdilo, že na výrobné odvetvie solárneho skla majú vážny vplyv fixné náklady. Priemerné fixné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v skutočnosti v rozsahu 25 % až 35 % celkových výrobných nákladov. V predchádzajúcich rokoch 2010 a 2011 bolo percento fixných nákladov mierne nižšie, ale stále v rovnakom rozsahu. Z toho jasne vyplýva, že vysoká kapacita v OP mala zrejmý vplyv na výrobné náklady, ale jej vplyv nebol významný a nemožno ním vysvetliť vysoké straty vzniknuté v OP, najmä v porovnaní so ziskami dosiahnutými v predchádzajúcich rokoch. Okrem toho miera využitia kapacity výrobcov z Únie zaradených do vzorky klesla v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, ale v OP bola ešte na úrovni 65 %.
(116)
Komisia nakoniec vo svojej analýze zohľadnila aj skutočnosť, že inštalovanú kapacitu možno upraviť na výrobu ostatných druhov skla, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania. Komisia preto aj z tohto dôvodu nesúhlasí so zainteresovanou stranou v tom, že vysoká inštalovaná kapacita nie je hospodársky životaschopná.
(117)
Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti zamieta tvrdenia, ktoré predložila strana, a pripomína, že vývoj spotreby, kapacity a využívania kapacity počas posudzovaného obdobia, ktorý bol analyzovaný samostatne aj súhrnne, nenarušuje príčinnú súvislosť zistenú medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom.
2.4. Vývoj v oblasti solárnych modulov
(118)
Dve strany tvrdili, že okrem vývoja spotreby dotknutého výrobku bola ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobená aj poklesom spotreby solárnych modulov a stratami, ktoré toto odvetvie utrpelo na konci roka 2011/začiatku roka 2012. Vplyv finančných ťažkostí výrobcov solárnych panelov na trh so solárnym sklom sa údajne začal prejavovať na konci roka 2011 a v roku 2012 z dôvodu nevyhnutnej časovej medzery medzi uvedenými dvomi udalosťami.
(119)
Tie isté tvrdenia jedna strana zopakovala po konečnom zverejnení.
(120)
Komisia v odôvodnení 143 dočasného nariadenia skutočne konštatovala, že trendy pozorované v prípade solárnych modulov majú významný vplyv na spotrebu solárneho skla, keďže 80 % - 85 % solárneho skla sa predáva výrobcom solárnych modulov (fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a modulov z tenkého fotovoltického filmu). Ako však uviedla v odôvodneniach 143 a 144 dočasného nariadenia, spotreba solárnych modulov sa počas posudzovaného obdobia, t. j. rokov 2009 - 2012 neustále zvyšovala, a hoci v roku 2012 došlo k poklesu, úroveň spotreby bola stále o 221 % vyššia ako v roku 2009 a o 44 % vyššia ako v roku 2010 (7). Okrem toho sa zistilo, že zníženie výkupných cien (feed-in-tariffs) na konci roka 2011 a začiatku roka 2012 nenarušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom solárnych modulov a zistenou značnou ujmou (8), keďže dopyt po solárnych moduloch bol počas obdobia rokov 2009 - 2012 stále relatívne vysoký.
(121)
Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela k záveru, že zníženie úrovne spotreby solárnych modulov v roku 2012 nemožno ako také považovať za faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom solárneho skla z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(122)
Podobne, keďže dopyt po solárnych moduloch zostal v období rokov 2009 - 2012 pomerne vysoký a dopyt po solárnom skle sa v rovnakom období zvýšil o 65 %, vplyv spotreby solárneho skla na zhoršenie finančnej situácie výrobcov solárnych modulov na konci roka 2011/začiatku roka 2012 nemožno samotný považovať za taký faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi dumpingovým dovozom solárneho skla z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(123)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, potvrdzuje sa záver, ku ktorému sa dospelo v odôvodnení 144 dočasného nariadenia.
2.5. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(124)
Komisia vzhľadom na uvedené skutočnosti potvrdzuje svoje zistenia v odôvodneniach 130 - 133 dočasného nariadenia o tom, že dovoz príslušného výrobku z príslušnej krajiny bol počas OP predmetom dumpingu a že viedol k zníženiu predaja výrobného odvetvia Únie. Okrem toho to znamená jasnú časovú zhodu medzi zvýšením objemu dumpingového dovozu a zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie. Dumpingový dovoz priamo konkuroval výrobe výrobného odvetvia Únie, ktoré v dôsledku toho zaznamenalo pokles ziskovosti a podielu na trhu počas posudzovaného obdobia. Ostatné možné príčiny ujmy boli analyzované vyššie, pričom žiadna z nich, či už bola analyzovaná jednotlivo alebo súhrnne, nebola taká, aby narušila príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(125)
Na zmenu tohto záveru neboli poskytnuté žiadne nové dôkazy a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa záveru o príčinnej súvislosti, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 145 a 146 dočasného nariadenia.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(126)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 148 až 151 dočasného nariadenia.
2. Záujem neprepojených dovozcov a obchodníkov
(127)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov a obchodníkov, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 152, 153 a 154 dočasného nariadenia.
3. Záujem dodávateľov surovín
(128)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa dodávateľov surovín, Komisia potvrdzuje odôvodnenie 155 dočasného nariadenia.
4. Záujem používateľov
(129)
Prihlásil sa jeden používateľ, ktorý uviedol, že antidumpingové opatrenia naňho nebudú mať vplyv, keďže nepoužíval solárne sklo vyrobené v ČĽR a ani to nemá v úmysle.
(130)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že uloženie antidumpingového cla na čínske solárne sklo môže v menšej miere priaznivo ovplyvniť výrobné odvetvie solárneho skla Únie, ale výrazne poškodiť výrobné odvetvie fotovoltických modulov a solárnych tepelných kolektorov v Únii, keďže bude musieť platiť za dotknutý výrobok vyššiu sumu. Okrem toho by to pravdepodobne bolo v rozpore s cieľom ochrany životného prostredia Únie, pretože by došlo k zvýšeniu cien fotovoltických modulov a solárnych tepelných aplikácií a tým by sa zvýhodňovalo výrobné odvetvie solárneho skla, ktoré považuje za energeticky náročné.
(131)
Ako je uvedené v odôvodnení 157 dočasného nariadenia, uloženie antidumpingových ciel bude mať len veľmi obmedzený vplyv (menej ako 1 %) na celkové náklady na solárne moduly. Nebol doručený žiadny dôkaz, ktorým by sa spochybnila presnosť tejto analýzy. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(132)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu Únie, Komisia potvrdzuje odôvodnenia 155 až 159 dočasného nariadenia.
5. Aspekty hospodárskej súťaže
(133)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa aspektov hospodárskej súťaže uvedených v odôvodneniach 160 až 163 dočasného nariadenia, Komisia tieto odôvodnenia potvrdzuje.
6. Záver o záujme Únie
(134)
Neboli doručené žiadne pripomienky, ktoré by zmenili analýzu záujmu Únie uvedenú v dočasnom nariadení. Komisia preto potvrdzuje odôvodnenie 164 dočasného nariadenia.
G. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(135)
Niektoré zainteresované strany spochybnili používanie 8,3 % ako cieľového zisku pre výrobné odvetvie Únie, stanoveného v odôvodnení 167 dočasného nariadenia, a uviedli, že je nereálne vysoký. Tvrdili, že ziskové rozpätie 8,3 % v roku 2010 bolo počas posudzovaného obdobia najvyššie, pretože rok 2010 bol pre svetový fotovoltický priemysel najlepším rokom. Takisto tvrdili, že nie je možné, aby výrobné odvetvie solárneho skla Únie malo v roku 2012 rovnaké ziskové rozpätie v prípade neexistencie dumpingu, keď sa celosvetový fotovoltický priemysel vrátane výrobného odvetvia fotovoltických modulov v Únii v roku 2012 údajne ocitol vo veľkej recesii.
(136)
Komisia odmieta toto tvrdenie. Komisia použila ako cieľový zisk priemerný zisk, ktorý dosiahli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky v roku 2010, keď bol dovoz dotknutého výrobku ešte nízky, a teda nemohol ešte narúšať normálne podmienky hospodárskej súťaže. Ziskové rozpätie používané na stanovenie úrovne odstránenia ujmy zodpovedá obdobiu, keď mohlo výrobné odvetvie Únie primerane očakávať zisk v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, ktorá ešte nebola ovplyvnená dumpingovým dovozom (9).
(137)
Nakoniec, pokiaľ ide o výrobné odvetvie solárneho skla, rokom s najvyššou úrovňou nebol rok 2010, ako tvrdia strany, ale rok 2011, keď bola spotreba v Únii najvyššia a keď výrobné odvetvie Únie zaznamenalo najväčší objem predaja.
(138)
Po konečnom zverejnení jedna strana zopakovala svoje tvrdenie, v ktorom napadla ziskové rozpätie použité ako cieľový zisk. Tvrdila, že Komisia mala zohľadniť všetky ostatné faktory, ktoré v OP ovplyvnili ziskovosť. Tvrdila, že primeraný cieľový zisk nemohol byť vyšší ako 5 %.
(139)
Komisia odmieta toto tvrdenie z nasledujúcich príčin. Použitý cieľový zisk nie je založený na odhade, ale na skutočnom zisku, ktorý dosahovalo výrobné odvetvie Únie pred narušením hospodárskej súťaže spôsobeným čínskym dumpingovým dovozom. Komisia ho považuje za primeraný zisk a zohľadnila, že trhová situácia sa veľmi neodlišovala od OP, ak sa nezohľadní vplyv čínskeho dumpingového dovozu. Vyhlásenie strany v tomto zmysle, že spotreba bola v roku 2010 oveľa vyššia ako v roku 2012, je vecne nesprávne. Ako sa uviedlo v oddiele E.2.3, spotreba bola v roku 2010 na podobnej úrovni ako v roku 2012. Výrobné odvetvie v roku 2010 takisto budovalo kapacitu vzhľadom na očakávaný výrazný nárast dopytu, čo nepriaznivo v uvedenom roku ovplyvnilo jeho zisk. Nakoniec, navrhovaný cieľový zisk 5 % je svojvoľný, pretože nie je založený na žiadnych údajoch alebo skutočných výpočtoch, a preto sa zamieta.
(140)
Navrhovateľ na druhej strane tvrdil, že ziskové rozpätie je príliš nízke a že Komisia by ho mala zvýšiť na 15 %, keďže zisk navrhovateľa za rok 2010 bol vyšší ako 10 %. Nižšie ziskové rozpätia, ktoré v roku 2010 zrejme dosiahli ostatní výrobcovia z EÚ zaradení do vzorky, údajne nie sú reprezentatívnymi vzorkami zisku, ktoré možno primerane očakávať v prípade neexistencie dovozu, s ktorým sa neobchodovalo spravodlivo. S najväčšou pravdepodobnosťou existujú dôvody súvisiace s politikami riadenia alebo problémami týchto spoločností, ktoré prípadne zahŕňajú politiky krátkodobého stanovovania cien zamerané na získanie podielu na trhu, čím by sa mohlo vysvetliť, prečo v danom roku získali len nižšie rozpätie a prečo medzi prvými utrpeli ujmu z dumpingového dovozu.
(141)
Komisia toto tvrdenie neakceptuje. Ako už bolo v tomto oddiele vysvetlené, podľa názoru Komisie priemerný zisk celého výrobného odvetvia Únie za rok 2010 správne odráža priemerný zisk v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže. Tento záver nie je v rozpore so skutočnosťou, že niektorí členovia výrobného odvetvia Únie prijali rozhodnutia v oblasti riadenia, ktoré viedli k nižším alebo vyšším ziskovým rozpätiam, ako dosiahli ostatní členovia toho istého výrobného odvetvia. Existencia týchto rozdielov je typická pre správanie spoločností v rámci trhového hospodárstva.
(142)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdzuje metodiku opísanú v odôvodneniach 166 až 169 dočasného nariadenia.
2. Konečné opatrenia
(143)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz dotknutého výrobku na úrovni rozpätia ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených rozpätí ujmy.
(144)
Po dočasnom zverejnení navrhovateľ tvrdil, že dočasné valorické clá nie sú účinné. Požiadal preto Komisiu, aby uložila konečné opatrenia vo forme minimálnej dovoznej ceny (ďalej len „MDC“). Navrhovateľ tvrdil, že takáto MDC by zvýšila účinnosť opatrení, najmä ak by sa uložili dve odlišné MDC, jedna pre solárne sklo s povrchovou úpravou a jedna pre solárne sklo bez povrchovej úpravy. Navrhovateľ uviedol tieto dôvody:
(145)
Po prvé, navrhovateľ tvrdil, že po OP vyvážajúci výrobcovia predávali solárne sklo s povrchovou úpravou na trhu EÚ za rovnakú cenu, za akú počas OP predávali solárne sklo bez povrchovej úpravy. Takisto tvrdil, že na sklo s povrchovou úpravou sú potrebné vyššie výrobné náklady ako na sklo bez povrchovej úpravy, a preto sa bežne predáva za ceny, ktoré sú o 20 % až 25 % vyššie ako ceny za sklo bez povrchovej úpravy.
(146)
Po druhé, navrhovateľ tvrdil, že po OP sa dopyt v Únii presunul zo solárneho skla bez povrchovej úpravy na solárne sklo s povrchovou úpravou. Používatelia v rastúcej miere nakupovali skôr solárne sklo s povrchovou úpravou než solárne sklo bez povrchovej úpravy. V dôsledku toho solárne sklo s povrchovou úpravou v druhej polovici roka 2013 tvorilo takmer celý objem dovozu z ČĽR do EÚ, kým počas OP to bolo naopak.
(147)
Antidumpingové opatrenia môžu mať skutočne rôzne formy. Komisia má pri výbere opatrení široké možnosti, ktorých cieľom je odstrániť vplyv poškodzujúceho dumpingu.
(148)
Vyšetrovaním sa potvrdilo, že výrazný rozdiel v nákladoch, ako aj cenách medzi solárnym sklom bez povrchovej úpravy a s povrchovou úpravou je spôsobený rozdielom v technických vlastnostiach oboch výrobkov. Solárne sklo s povrchovou úpravou, ktorá v závislosti od použitej technológie môže byť jednostranná alebo obojstranná, skutočne zvyšuje priepustnosť v porovnaní so solárnym sklom bez povrchovej úpravy, a mohlo by mať ďalšie samočistiace, protiznečisťujúce alebo odolnostné vlastnosti. Vysoko kvalitné solárne sklo bez povrchovej úpravy môže dosiahnuť až 92 % solárnu priepustnosť. Povrchová úprava môže znížiť odraz približne o 3 % (na stranu) a následne zvýšiť priepustnosť solárneho skla s jednostrannou povrchovou úpravou maximálne na 95 % a solárneho skla s obojstrannou povrchovou úpravou maximálne na 98 %.
(149)
Počas OP bolo 81 % solárneho skla dovážaného z ČĽR a predávaného v EÚ bez povrchovej úpravy, pričom povrchovú úpravu malo len 19 % solárneho skla. Rozdiely v cenách aj nákladoch zistené počas OP medzi solárnym sklom bez povrchovej úpravy a solárnym sklom s povrchovou úpravou predstavovali približne 30 %.
(150)
Komisia sa však domnieva, že dôkaz, ktorý poskytol navrhovateľ, nebol dostatočne odôvodnený. Komisia okrem toho nemá k dispozícii dostatok dôkazov alebo údajov z akýchkoľvek iných zdrojov, ktoré by jej umožnili dospieť k záveru, že od zavedenia dočasných antidumpingových opatrení sa dopyt presunul zo solárneho skla bez povrchovej úpravy na solárne sklo s povrchovou úpravou, a že sa ceny, najmä skla s povrchovou úpravou, výrazne znížili, ako tvrdil navrhovateľ.
(151)
Komisia v dôsledku toho nemôže toto tvrdenie akceptovať a považuje za vhodné uložiť namiesto MDC valorické clá. Napriek tomu, s cieľom rozptýliť uvedené obavy, budú vytvorené dva odlišné kódy integrovaného colného sadzobníka Spoločenstva (ďalej len „kódy TARIC“) - jeden pre solárne sklo s povrchovou úpravou a druhý pre solárne sklo bez povrchovej úpravy. Tie Komisii umožnia podrobne monitorovať vývoj trhu a včas prijať rozhodnutie o potrebe ďalších opatrení.
(152)
Komisia takisto pripomína, že minimálne dovozné ceny v minulosti používala za osobitných okolností, konkrétne v týchto situáciách:
-
mimoriadne vysoká vývozná cena pre jeden druh výrobku, čo znamenalo, že v súvislosti s týmto druhom výrobku nedochádzalo k dumpingu (10),
-
úvahy týkajúce sa trhovej sily a podielu výrobcov z Únie na trhu, na základe ktorých bolo z dôvodov záujmu Únie potrebné zabezpečiť, aby ceny dovozu nepresahovali určitú úroveň (11).
(153)
Okrem toho sa minimálne dovozné ceny používali prevažne pre homogénne výrobky a nie pre výrobky, ako je tento, ktorý sa skladá z rôznych druhov výrobkov.
(154)
Komisia sa aj z týchto dôvodov domnieva, že minimálne dovozné ceny nie sú v tomto prípade vhodné.
(155)
Navrhovateľ zopakoval po konečnom zverejnení svoju žiadosť o uloženie MDC a k uvedeným odôvodneniam 152 až 156 predložil nasledujúce pripomienky.
(156)
Po prvé, v týchto odôvodneniach sa údajne nereaguje na úvahy o účinnosti formy opatrení zameraných na odstránenie škodlivých účinkov dumpingu a subvencovania, ktoré sú tiež platným dôvodom na použitie MDC.
(157)
Po druhé, Komisia údajne nevysvetlila, prečo sú tieto úvahy v danom prípade relevantné a ako vyvažujú záujem výrobného odvetvia EÚ.
(158)
Po tretie, tvrdil, že príslušný výrobok je dostatočne homogénny na to, aby umožnil praktické spravovanie MDC, keďže tieto dva hlavné druhy výrobku majú jasné rozlišujúce znaky, ktoré umožňujú náležité rozlišovanie cien a jednoduchú správu a monitorovanie, najmä ak takmer všetok dovoz tvorí v súčasnosti solárne sklo s povrchovou úpravou.
(159)
Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, zdá sa, že dopyt sa medzitým skutočne presunul zo solárneho skla bez povrchovej úpravy na solárne sklo s povrchovou úpravou. Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie dôkazy, Komisia nemôže dospieť k záveru, že došlo k výraznému zníženiu cien najmä v prípade solárneho skla s povrchovou úpravou. Nemá preto dôvod zmeniť svoj predchádzajúci záver o tom, že na odstránenie škodlivých účinkov dumpingu a subvencovania sú vhodnejšie valorické clá.
(160)
Pokiaľ ide o druhú pripomienku, účelom predmetných odôvodnení bolo objasniť, že Komisia sa nedomnieva, že tento prípad je vhodný na stanovenie MDC, pokiaľ by sa tvrdenia navrhovateľa podrobnejšie neodôvodnili. Keďže k tomu nedošlo, Komisia nepovažovala za potrebné ďalej analyzovať prínos prípadnej MDC pre záujem výrobného odvetvia EÚ.
(161)
Pokiaľ ide o tretiu pripomienku, navrhovateľ nespochybnil rôzne druhy výrobku, ktoré Komisia vymedzila v rámci prešetrovania, a nepreukázal, že by neexistoval cenový rozdiel. Ponúkaný záväzok, ktorí predložili vyvážajúci výrobcovia a ktorý obsahuje rôzne MDC, takisto naznačuje, že tieto rozdiely sú reálne. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta. V každom prípade, aj keby Komisia akceptovala, že dotknutý výrobok môže byť skôr homogénny, považuje túto otázku sa irelevantnú, keďže žiadosť o MDC zamieta aj z ostatných dvoch uvedených dôvodov. Pripomína sa tiež, že Komisia môže zohľadniť informácie, ktoré sa týkajú obdobia nasledujúceho po období prešetrovania, len vo výnimočných prípadoch (pozri článok 6 ods. 1 základného nariadenia). Navrhovatelia nepreukázali, že daná situácia je mimoriadna, a že ostatné dostupné prostriedky nápravy, ako je monitorovanie prostredníctvom vytvorenia doplnkového kódu TARIC, by neboli dostatočné.
(162)
Na záver Komisia týmto zamieta tieto tvrdenia.
(163)
Po konečnom zverejnení požiadali o MDC aj viacerí výrobcovia solárnych modulov. Ich hlavné obavy boli tieto:
-
Po OP sa výrazne znížila výrobná kapacita solárneho skla a mnohí výrobcovia z Únie nenávratne opustili trh. Jediní traja výrobcovia z Únie, ktorí zostali na trhu, už nie sú schopní pokryť viac ako 50 % európskeho dopytu. Výrobcovia solárnych modulov tak musia pokryť svoje potreby dodávkami z ČĽR. Jeden používateľ tvrdil, že bude nútený spoľahnúť sa na dodávky len od jedného alebo dvoch výrobcov Únie, ktorí sú schopní splniť požadované technické vlastnosti výrobku.
-
Navrhované clá by značne zvýšili výrobné náklady na solárne moduly (približne o 3 centy za watt, čo je údajne päť percent MDC stanovenej v prípade solárnych panelov).
-
MDC by mala byť navrhnutá tak, aby neviedla k vyšším nákladom na solárne moduly v EÚ.
(164)
Komisia nemá v prípade prvého tvrdenia žiadny dôvod domnievať sa, že títo výrobcovia z Únie, ktorí obmedzili alebo dočasne pozastavili svoju výrobu, neobnovia svoje podnikanie v plnej miere potom, ako bude dovoz znovu prebiehať za spravodlivé ceny. Ako je uvedené v odôvodneniach 106 až 112, výrobné odvetvie Únie disponuje dostatočnou kapacitou na uspokojenie spotreby v celej Únii. Toto tvrdenie sa preto zamieta. Komisia takisto zamieta tvrdenie jedného používateľa, že bude nútený spoľahnúť sa na dodávky len od jedného alebo dvoch výrobcov Únie. V skutočnosti čínski vyvážajúci výrobcovia budú môcť naďalej dodávať na trh Únie. Cieľom antidumpingových opatrení bez ohľadu na ich formu je zabezpečiť, aby sa dovoz uskutočňoval za spravodlivé ceny, a nie úplne pozastaviť dovoz z ČĽR.
(165)
Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, používatelia neposkytli žiadny dôkaz na podloženie tohto tvrdenia. Naopak, Komisia v odôvodnení 157 dočasného nariadenia uviedla, že vplyv týchto opatrení bude predstavovať menej ako 1 % z celkových nákladov na solárne moduly vyrábane spoločnosťami, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(166)
Nie je preto potrebné zohľadniť tretí bod, ktorý predložili výrobcovia solárnych modulov.
(167)
Zároveň s antidumpingovým prešetrovaním sa vykonalo antisubvenčné prešetrovanie. Vzhľadom na používanie pravidla nižšieho cla a vzhľadom na skutočnosť, že konečné subvenčné rozpätia sú nižšie ako úroveň odstránenia ujmy, by Komisia mala uložiť konečné vyrovnávacie clo na úrovni stanovených konečných subvenčných rozpätí a následne uložiť konečné antidumpingové clo až do relevantnej úrovne odstránenia ujmy. Na základe uvedených skutočností sa sadzba, s ktorou sa uložia uvedené clá, stanovuje takto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Dumpingové rozpätie
Úroveň odstránenia ujmy
Vyrovnávacie clo
Antidumpingové clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“ v celej krajine) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine, ktorý vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážaný dotknutý výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, by sa tieto sadzby nemali využiť a mali by poliehať colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. Vzhľadom na skutočnosť, že zo strany vyvážajúcich výrobcov existovala vysoká úroveň spolupráce (viac než 80 %, pozri odôvodnenie 15 dočasného nariadenia), táto colná sadzba je založená na najvyššom individuálnom rozpätí ujmy, ktoré bolo stanovené pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Colná sadzba uplatniteľná na „ostatné spolupracujúce spoločnosti“ je založená na váženom priemere vývozcov zaradených do vzorky a uplatňuje sa na všetky spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky [s výnimkou spoločnosti Henan Yuhua, ktorá podlieha clu stanovenému individuálne na základe jej žiadosti o individuálne preskúmanie (pozri odôvodnenie 48 dočasného nariadenia)].
(169)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (12) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa môže vykonať zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
3. Záväzky
(170)
Po konečnom zverejnení ponúkli traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a spoločnosť Henan Yuhua cenové záväzky podľa článku 8 ods. 1 základného nariadenia. Uvádzajú sa v nich rôzne MDC, ktoré zodpovedajú rôznym skupinám druhov výrobku.
(171)
Komisia konštatuje, že MDC, ktoré navrhujú všetky spoločnosti, sú oveľa nižšie ako ceny nespôsobujúce ujmu, ktoré stanovila počas prešetrovania. Komisia sa preto nedomnieva, že sú stanovené na úrovni odstránenia ujmy v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia.
(172)
Aj keby boli stanovené na úrovni odstránenia ujmy, spoločnosti zaradené do vzorky navrhujú len štvrťročnú úpravu ceny solárneho skla s povrchovou úpravou na základe zmeny cien na trhu so solárnymi modulmi. Komisia nemôže akceptovať tento spôsob indexácie z nasledujúcich dôvodov.
(173)
Po prvé, ceny všetkých druhov výrobku by sa mali pravidelne upravovať, v opačnom prípade sa medzi cenovými úrovňami solárneho skla s povrchovou úpravou a bez povrchovej úpravy čoskoro môže umelo vytvoriť medzera. Po druhé, Komisie nepovažuje za vhodné upravovať ceny solárneho skla na základe cien koncových používateľov (t. j. cien solárnych modulov). Mohlo by to viesť k neodôvodnenému stlačeniu ziskových rozpätí výrobného odvetvia solárneho skla, ak sa napríklad znížia ceny solárnych modulov z dôvodu zníženia cien iných komponentov solárnych modulov.
(174)
Komisia všeobecne považuje za vhodné indexovať MDC s cenami surovín. V tomto konkrétnom prípade sa však nezistilo, že by suroviny tvorili významne vysoký podiel celkových výrobných nákladov.
(175)
Komisia takisto zistila, že ceny solárneho skla boli počas OP v ČĽR a Turecku výrazne nestabilné.
(176)
Okrem toho existuje veľké riziko krížovej kompenzácie, keďže niektoré predmetné spoločnosti predávajú dotknutý výrobok, ako aj ostatné výrobky tým istým zákazníkom. V konečnom dôsledku sa nezdá, že MDC, ktoré navrhujú spoločnosti zaradené do vzorky, sa vzťahujú na všetky druhy výrobkov, ktoré vyrábajú príslušní vyvážajúci výrobcovia. Tieto faktory zapríčiňujú, že účinné vykonávanie záväzkov bude nevykonateľné a ich monitorovanie zložité.
(177)
Komisia preto na základe uvedených dôvodov zamieta ponúknuté záväzky.
4. Konečné vyberanie dočasného cla
(178)
Vzhľadom na zistené dumpingové rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené na základe dočasného nariadenia, mali s konečnou platnosťou vybrať. Zabezpečené sumy, ktoré sú vyššie ako kombinované sadzby konečného antidumpingového a vyrovnávacieho cla, by sa mali uvoľniť.
5. Vykonateľnosť opatrení
(179)
Ak sa po uložení konečných opatrení podmienky na trhu výrazne zmenia, Komisia môže na základe vlastnej iniciatívy preskúmať formu opatrení s cieľom posúdiť, či sa prostredníctvom opatrení dosahujú zamýšľané výsledky, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, a či je zmena formy opatrení opodstatnená.
(180)
Komisia má v záujme čo najlepšej ochrany proti prípadnej absorpcii opatrení v úmysle bezodkladne začať revíziu podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia a môže zaviesť registráciu dovozu v súlade s článkom 14 ods. 5 základného nariadenia v prípade, že bude predložený dôkaz o takomto správaní. Podľa článku 12 ods. 3 základného nariadenia sa výška uloženého cla môže zvýšiť až na dvojnásobok pôvodne uloženej výšky cla.
(181)
Komisia sa bude spoliehať okrem iného na informácie dohľadu nad dovozom, ktoré jej poskytnú colné orgány jednotlivých štátov, ako aj na informácie, ktoré jej poskytnú členské štáty podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia.
(182)
Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 nepredložil žiadne stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Konečné antidumpingové clo sa ukladá na dovoz solárneho skla pozostávajúceho z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM 1,5 300-2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3), ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN ex 7007 19 80 a má pôvod v Čínskej ľudovej republike. Solárne sklo s (jednostrannou alebo obojstrannou) povrchovou úpravou patrí pod kód TARIC 7007198019 a solárne sklo bez povrchovej úpravy patrí pod kód TARIC 7007198011.
2. Sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili spoločnosti uvedené v tabuľke, takéto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I
24,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
25,0 %
B999
3. Uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na všetky ostatné spoločnosti.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 1205/2013 (13) sa vyberú s konečnou platnosťou. Zabezpečené sumy, ktoré sú vyššie ako kombinované sadzby antidumpingového cla uvedené v článku 1 ods. 2 a vyrovnávacieho cla, prijaté vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 471/2014 (14) sa uvoľnia.
Článok 3
V prípade, že akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Čínskej ľudovej republike poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
-
nevyvážal do Únie výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012),
-
nie je prepojený so žiadnym z vývozcov alebo výrobcov v Čínskej ľudovej republike, ktorí sú predmetom opatrení uložených týmto nariadením,
-
v skutočnosti vyvážal do Únie dotknutý výrobok po období prešetrovania, na základe ktorého sú založené opatrenia, alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku o vývoze významného množstva do Únie,
článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť doplnením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam nezahrnutým do vzorky, a podliehať tak sadzbe váženého priemerného cla na úrovni 24,1 %.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. mája 2014