NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1305/2013
ze dne 17. prosince 2013
o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Budoucnost SZP do roku 2020: Řešení problémů v oblasti potravin a přírodních zdrojů a územní problematiky“ stanovilo možné úkoly, cíle a orientace společné zemědělské politiky („SZP“) po roce 2013. S ohledem na diskusi o tomto sdělení by SZP měla být s účinkem od 1. ledna 2014 reformována. Reforma by se měla týkat všech hlavních nástrojů SZP, včetně nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (1). Vzhledem k oblasti působnosti reformy je vhodné nařízení (ES) č. 1698/2005 zrušit a nahradit je novým zněním.
(2)
Měla by být stanovena politika rozvoje venkova, která by měla doprovázet a doplňovat přímé platby a tržní opatření SZP, a přispívat tak k dosahování cílů této politiky stanovených ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tato politika rozvoje venkova by měla rovněž začlenit hlavní politické cíle stanovené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (strategie Evropa 2020) a měla by být v souladu s obecnými cíli politiky hospodářské a sociální soudržnosti stanovenými ve Smlouvě o fungování EU.
(3)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž rozvoje venkova, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k provázanosti rozvoje venkova s dalšími nástroji SZP, k velikosti rozdílů mezi jednotlivými venkovskými oblastmi a omezeným finančním zdrojům členských států v rozšířené Unii, ale spíše jej z důvodu víceleté záruky financování ze strany Unie a soustředění se na jeho priority může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(4)
K zajištění udržitelného rozvoje venkovských oblastí je nezbytné zaměřit se na omezený počet hlavních priorit týkajících se předávání poznatků a inovací v zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech, životaschopnosti zemědělských podniků, konkurenceschopnosti všech druhů zemědělské činnosti ve všech regionech a podpora inovativních zemědělských technologií a udržitelného obhospodařování lesů, organizace potravinového řetězce, včetně zpracovávání zemědělských produktů a jejich uvádění na trh, dobrých životních podmínek zvířat, řízení rizik v zemědělství, obnovy, zachování a posílení ekosystémů souvisejících se zemědělstvím a lesnictvím, účinného využívání zdrojů a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví a podpory sociálního začleňování, snižování chudoby a hospodářského rozvoje venkovských oblastí. Přitom je třeba zohlednit rozmanitost situací ovlivňujících venkovské oblasti s různými charakteristikami či různými kategoriemi potenciálních příjemců a průřezové cíle v oblasti inovací, životního prostředí a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Zmírňující opatření by se měla týkat jak omezování emisí v zemědělství a lesnictví pocházejících z hlavních činností, jako je živočišná výroba a používání hnojiv, tak i zachování propadů uhlíku a rozšíření pohlcování uhlíku v souvislosti s využíváním půdy, změnou využívání půdy a odvětvím lesnictví. Priorita Unie pro rozvoj venkova týkající se předávání poznatků a inovací v zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech by se měla ve vztahu k ostatním prioritám Unie v oblasti rozvoje venkova uplatňovat horizontálně.
(5)
Priorit Unie v oblasti rozvoje venkova by mělo být dosahováno v rámci udržitelného rozvoje a prostřednictvím podpory, kterou Unie poskytuje cíli spočívajícímu v ochraně a zlepšování životního prostředí, jak je stanoveno v článku 11 Smlouvy o fungování EU, s ohledem na zásadu „znečišťovatel platí“. Členské státy by měly s využitím metodiky přijaté Komisí poskytovat informace o podpoře cílů v oblasti změny klimatu v souladu se záměrem přidělit na tyto účely alespoň 20 % rozpočtu Unie.
(6)
Činnosti Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a operace, na něž přispívá, by měly být soudržné a slučitelné s podporou z jiných nástrojů SZP.
(7)
V zájmu zajištění okamžitého zahájení a účinného provádění programů rozvoje venkova by podpora z EZFRV měla být založena na existenci podmínek správního rámce, které jsou stabilní. Členské státy by proto měly posoudit použitelnost a splnění určitých předběžných podmínek. Každý členský stát by měl vypracovat buď celostátní program rozvoje venkova pro celé své území, nebo soubor regionálních programů, nebo celostátní program i soubor regionálních programů zároveň. V každém programu by měla být určena strategie k dosažení cílů ve vztahu k prioritám Unie v oblasti rozvoje venkova a výběr opatření. Programování by mělo být v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova a současně být přizpůsobeno situaci jednotlivých členských států a doplňovat ostatní politiky Unie, zejména politiku zemědělských trhů, politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku. Členské státy, které se rozhodnou vypracovat soubor regionálních programů, by rovněž měly být schopny připravit celostátní rámec bez zvláštních rozpočtových přídělů v zájmu usnadnění koordinace mezi regiony při řešení celostátních úkolů.
(8)
Členské státy by měly mít možnost zahrnout do svých programů rozvoje venkova tematické podprogramy k řešení zvláštních potřeb v oblastech, které jsou pro ně obzvláště důležité. Tematické podprogramy by měly být mimo jiné zaměřeny na mladé zemědělce, malé zemědělské podniky, horské oblasti, vytvoření krátkých dodavatelských řetězců, ženy ve venkovských oblastech, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a na biologickou rozmanitost. Tematické podprogramy by rovněž měly být využívány k vytvoření možnosti přispívat k restrukturalizaci zemědělských odvětví, která mají výrazný dopad na rozvoj venkovských oblastí. Jako prostředek ke zvýšení účinnosti intervence určitých tematických podprogramů by členské státy měly mít možnost stanovit u určitých operací zahrnutých v těchto tematických podprogramech vyšší míru podpory.
(9)
Programy rozvoje venkova by měly určovat potřeby oblasti, jíž se týkají, a popisovat jednotnou strategii k jejich uspokojení na základě priorit Unie v oblasti rozvoje venkova. Tato strategie by měla být založena na stanovení cílů. Je nutno zajistit provázanost mezi zjištěnými potřebami, stanovenými cíli a opatřeními, která byla k dosažení těchto cílů vybrána. Programy rozvoje venkova by měly obsahovat rovněž veškeré informace, které jsou nezbytné pro posouzení jejich souladu s požadavky tohoto nařízení.
(10)
V programech rozvoje venkova je třeba cíle stanovit na základě společného souboru cílových ukazatelů pro všechny členské státy a v případě potřeby na základě ukazatelů pro daný program. V zájmu usnadnění tohoto procesu je nutno vymezit oblasti, na něž se tyto ukazatele vztahují, a to v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova. Vzhledem k horizontálnímu uplatňování priority Unie v oblasti rozvoje venkova týkající se předávání poznatků v zemědělství a lesnictví je nutno intervence v rámci této priority považovat za intervence, které napomáhají dosažení cílových ukazatelů, jež byly stanoveny pro ostatní priority Unie.
(11)
Je třeba stanovit určitá pravidla pro programování a revizi programů rozvoje venkova. Pro revize, které nemají vliv na strategii programů nebo na příslušné finanční příspěvky Unie, by měl být stanoven zjednodušený postup.
(12)
Rozvoj a specializace zemědělství a lesnictví, a zejména obtíže, s nimiž se potýkají mikropodniky a malé a střední podniky (MSP) ve venkovských oblastech, vyžadují náležitou úroveň technického a ekonomického vzdělání a rovněž větší schopnost získat přístup k poznatkům a informacím a možnost si je vyměňovat, a to i prostřednictvím šíření osvědčených zemědělských a lesnických výrobních postupů. Předávání poznatků a informační akce by neměly mít pouze podobu obvyklých vzdělávacích kurzů, nýbrž by měly být přizpůsobeny potřebám venkovských subjektů. Je proto třeba podporovat rovněž workshopy, odborné vedení, demonstrační činnosti, informační akce, jakož i krátkodobé výměny pracovníků zemědělských podniků nebo lesů a programy návštěv. Získané poznatky a informace by měly zemědělcům, držitelům lesů, osobám působícím v potravinářském odvětví a venkovským MSP umožnit zejména zvýšení jejich konkurenceschopnosti a účinného využívání zdrojů a zlepšení jejich environmentálního profilu a současně přispět k udržitelnosti venkovského hospodářství. Členské státy mají možnost při poskytování podpory MSP upřednostnit ty podniky, jejichž činnost je spojena s odvětvím zemědělství a lesnictví. V zájmu zajištění účinnosti předávání poznatků a informačních akcí při dosahování těchto výsledků by se mělo požadovat, aby poskytovatelé služeb v oblasti předávání poznatků měli veškeré potřebné schopnosti.
(13)
Zemědělské poradenské služby pomáhají zemědělcům, mladým zemědělcům, držitelům lesů, jiným uživatelům půdy a MSP ve venkovských oblastech zlepšit udržitelné řízení a celkovou výkonnost jejich podniku nebo podnikatelské činnosti. Zřizování těchto služeb i využívání poradenství ze strany zemědělců, mladých zemědělců, držitelů lesů, jiných uživatelů půdy a MSP by se proto mělo podporovat. V zájmu zvýšení kvality a účinnosti nabízeného poradenství je třeba přijmout ustanovení o minimálních kvalifikacích a pravidelné odborné přípravě poradců. Jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (2), zemědělské poradenské služby by měly zemědělcům pomoci posoudit výkonnost jejich zemědělských podniků a určit potřebná zlepšení, pokud jde o povinné požadavky na hospodaření, dobrý zemědělský a environmentální stav, zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí stanovené v nařízení (EU) č. 1307/2013 (3) a opatření na úrovni zemědělských podniků, která jsou stanovena v programech rozvoje venkova, jejichž cílem je modernizace zemědělských podniků,
zvyšování konkurenceschopnosti, zapojení dalších odvětví, inovace a orientace na trh spolu s podporou podnikání. Zemědělské poradenské služby by rovněž měly zemědělcům pomoci určit nezbytná zlepšení v souvislosti s požadavky stanovenými za účelem provádění čl. 11 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (4) (dále jen „rámcová směrnice o vodě“), jakož i požadavky za účelem provádění článku 55 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (5) a článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (6), zejména v souvislosti s dodržováním obecných zásad integrované ochrany rostlin. Poradenství by se mělo případně týkat i norem v oblasti bezpečnosti práce ve spojitosti se zemědělským podnikem, jakož i konkrétních rad zemědělcům, kteří poprvé zahajují činnost. Mělo by také být možné, aby se poradenství týkalo zakládání podniků mladých zemědělců, udržitelného rozvoje hospodářských činností zemědělského podniku, záležitostí místního zpracování a uvádění produktů na místní trhy a záležitostí souvisejících s hospodářským, zemědělským a environmentálním profilem podniku. Je rovněž možné poskytovat konkrétní poradenství týkající se zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, biologické rozmanitosti, ochrany vod, vytváření krátkých dodavatelských řetězců, ekologického zemědělství a zdravotních stránek chovu zvířat. Členské státy mají při poskytování podpory MSP možnost upřednostnit MSP, které jsou spojeny s odvětvím zemědělství a lesnictví. Řídicí a pomocné služby pro zemědělství by měly zemědělcům pomoci zlepšit a usnadnit řízení jejich podniků.
(14)
Unijní nebo vnitrostátní režimy jakosti, včetně systémů certifikace zemědělských podniků pro zemědělské produkty a potraviny, poskytují spotřebitelům záruky ohledně jakosti a vlastností produktu nebo výrobního procesu použitého v důsledku účasti zemědělců v těchto režimech, zajišťují dotyčným produktům přidanou hodnotu a zvyšují jejich tržní příležitosti. Zemědělci a jejich skupiny by proto měli být vybízeni k účasti v těchto režimech. V zájmu zajištění účinného využívání prostředků EZFRV by podpora měla být omezena na aktivní zemědělce ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013. Vzhledem ke skutečnosti, že v okamžiku vstupu do těchto režimů a v prvních letech účasti nejsou dodatečné náklady a povinnosti uložené zemědělcům v důsledku jejich účasti kompenzovány trhem v plné míře, měla by být podpora poskytována v případě nové účasti a zahrnovat období nejvýše pěti let. Vzhledem k zvláštním vlastnostem bavlny jako zemědělského produktu by měly být zahrnuty rovněž režimy jakosti bavlny. Podpora by rovněž měla být poskytována ve prospěch informačních a propagačních činností v souvislosti s produkty, na něž se vztahují režimy jakosti a systémy certifikace podporované podle tohoto nařízení.
(15)
Ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu zemědělských podniků a venkovských podniků, ke zvýšení účinnosti odvětví zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh, včetně zřizování drobných zařízení pro zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh v rámci krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů, k zajištění infrastruktury potřebné pro rozvoj zemědělství a lesnictví a na podporu nevýnosných investic, jež jsou nezbytné k dosažení cílů v oblasti ochrany životního prostředí, je třeba poskytnout podporu fyzickým investicím, které k těmto cílům přispívají. V programovém období 2007-2013 se různých oblastí intervence týkala řada opatření. V zájmu zjednodušení a zároveň s cílem umožnit příjemcům navrhovat a provádět integrované projekty s vyšší přidanou hodnotou by se na většinu druhů fyzických investic mělo vztahovat jediné opatření. Členské státy by měly podporu zaměřit na zemědělské podniky, které jsou způsobilé pro podporu investic souvisejících s posílením životaschopnosti podniků, a to na základě výsledků analýzy silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb (analýza SWOT) jako prostředku k lepšímu zacílení podpory. S cílem usnadnit mladým zemědělcům první zahajování činnosti lze povolit dodatečné období způsobilosti pro investice uskutečněné za účelem splnění norem Unie. Investice související s plněním nových norem Unie by měly být způsobilé po dodatečné období poté, co se tyto normy stanou pro zemědělský podnik závaznými, aby se tak podpořilo jejich zavádění.
(16)
Zemědělství je více než jiná odvětví ohroženo poškozením svého produktivního potenciálu v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů a katastrofických událostí. S cílem přispět ke zlepšení životaschopnosti a konkurenceschopnosti podniků čelících těmto katastrofám, jevům nebo událostem by měla být poskytnuta podpora umožňující zemědělcům obnovit zemědělský potenciál, který byl poškozen. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby v důsledku kombinace unijních systémů kompenzace (zejména opatření k řízení rizik podle tohoto nařízení), systémů vnitrostátních a soukromých nedocházelo k nadměrné kompenzaci vzniklých škod.
(17)
Pro rozvoj venkovských oblastí je zásadní zakládání a rozvoj nové hospodářské činnosti v podobě nových zemědělských podniků, diverzifikace směřující k nezemědělským činnostem, včetně poskytování služeb pro zemědělství a lesnictví, činností souvisejících se zdravotní péčí, sociální integrací a cestovním ruchem. Je také možné, aby se diverzifikace směřující k nezemědělským činnostem týkala udržitelného řízení lovných zdrojů. Opatření k rozvoji zemědělských podniků a podnikatelské činnosti by mělo mladým zemědělcům usnadnit zahajování činnosti a strukturální úpravy jejich podniků po zahájení činnosti. Je rovněž třeba podporovat diverzifikaci zemědělců směřující k nezemědělským činnostem a zakládání a rozvoj nezemědělských MSP ve venkovských oblastech. Toto opatření by rovněž mělo podněcovat u žen ve venkovských oblastech podnikatelského ducha. Je rovněž třeba podporovat rozvoj malých zemědělských podniků, které jsou potenciálně hospodářsky životaschopné. Aby byla zajištěna životaschopnost nových hospodářských činností podporovaných v rámci tohoto opatření, měla by být podpora podmíněna předložením podnikatelského plánu. Podpora pro zahájení podnikatelské činnosti by měla být poskytována pouze během počáteční doby existence podniku a neměla by se z ní stát provozní podpora. Pokud se proto členské státy rozhodnou poskytovat podporu ve splátkách, neměly by tyto splátky být poskytovány déle, než pět let. Kromě toho by v zájmu podpory restrukturalizace odvětví zemědělství měla být poskytnuta podpora ve formě ročních nebo jednorázových plateb zemědělcům, kteří jsou způsobilí pro režim pro malé zemědělce stanovený v hlavě V nařízení (EU) č. 1307/2013 (dále jen „režim pro malé zemědělce“) a kteří se zaváží k převodu celého svého podniku a odpovídajících platebních nároků na jiného zemědělce.
V zájmu zohlednění problémů mladých zemědělců souvisejících s přístupem k půdě členské státy mají rovněž možnost nabízet tuto podporu v kombinaci s jinými formami podpory, například prostřednictvím finančních nástrojů.
(18)
MSP jsou páteří venkovského hospodářství Unie. Rozvoj zemědělských a nezemědělských podniků by měl usilovat o podporu zaměstnanosti a vytváření kvalitních pracovních míst ve venkovských oblastech, zachování existujících pracovních míst, snížení sezónních výkyvů v zaměstnanosti, rozvoj nezemědělských odvětví mimo zemědělství a zpracování zemědělských produktů a potravin. Současně by měl podpořit integraci podniků a místní meziodvětvové vazby. Je třeba podporovat projekty, které spojují zemědělství a venkovský cestovní ruch prostřednictvím propagace udržitelného a zodpovědného cestovního ruchu ve venkovských oblastech, jakož i přírodní a kulturní dědictví a investice do energie z obnovitelných zdrojů.
(19)
Základním prvkem každého úsilí o využití růstového potenciálu a o podporu udržitelnosti venkovských oblastí je rozvoj místní infrastruktury a místních základních služeb ve venkovských oblastech, včetně služeb v oblasti volného času a kultury, obnova vesnic a činnosti zaměřené na obnovu a rozvoj kulturního a přírodního dědictví vesnic a venkovské krajiny. Podpora by proto měla být poskytována na operace sledující tento cíl, včetně přístupu k informačním a komunikačním technologiím a rozvoje rychlého a superrychlého širokopásmového připojení. V souladu s těmito cíli je třeba podporovat rozvoj služeb a infrastruktury vedoucích k sociálnímu začlenění a změně tendencí spočívajících v sociálním a hospodářském poklesu a vylidňování venkovských oblastí. Aby bylo dosaženo co největší účinnosti této podpory, měly by být operace, na které se vztahuje, prováděny v souladu s plány rozvoje obcí a jejich základních služeb, které byly vypracovány jednou či více venkovskými obcemi, pokud tyto plány existují. Operace by rovněž měly ve vhodných případech podporovat vazby mezi městem a venkovem, aby se tak vytvářely synergie a zlepšila se spolupráce. Členské státy mají možnost upřednostnit investice uskutečňované místními partnerstvími, jejichž cílem je rozvoj a jsou do nich zapojeny místní komunity, a projekty řízené místními komunitními organizacemi.
(20)
Lesnictví je nedílnou součástí rozvoje venkova a podpora udržitelného využívání půdy, které je šetrnější vůči klimatu, by měla zahrnovat rozvoj lesních oblastí a udržitelné obhospodařování lesů. V programovém období 2007-2013 zahrnovala řada opatření různé druhy podpory pro investice do lesnictví a pro obhospodařování lesů. V zájmu zjednodušení s cílem umožnit příjemcům navrhovat a provádět integrované projekty s vyšší přidanou hodnotou by se na všechny druhy podpory pro investice do lesnictví a pro obhospodařování lesů mělo vztahovat jediné opatření. Toto opatření by mělo zahrnovat rozšiřování a zlepšování lesních zdrojů prostřednictvím zalesňování půdy a vytváření zemědělsko-lesnických systémů spojujících extenzivní zemědělství s lesnickými systémy. Mělo by také zahrnovat obnovení lesů poškozených požáry nebo jinými přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi a příslušná preventivní opatření, investice do lesnických technologií a zpracování, mobilizace a uvádění na trh lesnických produktů, jejichž cílem je zlepšení hospodářského a environmentálního profilu držitelů lesů, a neproduktivní investice, které zlepšují ekosystém a zvyšují odolnost lesních ekosystémů vůči klimatu a jejich ekologickou hodnotu. Podpora by neměla narušovat hospodářskou soutěž a měla by být neutrální z hlediska trhu. Proto by měla být uložena omezení týkající se velikosti a právního postavení příjemců. Preventivní opatření proti požárům by se měla provádět v oblastech, které jsou členskými státy vyhodnoceny jako oblasti se středním či vysokým rizikem požáru. Všechna preventivní opatření by měla být součástí plánu na ochranu lesů. V případě opatření k obnovení poškozeného lesnického potenciálu by výskyt přírodní katastrofy měl být formálně uznán veřejnou vědeckou organizací.
Opatření týkající se lesnictví by mělo být přijato na základě závazků přijatých Unií a členskými státy na mezinárodní úrovni a mělo by vycházet z národních nebo regionálních plánů členských států v oblasti lesnictví nebo rovnocenných nástrojů, které by měly brát v úvahu závazky přijaté na ministerských konferencích týkajících se ochrany lesů v Evropě. Mělo by přispívat k provádění strategie Unie v oblasti lesního hospodářství v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvaným „Nová strategie EU v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví.
(21)
Seskupení a organizace producentů pomáhají zemědělcům společně čelit výzvám v důsledku větší hospodářské soutěže a konsolidace navazujících trhů ve vztahu k uvádění jejich produktů na trh, včetně místních trhů. Je proto třeba podporovat zřizování seskupení a organizací producentů. Aby bylo zajištěno co nejlepší využití omezených finančních zdrojů, měly by podporu využívat pouze seskupení a organizace producentů, které lze považovat za MSP. Členské státy mají možnost upřednostnit seskupení a organizace producentů jakostních produktů, na něž se vztahuje opatření pro režimy jakosti zemědělských produktů a potravin podle tohoto nařízení. Aby se zajistilo, že seskupení nebo organizace producentů bude životaschopným subjektem, měl by být členským státům předložen podnikatelský plán jako podmínka pro poskytnutí podpory seskupení nebo organizaci producentů. Aby se zamezilo poskytování provozní podpory a zachovala se motivační úloha podpory, měla by být maximální doba poskytování podpory omezena na pět let ode dne uznání seskupení nebo organizace producentů na základě předloženého podnikatelského plánu.
(22)
Agroenvironmentálně-klimatické platby by měly i nadále hrát přední úlohu při podpoře udržitelného rozvoje venkovských oblastí a při reakci na zvyšující se poptávku společnosti po environmentálních službách. Měly by také podporovat zemědělce a jiné uživatele půdy v tom, aby sloužili společnosti jako celku tím, že zavedou nebo budou nadále používat zemědělské postupy, které přispívají ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a jsou slučitelné s ochranou a zlepšováním životního prostředí, krajiny a jejích vlastností, přírodních zdrojů a půdy a genetické rozmanitosti. V této souvislosti by zvláštní pozornost měla být věnována ochraně genetických zdrojů v zemědělství a dalším potřebám zemědělských systémů s vysokou přírodní hodnotou. Platby by měly přispívat k uhrazení dodatečných nákladů a ušlých příjmů v důsledku přijatých závazků a měly by zahrnovat pouze závazky, které jdou nad rámec příslušných závazných norem a požadavků v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“. Členské státy by rovněž měly zajistit, aby v souvislosti s platbami zemědělcům nedocházelo k dvojímu financování jak podle tohoto nařízení, tak i nařízení (EU) č. 1307/2013. Synergie vyplývající ze závazků, které přijala společně skupina zemědělců, v mnoha případech znásobují přínosy pro životní prostředí a klima. Společné aktivity však s sebou nesou dodatečné transakční náklady, které by měly být přiměřeně kompenzovány. Kromě toho s cílem zajistit, aby zemědělci a jiní uživatelé půdy byli schopni náležitě dodržovat závazky, které přijali, by se členské státy měly snažit, aby jim poskytly potřebné dovednosti a znalosti.
Členské státy by měly zachovat úsilí, které vynakládaly během programového období 2007-2013, a mělo by se požadovat, aby vynaložily nejméně 30 % celkového příspěvku z EZFRV na každý program rozvoje venkova zaměřený na zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a rovněž na otázky životního prostředí. Tyto prostředky by se měly vynaložit prostřednictvím agroenvironmentálně-klimatických opatření, plateb určených pro ekologické zemědělství a plateb určených pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními, plateb na lesnictví, plateb pro oblasti v rámci sítě Natura 2000, jakož i podporou investic souvisejících s klimatem a životním prostředím.
(23)
Platby zemědělcům určené k přechodu na ekologické zemědělství či k jeho zachování by je měly vybízet k účasti v těchto režimech, a reagovat tudíž na rostoucí požadavky společnosti na používání zemědělských postupů, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a vysokých norem v oblasti dobrých životních podmínek zvířat. K posílení synergií v oblasti biologické rozmanitosti je třeba podporovat, aby přínosy opatření týkající se ekologického zemědělství, kolektivní smlouvy nebo spolupráce mezi zemědělci pokrývaly větší přilehlé oblasti. Aby se zabránilo rozsáhlému návratu zemědělců k tradičnímu zemědělskému hospodaření, je třeba podporovat opatření týkající se jak přechodu na ekologické zemědělství, tak i zachování ekologického zemědělství. Platby by měly přispívat k uhrazení vzniklých dodatečných nákladů a ušlých příjmů v důsledku přijatého závazku a měly by zahrnovat pouze závazky, které jdou nad rámec příslušných závazných norem a požadavků. Členské státy by rovněž měly zajistit, aby v souvislosti s platbami zemědělcům nedocházelo k dvojímu financování podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1307/2013. V zájmu zajištění účinného využití prostředků EZFRV by podpora měla být omezena na aktivní zemědělce ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(24)
Zemědělcům a držitelům lesů by měla být i nadále poskytována podpora s cílem pomoci jim při řešení zvláštních nevýhod v dotyčných oblastech, které vyplývají z provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (7) a směrnice Rady 92/43/EHS (8) s cílem přispívat k účinné správě lokalit sítě Natura 2000. Zemědělcům by měla být poskytována podpora s cílem pomoci jim při řešení nevýhod v oblastech povodí, které vyplývají z provádění rámcové směrnice o vodě. Podpora by měla být spojena se zvláštními požadavky popsanými v programu rozvoje venkova, které jdou nad rámec příslušných závazných norem a požadavků. Členské státy by rovněž měly zajistit, aby v souvislosti s platbami zemědělcům nedocházelo k dvojímu financování podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1307/2013. Kromě toho by členské státy při obecném navrhování svých programů rozvoje venkova měly zohlednit zvláštní potřeby oblastí sítě Natura 2000.
(25)
Platby pro zemědělce v horských oblastech nebo v jiných oblastech s přírodními či jinými zvláštními omezeními by měly prostřednictvím vybízení k trvalému využívání zemědělské půdy přispívat k zachování venkovské krajiny a k zachování a podpoře udržitelných systémů zemědělského hospodaření. Aby byla zajištěna účinnost této podpory, měly by platby poskytnout zemědělcům kompenzaci za ušlé příjmy a dodatečné náklady spojené se znevýhodněním dotyčné oblasti. V zájmu zajištění účinného využití prostředků EZFRV by podpora měla být omezena na aktivní zemědělce ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(26)
K zajištění účinného využívání fondů Unie a rovného zacházení se zemědělci v celé Unii by měly být horské oblasti a oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními vymezeny podle objektivních kritérií. V případě oblastí s přírodními omezeními by tato kritéria měla být biofyzikální povahy a měla by být podložená spolehlivými vědeckými důkazy. Je třeba přijmout přechodná opatření s cílem usnadnit postupné ukončování plateb v oblastech, které v důsledku uplatňování těchto kritérií již nebudou považovány za oblasti s přírodními omezeními.
(27)
Zemědělci by i nadále měli být vybízeni k tomu, aby přijímali přísné normy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, a to tím, že podpora bude poskytována těm zemědělcům, kteří se zaváží přijmout přísnější chovatelské normy, než jsou odpovídající normy závazné. V zájmu zajištění účinného využití prostředků EZFRV by podpora měla být omezena na aktivní zemědělce ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(28)
I nadále by měly být poskytovány platby držitelům lesů, kteří zajišťují služby v oblasti ochrany lesa, jež jsou šetrné vůči životnímu prostředí či klimatu, tím, že přijímají závazky týkající se zvýšení biologické rozmanitosti, zachování cenných lesních ekosystémů, zlepšení jejich potenciálu pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a posílení ochranného významu lesů s ohledem na erozi půdy, zachování vodních zdrojů a přírodní rizika. V této souvislosti je nutno věnovat zvláštní pozornost ochraně a podpoře lesních genetických zdrojů. Platby by měly být poskytovány na lesnicko-environmentální závazky, které jdou nad rámec příslušných závazných norem stanovených ve vnitrostátním právu.
(29)
V programovém období 2007-2013 byl v rámci politiky rozvoje venkova výslovně podporován pouze ten druh spolupráce, kterým byla spolupráce při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářství a lesnictví. Podpora tohoto druhu spolupráce je i nadále nutná, měla by však být přizpůsobena, aby lépe vyhovovala požadavkům znalostní ekonomiky. V této souvislosti by měla existovat možnost financovat v rámci uvedeného opatření projekty jednoho hospodářského subjektu pod podmínkou, že dosažené výsledky budou šířeny, čímž se dosáhne účelu, kterým je šíření nových postupů, procesů nebo produktů. Mimoto je nyní zřejmé, že podpora mnohem širší škály druhů spolupráce s širším okruhem příjemců od menších hospodářských subjektů po ty větší může přispět k dosažení cílů politiky rozvoje venkova tím, že hospodářským subjektům ve venkovských oblastech pomůže překonat ekonomická, environmentální a jiná znevýhodnění plynoucí z roztříštěnosti. Toto opatření by se proto mělo rozšířit. Podpora pro malé hospodářské subjekty určená na organizaci společných pracovních postupů a sdílení zařízení a zdrojů by jim měla pomoci stát se hospodářsky životaschopnými navzdory malé velikosti. Podpora horizontální a vertikální spolupráce mezi účastníky dodavatelského řetězce, jakož i propagační činnosti v místním kontextu by měly urychlit ekonomicky racionální rozvoj krátkých dodavatelských řetězců, místních trhů a místních potravinových řetězců. Podpora společných přístupů k projektům a postupům v oblasti ochrany životního prostředí by měla pomoci zajistit větší a soudržnější přínosy v oblasti životního prostředí a klimatu, než jaké by mohly zajistit jednotlivé hospodářské subjekty, které by jednaly bez ohledu na ostatní (například prostřednictvím postupů používaných na větších souvislých pozemcích).
Tato podpora by měla být poskytována v různých podobách. Klastry a sítě jsou obzvláště důležité pro sdílení odborných znalostí a rovněž pro rozvoj nových a specializovaných odborných znalostí, služeb a produktů. Důležitými nástroji k ověření obchodní využitelnosti technologií, metod a postupů v různých kontextech a v případě potřeby k jejich přizpůsobení jsou pilotní projekty. Operační skupiny jsou hlavním prvkem evropského inovačního partnerství (EIP) v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti. Další důležitý nástroj spočívá ve strategiích místního rozvoje fungujících mimo rámec místního rozvoje na základě iniciativy LEADER - mezi veřejnými a soukromými subjekty z venkovských a městských oblastí. Na rozdíl od iniciativy LEADER je možné, aby tato partnerství a strategie byly omezeny na jedno odvětví nebo na relativně specifické cíle v oblasti rozvoje, včetně výše zmíněných cílů. Členské státy mají možnost upřednostnit spolupráci mezi subjekty zahrnujícími prvovýrobce. Pro podporu v rámci tohoto opatření by měly být způsobilé rovněž mezioborové organizace. Tato podpora by měla být omezena na dobu sedmi let vyjma společných opatření v oblasti životního prostředí a klimatu v řádně odůvodněných případech.
(30)
Zemědělci jsou v současnosti vystaveni rostoucím hospodářským a environmentálním rizikům v důsledku změny klimatu a vyššího kolísání cen. V této souvislosti má pro zemědělce větší význam účinné řízení rizik. Z tohoto důvodu by mělo být stanoveno opatření k řízení rizik s cílem pomoci zemědělcům při řešení nejběžnějších rizik, jimž čelí. Toto opatření by proto mělo pomoci zemědělcům s úhradou pojistného, které platí za pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin a rovněž pomoci se zřizováním vzájemných fondů a poskytováním kompenzace vyplacené z těchto fondů zemědělcům za ztráty, které utrpěli v důsledku nepříznivých klimatických jevů, vypuknutí nákaz zvířat či chorob rostlin, napadení škůdci nebo ekologických havárií. Mělo by zahrnovat rovněž nástroj ke stabilizaci příjmu v podobě vzájemného fondu poskytujícího podporu zemědělcům, kteří se potýkají s výrazným poklesem příjmů. Aby bylo zajištěno, že se v celé Unii zachází se zemědělci stejně, že není narušena hospodářská soutěž a že jsou dodržovány mezinárodní závazky Unie, měly by být stanoveny konkrétní podmínky pro poskytování podpory v rámci těchto opatření. V zájmu zajištění účinného využití prostředků EZFRV by podpora měla být omezena na aktivní zemědělce ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
(31)
Iniciativa LEADER v oblasti místního rozvoje prokázala během řady let svou účinnost při podpoře rozvoje venkovských oblastí za plného zohlednění víceodvětvových potřeb endogenního rozvoje venkova prostřednictvím přístupu zdola nahoru. Iniciativa LEADER by proto měla pokračovat i v budoucnu a její uplatňování by mělo být u programů rozvoje venkova na vnitrostátní nebo regionální úrovni i nadále povinné.
(32)
Podpora iniciativy LEADER v oblasti místního rozvoje poskytnutá z prostředků EZFRV by se rovněž měla týkat projektů spolupráce mezi skupinami v rámci členského státu, nebo projektů nadnárodní spolupráce mezi skupinami v několika členských státech nebo projektů spolupráce mezi skupinami v členských státech a ve třetích zemích
(33)
Aby mohli partneři ve venkovských oblastech, kteří dosud neuplatňují iniciativu LEADER, tuto iniciativu vyzkoušet a připravit se na navržení a provádění strategie místního rozvoje, měl by být financován rovněž „startovací balíček LEADER“. Tato podpora by neměla být podmíněna předložením strategie místního rozvoje.
(34)
Pro mnoho opatření v oblasti rozvoje venkova podle tohoto nařízení jsou společné investice, které mohou souviset s operacemi velmi odlišné povahy. V zájmu zajištění jasnosti při provádění těchto operací by měla být pro všechny investice stanovena určitá společná pravidla. Tato společná pravidla by měla stanovit druhy výdajů, které lze považovat za investiční výdaje, a měly by zajistit, aby podporu obdržely pouze investice, které v zemědělství vytvářejí novou hodnotu. S cílem usnadnit provádění investičních projektů by členské státy měly mít možnost vyplácet zálohy. V zájmu účinnosti, spravedlivosti a udržitelného dopadu podpory z EZFRV by měla být stanovena pravidla s cílem zajistit, aby investice související s operacemi byly trvalé a aby podpora z EZFRV nebyla využita k narušení hospodářské soutěže.
(35)
Mělo by být možné, aby se z EZFRV podporovaly investice do zavlažování s cílem zajistit přínos pro hospodářství a životní prostřední, pokud je zajištěno, že je dané zavlažování udržitelné. Z tohoto důvodu by podpora v každém případě měla být poskytována, pouze pokud je v dané oblasti zaveden plán povodí, jak vyžaduje rámcová směrnice o vodě, a je-li zavedeno měření vody na úrovni investic nebo je jako součást dané investice zaváděno. Investice do vylepšení existujícího zavlažovacího systému nebo zařízení by měly vést k minimálnímu přínosu, pokud jde o hospodárné využívání vody, vyjádřenému jako možná úspora vody. Je-li vodní útvar, na nějž se investice vztahuje, pod tlakem z důvodu množství vody stanoveného analytickým rámcem zavedeným rámcovou směrnicí o vodě, měla by být polovina tohoto přínosu z hlediska hospodárného využívání vody převedena do skutečného snížení spotřeby vody na úrovni podporované investice, aby se zmírnil tlak na daný vodní útvar. Měly by se vymezit určité případy, kdy požadavky možné nebo skutečné úspory vody nemohou být uplatňovány nebo nejsou nutné, včetně požadavků investice do recyklace nebo opětovného využívání vody. Kromě podpory investic do vylepšení existujícího zařízení by měla být stanovena možnost podpory investic z EZFRV do nového zavlažování na základě výsledků environmentální analýzy. Podpora by s určitými výjimkami však neměla být poskytována na nová zavlažování, kde se daný vodní útvar již pod tlakem nachází a poskytování podpory za takových okolností s sebou přináší značené riziko zhoršení stávajících problémů životního prostředí.
(36)
Určitá opatření podle tohoto nařízení související s plochou vyžadují, aby příjemci přijali závazky na nejméně pět let. Je možné, že během tohoto období dojde ke změnám situace podniku nebo příjemce. Proto je nutno stanovit pravidla s cílem určit postup, jenž se v takových případech použije.
(37)
Některá opatření podle tohoto nařízení stanoví jako podmínku pro poskytnutí podpory, aby příjemci přijali závazky nad rámec příslušného základu stanoveného s ohledem na závazné normy nebo požadavky. Vzhledem k tomu, že během doby trvání závazků může dojít ke změnám právních předpisů, které vedou ke změně základu, je v zájmu zajištění dalšího dodržování této podmínky třeba přijmout ustanovení o revizi dotyčných smluv.
(38)
Členské státy by měly stanovit kritéria pro výběr projektů umožňující zajistit co nejlepší možné využití finančních zdrojů pro rozvoj venkova, zaměřit opatření v rámci programů rozvoje venkova v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova a dále také zajistit rovné zacházení se žadateli. Výjimka z tohoto pravidla by měla být možná pouze pro platby v rámci agroenvironmentálně-klimatických opatření, ekologického zemědělství, soustavy Natura 2000 a rámcové směrnice o vodě, oblastí s přírodními nebo jinými zvláštními omezeními, služeb v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, lesnicko-environmentálních a klimatických služeb a opatření souvisejících s řízením rizik. Při používání kritérií pro výběr by se třeba v souladu se zásadou proporcionality měl zohlednit rozsah operace.
(39)
EZFRV by měl prostřednictvím technické pomoci podporovat činnosti související s prováděním programů rozvoje venkova, včetně nákladů na ochranu symbolů a zkratek souvisejících s unijními režimy jakosti, kdy lze podporu na účast v těchto programech poskytnout podle tohoto nařízení, a nákladů členských států na vymezení oblastí s přírodními omezeními.
(40)
Bylo prokázáno, že propojování vnitrostátních sítí, organizací a správních orgánů činných v různých fázích provádění programů a organizovaných v rámci Evropské sítě pro rozvoj venkova může hrát velmi důležitou úlohu při zlepšování kvality programů rozvoje venkova díky zvyšování zapojení zúčastněných stran do řízení rozvoje venkova a informování širší veřejnosti o jeho přínosech. Mělo by proto být financováno jako součást technické pomoci na úrovni Unie. S cílem zohlednit zvláštní potřeby hodnocení by měla být vytvořena evropská kapacita pro hodnocení rozvoje venkova jako součást Evropské sítě pro rozvoj venkova, která by spojila všechny zúčastněné subjekty, a tím usnadnila výměnu odborných poznatků v této oblasti.
(41)
K dosažení cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by mělo přispět EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti. Je důležité, že toto partnerství sdružuje všechny příslušné aktéry na unijní, vnitrostátní i regionální úrovni a členským státům poskytuje nové podněty k racionalizaci, zjednodušení a lepší koordinaci stávajících nástrojů a iniciativ a k jejich případnému doplnění o nová opatření.
(42)
S cílem přispět k dosažení cílů EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti by měla být vytvořena síť EIP, aby bylo možné propojit operační skupiny, poradenské služby a výzkumné pracovníky podílející se na provádění opatření, jež jsou zaměřena na inovace v zemědělství. Tato síť by měla být financována jako součást technické pomoci na úrovni Unie.
(43)
Členské státy by měly část celkové částky každého programu rozvoje venkova, která je vyčleněna na technickou pomoc, vyhradit na financování zřízení a fungování celostátní sítě pro venkov spojující organizace a správní orgány činné v oblasti rozvoje venkova, včetně EIP, s cílem zvýšit jejich účast na provádění programu a zlepšit kvalitu programů rozvoje venkova. Za tímto účelem by celostátní sítě pro venkov měly vypracovat a provádět akční plán.
(44)
Programy rozvoje venkova by měly stanovovat inovativní opatření na podporu takového odvětví zemědělství, které účinně využívá zdroje, je produktivní a s nízkými emisemi, s podporou EIP pro zemědělskou produktivitu a udržitelnost. Cílem EIP by měla být podpora rychlejšího a širšího zavádění inovativních řešení do praxe. EIP by mělo vytvořit přidanou hodnotu tím, že zvýší využívání a účinnost nástrojů souvisejících s inovacemi a posílí synergie mezi těmito nástroji. EIP by mělo odstranit nedostatky lepším propojením výzkumu a zemědělského hospodaření v praxi.
(45)
Provádění inovativních projektů v rámci EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti by měly zajišťovat operační skupiny, které spojují zemědělce, uživatele lesů, venkovské komunity, výzkumné pracovníky, nevládní organizace, poradce, podniky a jiné činitele, jichž se týkají inovace v odvětví zemědělství. Je třeba zajistit šíření výsledků v oblasti inovací a výměny poznatků v rámci Unie a se třetími zeměmi, aby výsledky těchto projektů skutečně přinášely prospěch celému odvětví.
(46)
Je třeba přijmout ustanovení o určení celkové výše podpory Unie pro rozvoj venkova na základě tohoto nařízení pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, v souladu s víceletým finančním rámcem pro období 2014 až 2020. Přidělené prostředky by měly být pro účely programování paušálně indexovány.
(47)
S cílem usnadnit správu finančních prostředků EZFRV by měla být stanovena jednotná sazba příspěvku na podporu programů rozvoje venkova z EZFRV ve vztahu k veřejným výdajům v členských státech. Aby se zohlednil zvláštní význam nebo povaha určitých druhů operací, měly by být ve vztahu k nim stanoveny zvláštní sazby příspěvku. Ke zmírnění zvláštních omezení vyplývajících z úrovně rozvoje, odlehlosti a izolovanosti by pro méně rozvinuté regiony, nejvzdálenější regiony uvedené ve Smlouvě o fungování EU a menší ostrovy v Egejském moři, jakož i pro přechodové regiony měly být stanoveny odpovídající sazby příspěvku z EZFRV.
(48)
Členské státy by měly podniknout všechny potřebné kroky s cílem zajistit, aby jejich opatření v oblasti rozvoje venkova byla ověřitelná a kontrolovatelná, včetně zavedení náležitých ustanovení. Za tímto účelem by měly řídící orgán a platební agentura zajistit posouzení ex ante a zavázat se k posuzování opatření po celou dobu provádění programu. Opatření, která nesplňují tuto podmínku, je třeba upravit.
(49)
Komise a členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření k zajištění řádného řízení programů rozvoje venkova. V této souvislosti by Komise měla provádět přiměřené opatření a kontroly a členské státy by měly přijmout opatření, která zaručí řádné fungování jejich systémů řízení.
(50)
Za řízení a provádění každého programu rozvoje venkova by měl odpovídat jediný řídící orgán. Jeho povinnosti by měly být stanoveny v tomto nařízení. Řídící orgán by měl mít možnost přenést část svých povinností a ponechat si odpovědnost za účinnost a správnost řízení. Pokud program rozvoje venkova obsahuje tematické podprogramy, měl by mít řídící orgán možnost určit jiný subjekt, který zajistí řízení a provádění daného podprogramu ve vztahu k přiděleným finančním prostředkům, jež byly pro tento podprogram určeny v programu, a současně zajistit řádné finanční řízení daných podprogramů. Zajišťuje-li členský stát řízení více než jednoho programu, je možné v zájmu soudržnosti zřídit koordinující subjekt.
(51)
V rámci každého programu rozvoje venkova by mělo být pravidelně sledováno provádění programu a pokrok, jehož bylo dosaženo s ohledem na stanovené cíle programu. Jelikož prokázání a zlepšení dopadu a účinnosti opatření v rámci EZFRV závisí rovněž na vhodném hodnocení ve fázích přípravy, provádění a dokončení programu, měly by Komise a členské státy společně zavést systém monitorování a hodnocení za účelem prokázání pokroku a posouzení dopadů a účinnosti provádění politiky rozvoje venkova.
(52)
Součástí tohoto systému monitorování a hodnocení by měl být soubor společných ukazatelů, aby se umožnilo shromažďování údajů na úrovni Unie. Hlavní informace o provádění programů rozvoje venkova by měly být zaznamenávány a uchovávány elektronicky, aby se usnadnilo shromažďování údajů. Od příjemců by se proto mělo vyžadovat poskytování minimálních nezbytných informací, které jsou zapotřebí pro monitorování a hodnocení.
(53)
Za monitorování programu by měly odpovídat společně řídící orgán a monitorovací výbor zřízený za tímto účelem. Monitorovací výbor by měl být odpovědný za monitorování účinnosti provádění programu. Za tímto účelem je třeba stanovit jeho povinnosti.
(54)
Monitorování programu by mělo zahrnovat vypracování výroční zprávy o provádění, která bude zasílána Komisi.
(55)
Aby se zvýšily jeho kvality a prokázaly se jeho výsledky, měl by být každý program rozvoje venkova předmětem hodnocení.
(56)
Na podporu pro opatření v oblasti rozvoje venkova podle tohoto nařízení by se měly vztahovat články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU. Vzhledem ke specifickým vlastnostem zemědělského odvětví by se však uvedená ustanovení Smlouvy o fungování EU neměla vztahovat na opatření v oblasti rozvoje venkova, která se týkají operací spadajících do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU a která jsou prováděna podle tohoto nařízení a v souladu s ním, nebo na platby prováděné členskými státy a určené na doplňkové vnitrostátní financování operací v oblasti rozvoje venkova, pro které se poskytuje podpora Unie a které spadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.
(57)
V zájmu zajištění souladu s opatřeními v oblasti rozvoje venkova, která jsou způsobilá pro podporu Unie, a zjednodušení postupů by platby členských států, jež jsou určeny na doplňkové vnitrostátní financování operací v oblasti rozvoje venkova, pro něž byla poskytnuta podpora Unie, a které spadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU, měly být navíc zahrnuty do programu rozvoje venkova pro posouzení a schválení v souladu s ustanoveními tohoto nařízení. S cílem zajistit, aby doplňkové vnitrostátní financování nebylo poskytnuto, pokud nebylo schváleno Komisí, mělo by být pro dotyčný členský stát vyloučeno, aby začal provádět navrhované doplňkové financování pro rozvoj venkova dříve, než bude schváleno. Platby prováděné členskými státy a určené na poskytování doplňkového vnitrostátního financování operací v oblasti rozvoje venkova, na které se poskytuje podpora Unie a které spadají mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU, by měly být oznámeny Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud nespadají do oblasti působnosti nařízení přijatého podle nařízení Rady 994/98 (9), a pro členské státy by mělo být vyloučeno, aby je poskytly, dokud tento postup pro oznamování neobdrží konečné schválení ze strany Komise.
(58)
Za účelem zajištění účinné a bezpečné výměny údajů společného zájmu i k zaznamenávání, uchovávání a spravování hlavních informací a podávání zpráv o monitorování a hodnocení, je třeba vytvořit elektronický informační systém.
(59)
Mělo by se použít právo Unie týkající se ochrany osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a předpisy o volném pohybu těchto údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (11).
(60)
Za účelem doplnění nebo pozměnění některých nepodstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(61)
Toto přenesení pravomoci by mělo zahrnovat podmínky, za nichž je právnická osoba považována za mladého zemědělce, a stanovení odkladu pro získání dovedností, dobu trvání a obsah programu výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv zemědělských a lesnických podniků. Rovněž by měla zahrnovat: zvláštní režimy Unie podle čl. 17 odst. 1 písm. a) a charakteristiky seskupení producentů a druhů činností, které podle čl. 17 odst. 2 mohou získat podporu, jakož i stanovení podmínek s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže, zabránit diskriminaci vůči produktům a vyloučit obchodní značky z podpory.
(62)
Mimoto by toto přenesení pravomoci mělo zahrnovat: minimální obsah podnikatelských plánů a kritéria, jež členské státy použijí ke stanovení prahových hodnot uvedených v čl. 19 odst. 4; vymezení minimálních environmentálních požadavků na zalesňování a zakládání lesů; podmínky vztahující se na agroenvironmentálně-klimatické závazky týkající se extenzifikace chovu hospodářských zvířat, místních plemen, jejichž chov je ohrožen, nebo ochrany genetických zdrojů rostlin ohrožených genetickou erozí, jakož i vymezení operací způsobilých pro zachování a udržitelné využívání a rozvoj genetických zdrojů. Mělo by rovněž zahrnovat: metodu výpočtu, kterou je třeba používat s cílem zamezit dvojímu financování postupů uvedených v článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případě agroenvironmentálně-klimatických opatření, ekologické zemědělství, opatření podle Natury 2000 a opatření podle rámcové směrnice o vodě; vymezení oblastí, v nichž závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat zajistí vyšší úroveň produkčních metod; druhy operací způsobilé pro podporu za účelem ochrany a podpory lesních genetických zdrojů, upřesnění charakteristik pilotních projektů, klastrů, sítí, krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů, jež budou způsobilé pro podporu v rámci opatření spolupráce, jakož i podmínky pro poskytování podpory druhům operací uvedených v daném opatření.
(63)
Kromě toho by mělo přenesení pravomoci zahrnovat: minimální a maximální dobu trvání komerčních půjček pro vzájemné fondy v rámci opatření k řízení rizik podle tohoto nařízení; podmínky, za nichž lze náklady spojené s leasingovými smlouvami nebo použitým zařízením považovat za způsobilé investiční výdaje, jakož i vymezení typů infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů způsobilých pro investice; podmínky vztahující se na změnu nebo úpravu závazků v rámci opatření uvedených v článcích 28, 29, 33 a 34, jakož i vymezení jiných situací, v nichž nebude vyžadováno vrácení podpory. Dále by mělo zahrnovat: přezkum stropů uvedených v příloze I, podmínky, za nichž může být podpora, kterou Komise schválila podle nařízení (ES) č. 1698/2005, začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a hodnocení ex post, aby se usnadnil bezproblémový přechod ze systému stanoveného nařízením (ES) č. 1698/2005 na systém stanovený tímto nařízením. S cílem zohlednit smlouvu o přistoupení Chorvatské republiky by se tyto akty, bude-li to nutné, měly v případě Chorvatska rovněž vztahovat na přechod z podpory pro rozvoj venkova podle nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (12).
(64)
Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o obsah programů rozvoje venkova a celostátních rámců, schvalování těchto programů a jejich změn, postupy a harmonogramy pro schvalování programů, postupy a harmonogramy pro schvalování změn programů a celostátních rámců, včetně jejich vstupu v platnost a četnosti předkládání, pravidla pro platební metody v souvislosti s náklady účastníků na předávání poznatků a informační akce, zvláštní podmínky pro provádění opatření v oblasti rozvoje venkova, strukturu a fungování sítí zřízených tímto nařízením, požadavky týkající se informování a propagace, přijetí systému monitorování a hodnocení, pravidla pro provoz informačního systému a pravidla týkající se předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(65)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován a dne 14. prosince 2011 vydal stanovisko (14).
(66)
Z důvodu naléhavosti přípravy hladkého provádění zamýšlených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(67)
Nový režim podpory stanovený tímto nařízením nahrazuje režim podpory zavedený nařízením (ES) č. 1698/2005. Nařízení (ES) č. 1698/2005 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
CÍLE A STRATEGIE
KAPITOLA I
Předmět a definice
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví obecná pravidla týkající se podpory poskytované Unií na rozvoj venkova, která je financována z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) zřízeného (EU) č. 1306/2013. Stanoví cíle, k nimž má politika rozvoje venkova přispívat, a příslušné priority Unie v oblasti rozvoje venkova. Vymezuje strategický kontext politiky rozvoje venkova a vymezuje opatření, která mají být přijata k provádění politiky rozvoje venkova. Dále stanoví pravidla pro programování, vytváření sítí, řízení, monitorování a hodnocení na základě pravomocí sdílených členskými státy a Komisí a pravidla pro zajištění koordinace EZFRV s jinými nástroji Unie.
2. Toto nařízení doplňuje ustanovení části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (15).
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice „programu“, „operace“, „příjemce“, „strategie místního rozvoje se zapojením místních komunit“, „veřejných výdajů“, „MSP“, „dokončené operace“ a „finančních nástrojů“ stanovené nebo uvedené v článku 2 a „méně rozvinutých regionů“ a „přechodových regionů“ stanovené v čl. 90 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Dále se rozumí:
a)
„programováním“ proces organizace, přijímání rozhodnutí a přidělování finančních zdrojů v několika fázích, se zapojením partnerů, určený k víceletému provádění společné akce Unie a členských států za účelem dosažení priorit Unie v oblasti rozvoje venkova;
b)
„regionem“ územní jednotka odpovídající úrovni 1 nebo 2 klasifikace územních statistických jednotek (úroveň NUTS 1 a 2) ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (16);
c)
„opatřením“ soubor operací přispívajících k jedné či více prioritám Unie v oblasti rozvoje venkova;
d)
„mírou podpory“ míra veřejného příspěvku na operaci;
e)
„transakčními náklady“ dodatečné náklady spojené s plněním závazku, které však nelze přímo přičíst jeho provádění nebo které nejsou zahrnuty do nákladů nebo ušlých příjmů, jež se kompenzují přímo a jež lze vypočítat na základě standardních nákladů;
f)
„zemědělskou plochou“ jakákoli plocha orné půdy, trvalých travních porostů a stálých pastvin nebo trvalých kultur, jak jsou definovány v článku 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;
g)
„hospodářskými ztrátami“ jakékoli dodatečné náklady vzniklé zemědělci v důsledku mimořádných opatření, která přijal s cílem snížit dodávky na daný trh, nebo jakákoli značná ztráta produkce;
h)
„nepříznivým klimatickým jevem“ povětrnostní podmínky jako mráz, bouře a krupobití, námraza, silný déšť nebo velké sucho, které jsou srovnatelné s přírodní katastrofou;
i)
„nákazami zvířat“ nákazy uvedené na seznamu nákaz zvířat, který vypracovala Světová organizace pro zdraví zvířat, nebo na seznamu v příloze rozhodnutí Rady 2009/470/ES (17);
j)
„ekologickou havárií“ zvláštní výskyt znečištění, kontaminace nebo snížení kvality životního prostředí, který souvisí s konkrétní událostí a omezeného zeměpisného rozsahu, ale nezahrnuje obecná environmentální rizika, jako je změna klimatu nebo znečištění ovzduší, která nejsou spojena s konkrétní událostí;
k)
„přírodní katastrofou“ přirozeně se vyskytující událost biotické či abiotické povahy, která vede k významnému narušení systémů zemědělské produkce nebo lesních struktur a ve svém důsledku případně způsobuje významné hospodářské škody v odvětví zemědělství nebo lesnictví;
l)
„katastrofickou událostí“ nepředvídaná událost biotické či abiotické povahy způsobená člověkem, která vede k významnému narušení systémů zemědělské produkce nebo lesních struktur a ve svém důsledku způsobuje významné hospodářské škody v odvětví zemědělství nebo lesnictví;
m)
„krátkým dodavatelským řetězcem“ dodavatelský řetězec zahrnující omezený počet hospodářských subjektů, které se zavázaly ke spolupráci, místnímu hospodářskému rozvoji a úzkým zeměpisným a společenským vazbám mezi producenty, zpracovateli a spotřebiteli;
n)
„mladým zemědělcem“ osoba, které v době podání žádosti není více než 40 let, má odpovídající profesní dovednosti a způsobilost a poprvé začíná působit v zemědělském podniku ve funkci vedoucího tohoto podniku;
o)
„tematickými cíli“ tematické cíle vymezené v článku 9 nařízení (EU) č. 1303/2013 nařízení o společných ustanoveních;
p)
„společným strategickým rámcem“ společný strategický rámec uvedený v článku 10 nařízení (EU) č. 1303/2013;
q)
„klastrem“ uskupení nezávislých podniků, včetně začínajících, malých, středních a velkých podniků, jakož i poradenských subjektů nebo výzkumných organizací - navržené k podněcování ekonomické/inovační činnosti podporou intenzivních interakcí, sdílením zařízení a výměnou znalostí a odborných vědomostí, jakož i efektivním přispíváním k předávání poznatků, vytváření sítí a šíření informací mezi podniky v rámci klastru;
r)
„lesem“ pozemek o rozloze větší než půl hektaru se stromy vyššími než pět metrů a zápojem koruny tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ, přičemž nezahrnuje pozemky, u nichž převažuje zemědělské nebo městské využití, s výhradou odstavce 2.
2. Členský stát nebo region si může na základě stávajícího vnitrostátního práva nebo inventárního systému zvolit uplatňování jiné definice pojmu les, než je definice podle odst. 1 písm. r). Členské státy nebo regiony uvedou toto vymezení v programu rozvoje venkova.
3. Pro zajištění soudržného přístupu při zacházení s příjemci a s ohledem na potřebu určitého období pro přizpůsobení, pokud jde o definici mladého zemědělce stanovenou v odst. 1 písm. n), je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o podmínky, za nichž lze právnickou osobu považovat za „mladého zemědělce“, a pokud jde o stanovení odkladu pro získání profesních dovedností.
KAPITOLA II
Úkoly, cíle a priority
Článek 3
Úkoly
EZFRV přispívá ke strategii Evropa 2020 podporou udržitelného rozvoje venkova v Unii způsobem, který doplňuje ostatní nástroje v rámci SZP, politiky soudržnosti a společné rybářské politiky. Přispívá k rozvoji odvětví zemědělství v Unii, které je územně a environmentálně vyváženější, šetrnější a odolnější vůči klimatu, konkurenceschopnější a inovativnější. Přispívá také k rozvoji venkovských území.
Článek 4
Cíle
V celkovém rámci SZP přispívá podpora pro rozvoj venkova, včetně podpory pro činnosti v oblasti potravinářského a nepotravinářského odvětví a lesnictví, k dosažení těchto cílů:
a)
podpora konkurenceschopnosti zemědělství;
b)
zajištění udržitelného hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu;
c)
dosažení vyváženého územního rozvoje venkovských hospodářství a komunit, včetně vytváření a udržení pracovních míst.
Článek 5
Priority Unie v oblasti rozvoje venkova
K dosažení cílů rozvoje venkova, které přispívají ke strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný rozvoj podporující začlenění, dochází prostřednictvím následujících šesti priorit Unie v oblasti rozvoje venkova, které odrážejí příslušné tematické cíle společného strategického rámce:
1)
podpora předávání poznatků a inovací v zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech se zaměřením na tyto oblasti:
a)
podpora inovací, spolupráce a rozvoje znalostní základny ve venkovských oblastech;
b)
posílení vazeb mezi zemědělstvím, produkcí potravin a lesnictvím a výzkumem a inovacemi, mimo jiné za účelem zlepšeného řízení v oblasti životního prostředí a environmentálního profilu;
c)
podpora celoživotního vzdělávání a odborné přípravy v odvětvích zemědělství a lesnictví.
2)
zvýšení životaschopnosti zemědělských podniků a konkurenceschopnosti všech druhů zemědělské činnosti ve všech regionech a podpora inovativních zemědělských technologií a udržitelného obhospodařování lesů se zaměřením na tyto oblasti:
a)
zlepšení hospodářské výkonnosti všech zemědělských podniků a usnadnění jejich restrukturalizace a modernizace, zejména za účelem zvýšení míry účasti na trhu a orientace na trh, jakož i diverzifikace zemědělských činností;
b)
usnadnění vstupu dostatečně kvalifikovaných zemědělců do odvětví zemědělství, a zejména generační obnovy v tomto odvětví.
3)
podpora organizace potravinového řetězce, včetně zpracovávání zemědělských produktů a jejich uvádění na trh, dobrých životních podmínek zvířat a řízení rizik v zemědělství se zaměřením na tyto oblasti:
a)
zlepšení konkurenceschopnosti prvovýrobců jejich lepším začleněním do zemědělsko-potravinářského řetězce prostřednictvím programů jakosti, přidáváním hodnoty zemědělských produktů, a podporou místních trhů a krátkých dodavatelských řetězců, seskupení a organizací producentů a mezioborových organizací;
b)
podporu předcházení a řízení rizik v zemědělských podnicích.
4)
obnova, zachování a zlepšení ekosystémů souvisejících se zemědělstvím a lesnictvím se zaměřením na tyto oblasti:
a)
obnova, zachování a zvýšení biologické rozmanitosti (včetně oblastí sítě Natura 2000, v oblastech s přírodními či jinými zvláštními omezeními), zemědělství vysoké přírodní hodnoty a stavu evropské krajiny;
b)
lepší hospodaření s vodou, včetně nakládání s hnojivy a pesticidy;
c)
předcházení erozi půdy a lepší hospodaření s půdou.
5)
podpora účinného využívání zdrojů a podpora přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví, která je odolná vůči klimatu, se zaměřením na tyto oblasti:
a)
efektivnější využívání vody v zemědělství;
b)
efektivnější využívání energie v zemědělství a při zpracování potravin;
c)
usnadnění dodávek a využívání energie z obnovitelných zdrojů, vedlejších produktů, odpadů a reziduí a z jiných nepotravinářských surovin pro účely biologického hospodářství;
d)
snižování emisí skleníkových plynů a amoniaku ze zemědělství;
e)
podporu ukládání a pohlcování uhlíku v zemědělství a lesnictví;
6)
podpora sociálního začleňování, snižování chudoby a hospodářského rozvoje ve venkovských oblastech se zaměřením na tyto oblasti:
a)
usnadnění diverzifikace, vytváření a rozvoje malých podniků, jakož i pracovních míst;
b)
posílení místního rozvoje ve venkovských oblastech;
c)
zlepšení dostupnosti, využívání a kvality informačních a komunikačních technologií (IKT) ve venkovských oblastech.
Všechny tyto priority přispívají k průřezovým cílům spočívajícím v inovacích, životním prostředí a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Programy mohou být zaměřeny na méně než šest priorit, je-li to odůvodněno na základě analýzy situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb (analýza SWOT) a hodnocení ex ante. Každý program se zaměří alespoň na čtyři priority. Předkládá-li členský stát celostátní program a soubor regionálních programů, může být celostátní program zaměřen na méně než čtyři priority.
V zájmu naplňování některé z priorit lze do programů zahrnout i jiné prioritní oblasti, je-li to odůvodněné a měřitelné.
HLAVA II
PROGRAMOVÁNÍ
KAPITOLA I
Obsah programování
Článek 6
Programy pro rozvoj venkova
1. V členských státech působí EZFRV prostřednictvím programů rozvoje venkova. Tyto programy provádějí strategii ke splnění priorit Unie v oblasti rozvoje venkova prostřednictvím souboru opatření vymezených v hlavě III. Podpora z EZFRV se žádá pro dosažení cílů rozvoje venkova, kterých je dosahováno prostřednictvím priorit Unie.
2. Členský stát může předložit buď jeden program pro celé své území, nebo soubor regionálních programů. V řádně odůvodněných případech může případně předložit celostátní program i soubor regionálních programů. Pokud členský stát předloží celostátní program a soubor regionálních programů, naplánují se opatření a druhy operací buď na vnitrostátní úrovni, nebo na regionální úrovni, přičemž se zajistí soulad mezi strategiemi celostátního programu a regionálních programů.
3. Členské státy, které mají regionální programy, mohou předložit ke schválení podle čl. 10 odst.2 rovněž celostátní rámec obsahující prvky společné pro tyto programy bez zvláštních rozpočtových přídělů.
Celostátní rámce členských států s regionálními programy mohou rovněž obsahovat tabulku, v níž je podle regionů a jednotlivých let shrnut celkový příspěvek EZFRV danému členskému státu za celé programové období.
Článek 7
Tematické podprogramy
1. S cílem přispět k dosažení priorit Unie v oblasti rozvoje venkova mohou členské státy do svých programů rozvoje venkova začlenit tematické podprogramy, které se zabývají zvláštními potřebami. Tyto tematické podprogramy se mohou vztahovat mimo jiné na:
a)
mladé zemědělce;
b)
malé zemědělské podniky uvedené v čl. 19 odst. 2 třetím pododstavci;
c)
horské oblasti uvedené v čl. 32 odst. 2;
d)
krátké dodavatelské řetězce;
e)
ženy ve venkovských oblastech;
f)
zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a na biologickou rozmanitost.
Orientační seznam opatření a druhů operací, jež mají pro jednotlivé tematické podprogramy obzvláštní význam, je uveden v příloze IV.
2. Tematické podprogramy se mohou zabývat rovněž zvláštními potřebami týkajícími se restrukturalizace zemědělských odvětví s významným dopadem na rozvoj konkrétní venkovské oblasti.
3. U operací podporovaných v rámci tematických podprogramů týkajících se malých zemědělských podniků a krátkých dodavatelských řetězců, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a biologické rozmanitosti se mohou míry podpory stanovené v příloze II zvýšit o 10 dodatečných procentních bodů. V případě mladých zemědělců a horských oblastí se mohou maximální míry podpory zvýšit v souladu s přílohou II. Maximální společná míra podpory však nesmí překročit 90 %.
Článek 8
Obsah programů rozvoje venkova
1. Kromě prvků uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 každý program rozvoje venkova obsahuje:
a)
hodnocení ex ante podle článku 55 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
analýzu SWOT situace a určení potřeb, jimiž je nutno se zabývat v zeměpisné oblasti, na niž se daný program vztahuje.
Analýza je strukturována podle priorit Unie v oblasti rozvoje venkova. Konkrétní potřeby týkající se životního prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a inovací se posuzují ve světle všech priorit Unie v oblasti rozvoje venkova s cílem určit příslušné reakce v těchto třech oblastech na úrovni jednotlivých priorit;
c)
popis strategie, který prokazuje, že:
i)
pro jednotlivé prioritní oblasti Unie pro rozvoj venkova stanovené v programu, jsou na základě společných ukazatelů uvedených v článku 69 a případně na základě konkrétních ukazatelů pro daný program stanoveny vhodné cíle,
ii)
pro jednotlivé prioritní oblasti Unie pro rozvoj venkova stanovené v programu, jsou zvoleny vhodné kombinace opatření, na základě průkazné intervenční logiky podložené hodnocením ex ante podle písmene a) a analýzou podle písmene b),
iii)
přidělení finančních prostředků na opatření programu je odůvodněné a přiměřené vzhledem k dosažení stanovených cílů,
iv)
jsou zohledněny zvláštní potřeby spojené se specifickými podmínkami na regionální či subregionální úrovni, jimiž se konkrétně zabývají náležitě navržené kombinace opatření či tematických podprogramů,
v)
do programu je začleněn vhodný přístup k inovacím v zájmu dosažení priorit Unie v oblasti rozvoje venkova, včetně EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti, k životnímu prostředí, včetně specifických potřeb oblastí sítě Natura 2000, a ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně,
vi)
byla přijata opatření k zajištění dostupnosti dostatečných kapacit v oblasti poradenství týkajícího se regulatorních požadavků a opatření souvisejících s inovacemi;
d)
pro každou z předběžných podmínek stanovených v souladu s článkem 17 a přílohou XI částí 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 v případě obecných předběžných podmínek a v souladu s přílohou V tohoto nařízení posouzení toho, která z předběžných podmínek se vztahuje na daný program a které z těchto podmínek jsou splněny v den předložení dohody o partnerství a programu. Nejsou-li příslušné předběžné podmínky splněny, program obsahuje popis kroků, které je třeba učinit, odpovědné orgány a časový harmonogram těchto kroků v souladu se souhrnem předloženým v dohodě o partnerství;
e)
popis výkonnostního rámce stanoveného pro účely článku 21 nařízení (EU) č. 1303/2013;
f)
popis každého zvoleného opatření;
g)
hodnocení uvedené v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013; Členské státy poskytnou dostatečné zdroje umožňující řešit potřeby, které byly zjištěny, a zajistit řádné monitorování a hodnocení;
h)
finanční plán obsahující:
i)
tabulku uvádějící v souladu s čl. 58 odst. 4 celkový příspěvek z EZFRV plánovaný na každý rok. V případě potřeby jsou v této tabulce v rámci celkového příspěvku z EZFRV zvlášť uvedeny prostředky poskytované méně rozvinutým regionům a finanční prostředky převedené do EZFRV při použití čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013. Plánovaný roční příspěvek z EZFRV musí být v souladu s víceletým finančním rámcem,
ii)
tabulku uvádějící pro každé opatření, pro každý druh operace se zvláštní výší příspěvku z EZFRV a pro technickou pomoc celkový plánovaný příspěvek Unie a příslušnou výši příspěvku z EZFRV. V případě potřeby je v této tabulce zvlášť uvedena rovněž výše příspěvku z EZFRV pro méně rozvinuté regiony a pro ostatní regiony;
i)
plán ukazatelů rozdělený na prioritní oblasti, který zahrnuje cíle uvedené v čl. 8 odst. 1 písm. c) bodu i) a plánované výstupy a plánované výdaje každého opatření pro rozvoj venkova zvoleného v souvislosti s odpovídající prioritní oblastí;
j)
případně tabulku s doplňkovým financováním poskytnutým členským státem na každé opatření v souladu s článkem 82;
k)
případně seznam režimů podpory spadajících do oblasti působnosti čl. 81 odst. 1, které se použijí při provádění programů;
l)
informace o doplňkovosti programů rozvoje venkova s opatřeními financovanými ostatními nástroji v oblasti společné zemědělské politiky a z evropských strukturálních a investičních fondů;
m)
opatření k provádění programu, včetně:
i)
určení všech orgánů stanovených v čl. 65 odst. 2 členským státem a pro informaci souhrnný popis struktury řízení a kontroly,
ii)
popisu postupů monitorování a hodnocení, jakož i složení monitorovacího výboru,
iii)
ustanovení k zajištění propagace programu, včetně propagace prostřednictvím celostátní sítě pro venkov uvedené v článku 54,
iv)
popisu přístupu, který stanoví zásady, pokud jde o určení kritérií pro výběr operací a strategií místního rozvoje, a který zohledňuje příslušné cíle. V této souvislosti mohou členské státy umožnit, aby byla přednost dána MSP, jejichž činnost je spojena s odvětvím zemědělství a lesnictví,
v)
v souvislosti s místním rozvojem případně včetně popisu mechanismů k zajištění soudržnosti mezi činnostmi plánovanými v rámci strategií místního rozvoje, opatřením pro spolupráci podle článku 35 a opatřením pro základní služby a obnovu vesnic ve venkovských oblastech podle článku 20, včetně vazeb mezi městem a venkovem;
n)
opatření přijatá za účelem zapojení partnerů podle článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a shrnutí výsledků konzultace s partnery;
o)
případně strukturu celostátní sítě pro venkov podle čl. 54 odst. 3 a ustanovení týkající se jejího řízení, která představují základ pro roční akční plány této sítě.
2. Obsahuje-li program rozvoje venkova tematické podprogramy, každý podprogram zahrnuje:
a)
zvláštní analýzu situace na základě metody SWOT a určení potřeb, jimiž se má daný podprogram zabývat;
b)
zvláštní cíle na úrovni podprogramu a výběr opatření na základě důkladného stanovení intervenční logiky každého podprogramu, včetně posouzení očekávaného přispění zvolených opatření k dosažení cílů;
c)
samostatný zvláštní plán ukazatelů s plánovanými výstupy a plánovanými výdaji každého opatření pro rozvoj venkova zvoleného v souvislosti s odpovídající prioritní oblastí.
3. Komise přijme prováděcích akty stanovující pravidla pro předkládání prvků popsaných v odstavcích 1 a 2 v programech rozvoje venkova a pravidla pro obsah celostátních rámců uvedených v čl. 6 odst. 3. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 84.
KAPITOLA II
Příprava, schvalování a změna programů rozvoje venkova
Článek 9
Předběžné podmínky
Kromě obecných předběžných podmínek uvedených v příloze XI části II nařízení (EU) č. 1303/2013 se na programování EZFRV použijí i předběžné podmínky uvedené v příloze V tohoto nařízení, jsou-li vhodné a použitelné na konkrétní cíle sledované v rámci priorit programu.
Článek 10
Schvalování programů rozvoje venkova
1. Členské státy předloží Komisi u každého programu rozvoje venkova návrh, jenž obsahuje informace uvedené v článku 8.
2. Programy rozvoje venkova schvaluje Komise prostřednictvím prováděcího aktu.
Článek 11
Změna programů rozvoje venkova
Žádosti členských států o změnu programů se schvalují podle těchto postupů:
a)
Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne o žádostech o změnu programu, které se týkají:
i)
změny ve strategii programu v důsledku více než 50 % změny jakéhokoli kvantifikovaného cíle souvisejícího s prioritní oblastí,
ii)
změny míry příspěvku z EZFRV u jednoho či více opatření,
iii)
změny celého příspěvku Unie nebo jeho ročního rozdělení na úrovni programu,
b)
Ve všech ostatních případech Komise prostřednictvím prováděcích aktů žádosti o změnu programu schválí. Zejména se jedná o:
i)
zavedení nebo zrušení opatření či některých druhů operací,
ii)
změny v popisu opatření, včetně změn podmínek způsobilosti,
iii)
převod finančních prostředků mezi jednotlivými opatřeními prováděnými s různou mírou příspěvku z EZFRV;
Pro účely písm. b) bodů i) a ii) a písm. b) bodu iii),, pokud se převod prostředků týká méně než 20 % přídělu na určité opatření a méně než 5 % celkového příspěvku z EZFRV pro daný program, se však schválení považuje za udělené, pokud Komise nepřijme rozhodnutí ohledně žádosti po uplynutí 42 pracovních dnů od jejího obdržení. Tato doba nezahrnuje období, které začíná dnem následujícím po dni, kdy Komise zaslala členskému státu své připomínky, a končí dnem, kdy tento členský stát na uvedené připomínky odpověděl.
c)
V případě úprav čistě administrativní nebo redakční povahy, jimiž není dotčeno provádění politiky ani opatření, se schválení Komise nepožaduje. Členské státy o těchto změnách uvědomí Komisi.
Článek 12
Pravidla týkající se postupů a harmonogramů
Komise přijme prováděcí akty stanovující pravidla pro postupy a harmonogramy pro:
a)
schvalování programů rozvoje venkova a celostátních rámců;
b)
předkládání a schvalování návrhů na změny programů rozvoje venkova a na změny celostátních rámců, včetně jejich vstupu v platnost a četnosti jejich předkládání v průběhu programového období.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 84.
HLAVA III
PODPORA ROZVOJE VENKOVA
KAPITOLA I
Opatření
Článek 13
Opatření
Každé opatření pro rozvoj venkova je naplánováno tak, aby konkrétně přispělo ke splnění jedné či více priorit Unie v oblasti rozvoje venkova. Orientační seznam opatření, jež jsou zvláště důležitá pro priority Unie, je stanoven v příloze VI.
Článek 14
Předávání znalostí a informační akce
1. Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, demonstrační činnosti a informační akce. Činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností mohou zahrnovat vzdělávací kurzy, workshopy a odborné vedení.
Podpora může zahrnovat rovněž krátkodobé výměny řídicích pracovníků zemědělských a lesnických podniků, jakož i návštěvy zemědělských a lesnických podniků.
2. Podpora v rámci tohoto opatření je určena pro osoby pracující v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví, uživatele půdy a jiné hospodářské subjekty, jež jsou malými nebo středními podniky působícími ve venkovských oblastech.
Příjemcem podpory je subjekt zajišťující odborné vzdělávání či jiné předávání znalostí a informační akce.
3. Podpora v rámci tohoto opatření se nevztahuje na vzdělávací kurzy a kurzy odborné přípravy, které tvoří součást běžných vzdělávacích programů nebo systémů středního a vyššího vzdělávání.
Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační služby mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelné odborné přípravy.
4. Způsobilými náklady v rámci tohoto opatření jsou náklady na organizaci a zajištění předávání znalostí nebo informačních akcí. V případě demonstračních projektů může podpora zahrnovat rovněž příslušné investiční náklady. Způsobilé jsou rovněž cestovní výlohy, náklady na ubytování a denní diety vyplácené účastníkům a rovněž náklady na zástup zemědělců. Veškeré náklady podle tohoto odstavce se proplácejí příjemci.
5. S cílem zajistit jasné vymezení programů výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků ve vztahu k podobným opatřením v rámci jiných programů Unie je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o dobu trvání a obsah programů výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy zemědělských a lesnických podniků.
6. Komise přijme prováděcí akty stanovující pravidla pro způsoby proplácení nákladů účastníků, včetně využívání poukazů či jiných podobných kuponů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 84.
Článek 15
Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství
1. Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje s cílem:
a)
pomoci zemědělcům, mladým zemědělcům vymezeným v tomto nařízení, držitelům lesů, jiným uživatelům půdy a MSP ve venkovských oblastech využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářské a environmentální výkonnosti jejich vlastnictví, podniku nebo investice, stejně jako ke zvýšení šetrnosti a odolnosti jejich vlastnictví, podniku nebo investice vůči klimatu;
b)
podporovat zřizování řídicích, pomocných a poradenských služeb pro zemědělství a poradenských služeb pro lesnictví, včetně zemědělského poradenského systému uvedeného v článcích 12 až 14 nařízení (EU) č. 1306/2013;
c)
podporovat odbornou přípravu poradců.
2. Příjemcem podpory podle odst. 1 písm. a) a c) je poskytovatel poradenství nebo odborné přípravy. Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje orgánu nebo subjektu, který byl vybrán za účelem zřízení řídicích, pomocných a poradenských služeb pro zemědělství nebo poradenských služeb pro lesnictví.
3. Orgány nebo subjekty, které byly vybrány pro poskytování poradenství, mají odpovídající zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců a zkušeností s poradenstvím a hodnověrnosti, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství. Příjemci v rámci tohoto opatření se vybírají prostřednictvím výzev k předkládání návrhů. Výběrové řízení se řídí právními předpisy o zadávání veřejných zakázek a je otevřené pro veřejné i soukromé subjekty. Je nezaujaté a vylučuje zájemce ve střetu zájmů.
Při poskytování poradenství jsou dodržovány povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
4. Poradenství poskytované jednotlivým zemědělcům, mladým zemědělcům vymezeným v tomto nařízení a jiným uživatelům půdy je spojeno s nejméně jednou prioritou Unie v oblasti rozvoje venkova a zahrnuje alespoň jeden z těchto prvků:
a)
povinnosti na úrovni zemědělských podniků vycházející z povinných požadavků na hospodaření nebo norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu stanovených v hlavě VI kapitole I nařízení (EU) č. 1306/2013;
b)
případně zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, jak je stanoveno v hlavě III kapitole 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, a udržování zemědělských ploch podle čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013;
c)
opatření na úrovni zemědělského podniku stanovená v programech rozvoje venkova, jejichž cílem je modernizace zemědělského podniku, zvyšování konkurenceschopnosti, zapojení dalších odvětví, inovace, orientace na trh, jakož i podpora podnikání;
d)
požadavky vymezené členskými státy pro provádění čl. 11 odst. 3 rámcové směrnice o vodě;
e)
požadavky vymezené členskými státy pro provádění článku 55 nařízení (ES) č. 1107/2009, zejména dodržování obecných zásad integrované ochrany rostlin podle článku 14 směrnice 2009/128/ES; nebo
f)
případně normy bezpečnosti práce nebo bezpečnostní normy související se zemědělským podnikem;
g)
konkrétní poradenství pro zemědělce, kteří poprvé zahajují činnost.
Poradenství se může týkat rovněž jiných záležitostí, zejména informací týkajících se zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, biologické rozmanitosti a ochrany vod podle přílohy I nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo záležitostí, které souvisejí s hospodářskou a environmentální výkonností zemědělského podniku, včetně aspektů konkurenceschopnosti. Může zahrnovat rovněž poradenství týkající se vytvoření krátkých dodavatelských řetězců, ekologického zemědělství a zdravotní stránky chovu zvířat.
5. Poradenství pro držitele lesů zahrnuje alespoň příslušné povinnosti podle směrnic 92/43/EHS, 2009/147/ES a rámcové směrnice o vodě. Může zahrnovat rovněž záležitosti spojené s hospodářskou a environmentální výkonností lesnických podniků.
6. Poradenství pro MSP může zahrnovat záležitosti spojené s hospodářskou a environmentální výkonností podniku.
7. V řádně odůvodněných a vhodných případech může být poradenství poskytováno částečně ve skupině s přihlédnutím k situaci jednotlivého uživatele poradenských služeb.
8. Podpora podle odst. 1 písm. a) a c) je omezena maximálními částkami stanovenými v příloze II. Podpora podle odst. 1 písm. b) se postupně snižuje a poskytuje se nejvýše po dobu pěti let od zřízení.
Článek 16
Režimy jakosti zemědělských produktů a potravin
1. Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje novou účast zemědělců a skupin zemědělců:
a)
v režimech jakosti zřízených podle těchto nařízení a ustanovení:
i)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (18),
ii)
nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (19),
iii)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 110/2008 (20),
iv)
nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 (21),
v)
část II hlava II kapitola I oddíl 2 nařízení Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o víno;
b)
v režimech jakosti, včetně systémů certifikace zemědělských podniků, pro zemědělské produkty, bavlnu nebo potraviny, jež byly členskými státy uznány jako režimy, které splňují tato kritéria:
i)
zvláštnost konečného produktu v rámci těchto režimů je odvozena z jednoznačných povinností, jež mají zaručit jedno z následujícího:
-
zvláštní vlastnosti produktu
-
zvláštní metody zemědělského hospodaření nebo výrobní postupy nebo
-
jakost konečného produktu, která významně přesahuje rámec norem pro obchodní komodity týkajících se veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo rostlin, dobrých životních podmínek zvířat či ochrany životního prostředí,
ii)
režim je otevřen všem producentům,
iii)
režim zahrnuje závazné specifikace produktu, jejichž dodržování ověřují orgány veřejné správy nebo nezávislý kontrolní orgán,
iv)
režim je transparentní a zajišťuje úplnou vysledovatelnost produktů; nebo
c)
v dobrovolných systémech certifikace zemědělských produktů, které byly členskými státy uznány jako systémy, které splňují obecné zásady osvědčených postupů Unie pro dobrovolné systémy certifikace týkající se zemědělských produktů a potravin.
2. Podpora v rámci tohoto opatření může rovněž krýt náklady na informační a propagační činnosti prováděné seskupeními producentů na vnitřním trhu v souvislosti s produkty, na něž se vztahují režimy jakosti podporované podle odstavce 1.
3. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje po dobu nejvýše pěti let jako roční pobídková platba, jejíž úroveň se určuje podle úrovně fixních nákladů vyplývajících z účasti v podporovaných režimech.
Pro účely tohoto odstavce se „fixními náklady“ rozumějí náklady související se vstupem do podporovaných režimů jakosti a roční příspěvek na účast v takovém režimu, případně včetně výdajů na kontroly, které jsou nezbytné k ověření dodržování specifikací daného režimu.
Pro účely tohoto článku se „zemědělcem“ rozumí aktivní zemědělec ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
4. Podpora je omezena maximální mírou podpory a částkou stanovenou v příloze II.
5. Pro zohlednění nového práva Unie, kterým může být dotčena podpora v rámci tohoto opatření, a v zájmu zajištění soudržnosti s jinými nástroji Unie týkajícími se podpory zemědělských opatření a zabránění narušení hospodářské soutěže je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o zvláštní režimy Unie, na něž se vztahuje odst. 1 písm. a), a charakteristiky seskupení producentů a druhů činností, které podle odstavce 2 mohou získat podporu, jakož i o stanovení podmínek s cílem zabránit diskriminaci určitých produktů a stanovení podmínek, na jejichž základě se mají vyloučit obchodní značky z podpory.
Článek 17
Investice do hmotného majetku
1. Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje hmotné nebo nehmotné investice, které:
a)
zvyšují celkovou výkonnost a udržitelnost zemědělského podniku;
b)
se týkají zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy nebo bavlny, s výjimkou produktů rybolovu, přičemž výstupem procesu produkce může být produkt, na nějž se uvedená příloha nevztahuje;
c)
se týkají infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením se zemědělství a lesnictví, včetně přístupu k zemědělské a lesní půdě, s pozemkovými úpravami a melioracemi a dodávkami a úsporami energie a vody; nebo
d)
jsou neproduktivními investicemi, jež souvisejí s plněním agroenvironmentálně- klimatických cílů v souladu s tímto nařízením, i se stavem ochrany biologické rozmanitosti druhů a přírodních stanovišť, jakož i se zvýšením společenské hodnoty oblasti sítě Natura 2000 nebo jiných systémů vysoké přírodní hodnoty, jež budou vymezeny v programu.
2. Podpora podle odst. 1 písm. a) se poskytuje zemědělcům nebo skupinám zemědělců.
V případě investic na podporu restrukturalizace zemědělských podniků zacílí členské státy podporu na zemědělské podniky na základě analýzy SWOT provedené ve vztahu k prioritě Unie v oblasti rozvoje venkova „zvýšení životaschopnosti zemědělských podniků a konkurenceschopnosti všech druhů zemědělské činnosti ve všech regionech a podpora inovativních zemědělských technologií a udržitelného obhospodařování lesů“.
3. Podpora podle odst. 1 písm. a) a b) je omezena maximálními mírami podpory stanovenými v příloze II. Tyto maximální míry se mohou zvýšit v případě mladých zemědělců, společných investic, včetně investic spojených s fúzí organizací producentů, v případě integrovaných projektů zahrnujících podporu v rámci více než jednoho opatření, investic v oblastech s přírodními a jinými zvláštními omezeními, jež jsou uvedeny v článku 32, investic spojených s činnostmi podle článků 28 a 29 a v případě činností podporovaných v rámci EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti v souladu s mírami podpory stanovenými v příloze II. Aniž by bylo dotčeno výše uvedené, maximální společná míra podpory však nesmí překročit 90 %.
4. Podpora podle odst. 1 písm. c) a d) podléhá mírám podpory stanoveným v příloze II.
5. Mladým zemědělcům, kteří poprvé zakládají zemědělský podnik jako vedoucí tohoto podniku, může být poskytnuta podpora na investice uskutečněné za účelem splnění norem Unie týkajících se zemědělské produkce, včetně bezpečnosti práce. Taková podpora může být poskytována nejvýše po dobu 24 měsíců ode dne založení podniku.
6. V případech, kdy právo Unie ukládá zemědělcům nové požadavky, může být poskytována podpora na investice uskutečněné za účelem splnění těchto požadavků nejvýše po dobu 12 měsíců ode dne, kdy se tyto požadavky stanou pro daný zemědělský podnik povinnými.
Článek 18
Obnova potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi a zavedení vhodných preventivních opatření
1. Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje:
a)
investice do preventivních opatření, jejichž cílem je zmírnění následků pravděpodobných přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů a katastrofických událostí;
b)
investice do obnovy zemědělské půdy a produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami, nepříznivými klimatickými jevy a katastrofickými událostmi.
2. Podpora se poskytuje zemědělcům nebo skupinám zemědělců. Podporu lze poskytnout rovněž veřejným subjektům, je-li prokázána vazba mezi investicemi vynaloženými těmito subjekty a potenciálem zemědělské produkce.
3. Podpora podle odst. 1 písm. b) je podmíněna formálním uznáním ze strany příslušných orgánů veřejné moci v členských státech, že došlo k přírodní katastrofě a že tato katastrofa nebo opatření přijatá v souladu se směrnicí Rady 2000/29/ES (22) za účelem eradikace nebo zabránění dalšímu šíření choroby rostlin nebo škůdce zapříčinila zničení nejméně 30 % příslušného zemědělského potenciálu.
4. Podpora v rámci tohoto opatření se neposkytuje k uhrazení ušlých příjmů v důsledku přírodní katastrofy nebo katastrofické události.
Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace tohoto opatření s jinými nástroji podpory na úrovni členských států nebo Unie nebo se systémy soukromého pojištění.
5. Podpora podle odst. 1 písm. a) je omezena maximálními mírami podpory stanovenými v příloze II.
Článek 19
Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti
1. Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje:
a)
podporu na zahájení podnikatelské činnosti pro:
i)
mladé zemědělce,
ii)
nezemědělské činnosti ve venkovských oblastech,
iii)
rozvoj malých zemědělských podniků;
b)
investice na založení a rozvoj nezemědělských činností;
c)
roční nebo jednorázové platby zemědělcům způsobilým pro režim pro malé zemědělce stanovený hlavou V nařízení (EU) č. 1307/2013 (režim pro malé zemědělce), kteří trvale převedou svůj podnik na jiného zemědělce.
2. Podpora podle odst. 1 písm. a) bodu i) se poskytuje mladým zemědělcům.
Podpora podle odst. 1 písm. a) bodu ii) se poskytuje zemědělcům nebo členům domácnosti zemědělce, kteří diverzifikují svou činnost na činnosti nezemědělské povahy, a mikropodnikům a malým podnikům a fyzickým osobám ve venkovských oblastech.
Podpora podle odst. 1 písm. a) bodu iii) se poskytuje malým zemědělským podnikům vymezeným členskými státy.
Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje mikropodnikům a malým podnikům a fyzickým osobám ve venkovských oblastech, jakož i zemědělcům nebo členům domácnosti zemědělce.
Podpora podle odst. 1 písm. c) se poskytuje zemědělcům, kteří jsou v době předložení žádosti o podporu způsobilí pro účast v režimu pro malé zemědělce po dobu alespoň jednoho roku a kteří se zaváží k trvalému převodu celého podniku a odpovídajících platebních nároků na jiného zemědělce. Podpora se vyplácí ode dne převodu do 31. prosince 2020, nebo se ve vztahu k tomuto období vypočítá a vyplatí formou jednorázové platby.
3. Za člena domácnosti zemědělce může být považována jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob bez ohledu na právní postavení přiznané této skupině a jejím členům podle vnitrostátního práva, s výjimkou zemědělských pracovníků. Považuje-li se za člena domácnosti zemědělce právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí tento člen vykonávat v zemědělském podniku zemědělskou činnost v době podání žádosti o podporu.
4. Podpora podle odst. 1 písm. a) je podmíněna předložením podnikatelského plánu. Provádění podnikatelského plánu musí být zahájeno do devíti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory.
V případě mladých zemědělců, kterým je vyplácena podpora podle odst. 1 písm. a) bodu i), podnikatelský plán stanoví, že mladý zemědělec splní podmínky podle článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013 týkající se aktivních zemědělců do 18 měsíců od zahájení činnosti.
Členské státy stanoví horní a spodní prahovou hodnotu, která zemědělským podnikům umožňuje přístup k podpoře podle odst. 1 písm. a) bodu i) a iii). Spodní prahová hodnota u podpory podle odst. 1 písm. a) bodu i) je vyšší než horní prahová hodnota u podpory podle odst. 1 písm. a) bodu iii). Podpora je omezena na podniky, které spadají do definice mikropodniků a malých podniků.
5. Podpora podle odst. 1 písm. a) se poskytuje ve formě nejméně dvou splátek během období nejvýše pěti let. Splátky se mohou postupně snižovat. Vyplacení poslední splátky podle odst. 1 písm. a) bodu i) a ii) je podmíněno řádným prováděním podnikatelského plánu.
6. Maximální částka podpory podle odst. 1 písm. a) je stanovena v příloze II. Členské státy určí výši podpory podle odst. 1 písm. a) bodu i) a ii) rovněž s prohlédnutím k sociálně-ekonomické situaci oblasti programu.
7. Podpora podle odst. 1 písm. c) se rovná 120 % roční platby, kterou je příjemce oprávněný obdržet v rámci režimu pro malé zemědělce.
8. S cílem zajistit účinné a účelné využívání prostředků EZFRV je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, které stanoví minimální obsah podnikatelských plánů a kritéria, jež členské státy použijí ke stanovení prahových hodnot uvedených v odstavci 4 tohoto článku.
Článek 20
Základní služby a obnova vesnic ve venkovských oblastech
1. Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje zejména:
a)
vypracování a aktualizaci plánů rozvoje obcí a vesnic ve venkovských oblastech a jejich základních služeb a plánů pro ochranu a správu lokalit sítě Natura 2000 a dalších míst vysoké přírodní hodnoty;
b)
investice do vybudování, zlepšování nebo rozšiřování všech typů drobné infrastruktury, včetně investic do energie z obnovitelných zdrojů a do úspory energie;
c)
infrastrukturu širokopásmového připojení, včetně jejího vybudování, zlepšování a rozšiřování, pasivní infrastrukturu širokopásmového připojení a přístup k širokopásmovému připojení a k řešením v oblasti elektronické veřejné správy;
d)
investice do zřizování, zlepšování nebo rozšiřování místních základních služeb pro venkovské obyvatelstvo, včetně oblasti volného času a kultury, a do související infrastruktury;
e)
investice k veřejnému využití do rekreační infrastruktury, turistických informací a drobné turistické infrastruktury;
f)
studie a investice spojené se zachováním, obnovou a rozvojem kulturního a přírodního dědictví vesnic, venkovské krajiny a míst vysoké přírodní hodnoty, včetně souvisejících sociálně-ekonomických aspektů, jakož i opatření posilujících povědomí o životním prostředí;
g)
investice zaměřené na přemístění činností a rekonstrukci budov či jiných zařízení nacházejících se uvnitř venkovských sídel nebo v jejich blízkosti v zájmu zlepšení kvality života nebo zlepšení životního prostředí daného sídla.
2. Podpora v rámci tohoto opatření se týká pouze drobné infrastruktury, kterou každý členský stát vymezí v programu. Programy rozvoje venkova však mohou v případě investic do širokopásmového připojení a energie z obnovitelných zdrojů stanovit zvláštní odchylky od tohoto pravidla. V tomto případě se stanoví jednoznačná kritéria, která zajistí doplňkovost s podporou poskytovanou na základě jiných nástrojů Unie.
3. Investice podle odstavce 1 jsou způsobilé pro podporu, jsou-li příslušné operace prováděny podle plánů rozvoje obcí a vesnic ve venkovských oblastech a jejich základních služeb, pokud tyto plány existují, a jsou-li v souladu s příslušnou strategií místního rozvoje.
Článek 21
Investice do rozvoje lesních oblastí a zlepšování životaschopnosti lesů
1. Podpora v rámci tohoto opatření se týká:
a)
zalesňování a zakládání lesů;
b)
zavádění zemědělsko-lesnických systémů;
c)
předcházení poškozování lesů lesními požáry, přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi, včetně napadení škůdci a vypuknutí choroby a hrozeb souvisejících s klimatem, a obnovy takto poškozených lesů;
d)
investic ke zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty, jakož i potenciálu lesních ekosystémů v oblasti zmírňování změny klimatu;
e)
investic do lesnických technologií a zpracování lesnických produktů, jejich mobilizace a uvádění na trh.
2. Omezení týkající se vlastnictví lesů podle článků 22 až 26 se nevztahují na tropické či subtropické lesy a zalesněné oblasti na území Azor, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v Egejském moři ve smyslu nařízení Rady (EHS) č. 2019/93 (23) a francouzských zámořských departementů.
Pro podniky přesahující určitou velikost, kterou v programu určí členské státy, se podpora podmíní předložením příslušných informací pocházejících z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů vymezeným ministerskou konferencí o ochraně lesů v Evropě z roku 1993
Článek 22
Zalesňování a zakládání lesů
1. Podpora podle čl. 21 odst. 1 písm. a) se poskytuje veřejným a soukromým držitelům půdy a jejich sdružením a kryje náklady na založení a roční prémii na hektar k uhrazení nákladů na ušlé příjmy ze zemědělství a péči, včetně první a poslední probírky, a to nejvýše po dobu dvanácti let. V případě půdy vlastněné státem může být podpora poskytnuta pouze v případě, že subjekt využívající tuto půdu je soukromý subjekt nebo obec.
Podpora na zalesnění půdy, jejímž vlastníkem jsou veřejné orgány, nebo podpora určená na výsadbu rychle rostoucích dřevin kryje pouze náklady na založení.
2. Způsobilá je zemědělská i nezemědělská půda. Vysázené druhy jsou přizpůsobené podmínkám životního prostředí a klimatickým podmínkám dotyčné oblasti a odpovídají minimálním environmentálním požadavkům. Podpora se neposkytuje na výsadbu rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích, vánočních stromků ani rychle rostoucích dřevin pěstovaných pro výrobu energie. V oblastech, v nichž je zalesňování ztíženo nepříznivými půdními a klimatickými podmínkami, může být podpora poskytnuta na výsadbu jiných víceletých druhů dřevin, jako jsou keře nebo křoviny vhodné pro místní podmínky.
3. Pro zajištění souladu zalesňování zemědělské půdy s cíli politiky v oblasti životního prostředí je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o vymezení minimálních environmentálních požadavků podle odstavce 2 tohoto článku.
Článek 23
Zavádění zemědělsko-lesnických systémů
1. Podpora podle čl. 21 odst. 1 písm. b) se poskytuje soukromým držitelům půdy, obcím a jejich sdružením a kryje náklady na založení a roční prémii na hektar k uhrazení nákladů na údržbu po dobu nejvýše pěti let.
2. Pro účely tohoto článku se „zemědělsko-lesnickými systémy“ rozumějí systémy využívání půdy, v jejichž rámci je stejný pozemek zároveň využíván k pěstování stromů a k zemědělské činnosti. Minimální a maximální počet stromů na hektar určí členské státy s přihlédnutím k místním půdním, klimatickým a environmentálním podmínkám, druhům lesních dřevin a potřebě zajistit udržitelné zemědělské využití půdy.
3. Podpora je omezena maximální mírou podpory stanovenou v příloze II.
Článek 24
Předcházení poškozování lesů lesními požáry, přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi a obnova poškozených lesů
1. Podpora podle čl. 21 odst. 1 písm. c) se poskytuje soukromým a veřejným držitelům lesů a jiným soukromoprávním a veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením a kryje náklady na:
a)
vybudování ochranné infrastruktury. V případě protipožárních pruhů může podpora zahrnovat rovněž podporu přispívající na náklady na údržbu. Podpora se neposkytuje na činnosti související se zemědělstvím vykonávané v oblastech, na něž se vztahují agroenvironmentální závazky;
b)
místní preventivní činnosti v malém měřítku zaměřené proti požárům nebo jiným přírodním nebezpečím, včetně využití pastvy zvířat;
c)
zřizování a zlepšování zařízení k monitorování lesních požárů, výskytu škůdců a chorob, a komunikačních zařízení; a
d)
obnovu lesnického potenciálu poškozeného požáry a jinými přírodními katastrofami, včetně škůdců, chorob a katastrofických událostí a jevů souvisejících se změnou klimatu.
2. V případě preventivních opatření týkajících se škůdců a chorob musí být riziko výskytu příslušné katastrofy doloženo vědeckými důkazy a uznáno veřejnými vědeckými organizacemi. V programu musí být případně uveden seznam druhů organismů, které jsou pro rostliny škodlivé a mohou způsobit katastrofu.
Způsobilé operace musejí být v souladu s plánem na ochranu lesů, který vypracují členské státy. Pro podniky přesahující určitou velikost, kterou v programu určí členské státy, se podpora podmíní předložením příslušných informací pocházejících z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů vymezeným ministerskou konferencí o ochraně lesů v Evropě z roku 1993, který podrobně rozvádí cíle v oblasti prevence.
Pro podporu týkající se prevence lesních požárů jsou způsobilé lesní oblasti považované v souladu s plánem na ochranu lesů vyhotoveným členskými státy za oblasti se středním nebo vysokým rizikem lesních požárů.
3. Podpora podle odst. 1 písm. d) je podmíněna formálním uznáním ze strany příslušných orgánů veřejné moci v členských státech, že došlo k přírodní katastrofě a že tato katastrofa nebo opatření přijatá v souladu se směrnicí 2000/29/ES za účelem eradikace nebo zabránění dalšímu šíření choroby rostlin nebo škůdce zapříčinila zničení nejméně 20 % příslušného lesního potenciálu.
4. Podpora v rámci tohoto opatření se neposkytuje k náhradě ušlých příjmů v důsledku přírodní katastrofy.
Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace tohoto opatření s jinými nástroji podpory na úrovni členských států nebo Unie nebo se systémy soukromého pojištění.
Článek 25
Investice ke zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů
1. Podpora podle čl. 21 odst. 1 písm. d) se poskytuje fyzickým osobám, soukromým a veřejným držitelům lesů a jiným soukromoprávním a veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením.
2. Investice se zaměří na splnění závazků týkajících se cílů v oblasti ochrany životního prostředí, na poskytování služeb ekosystémů a na závazky, které zvyšují společenskou hodnotu lesů a zalesněných ploch v dotyčné oblasti nebo zlepšují potenciál ekosystémů ke zmírňování změny klimatu, aniž by byly z dlouhodobého hlediska vyloučeny hospodářské přínosy.
Článek 26
Investice do lesnických technologií a zpracování lesnických produktů, jejich mobilizace a uvádění na trh
1. Podpora podle čl. 21 odst. 1 písm. e) se poskytuje soukromým držitelům lesů, obcím a jejich sdružením a malým a středním podnikům na investice, které zvyšují lesnický potenciál nebo souvisejí se zpracováním, mobilizací lesnických produktů a jejich uváděním na trh. Na území Azor, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v Egejském moři ve smyslu nařízení (EHS) č. 2019/93 a francouzských zámořských departementů může být podpora poskytnuta rovněž podnikům, které nejsou malými a středními podniky.
2. Investice související se zvyšováním ekonomické hodnoty lesů musejí být odůvodněné ve vztahu k očekávanému zlepšení lesů v jednom nebo více podnicích a mohou zahrnovat investice do strojů pro lesní těžební práce a postupů těžby, které jsou šetrné k půdě a zdrojům.
3. Investice související s používáním dřeva jako suroviny nebo zdroje energie jsou omezeny na všechny pracovní operace před průmyslovým zpracováním.
4. Podpora je omezena maximálními mírami podpory stanovenými v příloze II.
Článek 27
Zřizování seskupení a organizací producentů
1. Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje, aby se usnadnilo zřizování seskupení a organizací producentů v zemědělství a lesnictví s cílem:
a)
přizpůsobit produkci a výstup producentů, kteří jsou členy těchto seskupení nebo organizací, požadavkům trhu;
b)
společně uvádět zboží na trh, včetně přípravy k prodeji, centralizace prodeje a dodávek velkoodběratelům;
c)
stanovit společná pravidla pro informace o produkci, zejména s ohledem na sklizeň a dostupnost, a
d)
zajišťovat ostatní činnosti, které mohou provádět seskupení a organizace producentů, například rozvoj podnikatelských a marketingových dovedností a organizace a usnadnění inovačních procesů.
2. Podpora se poskytuje seskupením a organizacím producentů, které jsou příslušným orgánem členského státu oficiálně uznány na základě podnikatelského plánu. Omezuje se na seskupení a organizace producentů, které jsou MSP.
Členské státy do pěti let od uznání seskupení nebo organizace producentů ověří, zda bylo dosaženo cílů podnikatelského plánu.
3. Podpora se poskytuje na základě podnikatelského plánu formou paušální podpory v ročních splátkách maximálně po dobu pěti let ode dne, kdy byly seskupení nebo organizace producentů uznány, a postupně se snižuje. Vypočítává se podle roční produkce seskupení nebo organizace uvedené na trh. Poslední splátku členské státy vyplatí až po ověření řádného provedení podnikatelského plánu.
V prvním roce mohou členské státy vyplatit seskupení nebo organizaci producentů podporu, která je vypočítána na základě průměrné roční hodnoty produkce členů seskupení uvedené na trh během tří let před jejich vstupem do seskupení nebo organizací. V případě seskupení a organizací producentů v odvětví lesnictví je podpora vypočítána na základě průměrné produkce členů seskupení nebo organizace uvedené na trh v období pěti let předcházejících uznání seskupení nebo organizace, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota.
4. Podpora je omezena maximálními mírami a částkami stanovenými v příloze II.
5. Členské státy mohou i nadále podporovat zřizování seskupení producentů i po jejich uznání za organizace producentů v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 1308/2013 (24).
Článek 28
Agroenvironmentálně-klimatické opatření
1. Členské státy poskytují v rámci tohoto opatření podporu na celém svém území podle svých zvláštních potřeb a priorit určených na celostátní, regionální nebo místní úrovni. Toto opatření je zaměřeno na zachování a prosazování nezbytných změn v zemědělských postupech, které pozitivně přispívají k ochraně životního prostředí a klimatu. Jeho zařazení do programů rozvoje venkova na vnitrostátní nebo regionální úrovni je povinné.
2. Agroenvironmentálně-klimatické platby se poskytují zemědělcům, skupinám zemědělců nebo skupinám zemědělců a jiných uživatelů půdy, kteří se dobrovolně zaváží k provádění operací sestávajících z jednoho nebo více agroenvironmentálně-klimatických závazků na zemědělské půdě, kterou určí členské státy, jejíž součástí je nejen zemědělská plocha, jak je definována v článku 2 tohoto nařízení. V řádně odůvodněných případech mohou být za účelem plnění cílů v oblasti ochrany životního prostředí agroenvironmentálně-klimatické platby poskytnuty i jiným uživatelům půdy nebo skupinám jiných uživatelů půdy.
3. Agroenvironmentálně-klimatické platby se vztahují pouze na závazky, které jdou nad rámec příslušných závazných norem stanovených podle hlavy VI kapitoly I nařízení (EU) č. 1306/2013, příslušných kritérií a minimálních činností stanovených podle čl. 4 odst. 1 písm. c) bodů ii) a iii) nařízení (EU) č. 1307/2013 a příslušných minimálních požadavků, jež se týkají používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, a dalších příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátním právem. Všechny tyto závazné požadavky jsou určeny v programu.
4. Členské státy se vynasnaží zaručit, aby osobám, které se zaváží k provádění operací v rámci tohoto opatření, byly poskytnuty poznatky a informace potřebné k plnění těchto operací. To mohou provádět mimo jiné prostřednictvím odborného poradenství souvisejícího s dotyčným závazkem nebo podmíněním podpory v rámci tohoto opatření příslušným vzděláváním.
5. Závazky v rámci tohoto opatření se přijímají na období od pěti do sedmi let. Je-li to však nezbytné k dosažení či zachování požadovaných přínosů pro životní prostředí, mohou členské státy ve svých programech rozvoje venkova určit u určitých druhů závazků období delší, včetně vymezení jejich ročního prodloužení po uplynutí počátečního období. U nových závazků, které přímo navazují na závazky vykonané během počátečního období, mohou členské státy ve svých programech rozvoje venkova určit období kratší.
6. Platby se poskytují ročně a v plné výši či částečně kompenzují dodatečné náklady a ušlé příjmy příjemců podpory v důsledku přijatých závazků. V případě potřeby mohou krýt rovněž transakční náklady až do výše 20 % podpory vyplacené na agroenvironmentálně-klimatické závazky. Jsou-li závazky přijaty skupinami zemědělců nebo skupinami zemědělců a jiných uživatelů půdy, činí maximální výše 30 %.
Při výpočtu plateb podle prvního pododstavce odečtou členské státy částku nezbytnou k tomu, aby se vyloučilo dvojí financování postupů podle článku 43 nařízení (EU) č. 1306/2013.
V řádně odůvodněných případech lze pro operace týkající se zachování životního prostředí poskytnout v případě závazků, že plochy nebudou nadále využívány k obchodním účelům, podporu formou paušální sazby nebo jednorázové platby na jednotku, která se vypočte na základě vzniklých dodatečných nákladů a ušlých příjmů.
7. Je-li to nezbytné k zajištění účinného uplatňování tohoto opatření, mohou členské státy použít k výběru příjemců postup podle čl. 49 odst. 3.
8. Podpora je omezena maximálními částkami stanovenými v příloze II.
Podpora v rámci tohoto opatření nesmí být poskytnuta na závazky, na něž se vztahuje opatření týkající se ekologického zemědělství.
9. Podporu lze za účelem zachování a udržitelného využívání a rozvoje genetických zdrojů v zemědělství poskytovat na operace, na něž se nevztahují ustanovení odstavců 1 až 8. Tyto závazky mohou provádět jiní příjemci než ti, kteří jsou uvedeni v odstavci 2.
10. S cílem zajistit, aby agroenvironmentálně-klimatické závazky byly definovány v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o:
a)
podmínky, jež se vztahují na závazky týkající se extenzifikace chovu hospodářských zvířat;
b)
podmínky, jež se vztahují na závazky týkající se chovu místních plemen, jejichž chov je ohrožen, nebo na ochranu genetických zdrojů rostlin ohrožených genetickou erozí; a
c)
vymezení způsobilých operací podle odstavce 9.
11. Aby se vyloučilo dvojí financování, jak je uvedeno ve druhém pododstavci odstavce 6, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o stanovení metody výpočtu, která se má použít, i v případě rovnocenných opatření podle článku 43 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 29
Ekologické zemědělství
1. Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje na hektar zemědělské plochy zemědělcům nebo skupinám zemědělců, kteří se dobrovolně zaváží k přechodu na postupy a způsoby ekologického zemědělství či k zachování těchto postupů a způsobů vymezených v nařízení (ES) č. 834/2007 a kteří jsou aktivními zemědělci ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Podpora se poskytuje pouze na závazky přesahující rámec příslušných závazných norem stanovených podle hlavy VI kapitoly I nařízení (EU) č. 1306/2013, příslušných kritérií a minimálních činností stanovených podle čl. 4 odst. 1 písm. c) bodů ii) a iii) nařízení (EU) č. PD/2013, příslušných minimálních požadavků, jež se týkají používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, a dalších příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátním právem. Všechny tyto požadavky jsou určeny v programu.
3. Závazky v rámci tohoto opatření se přijímají na období od pěti do sedmi let. Je-li podpora poskytnuta pro přechod na ekologické zemědělství, mohou členské státy určit kratší počáteční období, které odpovídá období přechodu. Je-li podpora poskytnuta na zachování ekologického zemědělství, mohou členské státy ve svých programech rozvoje venkova povolit prodloužení o jeden rok po uplynutí počátečního období. U nových závazků týkajících se zachování, které přímo navazují na závazky vykonané během počátečního období, mohou členské státy ve svých programech rozvoje venkova určit období kratší.
4. Platby se poskytují ročně a v plné výši či částečně kompenzují dodatečné náklady a ušlé příjmy příjemců podpory v důsledku přijatých závazků. V případě potřeby mohou krýt rovněž transakční náklady až do výše 20 % podpory vyplacené na závazky. Jsou-li závazky přijaty skupinami zemědělců, činí maximální výše 30 %.
Při výpočtu plateb podle prvního pododstavce odečtou členské státy částku nezbytnou k tomu, aby se vyloučilo dvojí financování postupů podle článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013.
5. Podpora je omezena maximálními částkami stanovenými v příloze II.
6. S cílem zajistit vyloučení dvojího financování, jak je uvedeno ve druhém pododstavci odstavce 4, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o stanovení metody výpočtu, která se má použít.
Článek 30
Platby v rámci sítě Natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě
1. Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje ročně na hektar zemědělské plochy nebo na hektar lesa s cílem poskytnout příjemcům kompenzaci za dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku znevýhodnění v dotyčných oblastech v souvislosti s prováděním směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES a rámcové směrnice o vodě.
Při výpočtu podpory podle tohoto opatření odečtou členské státy částku nezbytnou k tomu, aby se vyloučilo dvojí financování postupů podle článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Podpora se poskytuje zemědělcům a soukromým držitelům lesů a sdružením soukromých držitelů lesů. V řádně odůvodněných případech může být poskytnuta rovněž jiným uživatelům půdy.
3. Podpora pro zemědělce související se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES se poskytuje pouze ve vztahu ke znevýhodněním vyplývajícím z požadavků přesahujících rámec dobrého zemědělského a environmentálního stavu podle článku 94 a přílohy II nařízení Rady (EU) č. 1306/2013 a příslušných kritérií a minimálních činností stanovených podle čl. 4 odst. 1 písm. c) bodů ii) a iii) nařízení (EU) č. 1307/2013.
4. Podpora pro zemědělce související s rámcovou směrnicí o vodě se poskytuje pouze ve vztahu ke zvláštním požadavkům, které:
a)
byly zavedeny rámcovou směrnicí o vodě, jsou v souladu s programy opatření v rámci plánů povodí za účelem dosažení cílů uvedené směrnice v oblasti ochrany životního prostředí a přesahují rámec opatření nezbytných k provádění dalších právních předpisů Unie na ochranu vod;
b)
jdou nad rámec povinných požadavků na hospodaření a dobrého zemědělského a environmentálního stavu podle hlavy VI kapitoly I nařízení (EU) č. 1306/2013 a příslušných kritérií a minimálních činností stanovených podle čl. 4 odst. 1 písm. c) bodů ii) a iii) nařízení (EU) č. 1307/2013;
c)
jdou nad rámec úrovně ochrany stanovené v právu Unie, která existovala v době přijetí rámcové směrnice o vodě, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 9 uvedené směrnice, a
d)
ukládají významné změny způsobu využití půdy nebo významná omezení postupů zemědělského hospodaření, jež mají za následek značnou ztrátu příjmů.
5. Požadavky uvedené v odstavcích 3 a 4 jsou určeny v programu.
6. Pro platby jsou způsobilé tyto oblasti:
a)
zemědělské a lesní oblasti v rámci sítě Natura 2000 vymezené podle směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)
jiné vymezené chráněné přírodní oblasti s environmentálními omezeními platnými pro zemědělské činnosti nebo lesy, které přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS, pokud tyto oblasti na jeden program rozvoje venkova nepřekročí 5 % oblastí určených v rámci sítě Natura 2000, na které se vztahuje jeho územní působnost;
c)
zemědělské oblasti zahrnuté v plánech povodí podle rámcové směrnice o vodě.
7. Podpora je omezena maximálními částkami stanovenými v příloze II.
8. S cílem zajistit vyloučení dvojího financování, jak je uvedeno ve druhém pododstavci odstavce 1, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o stanovení metody výpočtu, která se má použít.
Článek 31
Platby pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními
1. Platby pro zemědělce v horských oblastech a jiných oblastech s přírodními či jinými zvláštními omezeními se poskytují ročně na hektar zemědělské plochy s cílem poskytnout zemědělcům plnou nebo částečnou kompenzaci za dodatečné náklady a ušlé příjmy v souvislosti s omezeními zemědělské produkce v dotyčné oblasti.
Dodatečné náklady a ušlé příjmy se vypočítají v porovnání s oblastmi, jež nejsou postiženy přírodními či jinými zvláštními omezeními, s přihlédnutím k platbám podle hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Při výpočtu dodatečných nákladů a ušlých příjmů mohou členské státy v řádně odůvodněných případech diferencovat výši platby, aby zohlednily:
-
závažnost zjištěného trvalého omezení, jež ovlivňuje zemědělskou činnost;
-
zemědělský systém.
2. Platby se poskytují zemědělcům, kteří se zaváží provozovat zemědělskou činnost v oblastech určených podle článku 32 a kteří jsou aktivními zemědělci ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Platby se stanovují v rozmezí mezi minimální a maximální částkou stanovenou v příloze II. Tyto platby mohou být v řádně odůvodněných případech zvýšeny s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musejí být v programech rozvoje venkova zdůvodněny.
4. Členské státy zajistí postupné snižování plateb po překročení určité prahové úrovně plochy jednotlivých podniků, která bude vymezena v programu, s výjimkou případů, kdy podpora zahrnuje pouze minimální platbu na hektar ročně v souladu s přílohou II.
Členské státy mohou v případě právnické osoby nebo skupiny fyzických či právnických osob uplatnit snižování plateb na úrovni členů těchto právnických osob nebo skupin, pokud:
a)
vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby jednotliví členové měli práva a povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi jednotlivých zemědělců, kteří jsou v postavení vedoucího daného zemědělského podniku, zejména pokud jde o jejich hospodářské, sociální a daňové postavení, a
b)
tito jednotliví členové přispěli k posílení zemědělských struktur daných právnických osob nebo skupin.
5. Kromě plateb podle odstavce 2 mohou členské státy v období mezi rokem 2014 a 2020 poskytovat platby v rámci tohoto opatření příjemcům v oblastech, které byly podle čl. 36 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 1698/2005 způsobilé v programovém období 2007-2013. Příjemcům v oblastech, které již nejsou na základě nového vymezení podle čl. 32 odst. 3 nadále způsobilé, se tyto platby postupně snižují, a to v průběhu období čtyř let. Toto období počíná dnem, kdy bylo vymezení podle čl. 32 odst. 3 dokončeno, a nejpozději v roce 2018. Platby začínají na úrovni nejvýše 80 % průměrné platby stanovené v programu pro programové období 2007-2013 podle čl. 36 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a končí na úrovni nejvýše 20 % nejpozději v roce 2020. Jakmile výše platby v důsledku uplatňování postupného snižování částky dosáhne 25 EUR, může členský stát pokračovat ve vyplácení plateb na této úrovni až do skončení období postupného ukončování.
Po dokončení vymezení obdrží příjemci v oblastech, které jsou i nadále způsobilé, platby v rámci tohoto opatření v plné výši.
Článek 32
Vymezení oblastí s přírodními a jinými zvláštními omezeními
1. Členské státy vymezí na základě odstavců 2, 3 a 4 oblasti způsobilé pro platby podle článku 31 v rámci těchto kategorií:
a)
horské oblasti;
b)
jiné než horské oblasti, které čelí značným přírodním omezením; a
c)
ostatní oblasti postižené zvláštními omezeními.
2. Aby byly horské oblasti způsobilé pro platby podle článku 31, musí se vyznačovat značným omezením možností využití půdy a znatelným zvýšením produkčních nákladů:
a)
z důvodu velmi náročných klimatických podmínek daných nadmořskou výškou, v jejichž důsledku je podstatně zkráceno vegetační období;
b)
v nižších nadmořských výškách z důvodu existence převážně velmi svažitých oblastí, ve kterých nelze využít mechanizace nebo které vyžadují použití velmi nákladného zvláštního vybavení, nebo z obou důvodů, pokud omezení vyplývající z každého faktoru zvlášť je sice méně závažné, ale jejich kombinací vzniká stejné omezení.
Oblasti severně od 62. rovnoběžky a určité přilehlé oblasti se považují za horské oblasti.
3. Aby byly jiné než horské oblasti způsobilé pro platby podle článku 31, považují se tyto oblasti za oblasti s významnými přírodními omezeními, pokud alespoň 60 % zemědělské plochy splňuje alespoň jedno z kritérií uvedených v příloze III na úrovni uvedené prahové hodnoty.
Splnění těchto podmínek se zajistí na úrovni místních správních jednotek (úroveň LAU 2) nebo na úrovni jasně vymezené územní jednotky, která zahrnuje jednu konkrétní a souvislou zeměpisnou oblast, kterou lze hospodářsky a administrativně vymezit.
Při vymezování oblastí, jichž se týká tento odstavec, provedou členské státy doladění na základě objektivních kritérií s cílem vyloučit oblasti, v nichž byla doložena významná přírodní omezení uvedená v prvním pododstavci, která však byla překonána prostřednictvím investic nebo hospodářské činnosti nebo díky doložené běžné úrodnosti půdy, nebo v nichž metody produkce či zemědělské systémy nahradily ztrátu příjmů nebo dodatečné náklady uvedené v čl. 31 odst. 1.
4. Jiné oblasti než oblasti uvedené v odstavcích 2 a 3 jsou způsobilé pro platby podle článku 31, jsou-li postiženy zvláštními omezeními a pokud je nezbytné, aby se v nich pokračovalo v obhospodařování půdy s cílem zachovat nebo zlepšit životní prostředí, zachovat venkovskou krajinu a turistický potenciál oblasti nebo chránit pobřežní pásmo.
Oblasti postižené zvláštními omezeními zahrnují zemědělské oblasti, v nichž existují podobné přirozené podmínky produkce, a jejichž celkový rozsah nepřekračuje 10 % rozlohy dotyčného členského státu.
Pro platby podle tohoto odstavce mohou být navíc způsobilé oblasti, kde:
-
minimálně 60 % zemědělské plochy splňuje alespoň dvě z kritérií uvedených v příloze III, každé v rozmezí maximálně 20 % uvedené prahové hodnoty, nebo
-
minimálně 60 % zemědělské plochy tvoří oblasti, které splňují alespoň jedno z kritérií uvedených v příloze III na úrovni uvedené prahové hodnoty, a oblasti, které splňují alespoň dvě kritéria uvedená v příloze III, každé v rozmezí maximálně 20 % uvedené prahové hodnoty.
Splnění těchto podmínek se zajistí na úrovni LAU 2 nebo na úrovni jasně vymezené územní jednotky, která zahrnuje jednu konkrétní a souvislou zeměpisnou oblast, již lze hospodářsky a administrativně vymezit. Při vymezování oblastí, na něž se vztahuje tento pododstavec, provedou členské státy doladění, jak je uvedeno v čl. 32 odst. 3. Oblasti považované za způsobilé podle tohoto pododstavce se zohlední při výpočtu 10 % hranice uvedené ve druhém pododstavci.
První pododstavec se nevztahuje na členské státy, jejichž celé území je považováno za oblast se zvláštními nevýhodami podle nařízení (ES) č. 1698/2005 a (ES) č. 1257/1999.
5. Členské státy ke svým programům rozvoje venkova připojí:
a)
stávající nebo pozměněné vymezení podle odstavců 2 a 4;
b)
nové vymezení oblastí uvedených v odstavci 3.
Článek 33
Dobré životní podmínky zvířat
1. Platby na podporu dobrých životních podmínek zvířat v rámci tohoto opatření se poskytují zemědělcům, kteří se dobrovolně zaváží k provádění operací sestávajících z jednoho nebo více závazků týkajících se dobrých životních podmínek zvířat a kteří jsou aktivními zemědělci ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Platby na podporu dobrých životních podmínek zvířat se vztahují pouze na závazky přesahující rámec příslušných závazných norem stanovených podle hlavy VI kapitoly I nařízení (EU) č. 1306/2013 a dalších příslušných závazných požadavků. Tyto příslušné požadavky se určí v programu.
Uvedené závazky se přijímají na období jednoho roku až sedmi let s možností obnovení.
3. Platby se poskytují ročně a v plné výši či částečně kompenzují dodatečné náklady a ušlé příjmy zemědělců vyplývající z přijatého závazku. V případě potřeby mohou krýt rovněž transakční náklady až do výše 20 % podpory vyplacené na závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat.
Podpora je omezena maximální částkou stanovenou v příloze II.
4. S cílem zajistit, aby závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat byly v souladu s obecnou politikou Unie v této oblasti, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o vymezení oblastí, v nichž mají závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat zajistit vyšší úroveň produkčních metod.
Článek 34
Lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochrana lesů
1. Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje na hektar lesa veřejným a soukromým držitelům lesů a jiným soukromoprávním a veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením, kteří se dobrovolně zaváží k provádění operací sestávajících z jednoho nebo více lesnicko-environmentálních a klimatických závazků. V případě lesů vlastněných státem může být podpora udělena pouze v případě, že subjekt využívající tento les je soukromý subjekt nebo obec.
Pro lesnické podniky nad určitou velikost, kterou ve svých programech rozvoje venkova určí členské státy, se podpora podle odstavce 1 podmíní předložením příslušných informací pocházejících z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů vymezeným ministerskou konferencí o ochraně lesů v Evropě z roku 1993.
2. Platby se vztahují pouze na závazky, které jdou nad rámec příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátním lesním zákonem či jinými příslušnými vnitrostátními právními předpisy. Všechny tyto požadavky jsou určeny v programu.
Závazky se přijímají na období od pěti do sedmi let. V nezbytných a řádně odůvodněných případech však mohou členské státy ve svých programech rozvoje venkova stanovit u určitých druhů závazků období delší.
3. Platby kompenzují v plné výši či částečně dodatečné náklady a ušlé příjmy příjemců podpory v důsledku přijatých závazků. V případě potřeby mohou krýt rovněž transakční náklady až do výše 20 % podpory vyplacené na lesnicko-environmentální závazky. Podpora je omezena maximální částkou stanovenou v příloze II.
V řádně odůvodněných případech lze pro operace týkající se zachování životního prostředí poskytnout v případě závazků, že stromy a lesy nebudou nadále využívány k obchodním účelům, podporu formou paušální sazby nebo jednorázové platby na jednotku, která se vypočte na základě vzniklých dodatečných nákladů a ušlých příjmů.
4. Podporu lze poskytnout veřejným a soukromým subjektům za účelem ochrany a podpory lesních genetických zdrojů na operace, na něž se nevztahují odstavce 1, 2 a 3.
5. Pro zajištění účinného využívání rozpočtových zdrojů EZFRV je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o druhy operací způsobilé pro podporu podle odstavce 4 tohoto článku.
Článek 35
Spolupráce
1. Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje s cílem prosazovat formy spolupráce za účasti nejméně dvou subjektů, a to zejména:
a)
přístupy spočívající ve spolupráci mezi různými subjekty působícími v odvětví zemědělství, v odvětví lesnictví a v potravinovém řetězci v Unii a dalšími subjekty, které přispívají k dosažení cílů a priorit politiky rozvoje venkova, včetně seskupení producentů, družstev a mezioborových organizací;
b)
vytváření klastrů a sítí;
c)
zřizování a fungování operačních skupin v rámci EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti, jak je uvedeno v článku 56.
2. Spolupráce podle odstavce 1 se týká zejména:
a)
pilotních projektů;
b)
vývoje nových produktů, postupů, procesů a technologií v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví;
c)
spolupráce mezi malými hospodářskými subjekty při organizování společných pracovních procesů a sdílení zařízení a zdrojů a pro rozvoj služeb cestovního ruchu vztahujících se k venkovské turistice nebo jejich uvádění na trh;
d)
horizontální a vertikální spolupráce mezi účastníky dodavatelského řetězce k vytvoření a rozvoji krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů;
e)
propagačních činností v místním kontextu, které souvisí s rozvojem krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů;
f)
společných akcí prováděných s cílem zmírnit změnu klimatu nebo přizpůsobit se této změně;
g)
společných přístupů k projektům v oblasti ochrany životního prostředí a stávajícím environmentálním postupům; včetně účinného hospodaření s vodou, využívání energie z obnovitelných zdrojů a ochrany zemědělské krajiny;
h)
horizontální a vertikální spolupráce mezi subjekty v dodavatelském řetězci v rámci udržitelného zajišťování biomasy pro použití v procesech výroby potravin a energie a průmyslových procesech;
i)
provádění strategií místního rozvoje, kromě strategií vymezených v čl. 2 odst. 19 nařízení (EU) č. 1303/2013, které se zabývají jednou či více prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova, zejména ze strany jiných skupin veřejných a soukromých partnerů, než jsou skupiny vymezené v čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013;
j)
vypracovávání lesních hospodářských plánů nebo rovnocenných nástrojů;
k)
diverzifikace zemědělských činností do činností v oblasti zdravotní péče, sociální integrace, zemědělství podporovaného komunitou a vzdělávání v oblasti životního prostředí a potravin.
3. Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje pouze nově vytvořeným klastrům a sítím a klastrům a sítím, jež zahajují činnost, která je pro ně nová.
Podpora pro operace podle odst. 2 písm. a) a b) může být poskytnuta rovněž jednotlivým účastníkům, je-li tato možnost stanovena v programu rozvoje venkova.
4. Zajistí se šíření výsledků pilotních projektů podle odst. 2 písm. a) a operací podle odst. 2 písm. b) prováděných jednotlivými účastníky, jak stanoví odstavec 3.
5. Pro podporu v rámci tohoto opatření jsou způsobilé tyto náklady související s formami spolupráce uvedenými v odstavci 1:
a)
náklady na studie týkající se dotyčné oblasti, studie proveditelnosti a vypracování podnikatelského plánu nebo lesního hospodářského plánu či rovnocenného nástroje nebo jiné strategie místního rozvoje, než je uvedeno v článku 33 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
náklady na oživení dotyčné oblasti v zájmu zajištění proveditelnosti společného územního projektu nebo projektu, který má provést operační skupina EIP v oblasti produktivity a udržitelnosti zemědělství stanovená v článku 56. V případě klastrů se může oživení týkat rovněž organizace odborné přípravy, vytváření sítí mezi členy a přijímání nových členů;
c)
provozní náklady na spolupráci;
d)
přímé náklady na konkrétní projekty spojené s prováděním podnikatelského plánu, plánu ochrany životního prostředí, lesního hospodářského plánu nebo jakéhokoli rovnocenného nástroje, jiné strategie místního rozvoje, než je uvedeno v článku 33 nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo přímé náklady jiných opatření zaměřených na inovace, včetně testování;
e)
náklady na propagační činnosti.
6. Je-li prováděn podnikatelský plán, plán ochrany životního prostředí, lesní hospodářský plán nebo jakýkoli rovnocenný nástroj nebo strategie rozvoje, mohou členské státy poskytnout podporu buď jako celkovou částku pokrývající náklady na spolupráci a náklady na prováděné projekty, nebo uhradit pouze náklady na spolupráci a k provedení projektů využít finanční prostředky z jiných opatření či jiných fondů Unie.
Pokud se podpora vyplácí jako celková částka a na prováděný projekt se vztahuje jiné opatření tohoto nařízení, uplatní se příslušná maximální částka nebo míra podpory.
7. Pro podporu je způsobilá rovněž spolupráce mezi subjekty nacházejícími se v různých regionech či členských státech.
8. Podpora je omezena na dobu nejvýše sedmi let s výjimkou společných environmentálních opatření v řádně odůvodněných případech.
9. Spolupráci v rámci tohoto opatření lze kombinovat s projekty podporovanými na témže území z jiných fondů Unie než EZFRV. Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace tohoto opatření s jinými nástroji podpory členských států nebo Unie.
10. Pro zajištění účinného využívání rozpočtových zdrojů EZFRV je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o další upřesnění charakteristik pilotních projektů, klastrů, sítí, krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů, jež budou způsobilé pro podporu, jakož i podmínek pro poskytování podpory druhům operací uvedených v odstavci 2 tohoto článku.
Článek 36
Řízení rizik
1. Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje:
a)
finanční příspěvky na pojistné k pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin proti hospodářským ztrátám způsobeným zemědělcům v důsledku nepříznivých klimatických jevů, nákaz zvířat nebo chorob rostlin, napadení škůdci nebo ekologické havárie;
b)
finanční příspěvky do vzájemných fondů k vyplacení finančních kompenzací zemědělcům za hospodářské ztráty způsobené v důsledku nepříznivých klimatických jevů, vypuknutí nákazy zvířat či choroby rostlin, napadení škůdci nebo v důsledku ekologické havárie;
c)
nástroj ke stabilizaci příjmu ve formě finančních příspěvků do vzájemných fondů k poskytování kompenzací zemědělcům v důsledku výrazného poklesu jejich příjmů.
2. Pro účely tohoto článku se „zemědělcem“ rozumí aktivní zemědělec ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Pro účely odst. 1 písm. b) a c) se „vzájemným fondem“ rozumí systém akreditovaný členským státem v souladu s jeho vnitrostátním právem, který umožňuje zemědělcům, kteří jsou jeho členy, aby se pojistili, přičemž kompenzace se poskytuje uvedeným zemědělcům za hospodářské ztráty způsobené v důsledku nepříznivých klimatických jevů nebo vypuknutí nákazy zvířat či choroby rostlin nebo napadení škůdci nebo v důsledku ekologické havárie nebo v důsledku výrazného poklesu jejich příjmů.
4. Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace tohoto opatření s jinými nástroji podpory na úrovni členských států nebo Unie nebo se systémy soukromého pojištění.
5. Pro zajištění účinného využívání rozpočtových zdrojů EZFRV je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o minimální a maximální doby trvání komerčních půjček pro vzájemné fondy podle čl. 38 odst. 3 písm. b) a čl. 39 odst. 4.
Do 31. prosince 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku.
Článek 37
Pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin
1. Podpora podle čl. 36 odst. 1 písm. a) se poskytuje pouze na pojistné smlouvy, které zahrnují ztráty způsobené v důsledku nepříznivého klimatického jevu nebo nákazy zvířat či choroby rostlin nebo napadení škůdci či ekologické havárie nebo opatření přijatého v souladu se směrnicí 2000/29/ES za účelem eradikace nebo zabránění dalšímu šíření choroby rostlin nebo škůdce, které zničí více než 30 % průměrné roční produkce zemědělce za období předcházejících tří let nebo tříletého průměru stanoveného na základě období předcházejících pěti let, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota. K výpočtu roční produkce zemědělce lze použít ukazatele. Použitá metoda výpočtu umožní určit skutečnou ztrátu jednotlivých zemědělců v daném roce.
Hodnocení rozsahu vzniklé ztráty může být přizpůsobeno specifickým rysům každého druhu produktu a použijí se k tomu:
a)
biologické ukazatele (množství ztráty biomasy) nebo odpovídající ukazatele ztráty výnosu zjištěné na úrovni zemědělského podniku, na místní, regionální či vnitrostátní úrovni, nebo
b)
ukazatele počasí (včetně množství srážek a teploty) zjištěné na místní, regionální či vnitrostátní úrovni.
2. Výskyt nepříznivého klimatického jevu nebo nákazy zvířat či choroby rostlin nebo napadení škůdci nebo ekologické havárie musí formálně uznat příslušný orgán dotyčného členského státu.
Členské státy mohou případně předem stanovit kritéria, na jejichž základě se bude mít za to, že došlo k formálnímu uznání.
3. Pokud jde o nákazy zvířat, finanční kompenzaci podle čl. 36 odst. 1 písm. a) lze poskytnout pouze v případě nákaz uvedených na seznamu nákaz zvířat vypracovaném Světovou organizací pro zdraví zvířat nebo v příloze rozhodnutí 2009/470/ES.
4. Pojistné plnění představuje maximálně kompenzaci za celkové náklady spojené s nahrazením ztrát podle čl. 36 odst. 1 písm. a) a nevyžaduje ani neurčuje druh nebo množství budoucí produkce.
Členské státy mohou omezit částku pojistného, na které lze poskytnout podporu, použitím příslušných stropů.
5. Podpora je omezena maximální částkou stanovenou v příloze II.
Článek 38
Vzájemné fondy pro nepříznivé klimatické jevy, nákazy zvířat a choroby rostlin, napadení škůdci a ekologické havárie
1. Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu, musí:
a)
být akreditován příslušným orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)
mít transparentní politiku, pokud jde o platby do fondu a výběry z fondu;
c)
mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti za vzniklé dluhy.
2. Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pro poskytování kompenzace zemědělcům a jejich způsobilost v případě krize, jakož i pro správu a dohled nad dodržováním těchto pravidel. Členské státy zajistí, že se v podmínkách fondu stanoví sankce pro případy nedbalosti ze strany zemědělce.
Výskyt havárií podle čl. 36 odst. 1 písm. b) musí formálně uznat příslušný orgán dotyčného členského státu.
3. Finanční příspěvky uvedené v čl. 36 odst. 1 písm. b) se mohou vztahovat pouze na:
a)
správní náklady na zřízení vzájemného fondu, přičemž jsou rozloženy na maximálně tři roky a postupně se snižují;
b)
částky vyplacené vzájemným fondem jako finanční kompenzace zemědělcům. Finanční příspěvky mohou navíc souviset s úroky z komerčních půjček sjednaných vzájemným fondem za účelem vyplacení finanční kompenzace zemědělcům v případě krize.
Podpora podle čl. 36 odst. 1 písm. b) se poskytuje pouze na krytí ztrát vzniklých v důsledku výskytu nepříznivých klimatických jevů, vypuknutí nákazy zvířat či choroby rostlin, napadení škůdci nebo v důsledku opatření přijatého v souladu se směrnicí 2000/29/ES za účelem eradikace nebo zabránění dalšímu šíření choroby rostlin nebo škůdce nebo v důsledku ekologické havárie, které zničí více než 30 % průměrné roční produkce zemědělce za období předcházejících tří let nebo tříletého průměru stanoveného na základě období předcházejících pěti let, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota. K výpočtu roční produkce zemědělce lze použít ukazatele. Použitá metoda výpočtu umožní určit skutečnou ztrátu jednotlivých zemědělců v daném roce.
Do počátečního základního kapitálu se nesmí přispívat z veřejných prostředků.
4. Pokud jde o nákazy zvířat, finanční kompenzaci podle čl. 36 odst. 1 písm. b) lze poskytnout v případě nákaz uvedených na seznamu nákaz zvířat vypracovaném Světovou organizací pro zdraví zvířat nebo v příloze rozhodnutí 2009/470/ES.
5. Podpora je omezena maximální mírou podpory stanovenou v příloze II.
Členské státy mohou omezit náklady, které jsou způsobilé pro podporu, použitím:
a)
stropů pro každý fond;
b)
přiměřených stropů na jednotku.
Článek 39
Nástroj ke stabilizaci příjmu
1. Podpora podle čl. 36 odst. 1 písm. c) se poskytuje pouze tehdy, překročí-li pokles příjmů 30 % průměrného ročního příjmu zemědělce v předcházejícím období tří let nebo tříletý průměr stanovený na základě předcházejícího období pěti let, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota. Pro účely čl. 36 odst. 1 písm. c) se příjmem rozumí součet výnosů, které zemědělec získá na trhu, včetně jakékoli formy veřejné podpory, po odečtení nákladů na vstupy. Platby vyplacené zemědělcům vzájemným fondem kompenzují méně než 70 % ušlého příjmu v roce, kdy producentovi vznikne na obdržení této pomoci nárok.
2. Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu, musí:
a)
být akreditován příslušným orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)
mít transparentní politiku, pokud jde o platby do fondu a výběry z fondu;
c)
mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti za vzniklé dluhy.
3. Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pro poskytování kompenzace zemědělcům v případě krize, jakož i pro správu a dohled nad dodržováním těchto pravidel. Členské státy zajistí, že se v podmínkách fondu stanoví sankce pro případy nedbalosti ze strany zemědělce.
4. Finanční příspěvky uvedené v čl. 36 odst. 1 písm. c) se mohou vztahovat pouze na:
a)
správní náklady na zřízení vzájemného fondu, přičemž jsou rozloženy na maximálně tři roky a postupně se snižují;
b)
částky vyplacené vzájemným fondem jako finanční kompenzace zemědělcům. Finanční příspěvky mohou navíc souviset s úroky z komerčních půjček sjednaných vzájemným fondem za účelem vyplacení finanční kompenzace zemědělcům v případě krize. Do počátečního základního kapitálu se nesmí přispívat z veřejných prostředků.
5. Podpora je omezena maximální částkou stanovenou v příloze II.
Článek 40
Financování doplňkových vnitrostátních přímých plateb v Chorvatsku
1. Podporu lze poskytnout zemědělcům způsobilým pro doplňkové vnitrostátní přímé platby podle článku 19 nařízení (EU) č. 1307/2013. Podmínky stanovené v uvedeném článku se rovněž použijí na podporu poskytovanou podle tohoto článku.
2. Podpora poskytovaná zemědělci pro roky 2014, 2015 a 2016 nepřesáhne rozdíl mezi:
a)
výší přímých plateb použitelnou v Chorvatsku pro dotčený rok v souladu s článkem 17 nařízení (EU) č. 1307/2013; a
b)
45 % odpovídající výše přímých plateb použitelné od roku 2022.
3. Příspěvek Unie k podpoře poskytované podle tohoto článku v Chorvatsku pro roky 2014, 2015 a 2016 nepřesáhne 20 % jejího celkového ročního příspěvku z EZFRV.
4. Míra příspěvku z EZFRV v rámci příplatků k přímým platbám nepřesáhne 80 %.
Článek 41
Pravidla týkající se provádění opatření
Komise přijme prováděcí akty stanovující pravidla pro provádění opatření uvedených v tomto oddíle, pokud jde o:
a)
postupy pro výběr orgánů nebo subjektů poskytujících poradenské služby pro zemědělství a lesnictví a řídicí a pomocné služby pro zemědělství a postupné snižování podpory v rámci opatření týkajícího se poradenských služeb podle článku 15;
b)
posouzení ze strany členského státu, které se týká pokroku dosaženého s ohledem na podnikatelský plán, možnosti plateb a způsoby přístupu k jiným opatřením pro mladé zemědělce v rámci opatření týkajícího se rozvoje zemědělských podniků a podnikatelské činnosti podle článku 19;
c)
převod na jiné jednotky, než jsou jednotky použité v příloze II, a přepočítací koeficienty pro zvířata na dobytčí jednotky v rámci opatření uvedených v článcích 28, 29, 33 a 34;
d)
možnost použít standardní předpoklady dodatečných nákladů a ušlých příjmů v rámci opatření uvedených v článcích 28 až 31, 33 a 34 a kritérií pro jejich výpočet;
e)
výpočet výše podpory, je-li operace způsobilá pro podporu v rámci více než jednoho opatření.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v článku 84.
INICIATIVA LEADER
Článek 42
Místní akční skupiny LEADER
1. Kromě úkolů uvedených v článku 34 nařízení (EU) č. 1303/2013 mohou místní akční skupiny vykonávat rovněž další úkoly, které jim svěří řídící orgán nebo platební agentura.
2. Místní akční skupiny mohou příslušnou platební agenturu požádat o vyplacení zálohy, je-li tato možnost stanovena v programu rozvoje venkova. Výše záloh nesmí překročit 50 % veřejné podpory na provozní náklady a oživení území.
Článek 43
„Startovací balíček LEADER“
Podpora iniciativy LEADER v oblasti místního rozvoje může rovněž zahrnovat „startovací balíček LEADER“ pro místní společenství, která v programovém období 2007-2013 iniciativu LEADER neprováděla. Tento balíček je určen na podporu budování kapacit a malých pilotních projektů. Podpora v rámci startovacího balíčku LEADER není podmíněna předložením strategie místního rozvoje související s iniciativou LEADER.
Článek 44
Činnosti spolupráce v rámci iniciativy LEADER
1. Podpora uvedená v čl. 35 odst.1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 se poskytuje na:
a)
projekty založené na spolupráci v rámci členského státu (spolupráce mezi územními celky) nebo projekty založené na spolupráci mezi územními celky v několika členských státech nebo s územními celky ve třetích zemích (nadnárodní spolupráce);
b)
předběžnou technickou podporu pro projekty založené na spolupráci mezi územními celky a nadnárodní spolupráci pod podmínkou, že jsou místní akční skupiny schopny prokázat, že plánují provedení konkrétního projektu.
2. Kromě jiných místních akčních skupin může být partnerem místní akční skupiny v rámci EZFRV:
a)
skupina místních veřejných a soukromých partnerů na venkovském území, která provádí strategii místního rozvoje v rámci Unie či mimo ni;
b)
skupina místních veřejných a soukromých partnerů na jiném než venkovském území, která provádí strategii místního rozvoje.
3. Pokud projekty založené na spolupráci nebudou vybrány místními akčními skupinami, zavedou členské státy systém průběžného předkládání projektů.
Nejpozději do dvou let ode dne schválení programů rozvoje venkova zveřejní členské státy celostátní nebo regionální administrativní postupy pro výběr projektů založených na nadnárodní spolupráci a seznam způsobilých výdajů.
Projekty založené na spolupráci schválí příslušný orgán nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení žádosti o projekt.
4. Členské státy sdělí Komisi schválené projekty založené na nadnárodní spolupráci.
KAPITOLA II
Společná ustanovení pro více opatření
Článek 45
Investice
1. Aby byly investiční operace způsobilé pro podporu z EZFRV, musí jim předcházet posouzení očekávaného vlivu na životní prostředí v souladu s právem vztahujícím se na tento druh investic, budou-li mít investice pravděpodobně negativní dopady na životní prostředí.
2. Výdaje způsobilé pro podporu z EZFRV jsou omezeny na:
a)
výstavbu, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku;
b)
nákup, včetně nákupu na leasing, nových strojů a vybavení až do tržní hodnoty aktiva;
c)
obecné náklady spojené s výdaji podle písmen a) a b), jako jsou odměny architektům a inženýrům a poplatky za konzultace, odměny týkající se poradenství v otázkách environmentální a hospodářské udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti. Náklady na studie proveditelnosti zůstávají způsobilé i v případě, že na základě jejich výsledků nebyly provedeny výdaje podle písmen a) a b);
d)
tyto nehmotné investice: získání nebo vývoj počítačového programového vybavení a získání patentových práv, licencí, autorských práv, ochranných známek;
e)
náklady na zpracování lesních hospodářských plánů a jejich rovnocenných nástrojů.
3. Nákup zemědělských produkčních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování není v případě zemědělských investic způsobilý pro investiční podporu. V případě obnovy potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními katastrofami nebo katastrofickými událostmi v souladu s čl. 18 odst. 1 písm. b) však mohou být výdaje na nákup zvířat způsobilým výdajem.
4. Příjemci podpory, která souvisí s investicemi, mohou příslušné platební agentury požádat o vyplacení zálohy až do výše 50 % veřejné podpory související s investicemi, je-li tato možnost obsažena v programu rozvoje venkova.
5. Způsobilým výdajem může být pracovní kapitál, který je doplňkový a souvisí s novou investicí v odvětví zemědělství nebo lesnictví, na niž je vyplácena podpora z EZFRV prostřednictvím finančního nástroje zřízeného v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto způsobilé výdaje podle tohoto odstavce nepřesáhnou 30 % celkové částky způsobilých výdajů pro danou investici. Příslušná žádost musí být řádně odůvodněna.
6. S cílem zohlednit zvláštnosti jednotlivých druhů investic je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, který stanoví podmínky, za nichž lze ostatní náklady spojené s leasingovými smlouvami nebo s použitým zařízením považovat za způsobilé, a který vymezuje typy infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, které mají být způsobilé pro podporu.
Článek 46
Investice do zavlažování
1. Aniž by byl dotčen článek 45 tohoto nařízení, považují se v případě zavlažování nových a stávajících zavlažovaných ploch za způsobilé výdaje pouze investice, které splňují podmínky podle tohoto článku.
2. Plán povodí požadovaný podle rámcové směrnice o vodě se oznámí Komisi pro celou oblast, v níž mají být investice vynaloženy, jakož i pro jakoukoli jinou oblast, jejíž životní prostředí může být investicí ovlivněno. Opatření, která se v souladu s článkem 11 rámcové směrnice o vodě používají v rámci plánu povodí a která jsou relevantní pro odvětví zemědělství, musí být upřesněna v příslušném programu opatření.
3. Musí být zavedeno nebo v rámci investic je třeba zavést měření vody umožňující měřit spotřebu vody na úrovni investic, které jsou předmětem podpory.
4. Investice do vylepšení existujícího zavlažovacího zařízení nebo prvku zavlažovacího systému jsou způsobilé pouze v případě, že posouzení ex-ante vede k závěru, že podle technických parametrů stávajícího zařízení nebo systému lze dosáhnout úspory vody minimálně mezi 5 % a 25 %.
Pokud dané investice ovlivňují útvary podzemních nebo povrchových vod, jejichž stav byl v příslušném plánu povodí označen za méně než dobrý z důvodů souvisejících s množstvím vody:
a)
tyto investice musejí zajistit skutečné snížení spotřeby vody na úrovni těchto investic ve výši alespoň 50 % potenciální úspory vody, která byla díky nim umožněna;
b)
v případě investic v rámci jednoho zemědělského podniku, musejí tyto investice rovněž vést ke snížení celkové spotřeby vody tohoto podniku ve výši alespoň 50 % potenciální úspory vody, která byla díky této úrovni investic umožněna. Voda, kterou podnik prodá, je součástí celkové spotřeby vody podniku.
Žádná z podmínek v odstavci 4 se nevztahuje na investice do existujících zařízení, které ovlivňují pouze energetickou účinnost, nebo na investice k výstavbě nádrže, ani na investice za účelem používání recyklované vody, které nemají vliv na útvary podzemní či povrchové vody.
5. Investice, které vedou k čistému zvětšení zavlažované plochy a mají vliv na daný útvar podzemních nebo povrchových vod, jsou způsobilé pouze pokud:
a)
stav tohoto vodního úvaru nebyl v příslušném plánu povodí označen za méně než dobrý z důvodů souvisejících s množstvím vody; a
b)
z environmentální analýzy vyplývá, že investice nemají žádný významný nepříznivý dopad na životní prostředí; tuto analýzu dopadu na životní prostředí provede, nebo schválí příslušný orgán a může se rovněž týkat skupin podniků.
Pro účely určení čistého zvětšení zavlažované plochy lze za zavlažované plochy považovat plochy, které zavlažované nejsou, ale na nichž bylo v nedávné minulosti používáno zavlažovací zařízení, jak se stanoví a odůvodní v příslušném programu.
6. Odchylně od odst. 5 písm. a) mohou být investice, které vedou k čistému zvětšení zavlažované plochy zemědělského podniku, nadále způsobilé, pokud:
a)
jsou spojené s investicemi do stávajícího zavlažovacího zařízení nebo prvku zavlažovacího systému, v jejichž případě posouzení ex ante vede k závěru, že podle technických parametrů stávajícího zařízení nebo systému lze dosáhnout úspory vody minimálně mezi 5 % a 25 %, a
b)
investice zajistí účinné snížení spotřeby vody, na úrovni investic jako celku, minimálně 50 % případné úspory vody, kterou by umožnily investice do stávajícího zavlažovacího zařízení nebo prvku systému.
Odchylně se mimoto nepoužije podmínka podle odst. 5 písm. a) na investice do instalace nového zavlažovacího zařízení zásobovaného vodou ze stávající nádrže schválené příslušnými orgány před 31. říjnem 2013, pokud jsou splněny tyto podmínky:
-
daná nádrž je zanesena v příslušném plánu povodí a vztahují se na ni omezující požadavky stanovené v čl. 11 odst. 3 písm. e) rámcové směrnice o vodě;
-
dne 31. října 2013 platil buď maximální limit pro celkové odběry z nádrže nebo minimální požadovaný průtok ve vodních útvarech ovlivněných používáním dané nádrže;
-
tento maximální limit nebo minimální požadovaný průtok jsou v souladu s podmínkami stanovenými v článku 4 rámcové směrnice o vodě; a
-
dané investice nevedou k odběrům nad rámec maximálního limitu platného dne 31. října 2013 ani k poklesu průtoku v ovlivněných vodních útvarech pod minimální požadovanou úroveň platnou dne 31. října 2013.
Článek 47
Pravidla pro platby na plochu
1. Počet hektarů, na něž se vztahuje závazek podle článků 28, 29 a 34, se může v jednotlivých letech lišit, pokud:
a)
je tato možnost stanovena v programu rozvoje venkova;
b)
se dotyčný závazek nevztahuje na vytyčené parcely; a
c)
není ohroženo dosažení cíle závazku.
2. Je-li celý pozemek nebo část pozemku, na nějž se vztahuje závazek, nebo celý podnik převeden na jinou osobu během období uvedeného závazku, může tento závazek nebo jeho část odpovídající převedenému pozemku převzít pro zbytek období tato jiná osoba, nebo může tento závazek skončit, a za období, během něhož byl závazek účinný, se nepožaduje vrácení poskytnuté podpory.
3. Není-li příjemce schopen nadále plnit dané závazky, protože podnik nebo jeho část je předmětem nového rozdělení pozemků nebo veřejných pozemkových úprav nebo pozemkových úprav schválených příslušnými orgány veřejné správy, přijmou členské státy opatření nezbytná k tomu, aby bylo možno závazky přizpůsobit nové situaci podniku. Pokud se taková úprava ukáže jako nemožná, závazek skončí a za období, během něhož byl závazek účinný, se nepožaduje vrácení poskytnuté podpory.
4. Vrácení poskytnuté podpory se nepožaduje v případech vyšší moci a za výjimečných okolností podle článku 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
5. Odstavec 2, s ohledem na případy převodu celého podniku, a odstavec 4 se použijí rovněž na závazky podle článku 33.
6. Pro zajištění účinného provádění opatření souvisejících s plochou a zabezpečení finančních zájmů Unie je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, které stanoví podmínky vztahující se na změnu nebo úpravu závazků v rámci opatření uvedených v článcích 28, 29, 33 a 34 a vymezí ostatní případy, kdy se vrácení poskytnuté podpory nepožaduje.
Článek 48
Ustanovení o přezkumu
Pro operace provedené podle článků 28, 29, 33 a 34 se stanoví ustanovení o přezkumu, aby se zajistilo jejich přizpůsobení v případě změny příslušných závazných norem, požadavků nebo povinností stanovených v uvedených článcích, jejichž rámec mají přijaté závazky přesáhnout. Toto ustanovení o přezkumu se vztahuje rovněž na úpravy nezbytné s cílem zamezit dvojímu financování postupů uvedených v článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013 v případě změn těchto postupů.
Operace provedené podle článků 28, 29, 33 a 34, které přesahují stávající programové období, obsahují ustanovení o přezkumu, které umožňuje jejich přizpůsobení právnímu rámci následujícího programového období.
Pokud se taková úprava ukáže pro příjemce jako nepřijatelná, závazek skončí a za období, během něhož byl závazek účinný, se nepožaduje vrácení poskytnuté podpory.
Článek 49
Výběr operací
1. Aniž je dotčen čl. 30 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, řídící orgán programu rozvoje venkova stanoví po konzultaci s monitorovacím výborem kritéria pro výběr operací. Kritéria pro výběr mají zajistit rovné zacházení se žadateli, lepší využívání finančních zdrojů a zacílení opatření v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova. Při stanovení a uplatňování kritérií výběru se v souvislosti s rozsahem operace přihlíží k zásadě proporcionality.
2. Orgán členského státu, který odpovídá za výběr operací, zajistí, aby operace, s výjimkou těch, které jsou prováděny podle článků 28 až 31, 33 až 34 a 36 až 39, byly vybírány v souladu s kritérii pro výběr uvedenými v odstavci 1 a transparentním a náležitě zdokumentovaným postupem.
3. Příjemci mohou být případně vybíráni na základě výzev k předkládání návrhů při uplatnění kritérií hospodářské a environmentální účinnosti.
Článek 50
Vymezení venkovských oblastí
Pro účely tohoto nařízení vymezí řídící orgán „venkovskou oblast“ na úrovni programu. Členské státy mohou v řádně odůvodněných případech stanovit takovou definici pro opatření nebo druh operace.
KAPITOLA III
Technická pomoc a vytváření sítí
Článek 51
Financování technické pomoci
1. V souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. 1306/2013 může EZFRV z podnětu Komise nebo jejím jménem využít až 0,25 % svých ročních přidělených prostředků na financování úkolů uvedených v článku 58 nařízení (EU) č. 1303/2013 nařízení o společných ustanoveních], včetně nákladů na zřízení a fungování Evropské sítě pro rozvoj venkova uvedené v článku 52 a sítě EIP uvedené v článku 53.
EZFRV může financovat rovněž opatření stanovená v čl. 41 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (25) ve vztahu k údajům a symbolům režimů jakosti v Unii.
Tyto akce se provádějí v souladu s článkem 58 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (26) a veškerými dalšími ustanoveními uvedeného nařízení a prováděcích předpisů, které se týkají tohoto způsobu plnění rozpočtu.
2. Z podnětu členských států mohou být až 4 % z celkové částky v rámci každého programu rozvoje venkova vyhrazena na úkoly uvedené v článku 59 nařízení (ES) č. 1303/2013 a na náklady související s přípravnými pracemi k vymezení oblastí s přírodními či jinými zvláštními omezeními podle článku 32..
Pro podporu podle tohoto odstavce nejsou způsobilé náklady související s certifikačním subjektem uvedeným v článku 9 nařízení (EU) č. 1306/2013.
V rámci 4 % limitu se vyhradí určitá částka na zřízení a fungování celostátní sítě pro venkov uvedené v článku 54.
3. V případě programů rozvoje venkova zahrnujících méně rozvinuté regiony i ostatní regiony lze míru příspěvku z EZFRV na technickou pomoc podle čl. 59 odst. 3 stanovit při zohlednění převládajícího typu regionů, podle jejich počtu, v rámci daného programu.
Článek 52
Evropská síť pro rozvoj venkova
1. V souladu s čl. 51 odst. 1 se zřizuje Evropská síť pro rozvoj venkova s cílem propojit na úrovni Unie sítě, organizace a správní orgány členských států činné v oblasti rozvoje venkova.
2. Cílem propojování prostřednictvím Evropské sítě pro rozvoj venkova je:
a)
zvýšit zapojení všech zúčastněných subjektů, zejména subjektů v oblasti zemědělství a lesnictví a dalších stran v oblasti rozvoje venkova, do provádění politiky rozvoje venkova;
b)
zvýšit kvalitu programů rozvoje venkova;
c)
zastávat úlohu při informování širší veřejnosti o přínosech politiky rozvoje venkova;
d)
podpořit hodnocení programů rozvoje venkova.
3. Úkolem sítě je:
a)
shromažďovat, analyzovat a šířit informace o opatřeních v oblasti rozvoje venkova;
b)
poskytovat podporu v souvislosti s hodnotícími procesy a shromažďováním a správou údajů;
c)
na úrovni Unie shromažďovat, upevňovat a šířit osvědčené postupy v oblasti rozvoje venkova, včetně postupů týkajících se metod a nástrojů hodnocení;
d)
zřizovat a provozovat tematické skupiny nebo workshopy s cílem usnadnit výměnu odborných poznatků a podporovat provádění, monitorování a další rozvoj politiky rozvoje venkova;
e)
poskytovat informace o vývoji ve venkovských oblastech v Unii a ve třetích zemích;
f)
na úrovni Unie pořádat setkání a semináře pro subjekty, které se aktivně podílejí na rozvoji venkova;
g)
podporovat vnitrostátní sítě a iniciativy pro nadnárodní spolupráci a výměnu informací o opatřeních a výměnu zkušeností v oblasti rozvoje venkova se sítěmi ve třetích zemích;
h)
v případě místních akčních skupin:
i)
vytvářet synergie s činnostmi vykonávanými na celostátní nebo regionální úrovni či na obou úrovních příslušnými sítěmi, pokud jde o opatření v oblasti budování kapacit a výměnu zkušeností; a
ii)
spolupracovat se subjekty zajišťujícími vytváření sítí a poskytujícími technickou pomoc pro místní rozvoj, jež byly zřízeny EFRV, ESF a Evropským námořním a rybářským fondem, pokud jde o jejich činnosti v oblasti místního rozvoje a nadnárodní spolupráce.
4. Komise přijme prováděcí akty stanovující organizační strukturu a způsob fungování Evropské sítě pro rozvoj venkova. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 84.
Článek 53
Síť evropského inovačního partnerství EIP
1. V souladu s čl. 51 odst. 1 se zřizuje síť EIP s cílem podporovat EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti podle článku 55. Tato síť umožní propojení operačních skupin, poradenských služeb a výzkumných pracovníků.
2. Cílem sítě EIP je:
a)
usnadnit výměnu odborných poznatků a osvědčených postupů;
b)
navázat dialog mezi zemědělci a výzkumnou obcí a usnadnit začlenění všech zúčastněných stran do procesu výměny poznatků.
3. Úkolem sítě EIP je:
a)
zajišťovat funkce asistenční služby a poskytovat hlavním subjektům informace o EIP;
b)
podporovat zřizování operačních skupin a poskytovat informace o možnostech, jež skýtají politiky Unie;
c)
usnadňovat vytváření klastrových iniciativ a pilotních nebo demonstračních projektů, které se mohou mimo jiné týkat těchto záležitostí:
i)
zvýšení zemědělské produktivity, hospodářské životaschopnosti, udržitelnosti, účinnosti v oblasti výstupů a zdrojů,
ii)
inovací na podporu biohospodářství,
iii)
biologické rozmanitosti, ekosystémových služeb, funkčnosti půdy a udržitelného hospodaření s vodou,
iv)
inovačních produktů a služeb pro integrovaný dodavatelský řetězec,
v)
otevření nových příležitostí v oblasti produktů a trhů pro prvovýrobce,
vi)
jakosti a bezpečnosti potravin a zdravého životního stylu,
vii)
omezení posklizňových ztrát a plýtvání potravinami;
d)
shromažďovat a šířit informace v oblasti EIP, včetně výsledků výzkumu a nových technologií, které jsou důležité pro inovace a výměnu poznatků a výměnu se třetími zeměmi v oblasti inovací.
4. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví organizační strukturu a způsob fungování sítě EIP. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 84.
Článek 54
Celostátní síť pro venkov
1. Každý členský stát zřídí celostátní síť pro venkov, která seskupuje organizace a správní orgány podílející se na rozvoji venkova. Součástí celostátní sítě pro venkov je rovněž partnerství uvedené v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Členské státy s regionálními programy mohou předložit ke schválení konkrétní program pro zřízení a provoz své celostátní sítě pro venkov.
2. Cílem propojování prostřednictvím celostátní sítě pro venkov je:
a)
zvýšit zapojení zúčastněných stran do provádění politiky rozvoje venkova;
b)
zvýšit kvalitu provádění programů rozvoje venkova;
c)
informovat širší veřejnost a potenciální příjemce o politice rozvoje venkova a o možnostech financování;
d)
podpořit inovace v zemědělství, produkci potravin, lesnictví a venkovských oblastech.
3. Podpora z EZFRV podle čl. 51 odst. 3 se použije:
a)
na struktury potřebné pro provoz sítě;
b)
na přípravu a provádění akčního plánu, který zahrnuje alespoň tyto prvky:
i)
činnosti týkající se shromažďování příkladů projektů, které zahrnují všechny priority programů rozvoje venkova,
ii)
činnosti týkající se usnadnění tematických a analytických výměn mezi stranami zúčastněnými na rozvoji venkova, sdílení a šíření výsledků,
iii)
činnosti týkající se poskytování odborné přípravy a vytváření sítí pro místní akční skupiny a zejména technické pomoci pro spolupráci mezi územními celky a nadnárodní spolupráci, usnadnění spolupráce mezi místními akčními skupinami a hledání partnerů pro opatření uvedené v článku 35,
iv)
činnosti týkající se zajištění činností v oblasti vytváření sítí pro poradce a služeb na podporu inovací;
v)
činnosti týkající se sdílení a šíření výsledků monitorování a hodnocení,
vi)
komunikační plán zahrnující propagaci a informování o programu rozvoje venkova po dohodě s řídícími orgány a informační a komunikační činnosti zaměřené na širší veřejnost;
vii)
činnosti týkající se účasti na činnostech Evropské sítě pro rozvoj venkova a přispění k těmto činnostem.
4. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví pravidla pro zřizování a fungování celostátních sítí pro venkov a obsah konkrétních programů uvedených v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 84.
HLAVA IV
EIP V OBLASTI ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKTIVITY A UDRŽITELNOSTI
Článek 55
Cíle
1. EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti:
a)
podporuje zemědělské a lesnické odvětví, které účinně využívá zdroje, je hospodářsky životaschopné, produktivní, konkurenceschopné a s nízkými emisemi, šetrné a odolné vůči klimatu, směřuje k systémům ekologické zemědělské produkce a funguje v souladu se základními přírodními zdroji, na nichž zemědělské a lesní hospodaření závisí;
b)
pomáhá zajistit stálé a udržitelné dodávky stávajících i nových potravin, krmiv a biomateriálů;
c)
zlepšuje procesy umožňující zachování životního prostředí, přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování této změny;
d)
buduje mosty mezi poznatky špičkového výzkumu a špičkovými technologiemi a zemědělci, uživateli lesů, venkovskými komunitami, podniky, nevládními organizacemi a poradenskými službami.
2. EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti usiluje o dosažení těchto cílů prostřednictvím:
a)
vytváření přidané hodnoty lepším propojováním výzkumu a zemědělské praxe a pobídek k širšímu využívání dostupných inovativních opatření;
b)
podpory rychlejšího a širšího zavádění inovativních řešení do praxe; a
c)
informování vědecké obce o potřebách zemědělské praxe v oblasti výzkumu.
3. EZFRV přispívá k cílům EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti prostřednictvím podpory poskytované v souladu s článkem 35 operačním skupinám v rámci sítě EIP uvedené v článku 56 a síti EIP uvedené v článku 53.
Článek 56
Operační skupiny
1. Operační skupiny EIP jsou součástí EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti. Zřizují je zúčastněné subjekty, jako jsou zemědělci, výzkumní pracovníci, poradci a podniky působící v zemědělství a potravinářství, jež jsou důležité pro dosažení cílů EIP.
2. Operační skupiny EIP stanoví vnitřní postupy zajišťující transparentnost jejich činnosti a rozhodování a předcházení střetu zájmů.
3. Členské státy v rámci svých programů rozhodnou, v jakém rozsahu budou operační skupiny podporovat.
Článek 57
Úkoly operačních skupin
1. Operační skupiny EIP vypracují plán, který obsahuje:
a)
popis inovativního projektu, jenž má být vypracován, ověřen, upraven nebo proveden;
b)
popis očekávaných výsledků a přispění k cíli EIP spočívajícímu ve zvýšení produktivity a zlepšení udržitelného řízení zdrojů.
2. Při provádění svých inovativních projektů operační skupiny:
a)
rozhodují o vypracování a provádění inovativních akcí; a
b)
provádějí inovativní akce prostřednictvím opatření financovaných z programů rozvoje venkova.
3. Operační skupiny šíří výsledky svého projektu, zejména prostřednictvím sítě EIP.
HLAVA V
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 58
Prostředky a jejich rozdělování
1. Aniž jsou dotčeny odstavce 5, 6 a 7 tohoto článku, celková výše podpory Unie pro rozvoj venkova podle tohoto nařízení na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 činí 84 936 milionů EUR v cenách roku 2011 v souladu s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
2. Na technickou pomoc Komisi podle čl. 51 odst. 1 se použije 0,25 % prostředků uvedených v odstavci 1.
3. Pro účely programování a následného začlenění do souhrnného rozpočtu Unie jsou částky uvedené v odstavci 1 indexovány sazbou 2 % ročně.
4. Roční rozpis částek uvedených v odstavci 1 podle jednotlivých členských států po odečtení částky uvedené v odstavci 2 je uveden v příloze I.
5. Finanční prostředky převedené členským státem podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 se odečtou od částek přidělených tomuto členskému státu v souladu s odstavcem 4.
6. Do ročního rozpisu uvedeného v odstavci 4 se zahrnou rovněž finanční prostředky převedené do EZFRV při použití čl. 7 odst. 2 a čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a finanční prostředky převedené do EZFRV při použití článků 10b a 136 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (27) pro kalendářní rok 2013 musí být rovněž zahrnuty do ročního rozpisu částek uvedeného v odstavci 4.
7. S cílem zohlednit vývoj související s ročním rozpisem uvedeným v odstavci 4, včetně převodů podle odstavců 5 a 6, provést technické úpravy beze změny celkových přidělených částek nebo zohlednit jakékoli jiné změny stanovené legislativním aktem po přijetí tohoto nařízení je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83, pokud jde o přezkum stropů uvedených v příloze I.
8. Pro účely přidělení výkonnostní rezervy uvedené v čl. 22 odst. 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 se k částkám uvedeným v článku 20 nařízení (EU) č. 1306/2013 připočtou dostupné účelově vázané příjmy vybrané v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EZFRV. Tyto dostupné účelové příjmy se přidělí členským státům poměrným dílem k jejich podílu celkové výše podpory z EZFRV.
Článek 59
Příspěvky z fondu
1. V rozhodnutí, kterým se schvaluje program rozvoje venkova, je stanoven maximální příspěvek z EZFRV pro tento program. V rozhodnutí jsou v případě potřeby jednoznačně stanoveny prostředky přidělené méně rozvinutým regionům.
2. Příspěvek z EZFRV se vypočítává na základě částky způsobilých veřejných výdajů.
3. V programech rozvoje venkova je stanovena jediná sazba příspěvku z EZFRV, která se vztahuje na všechna opatření. Pro méně rozvinuté regiony, nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři ve smyslu nařízení (EHS) č. 2019/93, jakož i pro přechodové regiony, se případně stanoví zvláštní sazba příspěvku z EZFRV. Maximální sazba příspěvku z EZFRV činí:
a)
85 % způsobilých veřejných výdajů v méně rozvinutých regionech, nejvzdálenějších regionech a na menších ostrovech v Egejském moři ve smyslu nařízení (EHS) č. 2019/93;
b)
75 % způsobilých veřejných výdajů pro všechny regiony, jejichž HDP na obyvatele byl v období 2007 až 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 pro dané referenční období, avšak jejichž HDP na obyvatele je vyšší než 75 % průměru HDP EU-27;
c)
63 % způsobilých veřejných výdajů pro přechodové regiony, jiné než uvedené v písmeni b) tohoto odstavce;
d)
53 % způsobilých veřejných výdajů v ostatních regionech.
Minimální sazba příspěvku z EZFRV činí 20 %.
4. Odchylně od odstavce 3 maximální příspěvek z EZFRV:
a)
činí 80 % u opatření uvedených v článcích 14, 27 a 35, u místního rozvoje v rámci iniciativy LEADER uvedeného v článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013 a u operací podle čl. 19 odst. 1 písm. a) bodu i). Tato sazba se v případě programů pro méně rozvinuté regiony, nejvzdálenější regiony, menší ostrovy v Egejském moři ve smyslu nařízení (EHS) č. 2019/93 a pro přechodové regiony uvedené v odst. 3 písm. b) a c) může zvýšit až do maximální výše 90 %;
b)
činí 75 % pro operace přispívající k cílům v oblasti životního prostředí a zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně podle článků 17, čl. 21 odst. 1 písm. a) a b), článků 28,29,30,31 a 34;
c)
činí 100 % pro finanční nástroje na úrovni Unie uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení č. 1303/2013;
d)
je shodný se sazbou příspěvku pro dané opatření zvýšenou o 10 dodatečných procentních bodů pro příspěvky na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení č. 1303/2013;
e)
činí 100 % pro operace financované z finančních prostředků převedených do EZFRV při použití čl. 7 odst. 2 a čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013;
f)
činí 100 % v případě částky ve výši 500 milionů EUR v cenách roku 2011 přidělené Portugalsku a v případě částky ve výši 7 milionů EUR v cenách roku 2011 přidělené Kypru, a to pod podmínkou, že těmto členským státům je poskytována finanční pomoc v souladu s články 136 a 143 Smlouvy o fungování EU ke dni 1. ledna 2014 nebo po tomto datu, až do roku 2016, kdy se použití tohoto ustanovení znovu posoudí;
g)
v případě členských států, kterým je ke dni 1. ledna 2014 nebo po tomto datu poskytována finanční pomoc v souladu s články 136 a 143 Smlouvy o fungování EU, se může u výdajů, jež mají být těmito členskými státy uhrazeny v prvních dvou letech provádění programu rozvoje venkova, zvýšit sazba příspěvku z EZFRV vyplývající z použití čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 nejvýše o dalších 10 procentních bodů do maximální výše 95 %. Sazba příspěvku z EZFRV použitelná bez uplatnění této výjimky však musí být dodržena u celkových veřejných výdajů vynaložených v průběhu programového období.
5. Nejméně 5 % a v případě Chorvatska 2,5 % z celkového příspěvku z EZFRV na program rozvoje venkova je vyhrazeno pro iniciativu LEADER.
6. Nejméně 30 % z celkového příspěvku z EZFRV na program rozvoje venkova se vyhradí na opatření podle článku 17 pro investice související se životním prostředím a klimatem, článků 21, 28, 29 a 30 s výjimkou plateb souvisejících s rámcovou směrnicí o vodě, článků 31, 32 a 34.
První pododstavec se nevztahuje na nejvzdálenější regiony a zámořská území členských států.
7. Předkládá-li členský stát celostátní program i soubor regionálních programů, odstavce 5 a 6 se nevztahují na celostátní program. Příspěvek z EZFRV na celostátní program se zohlední pro účely výpočtu procentního podílu uvedeného v odstavcích 5 a 6 pro každý z regionálních programů v poměru k podílu daného regionálního programu na celostátním příspěvku.
8. Výdaje spolufinancované z EZFRV nesmějí být současně spolufinancovány formou příspěvků ze strukturálních fondů, z Fondu soudržnosti nebo jiného finančního nástroje Unie.
9. Veřejné výdaje na podporu podniků musejí být v souladu s omezeními výše podpory stanovenými pro státní podporu, pokud toto nařízení nestanoví jinak.
Článek 60
Způsobilost výdajů
1. Odchylně od čl.65 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013 mohou programy rozvoje venkova v případě mimořádných opatření v důsledku přírodních katastrof stanovit, že výdaje spojené se změnami programu mohou být způsobilé ode dne, kdy došlo k přírodní katastrofě.
2. Výdaje jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV pouze tehdy, pokud byly vynaloženy na operace, o nichž rozhodl řídící orgán daného programu nebo o nichž bylo rozhodnuto z jeho pověření, a to v souladu s výběrovými kritérii uvedenými v článku 49.
S výjimkou obecných nákladů vymezených v čl. 45 odst. 2 písm. c) se s ohledem na investiční operace v rámci opatření spadajících do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU za způsobilé považují pouze výdaje, jež vznikly po předložení žádosti příslušnému orgánu.
Členské státy mohou ve svých programech stanovit, že způsobilé jsou pouze výdaje, které vznikly po schválení žádosti o podporu příslušným orgánem.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na čl. 51 odst. 1 a 2.
4. Platby prováděné příjemci musí být doloženy fakturami a doklady o platbě. Není-li to možné, musí být platby doloženy dokumenty majícími stejnou důkazní hodnotu, s výjimkou forem podpory podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 61
Způsobilé výdaje
1. Pokud se podpora podle tohoto nařízení vztahuje na provozní náklady, jsou způsobilé tyto druhy nákladů:
a)
provozní náklady;
b)
personální náklady;
c)
náklady na odbornou přípravu;
d)
náklady související se vztahy s veřejností;
e)
finanční náklady;
f)
náklady na vytváření sítí.
2. Studie jsou způsobilým výdajem pouze tehdy, jsou-li spojeny s konkrétní operací v rámci programu nebo se specifickými cíli programu.
3. Příspěvky v podobě věcného plnění ve formě poskytnutí prací, zboží, služeb, pozemků a nemovitostí, za něž nebyla provedena platba v hotovosti doložená fakturami nebo dokumenty se stejnou důkazní hodnotou, mohou být způsobilé pro podporu, jsou-li splněny podmínky článku 69 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 62
Ověřitelnost a kontrolovatelnost opatření
1. Členské státy zajistí, aby všechna opatření v oblasti rozvoje venkova, která zamýšlejí provést, byla ověřitelná a kontrolovatelná. Za tímto účelem provede řídící orgán a platební agentura každého programu rozvoje venkova posouzení ex ante týkající se ověřitelnosti a kontrolovatelnosti opatření, jež mají být zahrnuta do programu rozvoje venkova. Řídící orgán a platební agentura posuzují ověřitelnost a kontrolovatelnost opatření i v průběhu provádění programu rozvoje venkova. Posouzení ex ante a posuzování během období provádění přihlíží k výsledkům kontrol v předchozím a stávajícím programovém období. Je-li při posouzení zjištěno, že nejsou dodrženy požadavky týkající se ověřitelnosti a kontrolovatelnosti, dotyčná opatření se odpovídajícím způsobem upraví.
2. Je-li podpora poskytnuta na základě standardních nákladů nebo dodatečných nákladů a ušlých příjmů, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty přiměřené a přesné a aby byly tyto částky stanoveny předem na základě spravedlivého, nestranného a ověřitelného výpočtu. Za tímto účelem subjekt, který je funkčně nezávislý na orgánech odpovědných za provádění programu a který má potřebné odborné znalosti, provede výpočet nebo potvrdí přiměřenost a přesnost výpočtů. Součást programu rozvoje venkova tvoří prohlášení potvrzující přiměřenost a přesnost výpočtů.
Článek 63
Zálohy
1. Vyplacení záloh je podmíněno poskytnutím bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 100 % částky zálohy. Pokud jde o veřejné příjemce, zálohy se vyplácejí obcím, regionálním orgánům a jejich sdružením, jakož i veřejnoprávním subjektům.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce se považuje facilita poskytnutá veřejným subjektem jako záruka za předpokladu, že se tento subjekt zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, není-li prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
2. Záruka se může uvolnit, jakmile příslušná platební agentura stanoví, že výše skutečných výdajů odpovídající veřejnému příspěvku na operaci přesahuje výši zálohy.
HLAVA VI
ŘÍZENÍ, KONTROLA A PROPAGACE
Článek 64
Úkoly Komise
K zajištění řádného finančního řízení v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU v rámci sdíleného řízení provádí Komise opatření a kontroly stanovené v nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 65
Úkoly členských států
1. Členské státy přijmou veškeré právní a správní předpisy v souladu s čl. 58 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 k zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie.
2. Členské státy pro každý program rozvoje venkova určí:
a)
řídící orgán, jehož úkolem je dotyčný program řídit a jímž může být veřejný nebo soukromý subjekt působící na celostátní nebo regionální úrovni nebo přímo členský stát, pokud tento úkol vykonává sám;
b)
akreditovanou platební agenturu ve smyslu článku 7 nařízení (EU) č. 1306/2013;
c)
certifikační subjekt ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1306/2013.
3. Členské státy zajistí, aby byl pro každý program rozvoje venkova zřízen odpovídající systém řízení a kontroly, který zaručí, že funkce řídícího orgánu a ostatních subjektů budou jasně vymezeny a odděleny. Členské státy odpovídají za zajištění účinného fungování systémů během celého programového období.
4. Členské státy jednoznačně stanoví úkoly řídícího orgánu, platební agentury a místních akčních skupin v rámci iniciativy LEADER, pokud jde o uplatňování kritérií způsobilosti a výběrových kritérií a postupů pro výběr projektů.
Článek 66
Řídící orgán
1. Řídící orgán odpovídá za účinné, účelné a správné řízení a provádění programu, a zejména:
a)
zajišťuje existenci vhodného a bezpečného elektronického systému pro záznam, uchovávání, správu a vykazování statistických údajů o programu a jeho provádění, které jsou zapotřebí pro účely monitorování a hodnocení, a zejména informací potřebných ke sledování pokroku na základě stanovených cílů a priorit;
b)
k 31. lednu a 31. říjnu v každém roce programu předkládá Komisi příslušné údaje ukazatelů pro operace vybrané k financování, včetně informací souvisejících s výstupy a finančními ukazateli;
c)
zajišťuje, aby příjemci a jiné subjekty podílející se na provádění operací:
i)
byli seznámeni se svými povinnostmi vyplývajícími z poskytnuté podpory a aby pro všechny transakce související s operací používali buď oddělený účetní systém, nebo vhodný účetní kód,
ii)
si byli vědomi požadavků týkajících se poskytování údajů řídícímu orgánu a zaznamenávání výstupů a výsledků;
d)
zajišťuje, aby hodnocení ex ante uvedené v článku 55 nařízení (EU) č. 1303/2013 nařízení o společných ustanoveních] bylo v souladu se systémem hodnocení a monitorování, a odpovídá za schvalování a předkládání hodnocení Komisi;
e)
zajišťuje, aby byl zaveden plán hodnocení uvedený v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013, aby hodnocení programu ex post uvedené v článku 57 nařízení (EU) č. 1303/2013 bylo provedeno v časových lhůtách stanovených v uvedeném nařízení, a dále zajišťuje soulad těchto hodnocení se systémem monitorování a hodnocení a předkládá je monitorovacímu výboru a Komisi;
f)
poskytuje monitorovacímu výboru informace a dokumenty potřebné k monitorování provádění programu z hlediska jeho konkrétních cílů a priorit;
g)
vypracovává výroční zprávy o pokroku včetně souhrnných monitorovacích tabulek a po schválení monitorovacím výborem je předkládá Komisi;
h)
zajišťuje, aby platební agentura před schválením plateb obdržela všechny potřebné informace, zejména o postupech a veškerých kontrolách prováděných v souvislosti s operacemi vybranými pro financování;
i)
zajišťuje propagaci programu, i prostřednictvím celostátní sítě pro venkov, a to informováním potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování rovnosti žen a mužů a dotčených nevládních organizací, včetně ekologických organizací, o možnostech, které program nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování z programu a rovněž informováním příjemců o příspěvku Unie a široké veřejnosti o úloze, kterou Unie v programu hraje.
2. Členský stát nebo řídící orgán mohou pro řízení a provádění operací v rámci rozvoje venkova určit jeden nebo více zprostředkujících subjektů, včetně místních orgánů, subjektů působících v oblasti regionálního rozvoje nebo nevládních organizací.
Pokud je plněním části těchto úkolů pověřen jiný subjekt, zůstává řídící orgán i nadále plně odpovědný za účinnost a správnost řízení a za provádění těchto úkolů. Řídící orgán zajistí, aby byla přijata náležitá ustanovení, která tomuto jinému subjektu umožní získat veškeré údaje a informace nezbytné k plnění těchto úkolů.
3. Obsahuje-li program rozvoje venkova tematický podprogram podle článku 8, může řídící orgán určit pro řízení a provádění strategie jeden nebo více zprostředkujících subjektů, včetně místních orgánů, místních akčních skupin nebo nevládních organizací. V tomto případě se použije odstavec 2.
Řídící orgán zajistí, aby byly pro účely systému monitorování a hodnocení uvedeného v článku 67 zvlášť určeny operace a výstupy tohoto tematického podprogramu.
4. S výhradou úlohy platebních agentur a dalších subjektů stanovených v nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud má členský stát více než jeden program, je možné stanovit koordinační orgán za účelem zajištění souladu v hospodaření s prostředky a propojení mezi Komisí a vnitrostátními řídícími orgány.
5. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví jednotné podmínky pro uplatňování požadavků týkajících se informování a propagace podle odst. 1 písm. i).
HLAVA VII
MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Zavedení systému monitorování a hodnocení a cíle tohoto systému
Článek 67
Systém monitorování a hodnocení
V souladu s touto hlavou se v rámci spolupráce mezi Komisí a členskými státy vypracuje společný systém monitorování a hodnocení, který Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle článku 84.
Článek 68
Cíle
Cílem systému monitorování a hodnocení je:
a)
prokázat pokrok a dosažené výsledky politiky rozvoje venkova a posoudit dopad, účelnost, účinnost a relevantnost intervencí politiky rozvoje venkova;
b)
přispět k cílenější podpoře pro rozvoj venkova;
c)
podpořit společný vzdělávací proces v souvislosti s monitorováním a hodnocením.
Oddíl 2
Technická ustanovení
Článek 69
Společné ukazatele
1. Za účelem shromažďování údajů na úrovni Unie je v systému monitorování a hodnocení podle článku 67 uveden seznam společných ukazatelů týkajících se výchozí situace a rovněž finančního plnění, výstupů, výsledků a dopadů programu, které jsou použitelné pro jednotlivé programy.
2. Společné ukazatele vycházejí z dostupných údajů, jsou spojeny se strukturou a cíli rámce politiky rozvoje venkova a umožňují posouzení pokroku, účelnosti a účinnosti provádění politiky na základě cílů na úrovni Unie, jednotlivých členských států a programů. Společné ukazatele dopadu vycházejí z dostupných údajů.
3. Hodnotitel provede kvantifikaci dopadu programu měřeného pomocí ukazatelů dopadu. Na základě důkazů vzešlých z hodnocení SZP, včetně hodnocení programů rozvoje venkova, posoudí Komise s pomocí členských států spojený účinek všech nástrojů SZP.
Článek 70
Elektronický informační systém
1. Klíčové informace o provádění programu, o každé operaci vybrané pro financování a o dokončených operacích, které jsou zapotřebí pro monitorování a hodnocení, včetně klíčových informací o každém příjemci a projektu, se zaznamenávají a uchovávají elektronickými prostředky.
Článek 71
Poskytování informací
Příjemci podpory v rámci opatření v oblasti rozvoje venkova a místní akční skupiny se zaváží, že řídícímu orgánu nebo určeným hodnotitelům či jiným subjektům pověřeným vykonáváním funkcí jejich jménem poskytnou veškeré informace, které jsou potřebné k monitorování a hodnocení programu, zejména ve vztahu k plnění stanovených cílů a priorit.
KAPITOLA II
Monitorování
Článek 72
Postupy monitorování
1. Řídící orgán a monitorovací výbor podle článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorují kvalitu provádění programu.
2. Řídící orgán a monitorovací výbor monitorují každý program rozvoje venkova pomocí finančních ukazatelů a ukazatelů souvisejících s výstupy a výsledky.
Článek 73
Monitorovací výbor
Členské státy s regionálními programy mohou zřídit celostátní monitorovací výbor za účelem koordinace provádění těchto programů ve vztahu k celostátnímu rámci a čerpání finančních prostředků.
Článek 74
Úkoly monitorovacího výboru
Monitorovací výbor se přesvědčí o plnění programu rozvoje venkova a o účinnosti jeho provádění. Za tím účelem monitorovací výbor kromě funkcí uvedených v článku 49 nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
je konzultován a vydává stanovisko ke kritériím pro výběr financovaných operací do čtyř měsíců od vydání rozhodnutí o schválení programu, přičemž tato kritéria výběru se upravují podle potřeb programování;
b)
přezkoumává činnosti a výstupy spojené s pokrokem při provádění plánu hodnocení programu;
c)
přezkoumává zejména opatření v rámci programu týkající se plnění předběžných podmínek, která spadají do působnosti řídícího orgánu, a je informován o opatřeních týkajících se plnění dalších předběžných podmínek;
d)
účastní se práce celostátní sítě pro venkov za účelem výměny informací o provádění programu; a
e)
projednává a schvaluje výroční zprávy o provádění před jejich odesláním Komisi.
Článek 75
Výroční zpráva o provádění
1. Do 30. června 2016 a do 30. června každého následujícího roku až do roku 2024 včetně předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění programu rozvoje venkova v předchozím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.
2. Kromě splnění požadavků uvedených v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahují výroční zprávy o provádění mimo jiné informace o finančních závazcích a výdajích pro jednotlivá opatření a shrnutí činností provedených ve vztahu k plánu hodnocení.
3. Kromě splnění požadavků uvedených v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahuje výroční zpráva o provádění předložená v roce 2017 rovněž popis provádění všech podprogramů v rámci programu.
4. Kromě splnění požadavků uvedených v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahuje výroční zpráva o provádění předložená v roce 2019 rovněž popis provádění všech podprogramů v rámci programu a posouzení pokroku dosaženého při zajišťování integrovaného přístupu k používání EZFRV a jiných finančních nástrojů EU na podporu územního rozvoje venkovských oblastí, včetně využití strategií místního rozvoje.
5. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví pravidla týkající se předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 84.
KAPITOLA III
Hodnocení
Článek 76
Obecná ustanovení
1. Komise může přijmout prováděcí akty upřesňující prvky, které mají být obsaženy v hodnocení ex ante a hodnocení ex post uvedeném v článcích 55 a 57 nařízení (EU) č. 1303/2013, a stanovující minimální požadavky na plán hodnocení uvedený v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 84.
2. Členské státy zajistí, aby hodnocení byla v souladu se společným přístupem k hodnocení dohodnutým podle článku 67, organizují získávání a shromažďování potřebných údajů a předkládají hodnotitelům různé informace poskytnuté systémem monitorování.
3. Členské státy zpřístupní hodnotící zprávy na internetu a Komise na svých internetových stránkách.
Článek 77
Hodnocení ex ante
Členské státy zajistí, aby hodnotitel provádějící hodnocení ex ante byl od časné fáze zapojen do procesu vypracování programu rozvoje venkova, včetně vypracování analýzy uvedené v čl. 8 odst. 1 písm. b), návrhu intervenční logiky programu a stanovení cílů programu.
Článek 78
Hodnocení ex post
V roce 2024 vyhotoví členské státy pro každý ze svých programů rozvoje venkova zprávu o hodnocení ex post. Tuto zprávu předloží Komisi do 31. prosince 2024.
Článek 79
Shrnutí hodnocení
Za vypracování shrnutí zpráv o hodnocení ex ante a hodnocení ex post na úrovni Unie odpovídá Komise.
Shrnutí hodnotících zpráv se provede nejpozději do 31. prosince roku následujícího po předložení příslušných hodnocení.
HLAVA VIII
USTANOVENÍ O HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽI
Článek 80
Pravidla vztahující se na podniky
Poskytuje-li se podpora podle tohoto nařízení formám spolupráce mezi podniky, lze ji poskytnout pouze těm formám spolupráce, které jsou v souladu s pravidly hospodářské soutěže uplatňovanými podle článků 206 až 210 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013.
Článek 81
Státní podpora
1. Není-li v této hlavě stanoveno jinak, použijí se na podporu pro rozvoj venkova poskytovanou členskými státy články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU.
2. Články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU se nepoužijí na platby členských států uskutečněné podle tohoto nařízení a v souladu s ním nebo na doplňkové vnitrostátní financování podle článku 82 v rámci oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.
Článek 82
Doplňkové vnitrostátní financování
Platby uskutečněné členskými státy v souvislosti s operacemi spadajícími do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU, které mají zajistit doplňkové financování na rozvoj venkova, na nějž je poskytována podpora z finančních prostředků Unie kdykoli v průběhu programovacího období, zahrnou členské státy do programu rozvoje venkova v souladu s čl. 8 odst. 1 písm. j) a v případě, že splňují kritéria podle tohoto nařízení, je schvaluje Komise.
HLAVA IX
PRAVOMOCI KOMISE, SPOLEČNÁ USTANOVENÍ A PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA I
Pravomoci Komise
Článek 83
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl.2 odst. 3, čl. 14 odst. 5, čl. 16 odst.5,čl. 19 odst. 8, čl. 22 odst. 3, čl. 28 odst. 10 a 11, čl. 29 odst. 6, čl. 30 odst. 8, čl. 33 odst. 4, čl. 34 odst. 5,čl. 35 odst. 10, čl. 36 odst. 5,čl. 45 odst.6, čl. 47 odst. 6 a článku 89 je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v v čl.2 odst. 3, čl. 14 odst. 5, čl. 16 odst.5,čl. 19 odst. 8, čl. 22 odst. 3, čl. 28 odst. 10 a 11, čl. 29 odst. 6, čl. 30 odst. 8, čl. 33 odst. 4, čl. 34 odst. 5, čl. 35 odst. 10, čl. 36 odst. 5,čl. 45 odst.6, čl. 47 odst. 6 a článku 89 je svěřena Komisi na dobu sedmi let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl.2 odst. 3, čl. 14 odst. 5, čl. 16 odst. 5,čl. 19 odst. 8, čl. 22 odst. 3, čl. 28 odst. 10 a 11, čl. 29 odst. 6, čl. 30 odst. 8, čl. 33 odst. 4, čl. 34 odst. 5,čl. 35 odst. 10, čl. 36 odst. 5, čl. 45 odst.6, čl. 47 odst. 6 a článku 89 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle v čl.2 odst. 3, čl. 14 odst. 5, čl. 16 odst.5, čl. 19 odst. 8, čl. 22 odst. 3, čl. 28 odst. 10 a 11, čl. 29 odst. 6, čl. 30 odst. 8, čl. 33 odst. 4, čl. 34 odst. 5, čl. 35 odst. 10, čl. 36 odst. 5, čl. 45 odst.6, čl. 47 odst. 6 a článku 89 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 84
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor nazvaný „Výbor pro rozvoj venkova“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA II
Společná ustanovení
Článek 85
Výměna informací a dokumentů
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zavede informační systém s cílem umožnit bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a jednotlivými členskými státy. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví pravidla pro fungování tohoto systému. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 84.
2. Komise zajistí, aby existoval vhodný a bezpečný elektronický systém pro záznam, uchovávání a správu hlavních informací a podávání zpráv o monitorování a hodnocení.
Článek 86
Zpracování a ochrana osobních údajů
1. Členské státy a Komise shromažďují osobní údaje za účelem plnění svých závazků týkajících se řízení, kontroly, monitorování a hodnocení podle tohoto nařízení, a zejména závazků uvedených v hlavě VI a VII, a zpracovávají tyto údaje pouze způsobem slučitelným s tímto účelem.
2 Pokud se osobní údaje zpracovávají za účelem monitorování a hodnocení podle hlavy VII za použití bezpečného elektronického systému uvedeného v článku 85, musejí být anonymizovány a zpracovávány pouze v souhrnné podobě.
3. Osobní údaje se zpracovávají v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001. Tyto údaje se především neuchovávají ve formě umožňující identifikaci subjektů údajů po dobu delší, než je nezbytné pro účely, ke kterým byly údaje shromážděny nebo ke kterým jsou dále zpracovávány, se zohledněním minimální doby pro uchovávání údajů stanovené v příslušných právních předpisech členských států a Unie.
4. Členské státy informují dotčené subjekty o tom, že jejich osobní údaje mohou být v souladu s odstavcem 1 zpracovány vnitrostátními orgány a orgány Unie a že v tomto ohledu požívají práv, která jsou stanovena v pravidlech na ochranu údajů obsažených ve směrnici 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001.
5. Články 111 až 114 nařízení (EU) č. 1306/2013 se použijí na tento článek.
Článek 87
Obecná ustanovení SZP
Nařízení (EU) č. 1306/2013 a předpisy přijaté podle uvedeného nařízení se použijí ve vztahu k opatřením stanoveným v tomto nařízení.
KAPITOLA III
Přechodná a závěrečná ustanovení
Článek 88
Nařízení (ES) č. 1698/2005
Nařízení (ES) č. 1698/2005 se zrušuje.
Nařízení (ES) č. 1698/2005 se nadále použije na operace prováděné na základě programů schválených Komisí podle uvedeného nařízení před 1. lednem 2014.
Článek 89
Přechodná ustanovení
K usnadnění přechodu ze systému stanoveného nařízením (ES) č. 1698/2005 na systém stanovený tímto nařízením je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 83,které stanoví podmínky, za nichž může být podpora, kterou Komise schválila podle nařízení (ES) č. 1698/2005, začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a hodnocení ex post. Tyto akty v přenesené pravomoci mohou rovněž stanovit podmínky pro přechod z podpory pro rozvoj venkova pro Chorvatsko podle nařízení (ES) č. 1085/2006 na podporu stanovenou tímto nařízením.
Článek 90
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1305/2013
zo 17. decembra 2013
o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 42 a článok 43 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území“ sa stanovili potenciálne výzvy, ciele a orientácie spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) po roku 2013. Z diskusií o tomto oznámení vyplýva, že SPP by sa s účinnosťou od 1. januára 2014 mala zreformovať. Táto reforma by sa mala vzťahovať na všetky hlavné nástroje SPP vrátane nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (1). Vzhľadom na rozsah reformy je vhodné nariadenie (ES) č. 1698/2005 zrušiť a nahradiť ho novým znením.
(2)
Politika rozvoja vidieka by mala ustanovená s cieľom sprevádzať a dopĺňať priame platby a trhové opatrenia SPP, a tak prispievať k dosahovaniu cieľov tejto politiky stanovených v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Tato politika rozvoja vidieka by mala takisto zahŕňať hlavné politické ciele uvedené v oznámení Komisie z 3. marca 2010 s názvom „Európa 2020 - Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ (ďalej len „stratégia Európa 2020“) a mala by byť v zhode so všeobecnými cieľmi politiky hospodárskej a sociálnej súdržnosti stanovenými v ZFEÚ.
(3)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to rozvoj vidieka, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na prepojenie rozvoja vidieka s inými nástrojmi SPP, na mieru rozdielov medzi rôznymi vidieckymi oblasťami a obmedzené finančné zdroje členských štátov v rozšírenej Únii, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie z dôvodu viacročnej záruky financovania Úniou a sústredením sa na jej priority. Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(4)
Na zabezpečenie udržateľného rozvoja vidieckych oblastí je nevyhnutné zamerať sa na obmedzený počet základných priorít, ktoré sa týkajú prenosu znalostí a inovácie v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vo vidieckych oblastiach, životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov, konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva vo všetkých regiónoch a presadzovanie inovačných poľnohospodárskych technológií a udržateľného obhospodarovania lesov, organizácie potravinového reťazca vrátane spracovania poľnohospodárskych výrobkov a ich uvádzania na trh, dobrých životných podmienok zvierat, riadenia rizík v poľnohospodárstve, obnovy, zachovania a posilnenia ekosystémov, ktoré súvisia s poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom, podpory efektívneho využívania zdrojov a prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo v odvetviach poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva a podpory sociálneho začleňovania, zmierňovania chudoby a hospodárskeho rozvoja vidieckych oblastí. V rámci tohto zamerania by sa mala zohľadniť rozmanitosť situácií, ktoré ovplyvňujú vidiecke oblasti s rôznymi charakteristikami alebo rôznymi kategóriami potenciálnych prijímateľov, a prierezové ciele, ako je inovácia, životné prostredie a zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na ňu. Zmierňujúce opatrenia by sa mali týkať obmedzenia emisií v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve, ktoré pochádzajú z hlavných činností, ako je napríklad živočíšna výroba a používanie hnojív, ale aj zachovania záchytov oxidu uhličitého a zvýšenia sekvestrácie oxidu uhličitého s ohľadom na využívanie pôdy, zmenu využívania pôdy a odvetvie lesného hospodárstva. Priorita Únie v oblasti rozvoja vidieka v súvislosti s prenosom znalostí a inováciou v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vo vidieckych oblastiach by sa mala uplatňovať horizontálne vo vzťahu k iným prioritám Únie pre rozvoj vidieka.
(5)
Priority Únie v oblasti rozvoja vidieka by sa mali dosahovať v rámci udržateľného rozvoja a podpory zo strany Únie pre cieľ, ktorým je ochrana a zlepšovanie životného prostredia, ako sa stanovuje v článku 11 ZFEÚ, s ohľadom na zásadu „znečisťovateľ platí“. Členské štáty by mali poskytovať informácie o podpore cieľov v oblasti zmeny klímy v súlade so zámerom prideliť na tento účel aspoň 20 % rozpočtu Únie, a to pomocou metodiky, ktorú prijala Komisia.
(6)
Činnosti, ktoré vykonáva Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“), a operácie, na ktoré prispieva, by mali byť konzistentné a zlučiteľné s podporou z iných nástrojov SPP.
(7)
S cieľom zabezpečiť bezprostredný začiatok a efektívnu realizáciu programov rozvoja vidieka by sa podpora z EPFRV mala zakladať na existencii podmienok administratívneho rámca, ktoré sú zdravé. Členské štáty by preto mali posúdiť uplatniteľnosť a plnenie určitých podmienok ex-ante. Každý členský štát by mal pripraviť buď národný program rozvoja vidieka pre celé svoje územie, alebo súbor regionálnych programov, alebo národný program, aj súbor regionálnych programov. V každom programe by sa mala identifikovať stratégia splnenia cieľov vo vzťahu k prioritám Únie pre rozvoj vidieka a výber opatrení. Tvorba programov by mala byť v súlade s prioritami Únie pre rozvoj vidieka a zároveň by sa mala prispôsobiť národným súvislostiam a dopĺňať ostatné politiky Únie, najmä poľnohospodársku trhovú politiku, politiku súdržnosti a spoločnú rybársku politiku. Členské štáty, ktoré si vyberú, že pripravia súbor regionálnych programov, by mali byť tiež schopné pripraviť aj národný rámec bez samostatného vyčlenenia rozpočtových prostriedkov s cieľom uľahčiť koordináciu medzi regiónmi pri riešení celonárodných výziev.
(8)
Členské štáty by mali byť schopné začleniť do svojich programov rozvoja vidieka tematické čiastkové programy na riešenie špecifických potrieb v oblastiach, ktoré pre ne majú osobitný význam. Tematické čiastkové programy by sa mali okrem iného týkať mladých poľnohospodárov, malých poľnohospodárskych podnikov, horských oblastí, vytvorenia krátkych dodávateľských reťazcov, žien vo vidieckych oblastiach, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, ako aj biodiverzity. Tematické čiastkové programy by sa mali využiť aj na to, aby sa umožnilo prispieť na reštrukturalizáciu poľnohospodárskych sektorov, ktoré majú veľký vplyv na rozvoj vidieckych oblastí. Ako prostriedok na zvýšenie účinnej intervencie určitých tematických čiastkových programov by členské štáty mali mať možnosť stanoviť vyššiu mieru podpory pre určité operácie, na ktoré sa vzťahujú uvedené tematické čiastkové programy.
(9)
V programoch rozvoja vidieka by sa mali identifikovať potreby oblasti, na ktorú sa vzťahujú, a mali by opísať jednotnú stratégiu na ich naplnenie so zreteľom na priority Únie pre rozvoj vidieka. Uvedená stratégia by mala byť založená na stanovení cieľov. Mali by sa vytvoriť prepojenia medzi identifikovanými potrebami, stanovenými cieľmi a výberom opatrení na ich naplnenie. Programy rozvoja vidieka by mali obsahovať aj všetky informácie požadované na posúdenie ich súladu s požiadavkami tohto nariadenia.
(10)
Ciele by sa v programoch rozvoja vidieka mali stanoviť na základe spoločného súboru cieľových ukazovateľov pre všetky členské štáty a v prípade potreby na základe programových špecifických ukazovateľov. S cieľom uľahčiť túto úlohu by sa mali v súlade s prioritami Únie pre rozvoj vidieka vymedziť oblasti, na ktoré sa tieto ukazovatele vzťahujú. Vzhľadom na horizontálne uplatňovanie priority Únie pre rozvoj vidieka týkajúcej sa prenosu znalostí v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve sa intervencie v rámci tejto priority musia považovať za nevyhnutné pre cieľové ukazovatele vymedzené pre zvyšné priority Únie.
(11)
Je nevyhnutné stanoviť určité pravidlá tvorby a revízie programov rozvoja vidieka. Mal by sa stanoviť jednoduchší postup revízií, ktoré neovplyvňujú stratégiu programov ani príslušné finančné príspevky Únie.
(12)
Vývoj a špecializácia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a osobitné výzvy, ktorým čelia mikropodniky a malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) vo vidieckych oblastiach, si vyžadujú primeranú úroveň technickej a ekonomickej odbornej prípravy, ako aj vyššiu kapacitu prístupu k znalostiam a informáciám a ich výmeny, aj prostredníctvom šírenia najlepších postupov poľnohospodárskej a lesohospodárskej výroby. Prenos znalostí a informačné opatrenia by nemali mať iba podobu tradičných kurzov odbornej prípravy, ale mali by sa tiež prispôsobiť potrebám vidieckych aktérov. Preto by sa mali podporovať aj semináre, školenia, demonštračné činnosti, informačné opatrenia a aj programy krátkodobých výmen pracovníkov v poľnohospodárskych a lesníckych podnikoch a návštev poľnohospodárskych podnikov a lesov. Získané znalosti a informácie by poľnohospodárom, správcom lesov, osobám pôsobiacim v potravinárskom odvetví a vidieckym MSP mali umožniť zvýšiť najmä svoju konkurencieschopnosť a efektívne využívanie zdrojov a zlepšiť svoju environmentálnu výkonnosť a zároveň prispieť k udržateľnosti vidieckeho hospodárstva. Pri poskytovaní podpory MSP môžu členské štáty uprednostniť MSP späté s poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom. S cieľom zabezpečiť, aby sa prenosom znalostí a informačnými opatreniami tieto výsledky skutočne dosiahli, by sa malo vyžadovať, aby poskytovatelia služieb v oblasti prenosu znalostí mali všetky primerané spôsobilosti.
(13)
Poradenské služby pre poľnohospodárske podniky pomáhajú poľnohospodárom, mladým poľnohospodárom, správcom lesov, iným pôdohospodárom a MSP vo vidieckych oblastiach zlepšovať udržateľné riadenie a celkovú výkonnosť ich poľnohospodárskeho podniku alebo podniku. Preto by sa malo podnecovať zriaďovanie takýchto služieb a využívanie poradenstva poľnohospodármi, mladými poľnohospodármi, správcami lesov, inými pôdohospodármi a MSP. S cieľom zvýšiť kvalitu a efektívnosť ponúkaného poradenstva by sa mali stanoviť minimálne kvalifikácie a pravidelná odborná príprava poradcov. Poradenské služby pre poľnohospodárske podniky, ako sa ustanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 (2), by mali pomôcť poľnohospodárom posudzovať výkonnosť ich poľnohospodárskeho podniku a identifikovať potrebné zlepšenie v súvislosti s povinnými požiadavkami týkajúcimi sa hospodárenia, s dobrým poľnohospodárskym a environmentálnym stavom, poľnohospodárskymi postupmi priaznivými pre klímu a životné prostredie stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 (3) a opatreniami na úrovni poľnohospodárskych podnikov ustanovenými v programoch rozvoja vidieka zameraných na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov,
budovanie konkurencieschopnosti, odvetvovú integráciu, inováciu, trhovú orientáciu, ako aj na podporu podnikania. Poradenské služby pre poľnohospodárske podniky by taktiež mali poľnohospodárom pomôcť identifikovať potrebné zlepšenia v súvislosti s požiadavkami, ktoré sú ustanovené na účely vykonávania článku 11 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (4) (ďalej len „rámcová smernica o vode“), ako aj požiadavkami určenými na vykonávanie článku 55 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (5) a článku 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES (6), najmä pokiaľ ide o dodržiavanie všeobecných zásad integrovanej ochrany proti škodcom. Ak je to vhodné, poradenstvo by sa malo vzťahovať aj na pracovné alebo bezpečnostné normy súvisiace s poľnohospodárskym podnikom a malo by zahŕňať aj osobitné poradenstvo pre začínajúcich poľnohospodárov. Malo by byť tiež možné, aby poradenstvo zahŕňalo aj začiatok činnosti mladých poľnohospodárov, udržateľný rozvoj hospodárskych činností poľnohospodárskeho podniku a otázky miestneho spracovania a uvádzania na trh súvisiace s hospodárskou, poľnohospodárskou a environmentálnou výkonnosťou poľnohospodárskeho podniku. Môže sa poskytovať aj osobitné poradenstvo týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, biodiverzity, ochrany vody, rozvoja krátkych dodávateľských reťazcov, ekologického poľnohospodárstva a zdravotných aspektov chovu zvierat. Pri poskytovaní podpory MSP majú členské štáty možnosť uprednostniť MSP späté s poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom. Služby riadenia poľnohospodárskych podnikov a výpomoci pre poľnohospodárske podniky by mali poľnohospodárom pomôcť zlepšiť a uľahčiť riadenie ich poľnohospodárskeho podniku.
(14)
Systémy Únie alebo členských štátov týkajúce sa kvality vrátane systémov certifikácie poľnohospodárskych podnikov pre poľnohospodárske výrobky a potraviny poskytujú spotrebiteľom záruky kvality a charakteristík výrobku alebo použitého výrobného procesu vyplývajúce z účasti poľnohospodárov v týchto režimoch, pomáhajú dosiahnuť pridanú hodnotu príslušných výrobkov a znásobujú ich trhové príležitosti. Preto by sa poľnohospodári a skupiny poľnohospodárov mali povzbudzovať, aby sa na týchto systémoch zúčastňovali. V záujme zabezpečenia účinného využívania zdrojov EPFRV by sa mala podpora obmedziť na aktívnych poľnohospodárov v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Vzhľadom na to, že trh poľnohospodárom v čase ich vstupu do takýchto systémov a v prvých rokoch účasti v plnej miere nenahradí ďalšie náklady a uložené povinnosti v dôsledku ich účasti, by sa podpora mala poskytovať novým účastníkom a mala by sa vzťahovať na obdobie najviac päť rokov. Vzhľadom na osobitné charakteristiky bavlny ako poľnohospodárskeho výrobku, by sa mali zahrnúť aj systémy kvality bavlny. Podpora by sa mala poskytovať aj na informačné a propagačné činnosti súvisiace s výrobkami, na ktoré sa vzťahujú systémy kvality a certifikácie podporované na základe tohto nariadenia.
(15)
S cieľom zlepšiť hospodársku a environmentálnu výkonnosť poľnohospodárskych podnikov a vidieckych podnikov, zlepšiť efektívnosť sektora uvádzania poľnohospodárskych výrobkov na trh a ich spracovania, čo zahŕňa aj zriaďovanie malých spracovateľských a odbytových zariadení v kontexte krátkych dodávateľských reťazcov a miestnych trhov, s cieľom poskytnúť infraštruktúru potrebnú na rozvoj poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a podporovať nevýnosné investície potrebné na splnenie environmentálnych cieľov by sa mala poskytovať podpora na fyzické investície prispievajúce k týmto cieľom Počas programového obdobia 2007 - 2013 sa rôzne opatrenia vzťahovali na rôzne intervenčné oblasti. V záujme zjednodušenia, ale aj s cieľom umožniť prijímateľom navrhnúť a realizovať integrované projekty so zvýšenou pridanou hodnotou by sa jedno opatrenie malo vzťahovať na väčšinu druhov fyzických investícií. Členské štáty by mali zameriavať podporu na poľnohospodárske podniky oprávnené na pomoc na investície súvisiace s podporou životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov na základe výsledkov analýzy slabých a silných stránok, príležitostí a hrozieb („SWOT“) ako prostriedku na lepšie zacielenie uvedenej pomoci. V záujme uľahčenia začatia činnosti začínajúcich mladých poľnohospodárov možno udeliť dodatočné obdobie oprávnenosti pre investície zamerané na splnenie noriem Únie. V záujme posilnenia vykonávania nových noriem Únie by mali byť investície súvisiace s dodržiavaním týchto noriem oprávnené počas dodatočného obdobia oprávnené potom, ako sa tieto normy stanú pre poľnohospodársky podnik povinnými.
(16)
Poľnohospodárske odvetvie je viac ako iné odvetvia vystavené poškodeniu svojho produktívneho potenciálu prírodnými pohromami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami a katastrofami. S cieľom pomôcť životaschopnosti a konkurencieschopnosti poľnohospodárskych podnikov v súvislosti s takýmito katastrofami alebo udalosťami by sa mala poľnohospodárom poskytovať podpora na pomoc pri obnove poľnohospodárskeho potenciálu, ktorý bol poškodený. Členské štáty by mali zároveň zabezpečiť, aby sa predišlo nadmernej náhrade škody v dôsledku kombinácie národných a súkromných režimov kompenzácie a takýchto režimov Únie (najmä opatrenia riadenia rizík podľa tohto nariadenia).
(17)
Pre rozvoj vidieckych oblastí je nevyhnutné vytváranie a rozvoj novej hospodárskej činnosti v podobe nových poľnohospodárskych podnikov, diverzifikácie smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam vrátane poskytovania služieb poľnohospodárstvu a lesnému hospodárstvu; činností súvisiacich so zdravotnou starostlivosťou, sociálnou integráciou a činností v oblasti cestovného ruchu. Je tiež možné, aby diverzifikácia smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam zahŕňala aj udržateľné riadenie lovných zdrojov. Opatrenie na rozvoj poľnohospodárskych podnikov a podnikateľskej činnosti by malo mladým poľnohospodárom uľahčiť začatie podnikateľskej činnosti a štrukturálne prispôsobenie ich podnikov po ich zriadení. Okrem toho by sa mala podporovať aj diverzifikácia poľnohospodárov smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam, ako aj zriaďovanie a rozvoj nepoľnohospodárskych MSP vo vidieckych oblastiach. Týmto opatrením by sa malo podnietiť aj podnikanie žien vo vidieckych oblastiach. Podnecovať by sa mal aj rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov, ktoré sú potenciálne hospodársky životaschopné. S cieľom zabezpečiť životaschopnosť nových hospodárskych činností podporovaných v rámci tohto opatrenia by sa podpora mala podmieniť predložením podnikateľského plánu. Podpora na začatie podnikateľskej činnosti by sa mala vzťahovať iba na počiatočné obdobie života takéhoto podniku a nemala by sa z nej stať prevádzková pomoc. Preto ak sa členské štáty rozhodnú poskytnúť pomoc v splátkach, takéto splátky by sa mali vzťahovať na obdobie najviac päť rokov. Okrem toho by sa v záujme povzbudenia reštrukturalizácie odvetvia poľnohospodárstva mala poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení v rámci režimu pre malých poľnohospodárov ustanovenom hlavou V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 (ďalej len „režim malých poľnohospodárov“) a ktorí sa zaviazali previesť celý svoj podnik a zodpovedajúce platobné nároky na iného poľnohospodára, poskytovať podpora vo forme ročných alebo jednorazových platieb.
V záujme riešenia problémov mladých poľnohospodárov v súvislosti s prístupom k pôde sú členské štáty schopné ponúkať túto pomoc aj v kombinácii s inými formami podpory, napríklad za pomoci finančných nástrojov.
(18)
MSP sú základom vidieckeho hospodárstva Únie. Rozvoj poľnohospodárskych a nepoľnohospodárskych podnikov by mal byť zameraný na podporu zamestnanosti a vytváranie kvalitných pracovných miest vo vidieckych oblastiach, zachovanie existujúcich pracovných miest, zníženie sezónnych výkyvov zamestnanosti, rozvoj nepoľnohospodárskych sektorov mimo poľnohospodárstva a spracovania poľnohospodárskych výrobkov a potravín. Zároveň by mal podporovať integráciu podnikov a miestnych medziodvetvových prepojení. Mali by sa podporovať projekty, ktoré spoja poľnohospodárstvo a vidiecky cestovný ruch prostredníctvom propagácie udržateľného a zodpovedného cestovného ruchu vo vidieckych oblastiach a prírodné a kultúrne dedičstvo, ako aj investície do energie z obnoviteľných zdrojov.
(19)
Rozvoj miestnej infraštruktúry a miestnych základných služieb vo vidieckych oblastiach vrátane služieb v oblasti voľného času a kultúry, obnova dedín a činnosti zamerané na obnovu a skvalitnenie kultúrneho a prírodného dedičstva dedín a vidieckych krajinných oblastí sú podstatným prvkom každého úsilia o využitie potenciálu rastu a na podporu udržateľnosti vidieckych oblastí. Preto by sa mala poskytnúť podpora na operácie s týmto cieľom vrátane prístupu k informačným a komunikačným technológiám a rozvoja rýchleho a ultrarýchleho širokopásmového pripojenia. V súlade s týmito cieľmi by sa mal povzbudzovať rozvoj služieb a infraštruktúry, ktorý vedie k sociálnemu začleňovaniu a zvráteniu tendencie sociálneho a hospodárskeho úpadku a vyľudňovania vidieckych oblastí. S cieľom dosiahnuť maximálnu efektívnosť takejto podpory by sa príslušné operácie mali realizovať v súlade s plánmi rozvoja obcí a ich základných služieb, ak takéto plány existujú, vypracovanými jednou alebo viacerými vidieckymi obcami. V záujme tvorby synergií a zlepšenia spolupráce by operácie mali vo vhodných prípadoch podporovať aj väzby medzi vidiekom a mestom. Členské štáty majú možnosť uprednostniť investície komunitných partnerstiev za miestny rozvoj a projekty riadené miestnymi komunitnými organizáciami.
(20)
Lesné hospodárstvo je neoddeliteľnou súčasťou rozvoja vidieka a podpora na udržateľné využívanie pôdy šetrné voči klíme by mala zahŕňať rozvoj zalesnených oblastí a udržateľné obhospodarovanie lesov. Počas programového obdobia 2007 - 2013 sa rôzne opatrenia vzťahovali na rôzne druhy podpory investícií do lesného hospodárstva a podpory jeho riadenia. V záujme zjednodušenia a umožnenia prijímateľom navrhnúť a realizovať integrované projekty so zvýšenou pridanou hodnotou by sa malo jedno opatrenie vzťahovať na všetky druhy podpory investícií do lesného hospodárstva a podpory jeho riadenia. Uvedené opatrenie by sa malo vzťahovať na rozšírenie a zlepšenie lesných zdrojov prostredníctvom zalesňovania pôdy a vytvárania agrolesníckych systémov, v ktorých sa kombinujú systémy extenzívneho poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Malo by sa tiež vzťahovať na obnovu lesov poškodených požiarmi alebo inými prírodnými katastrofami a katastrofickými udalosťami a príslušné preventívne opatrenia; na investície do lesníckych technológií a spracovania, mobilizácie lesníckych výrobkov a ich uvádzania na trh s cieľom zlepšiť ekonomickú a environmentálnu výkonnosť správcov lesov; a na nevýnosné investície, ktorými sa zlepšuje ekosystém, ako aj odolnosť voči zmene klímy a environmentálna hodnota lesných ekosystémov. Podpora by nemala narušiť hospodársku súťaž a mala by byť neutrálna z pohľadu trhu. V dôsledku toho by sa mali zaviesť obmedzenia veľkosti a právneho postavenia prijímateľov. Mali by sa prijať preventívne opatrenia proti požiarom v oblastiach, ktoré členské štáty klasifikovali ako oblasti so stredným alebo vysokým rizikom vzniku požiarov. Všetky preventívne opatrenia by mali byť súčasťou plánu ochrany lesov. V prípade opatrenia prijatého na obnovu poškodeného lesného potenciálu, by mal byť výskyt prírodnej katastrofy predmetom formálneho uznania verejnou vedeckou organizáciou.
Pri prijímaní opatrení v oblasti lesného hospodárstva by sa mali zohľadniť záväzky Únie a členských štátov na medzinárodnej úrovni a dané opatrenia by sa mali zakladať na národných alebo regionálnych lesníckych programoch členských štátov alebo na rovnocenných nástrojoch, ktoré by mali zohľadňovať záväzky prijaté na Ministerskej konferencii o ochrane lesov v Európe. Mali by prispieť k realizácii stratégie Únie v oblasti lesného hospodárstva v súlade s oznámením Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom: „Nová stratégia EÚ v oblasti lesného hospodárstva: pre lesy a odvetvie lesného hospodárstva“.
(21)
Skupiny a organizácie výrobcov pomáhajú poľnohospodárom spoločne čeliť výzvam zvýšenej konkurencie a konsolidácie následných trhov v súvislosti s uvádzaním ich výrobkov na trh, a to aj na miestnych trhoch. Vytváranie skupín a organizácií výrobcov by sa preto malo podnecovať. S cieľom zabezpečiť najlepšie využitie obmedzených finančných zdrojov by mali podporu získavať iba skupiny a organizácie výrobcov, ktorých možno považovať za MSP. Členské štáty majú možnosť uprednostniť skupiny a organizácie výrobcov kvalitných výrobkov, na ktoré sa vzťahujú systémy kvality poľnohospodárskych výrobkov a potravín. S cieľom zabezpečiť, aby sa skupina alebo organizácia výrobcov stala životaschopným subjektom, by sa udelenie podpory skupine alebo organizácii výrobcov malo podmieniť predložením podnikateľského plánu členským štátom. S cieľom predísť poskytovaniu prevádzkovej pomoci a zachovať stimulačnú úlohu podpory by sa jej maximálne trvanie malo obmedziť na päť rokov odo dňa uznania skupiny alebo organizácie výrobcov na základe jej podnikateľského plánu.
(22)
Agro-environmentálne platby súvisiace s klímou by mali ďalej zohrávať prvoradú úlohu pri podpore udržateľného rozvoja vidieckych oblastí a pri reagovaní na zvýšený dopyt spoločnosti po environmentálnych službách. Mali by ďalej povzbudzovať poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, aby slúžili spoločnosti ako celku tak, že zavedú alebo budú ďalej uplatňovať poľnohospodárske postupy, ktoré prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu a ktoré sú zlučiteľné s ochranou a zlepšovaním životného prostredia, krajiny a jej charakteristík, prírodných zdrojov, pôdy a genetickej rozmanitosti. V tejto súvislosti by sa mala osobitná pozornosť venovať ochrane genetických zdrojov v poľnohospodárstve a ďalším potrebám poľnohospodárskych systémov s vysokou prírodnou hodnotou. Platby by mali prispieť ku krytiu ďalších nákladov a straty príjmu v dôsledku prijatých záväzkov a mali by sa vzťahovať iba na záväzky, ktoré presahujú príslušné povinné normy a požiadavky v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“. Členské štáty by mali tiež zabezpečiť, aby platby poľnohospodárom neviedli k dvojitému financovaniu podľa tohto nariadenia i nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. V mnohých situáciách súčinnosť vyplývajúca zo záväzkov, ktoré spoločne prijala skupina poľnohospodárov, znásobuje prínos pre životné prostredie a klímu. Spoločné činnosti však so sebou prinášajú ďalšie transakčné náklady, ktoré by sa mali primerane nahradiť. Okrem toho s cieľom zabezpečiť, aby poľnohospodári a iní pôdohospodári mohli správne plniť záväzky, ktoré prijali, by sa členské štáty mali usilovať poskytnúť im požadované zručnosti a znalosti.
Členské štáty by mali pokračovať v úsilí, ktoré vynakladali počas programového obdobia 2007 - 2013, a na každý program rozvoja vidieka zameraný na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu ako aj na environmentálne otázky malo by sa od nich požadovať, aby vynaložili minimálne 30 % celkového príspevku z EPFRV. Tento výdaj by mal uskutočniť prostredníctvom agroenvironmentálno-klimatických opatrení súvisiacich s klímou a platieb v oblasti ekologického poľnohospodárstva a platieb oblastiam s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami na platby v oblasti lesného hospodárstva, prostredníctvom platieb pre územia sústavy Natura 2000 a podpory investícií súvisiacich s klímou a životným prostredím.
(23)
Platby poľnohospodárom na konverziu na ekologické poľnohospodárstvo alebo na jeho zachovanie by mali povzbudzovať poľnohospodárov k účasti na takýchto režimoch, a tým odpovedať na rastúci dopyt spoločnosti po používaní poľnohospodárskych postupov šetrných k životnému prostrediu a po vysokých normách pre dobré životné podmienky zvierat. S cieľom zvýšiť súčinnosť prínosov týchto opatrení pre biologickú diverzitu by sa mali povzbudzovať opatrenia ekologického poľnohospodárstva, kolektívne zmluvy alebo spolupráca medzi poľnohospodármi, ktorých benefity sú schopné pokryť väčšie priľahlé oblasti. S cieľom predísť rozsiahlemu návratu poľnohospodárov ku konvenčnému poľnohospodárstvu by sa mali podporovať opatrenia na konverziu aj opatrenia na zachovanie. Platby by mali prispieť ku krytiu vzniknutých ďalších nákladov a straty príjmu v dôsledku záväzku a mali by sa vzťahovať iba na záväzky, ktoré presahujú príslušné povinné normy a požiadavky. Členské štáty by mali tiež zabezpečiť, aby platby poľnohospodárom neviedli k dvojitému financovaniu podľa tohto nariadenia i nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 (DP). V záujme zabezpečenia účinného využívania zdrojov EPFRV by sa mala podpora obmedziť na aktívnych poľnohospodárov v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
(24)
Podpora by sa mala naďalej poskytovať poľnohospodárom a správcom lesov na prekonanie osobitných znevýhodnení v príslušných oblastiach, ktoré vyplývajú z vykonania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (7) a smernice Rady 92/43/EHS (8), a aby sa prispelo k účinnému riadeniu lokalít sústavy Natura 2000. Poľnohospodárom by sa pritom mala poskytovať aj podpora určená na prekonávanie znevýhodnení v povodiach riek, ktoré vyplývajú z vykonania rámcovej smernice o vode. Podpora by mala byť spojená so špecifickými požiadavkami opísanými v programe rozvoja vidieka, ktoré presahujú príslušné povinné normy a požiadavky. Členské štáty by mali tiež zabezpečiť, aby platby poľnohospodárom neviedli k dvojitému financovaniu podľa tohto nariadenia i nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Okrem toho by členské štáty mali pri celkovom navrhovaní svojich programov rozvoja vidieka zohľadniť osobitné potreby území sústavy Natura 2000.
(25)
Platby pre poľnohospodárov v horských oblastiach a iných oblastiach s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami by mali povzbudzovaním k neustálemu využívaniu poľnohospodárskej pôdy prispievať k zachovaniu vidieckej krajiny, ako aj k zachovaniu a propagácii udržateľných poľnohospodárskych systémov. Aby sa zabezpečila účinnosť takejto podpory, platby by mali poľnohospodárom nahradiť stratu príjmu a ďalšie náklady spojené so znevýhodnením príslušnej oblasti. V záujme zabezpečenia účinného využívania zdrojov EPFRV by sa mala podpora obmedziť na aktívnych poľnohospodárov v zmysle článku 9 nariadenia č. (EÚ) č. 1307/2013.
(26)
S cieľom zabezpečiť efektívne využitie finančných prostriedkov Únie a rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi v celej Únii by sa na základe objektívnych kritérií mali vymedziť horské oblasti a oblasti s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami. V prípade oblastí s prírodnými obmedzeniami by tieto kritériá mali byť biofyzikálne a mali by sa opierať o pevné vedecké dôkazy. Mali by sa prijať prechodné dojednania s cieľom uľahčiť postupné zrušenie platieb v oblastiach, ktoré sa na základe uplatnenia týchto kritérií už nebudú považovať za oblasti s prírodnými obmedzeniami.
(27)
Poskytovaním podpory poľnohospodárom, ktorí sa zaviažu prijať prísnejšie normy pre chov hospodárskych zvierat, ako sú príslušné povinné normy, by sa poľnohospodári mali naďalej povzbudzovať k tomu, aby zavádzali prísne normy v oblasti životných podmienok zvierat. V záujme zabezpečenia účinného využívania zdrojov EPFRV by sa mala podpora obmedziť na aktívnych poľnohospodárov v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
(28)
Naďalej by sa mali poskytovať platby správcom lesov, ktorí poskytujú služby ochrany lesov šetrné k životnému prostrediu alebo služby ochrany lesov šetrné voči klíme prostredníctvom prijatia záväzkov na zlepšenie biologickej diverzity, zachovanie lesných ekosystémov s vysokou hodnotou, zlepšenie ich potenciálu na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu a posilňovanie ochrannej hodnoty lesov, pokiaľ ide o eróziu pôdy, udržiavanie vodných zdrojov a prírodné riziká. V tejto súvislosti by sa mala osobitná pozornosť venovať ochrane a propagácii genetických zdrojov lesov. Platby by sa mali poskytnúť na environmentálne záväzky týkajúce sa lesov, ktoré presahujú príslušné povinné normy stanovené vo vnútroštátnom práve.
(29)
Počas programového obdobia 2007 - 2013 bola jediným druhom spolupráce, ktorý sa výslovne podporoval v rámci politiky rozvoja vidieka, spolupráca na vývoji nových výrobkov, procesov a technológií v odvetví poľnohospodárstva a potravinárstva a v odvetví lesného hospodárstva. Podpora tohto druhu spolupráce je stále potrebná, ale mala by sa prispôsobiť, aby lepšie vyhovovala požiadavkám znalostnej ekonomiky. V tejto súvislosti by malo byť možné financovať v rámci daného opatrenia projekty jedného hospodárskeho subjektu pod podmienkou, že dosiahnuté výsledky sa budú šíriť, čím sa dosiahne cieľ šírenia nových postupov, procesov alebo výrobkov. Okrem toho je zrejmé, že podpora širšej škály druhov spolupráce so širšou škálou prijímateľov, od menších hospodárskych subjektov po väčšie, môže prispieť k splneniu cieľov politiky rozvoja vidieka tak, že pomôže hospodárskym subjektom vo vidieckych oblastiach prekonať ekonomické, environmentálne a iné nevýhody fragmentácie. Toto opatrenie by sa preto malo rozšíriť. Podpora pre malé hospodárske subjekty na organizáciu spoločných pracovných postupov a spoločné využívanie zariadení a zdrojov by im mala pomôcť udržať si hospodársku životaschopnosť napriek ich malej veľkosti. Podpora horizontálnej a vertikálnej spolupráce medzi aktérmi v dodávateľskom reťazci, ako aj na propagačné činnosti v miestnom kontexte by mala slúžiť ako katalyzátor pre ekonomicky racionálny rozvoj krátkych dodávateľských reťazcov, miestnych trhov a miestnych potravinových reťazcov. Podpora spoločných prístupov k environmentálnym projektom a postupom by mala pomôcť zabezpečiť väčší a konzistentnejší prínos pre životné prostredie a klímu, ako ten, ktorý dokážu poskytnúť jednotlivé hospodárske subjekty konajúce bez spojenia s inými (napríklad prostredníctvom postupov používaných na väčších súvislých plochách).
Podpora by sa mala poskytovať v rôznych formách. Klastre a siete majú osobitný význam pre výmenu odborných znalostí, ako aj pre vývoj nových a špecializovaných odborných znalostí, služieb a výrobkov. Pilotné projekty sú dôležitými nástrojmi na overenie komerčnej uplatniteľnosti technológií, metód a postupov v rôznych kontextoch a na ich prispôsobenie v prípade potreby. Operačné skupiny sú kľúčovým prvkom európskeho partnerstva v oblasti inovácií (ďalej len „EIP“) zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť. Ďalším významným nástrojom sú stratégie miestneho rozvoja fungujúce mimo rámca miestneho rozvoja iniciatívy LEADER - medzi verejnými a súkromnými aktérmi z vidieckych a mestských oblastí. Na rozdiel od prístupu iniciatívy LEADER je možné, by sa takéto partnerstvá a stratégie obmedzili na jeden sektor alebo pomerne špecifické rozvojové ciele vrátane uvedených cieľov. Členské štáty majú možnosť uprednostniť spoluprácu medzi subjektmi zahŕňajúcimi prvovýrobcov. V rámci tohto opatrenia by na podporu mali byť oprávnené aj medziodvetvové organizácie. Takáto podpora by mala byť obmedzená na obdobie siedmich rokov s výnimkou kolektívneho opatrenia v oblasti životného prostredia a klímy v riadne odôvodnených prípadoch.
(30)
Poľnohospodári sú v súčasnosti v dôsledku zmeny klímy a zvýšenej nestálosti cien vystavení rastúcim ekonomickým a environmentálnym rizikám. V tejto súvislosti narastá pre poľnohospodárov význam efektívneho riadenia rizík. Následne by sa malo vytvoriť opatrenie zamerané na riadenie rizík na pomoc poľnohospodárom pri riešení najčastejších rizík, ktorým čelia. Toto opatrenie by preto malo pomôcť poľnohospodárom pokryť poistné, ktoré platia za poistenie plodín, zvierat a rastlín, ako aj pomôcť vytvoriť vzájomné fondy a kompenzáciu, ktorá sa z takýchto fondov vypláca poľnohospodárom za straty, ktoré utrpia v dôsledku nepriaznivých poveternostných udalostí, vypuknutia chorôb zvierat alebo rastlín, zamorenia škodcami alebo environmentálnych nehôd. Malo by zahŕňať aj nástroj stabilizácie príjmu v podobe vzájomného fondu na podporu pre poľnohospodárov, ktorí čelia prudkému poklesu príjmov. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi v celej Únii, nenarušenú hospodársku súťaž a dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie by sa mali stanoviť osobitné podmienky pre poskytnutie podpory v rámci týchto opatrení. V záujme zabezpečenia účinného využívania zdrojov EPFRV by sa mala podpora obmedziť na aktívnych poľnohospodárov v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
(31)
Prístup k miestnemu rozvoju v rámci iniciatívy LEADER za mnohé roky preukázal svoju efektívnosť v rámci podpory rozvoja vidieckych oblastí, ktorá v celom rozsahu zohľadňuje multisektorové potreby endogénneho rozvoja vidieka prostredníctvom prístupu zdola nahor. Preto by sa v iniciatíve LEADER malo v budúcnosti pokračovať a jej uplatňovanie by malo zostať povinné pre programy rozvoja vidieka na národnej a/alebo regionálnej úrovni.
(32)
Podpora z EPFRV na miestny rozvoj v rámci iniciatívy LEADER by mala zahŕňať aj projekty spolupráce medzi skupinami v rámci jedného členského štátu alebo projekty nadnárodnej spolupráce medzi skupinami vo viacerých členských štátoch alebo projekty spolupráce medzi skupinami v členských štátoch so skupinami v tretích krajinách.
(33)
S cieľom umožniť partnerom vo vidieckych oblastiach, ktorí ešte neuplatňujú iniciatívu LEADER, vyskúšať si to a pripraviť sa na návrh a realizáciu stratégie miestneho rozvoja by sa mal financovať aj „štartovací balík iniciatívy LEADER.
(34)
Investície sú bežné pre mnoho opatrení rozvoja vidieka podľa tohto nariadenia a môžu sa týkať operácií veľmi rozmanitého charakteru. S cieľom zabezpečiť jasnosť realizácie týchto operácií by sa mali stanoviť určité spoločné pravidlá pre všetky investície. Týmito spoločnými pravidlami by sa mali vymedziť druhy výdavkov, ktoré sa môžu považovať za investičné výdavky, a malo by sa zabezpečiť, aby podporu dostali iba také investície, ktorými sa vytvára nová hodnota v poľnohospodárstve. S cieľom uľahčiť vykonávanie investičných projektov by členské štáty mali mať možnosť vyplácať zálohové platby. S cieľom zabezpečiť efektívnosť, spravodlivosť a udržateľný vplyv pomoci z EPFRV by sa mali stanoviť pravidlá, ktorými sa zabezpečí, že investície spojené s operáciami budú trvalé a podpora z EPFRV sa nepoužije na narušenie hospodárskej súťaže.
(35)
Z EPFRV by malo byť možné podporovať investície do zavlažovania, ktoré prinášajú hospodárske a environmentálne výhody pod podmienkou zabezpečenia, udržateľnosti daného zavlažovania. V dôsledku toho by sa podpora v každom prípade mala poskytovať iba vtedy, keď sa v danej oblasti uplatňuje plán vodohospodárskeho manažmentu povodia v súlade s rámcovou smernicou o vode a keď je na úrovni investície už zavedené alebo sa v rámci investície zavádza meranie vody. Investície zamerané na zlepšenie existujúcej zavlažovacej infraštruktúry alebo zariadenia by mali priniesť určité minimálne zvýšenie pokiaľ ide o efektívnosť využívania vody vyjadrené ako potenciál úspory vody. Ak sa vodný útvar, ktorého sa týka daná investícia, dostáva pod tlak z dôvodu súvisiaceho s množstvom vody podľa analytického rámca stanoveného rámcovou smernicou o vode, polovica tohto zvýšenia pokiaľ ide o efektívnosť využívania vody by sa mala využiť na skutočné zníženie spotreby vody na úrovni podporovanej investície, aby sa znížil tlak na dotknutý vodný útvar. Mali by sa stanoviť určité prípady, v ktorých sa požiadavky na potenciálnu alebo skutočnú úsporu vody nemôžu alebo nemusia uplatňovať, vrátane tých, ktoré sa týkajú investícií do recyklácie alebo opätovného použitia vody. Okrem podpory investícií zameraných na zlepšovanie existujúceho zariadenia by sa mala ustanoviť aj podpora z EPFRV pre investície do nového zavlažovania, ktorá by podliehala zisteniam environmentálnej analýzy. Až na určité výnimky by sa však nové zavlažovanie nemalo podporovať vtedy, ak je už dotknutý vodný útvar pod tlakom a ak existuje veľmi vysoké riziko, že udelením podpory za daných okolností by sa zhoršili existujúce problémy v oblasti životného prostredia.
(36)
Určité opatrenia podľa tohto nariadenia vyžadujú od prijímateľov, aby prevzali záväzky, ktoré trvajú najmenej päť rokov. Počas tohto obdobia sa môže situácia poľnohospodárskeho podniku alebo prijímateľa zmeniť. Preto by sa mali stanoviť pravidlá s cieľom určiť, ako by sa v takýchto prípadoch malo postupovať.
(37)
V niektorých opatreniach podľa tohto nariadenia sa poskytnutie podpory podmieňuje tým, že prijímatelia prijmú záväzky presahujúce referenčnú úroveň vymedzenú v podobe povinných noriem alebo požiadaviek. Vzhľadom na možné zmeny práva počas obdobia záväzkov, ktoré vyústia do zmeny referenčnej úrovne, by sa malo prijať ustanovenie týkajúce sa revízie príslušných zmlúv s cieľom zabezpečiť nepretržité dodržiavanie uvedenej podmienky.
(38)
S cieľom zabezpečiť, aby sa finančné zdroje na rozvoj vidieka využívali najlepším možným spôsobom, a zamerať opatrenia v rámci programov rozvoja vidieka v súlade s prioritami Únie pre rozvoj vidieka s cieľom zaručiť rovnaké zaobchádzanie s uchádzačmi by členské štáty mali stanoviť výberové kritériá na výber projektov. Výnimka z tohto pravidla by sa mala vzťahovať len na platby v rámci agro-environmentálnych opatrení súvisiacich s klímou, ekologickým poľnohospodárstvom, sústavou Natura 2000 a rámcovou smernicou o vode, oblastí čeliacim prírodným alebo iným špecifickým obmedzeniam, dobrých životných podmienok zvierat, lesnícko-environmentálnych a klimatických služieb, ako aj v rámci opatrení súvisiacich s riadením rizika. Pri uplatňovaní výberových kritérií by sa mala zohľadniť veľkosť operácie v súlade so zásadou proporcionality.
(39)
EPFRV by mal prostredníctvom technickej pomoci podporovať opatrenia súvisiace s realizáciou programov rozvoja vidieka vrátane nákladov, ktoré súvisia s ochranou symbolov a skratiek týkajúcich sa systémov kvality Únie, pričom na účasť v nich sa môže poskytovať podpora podľa tohto nariadenia, a nákladov, ktoré členským štátom vznikajú pri vymedzovaní oblastí s prírodnými obmedzeniami.
(40)
Preukázalo sa, že prepojenie národných sietí, organizácií a správnych orgánov zapojených do rôznych fáz realizácie programu organizované v kontexte európskej siete pre rozvoj vidieka môže zohrávať veľmi významnú úlohu pri zlepšovaní kvality programov rozvoja vidieka zvyšovaním účasti zainteresovaných strán na riadení rozvoja vidieka a pri informovaní širokej verejnosti o jeho prínose. Preto by sa malo financovať ako súčasť technickej pomoci na úrovni Únie. S cieľom zohľadniť osobitné potreby hodnotenia by sa mala v rámci európskej siete pre rozvoj vidieka zriadiť európska hodnotiaca zložka pre rozvoj vidieka, aby sa prepojili všetci zainteresovaní aktéri, a uľahčila sa tak výmena odborných znalostí v tejto oblasti.
(41)
EIP zamerané na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť by malo prispieť k dosiahnutiu cieľov Európy do roku 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Je dôležité, aby sa v rámci tohto partnerstva spojili všetci relevantní aktéri na úrovni Únie, členských štátov a regiónov a aby členským štátom prezentovali nové nápady, ako zracionalizovať, zjednodušiť a lepšie koordinovať existujúce nástroje a iniciatívy a v prípade potreby k nim doplniť nové opatrenia.
(42)
S cieľom prispieť k splneniu cieľov EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť by sa mala zriadiť sieť EIP, ktorou sa prepoja operačné skupiny, poradenské služby a výskumníci zapojení do realizácie opatrení zameraných na inováciu v poľnohospodárstve. Mala by sa financovať ako súčasť technickej pomoci na úrovni Únie.
(43)
Členské štáty by mali vyhradiť časť celkovej sumy každého programu rozvoja vidieka vyčlenenej na technickú pomoc na financovanie zriadenia a prevádzky národnej vidieckej siete, ktorá spája organizácie a správne orgány zapojené do rozvoja vidieka vrátane EIP s cieľom zvýšiť ich účasť na realizácii programu a zlepšiť kvalitu programov rozvoja vidieka. Národné vidiecke siete by mali na tento pripraviť a realizovať akčný plán.
(44)
Programy rozvoja vidieka by mali obsahovať inovačné opatrenia propagujúce poľnohospodárske odvetvie, ktoré účinne využíva zdroje, je produktívne a produkuje málo emisií, s podporou EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva. Cieľom EIP by mala byť podpora rýchlejšieho a širšieho uplatňovania inovačných riešení v praxi. EIP by malo vytvoriť pridanú hodnotu posilnením prijímania a efektívnosti nástrojov týkajúcich sa inovácií a posilnením súčinnosti medzi nimi. EIP by malo zaplniť medzery lepším prepojením výskumu s poľnohospodárstvom v praxi.
(45)
Realizáciu inovačných projektov v kontexte EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť by mali vykonávať operačné skupiny, ktoré spájajú poľnohospodárov, správcov lesov, vidiecke komunity, výskumníkov, MVO, poradcov, podniky a iných subjektov, ktorých sa týka inovácia v poľnohospodárskom odvetví. S cieľom zabezpečiť, aby výsledky takýchto projektov boli prínosom pre celé odvetvie, by sa tieto výsledky v oblasti inovácie a výmeny znalostí v rámci Únie a s tretími krajinami mali šíriť.
(46)
Malo by sa prijať ustanovenie, v ktorom sa určí celková suma podpory Únie na rozvoj vidieka podľa tohto nariadenia na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, v súlade s viacročným finančným rámcom na obdobie 2014 až 2020. Disponibilné rozpočtové prostriedky by sa mali v rámci tvorby programov indexovať paušálne.
(47)
S cieľom uľahčiť správu finančných prostriedkov EPFRV by sa mala stanoviť jednotná miera príspevku podpory z EPFRV na programovanie rozvoja vidieka vo vzťahu k verejným výdavkom v členských štátoch. S cieľom zohľadniť osobitný význam alebo charakter určitých druhov operácií by sa vo vzťahu k nim mali stanoviť osobitné miery príspevku. S cieľom zmierniť osobitné obmedzenia vyplývajúce z úrovne rozvoja, odľahlosti a ostrovného charakteru by sa mala stanoviť vhodná miera príspevku z EPFRV pre menej rozvinuté regióny, najvzdialenejšie regióny uvedené v ZFEÚ a menšie ostrovy v Egejskom mori, ako aj prechodné regióny.
(48)
Členské štáty by mali vykonať všetky potrebné kroky s cieľom zabezpečiť, aby ich opatrenia rozvoja vidieka boli overiteľné a kontrolovateľné, a mali by zaviesť primerané ustanovenia. Na tento účel by riadiaci orgán a platobná agentúra mali poskytnúť posúdenie ex-ante a zaviazať sa, že budú posudzovať opatrenia počas realizácie programu. Opatrenia, ktoré nezodpovedajú tejto podmienke, by sa mali upraviť.
(49)
Komisia a členské štáty by mali vykonať všetky potrebné kroky, aby zabezpečili riadne riadenie programov rozvoja vidieka. V tejto súvislosti by Komisia mala vykonať primerané opatrenia a kontroly a členské štáty by mali prijať opatrenia s cieľom zaručiť riadne fungovanie ich systémov riadenia.
(50)
Za riadenie a realizáciu každého programu rozvoja vidieka by mal byť zodpovedný jeden riadiaci orgán. Jeho povinnosti by sa mali špecifikovať v tomto nariadení. Riadiaci orgán by mal mať možnosť delegovať časť svojich povinností a zatiaľ čo si ponechá zodpovednosť za efektívnosť a správnosť riadenia. Ak program rozvoja vidieka obsahuje tematické čiastkové programy, riadiaci orgán by mal mať možnosť poveriť iný subjekt riadením a realizáciou príslušného čiastkového programu vo vzťahu k finančným prostriedkom, ktoré sa naň vyčlenili v programe, pričom zabezpečí riadne finančné riadenie týchto čiastkových programov. Ak má členský štát riadiť viac ako jeden program, môže sa zriadiť koordinačný orgán na zabezpečenie súladu.
(51)
Každý program rozvoja vidieka by mal podliehať pravidelnému monitorovaniu jeho vykonávanie a pokrok v plnení stanovených cieľov. Nakoľko preukázanie a zlepšenie vplyvu a efektívnosti činností vykonávaných v rámci EPFRV závisí aj od vhodného hodnotenia vo fáze prípravy, realizácie a dokončenia programu. Komisia a členské štáty by mali spoločne vytvoriť systém monitorovania a hodnotenia s cieľom preukázať pokrok a posúdiť vplyv a efektívnosť realizácie politiky rozvoja vidieka.
(52)
S cieľom zabezpečiť, aby sa informácie mohli zhromažďovať na úrovni Únie, by mal súčasťou tohto systému monitorovania a hodnotenia byť súbor spoločných ukazovateľov. Kľúčové informácie o realizácii programov rozvoja vidieka by sa mali zaznamenávať a uchovávať elektronicky ako prostriedok na uľahčenie zhromažďovania údajov. Od prijímateľov by sa preto malo vyžadovať, aby poskytovali minimálne potrebné informácie nevyhnutné pre monitorovanie a hodnotenie.
(53)
Zodpovednosť za monitorovanie programu by mal mať riadiaci orgán spoločne s monitorovacím výborom zriadeným na tento účel. Monitorovací výbor by mal byť zodpovedný za monitorovanie efektívnosť realizácie programu. Na tento účel by sa mali špecifikovať jeho povinnosti.
(54)
Monitorovanie programu by malo zahŕňať prípravu výročnej správy o realizácii, ktorá sa má poslať Komisii.
(55)
Každý program rozvoja vidieka by mal podliehať hodnoteniu s cieľom zlepšiť jeho kvalitu a preukázať dosiahnuté výsledky.
(56)
Články 107, 108 a 109 ZFEÚ by sa mali vzťahovať na podporu pre opatrenia rozvoja vidieka na základe tohto nariadenia. Napriek tomu by sa malo stanoviť, že vzhľadom na špecifické charakteristiky poľnohospodárskeho odvetvia by sa uvedené ustanovenia ZFEÚ nemali uplatňovať na opatrenia rozvoja vidieka týkajúce sa operácií patriacich do rozsahu pôsobnosti článku 42 ZFEÚ, ktoré sa vykonávajú podľa tohto nariadenia a v súlade s ním, alebo platieb realizovaných členskými štátmi a určených na poskytovanie doplnkového vnútroštátneho financovania operácií rozvoja vidieka, na ktoré sa poskytuje podpora Únie a ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 42 ZFEÚ.
(57)
Okrem toho s cieľom zabezpečiť jednotnosť s opatreniami rozvoja vidieka oprávnenými na podporu Únie a zjednodušiť postupy by sa platby realizované členskými štátmi a určené na poskytnutie doplnkového vnútroštátneho financovania operácií rozvoja vidieka, na ktoré sa poskytuje podpora Únie a ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 42 ZFEÚ, mali zaradiť do programu rozvoja vidieka na posúdenie a schválenie v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia. S cieľom zabezpečiť, aby sa nerealizovalo doplnkové vnútroštátne financovanie, okrem prípadu, ak ho schválila Komisia, by sa príslušnému členskému štátu malo zabrániť začať realizovať svoje navrhované doplnkové financovanie rozvoja vidieka, kým nie je schválené. Platby realizované členskými štátmi a určené na poskytnutie doplnkového vnútroštátneho financovania operácií rozvoja vidieka, na ktoré sa poskytuje podpora Únie a ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 ZFEÚ, by sa mali oznámiť Komisii podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ, pokiaľ nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia prijatého podľa nariadenia Rady (ES) č. 994/98 (9), a členským štátom by sa malo zabrániť začať realizovať, kým sa uvedený postup oznamovania neukončí konečným schválením Komisiou.
(58)
Mal by sa zriadiť elektronický informačný systém s cieľom zabezpečiť efektívnu a bezpečnú výmenu údajov spoločného záujmu, ako aj zaznamenávať, uchovávať a spravovať kľúčové informácie a správy o monitorovaní a hodnotení.
(59)
Malo by sa uplatňovať právo Únie týkajúce sa ochrany jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov a voľný pohyb takýchto údajov, najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (10) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (11).
(60)
Na účely doplnenia alebo zmeny určitých nepodstatných prvkov tohto nariadenia by sa mala na Komisiu preniesť právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a náležité postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(61)
Uvedené splnomocnenie by malo zahŕňať: podmienky, za ktorých sa právnická osoba má považovať za „mladého poľnohospodára“, a určenie obdobia odkladu na získanie zručností, trvanie a obsah programov výmeny pracovníkov v poľnohospodárskych a lesníckych podnikoch a návštev poľnohospodárskych podnikov a lesov.; Malo by tiež zahŕňať: osobitné systémy Únie podľa článku 17 ods. 1 písm. a) a charakteristiky skupín výrobcov a druhov činností, na ktoré sa môže získavať podpora podľa článku 17 ods. 2, ako aj stanovenie podmienok na zabránenie narušeniu hospodárskej súťaže, na zabránenie diskriminácii výrobkov a na vylúčenie obchodných značiek z podpory.
(62)
Uvedené splnomocnenie by malo okrem toho zahŕňať: minimálny obsah podnikateľských plánov a kritériá, ktoré majú členské štáty používať na stanovenie prahových hodnôt uvedených v článku 19 ods. 4; vymedzenie určitých minimálnych environmentálnych požiadaviek pre zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí; podmienky uplatniteľné na agro-environmentálne záväzky súvisiace s klímou, ktorých cieľom je rozšíriť chov hospodárskych zvierat, chovať miestne plemená, ktorých chov je ohrozený, alebo zachovať genetické zdroje rastlín ohrozených genetickou eróziou, ako aj vymedzenie oprávnených operácií na ochranu a udržateľné využívanie a rozvoj genetických zdrojov. Malo by tiež zahŕňať: metódu výpočtu, ktorá sa má použiť na vylúčenie dvojitého financovania postupov podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 pre agro-environmentálne záväzky súvisiace s klímou, opatrenia v rámci ekologického poľnohospodárstva, opatrenia podľa sústavy Natura 2000 a opatrenia podľa rámcovej smernice o vode; vymedzenie oblastí, v ktorých majú záväzky týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat zabezpečiť prísnejšie normy výrobných postupov; druh operácií oprávnených na podporu na účely ochrany a podpory lesných genetických zdrojov; vymedzenie charakteristík pilotných projektov, klastrov, sietí, krátkych dodávateľských reťazcov a miestnych trhov, ktoré budú oprávnené na podporu, ako aj podmienky poskytnutia pomoci na druhy operácií uvedené v rámci tohto opatrenia.
(63)
Uvedené splnomocnenie by malo ďalej zahŕňať: minimálne a maximálne trvanie komerčných úverov v rámci vzájomných fondov na základe opatrení na riadenie rizík podľa tohto nariadenia; podmienky, za ktorých sa náklady spojené s lízingovými zmluvami alebo zariadením z druhej ruky môžu považovať za oprávnené investičné výdavky, ako aj vymedzenie typov infraštruktúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré sú oprávnené na investície; podmienky uplatniteľné na konverziu alebo úpravu záväzkov v rámci opatrení uvedených v článkoch 28, 29, 33 a 34, ako aj vymedzenie iných situácií, v ktorých sa vrátenie pomoci nevyžaduje. Malo by tiež zahŕňať: preskúmanie stropov stanovených v prílohe I; podmienky, za ktorých sa podpora schválená Komisiou podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005 môže začleniť do podpory ustanovenej v tomto nariadení, okrem iného aj na technickú pomoc a na hodnotenia ex-post, s cieľom uľahčiť hladký prechod zo systému ustanoveného nariadením (ES) č. 1698/2005 na systém zriadený týmto nariadením. Uvedené akty by mali podľa potreby v záujme zohľadnenia Zmluvy o pristúpení Chorvátskej republiky zahŕňať v prípade Chorvátska aj prechod z podpory rozvoja vidieka podľa nariadenia Rady (ES) č. 1085/2006 (12).
(64)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o obsah programov rozvoja vidieka a národných rámcov, schvaľovanie programov a ich úpravy, postupy a harmonogramy schvaľovania programov, postupy a harmonogramy schvaľovania úprav programov a národných rámcov vrátane nadobudnutia ich účinnosti a frekvencie predkladania, pravidlá platobných metód nákladov účastníkov na činnostiach v oblasti prenosu znalostí a informovania, osobitné podmienky vykonávania opatrení rozvoja vidieka, štruktúru a prevádzku sietí zriadených týmto nariadením, informačné a propagačné požiadavky, prijatie systému monitorovania a hodnotenia a pravidlá fungovania informačného systému, pravidlá prezentácie výročných správ o vykonávaní. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. 182/2011 (13).
(65)
Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bol konzultovaný a 14. decembra 2011 prijal stanovisko (14).
(66)
Z dôvodu naliehavosti prípravy bezproblémového vykonania plánovaných opatrení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
(67)
Novým režimom podpory ustanoveným v tomto nariadení sa nahrádza režim podpory ustanovený v nariadení (ES) č. 1698/2005. Nariadenie (ES) č. 1698/2005 by sa preto malo zrušiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
CIELE A STRATÉGIA
KAPITOLA I
Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov
Článok 1
Rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa ustanovujú všeobecné pravidlá podpory Únie pre rozvoj vidieka financovanej z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“), ktorý bol zriadený nariadením (EÚ) č. 1306/2013. Vymedzujú sa v ňom ciele, ku ktorým má politika rozvoja vidieka prispieť, a príslušné priority Únie pre rozvoj vidieka. Vymedzuje strategický kontext politiky rozvoja vidieka a opatrenia na vykonávanie politiky rozvoja vidieka Okrem toho ustanovuje pravidlá týkajúce sa programovania, budovania sietí, riadenia, monitorovania a hodnotenia na základe spoločných zodpovedností členských štátov a Komisie a pravidlá na zabezpečenie koordinácie EPFRV s inými nástrojmi Únie.
2. Týmto nariadením sa dopĺňajú ustanovenia časti dva nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (15).
Článok 2
Vymedzenie pojmov
1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov „program“, „operácia“, „prijímateľ“, „stratégia miestneho rozvoja pod vedením komunít“, „verejné výdavky“, „MSP“, „ukončená operácia“ a „finančné nástroje“ ustanovené alebo uvedené v článku 2 a „menej rozvinuté regióny“ a „prechodné regióny“ podľa článku 90 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Okrem toho sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„tvorba programov“ je proces organizovania, rozhodovania a prideľovania finančných zdrojov vo viacerých fázach, spolu s partnermi, ktorého cieľom je, aby Únia a členské štáty v priebehu viacerých rokov spoločne konali v záujme splnenia priorít Únie pre rozvoj vidieka;
b)
„región“ je územná jednotka, ktorá zodpovedá úrovni 1 alebo 2 nomenklatúry územných jednotiek na štatistické účely (úroveň NUTS 1 a 2) v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (16);
c)
„opatrenie“ je súbor operácií, ktorými sa prispieva k jednej alebo viacerým prioritám Únie pre rozvoj vidieka;
d)
„miera podpory“ je miera verejného príspevku na operáciu;
e)
„transakčné náklady“ sú ďalšie náklady spojené s plnením záväzku, ale nie priamo zodpovedajúce jeho realizácii alebo nezahrnutého do nákladov alebo ušlého zisku, ktoré sa nahrádzajú priamo; a ktoré sa môžu vypočítať na základe štandardných nákladov;
f)
„poľnohospodárska plocha“ je akákoľvek plocha, ktorú zaberá orná pôda, trvalý trávny porast a trvalé pastviny alebo trvalé plodiny vymedzené v článku 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
g)
„hospodárske straty“ sú dodatočné náklady, ktoré poľnohospodárovi vznikli v dôsledku mimoriadnych opatrení, ktoré prijal s cieľom znížiť dodávky na dotknutý trh, alebo akýkoľvek výrazný pokles produkcie;
h)
„nepriaznivá poveternostná udalosť“ sú poveternostné podmienky ako mráz, búrky a krupobitie, ľad, prudký dážď alebo veľké sucho, ktoré možno porovnať s prírodnou katastrofou;
i)
„choroby zvierat“ sú choroby uvedené v zozname chorôb zvierat, ktorý vypracovala Svetová organizácia pre zdravie zvierat, alebo v prílohe k rozhodnutiu Rady 2009/470/ES (17);
j)
„environmentálna nehoda“ je špecifické znečistenie, kontaminácia alebo zhoršenie kvality životného prostredia, ktoré súvisí so špecifickou udalosťou a má obmedzený geografický rozsah, ale nezahŕňa všeobecné environmentálne riziká, ktoré sa neviažu na špecifickú udalosť, ako sú napríklad zmena klímy alebo znečistenie atmosféry;
k)
„prírodná katastrofa“ je prirodzene sa vyskytujúca udalosť biotického alebo abiotického charakteru, ktorá vedie k významnému narušeniu systémov poľnohospodárskej výroby alebo lesných štruktúr a ktorá v konečnom dôsledku spôsobí významné hospodárske škody v odvetviach poľnohospodárstva alebo lesníctva;
l)
„katastrofická udalosť“ je nepredvídaná udalosť biotického alebo abiotického charakteru spôsobená ľudským konaním, ktorá vedie k významnému narušeniu systémov poľnohospodárskej výroby alebo lesných štruktúr a ktorá v konečnom dôsledku spôsobí významné hospodárske škody v odvetviach poľnohospodárstva alebo lesníctva;
m)
„krátky dodávateľský reťazec“: je dodávateľský reťazec zahŕňajúci obmedzený počet hospodárskych subjektov, ktoré sa zaviazali spolupracovať, rozvíjať miestne hospodárstvo a vytvárať úzke geografické a sociálne vzťahy medzi výrobcami, spracovateľmi a spotrebiteľmi;
n)
„mladý poľnohospodár“ je osoba, ktorá nemá v čase podania žiadosti viac ako 40 rokov, má primerané zručnosti a spôsobilosti potrebné na výkon zamestnania a prvýkrát zakladá poľnohospodársky podnik ako najvyšší predstaviteľ uvedeného podniku;
o)
„tematické ciele“ sú tematické ciele vymedzené v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
p)
„spoločný strategický rámec“ (ďalej len „SSR“) je spoločný strategický rámec uvedený v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
q)
„klaster“ je zoskupenie nezávislých podnikov vrátane začínajúcich, malých, stredných a veľkých podnikov, ako aj poradných orgánov alebo výskumných organizácií -, ktoré sa zameriavajú na stimuláciu ekonomickej/inovačnej činnosti podporou intenzívnych interakcií, spoločným využívaním zariadení a výmenou poznatkov a odborných znalostí ako aj efektívnym prispievaním k prenosu znalostí, vytváraniu sietí a šíreniu informácií medzi podnikmi v klastri;
r)
„les“ je pôda s plochou viac ako 0,5 hektáru so stromami vyššími ako 5 metrov a s pokryvom koruny viac ako 10 %, alebo so stromami schopnými dosiahnuť tieto prahové hodnoty in situ; a nezahŕňa pôdu, ktorá sa prevažne využíva na poľnohospodárske alebo urbanistické účely s výhradou odseku 2.
2. Členský štát alebo región sa môže rozhodnúť uplatňovať vymedzenie pojmu les, ktoré je iné ako to uvedené v odseku 1 písm. r), ktoré vychádza z existujúceho vnútroštátneho práva alebo z národného súpisu lesov. Členské štáty alebo regióny vymedzia takýto pojem v programe rozvoja vidieka.
3. S cieľom zabezpečiť jednotný prístup k prijímateľom a zohľadniť potrebu obdobia na prispôsobenie sa, je Komisia pokiaľ ide o vymedzenie pojmu mladý poľnohospodár ustanovené v odseku 1 písm. n), v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa podmienok, za ktorých sa právnická osoba môže považovať za „mladého poľnohospodára“, a určenia obdobia odkladu na získanie zručností potrebných na výkon zamestnania.
KAPITOLA II
Poslanie, ciele a priority
Článok 3
Poslanie
EPFRV prispieva k stratégii Európa 2020 podporou udržateľného rozvoja vidieka v celej Únii, pričom dopĺňa ďalšie nástroje SPP, politiky súdržnosti a spoločnej rybárskej politiky. Prispieva k rozvoju poľnohospodárskeho odvetvia Únie, ktoré je územne a environmentálne vyváženejšie, šetrnejšie a odolnejšie voči klíme a konkurencieschopnejšie a inovačnejšie. Prispieva tiež k rozvoju vidieckych území.
Článok 4
Ciele
V celkovom rámci SPP podpora rozvoja vidieka vrátane podpory činností v potravinárskom a nepotravinárskom odvetví a lesnom hospodárstve prispieva k dosiahnutiu týchto cieľov:
a)
podporovať konkurencieschopnosť poľnohospodárstva;
b)
zabezpečovať udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia v oblasti klímy;
c)
dosiahnuť vyvážený územný rozvoj vidieckych hospodárstiev a komunít vrátane vytvárania a udržiavania pracovných miest.
Článok 5
Priority Únie pre rozvoj vidieka
Na dosiahnutí cieľov rozvoja vidieka, ktoré prispievajú k stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, sa pracuje prostredníctvom týchto šiestich priorít Únie pre rozvoj vidieka, ktoré odrážajú príslušné tematické ciele SSR:
1)
podpora prenosu znalostí a inovácie v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve a vo vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti:
a)
podpora inovácie, spolupráce a rozvoja vedomostnej základne vo vidieckych oblastiach;
b)
posilnenie prepojenia poľnohospodárstva, výroby potravín a lesného hospodárstva s výskumom a inováciou, a to aj na účely zlepšenia environmentálneho riadenia a výkonu;
c)
podpora celoživotného vzdelávania a odborného vzdelávania v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva;
2)
posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov a konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva vo všetkých regiónoch a presadzovanie inovačných poľnohospodárskych technológií a udržateľného obhospodarovania lesov so zameraním na tieto oblasti:
a)
zlepšenie hospodárskeho výkonu všetkých poľnohospodárskych podnikov a uľahčenie reštrukturalizácie a modernizácie poľnohospodárskych podnikov, najmä na účely zvýšenia ich účasti na trhu, zamerania na trh a poľnohospodárskej diverzifikácie;
b)
uľahčenie vstupu poľnohospodárov s primeranými zručnosťami do odvetvia poľnohospodárstva, a najmä generačnej výmeny;
3)
podpora organizácie potravinového reťazca vrátane spracovania poľnohospodárskych výrobkoch a ich uvádzania na trh, dobrých životných podmienok zvierat a riadenia rizík v poľnohospodárstve so zameraním na tieto oblasti:
a)
zvýšenie konkurencieschopnosti prvovýrobcov prostredníctvom ich lepšej integrácie do poľnohospodársko-potravinového reťazca pomocou systémov kvality, pridávania hodnoty poľnohospodárskym produktom, propagácie na miestnych trhoch a v krátkych dodávateľských reťazcoch, skupín a organizácií výrobcov a medziodvetvových organizácií;
b)
podpora riadenia rizík poľnohospodárskych podnikov a ich predchádzania;
4)
obnova, zachovanie a posilnenie ekosystémov, ktoré súvisia s poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom so zameraním na tieto oblasti:
a)
obnova, zachovanie a zvýšenie biologickej diverzity vrátane na územiach sústavy Natura 2000 a v oblastiach s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami a v poľnohospodárskej činnosti s vysokou prírodnou hodnotou a obnova, zachovanie ako aj zlepšenie stavu krajinných oblastí Európy;
b)
zlepšenie vodného hospodárstva vrátane riadenia používania hnojív a pesticídov;
c)
predchádzanie erózii pôdy a zlepšenie jej obhospodarovania;
5)
propagácia efektívneho využívania zdrojov a podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy v odvetví poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva so zameraním na tieto oblasti:
a)
zvýšenie efektívnosti využívania vody v poľnohospodárstve;
b)
zvýšenie efektívnosti využívania energie v poľnohospodárstve a pri spracovaní potravín;
c)
uľahčenie dodávok a využívania obnoviteľných zdrojov energie, vedľajších produktov, odpadov, zvyškov a iných nepotravinových surovín na účely bioekonomiky;
d)
zníženie emisií skleníkových plynov a amoniaku z poľnohospodárstva;
e)
podpora zachovania a sekvestrácie oxidu uhličitého v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve;
6)
podpora sociálneho začleňovania, zmierňovania chudoby a hospodárskeho rozvoja vo vidieckych oblastiach so zameraním na tieto oblasti:
a)
uľahčenie diverzifikácie, zakladania a rozvoja malých podnikov ako aj vytvárania pracovných miest;
b)
podpora miestneho rozvoja vo vidieckych oblastiach;
c)
rozšírenie prístupnosti, využívania a kvality informačných a komunikačných technológií (IKT) vo vidieckych oblastiach.
Všetky uvedené priority prispievajú k prierezovým cieľom, a to k inovácii, životnému prostrediu a zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu. Programy sa môžu zameriavať na menej ako šesť priorít, ak je to odôvodnené na základe analýzy situácie y hľadiska silných stránok, slabých stránok, príležitostí a hrozieb (ďalej len „SWOT“) a hodnotenia ex-ante. Každý program sa zameriava aspoň na štyri priority. Keď členský štát predkladá národný program a súbor regionálnych programov, národný program sa môže zameriavať aj na menej ako štyri priority.
Ak je to odôvodnené a merateľné, do programov sa môžu zahrnúť iné oblasti zamerania na riešenie jednej z priorít.
HLAVA II
TVORBA PROGRAMOV
KAPITOLA I
Obsah tvorby programov
Článok 6
Programy rozvoja vidieka
1. EPFRV pôsobí v členských štátoch prostredníctvom programov rozvoja vidieka. Týmito programami sa prostredníctvom súboru opatrení vymedzených v hlave III vykonáva stratégia na splnenie priorít Únie pre rozvoj vidieka. Podpora z EPFRV sa čerpá s cieľom dosiahnuť ciele rozvoja vidieka dosahované prostredníctvom priorít Únie.
2. Členský štát môže predložiť buď jediný program pre celé svoje územie, alebo súbor regionálnych programov. Alternatívne v riadne odôvodnených prípadoch môže predložiť národný program a súbor regionálnych programov. Ak členský štát predkladá národný program a súbor regionálnych programov, opatrenia a/alebo druhy operácií sa programujú buď na národnej úrovni alebo na regionálnej úrovni a zabezpečí sa jednotnosť stratégií v rámci národných a regionálnych programov.
3. Členské štáty s regionálnymi programami môžu na schválenie v súlade s článkom 10 ods. 2 predložiť aj národný rámec, ktorý obsahuje spoločné prvky týchto programov bez samostatných pridelených rozpočtových prostriedkov.
Národné rámce členských štátov s regionálnymi programami môžu obsahovať aj súhrnnú tabuľku celkového príspevku (podľa regiónu a roku), ktorý dotknutý členský štát získal z EPFRV na celé programové obdobie.
Článok 7
Tematické čiastkové programy
1. S cieľom prispieť k dosiahnutiu priorít Únie pre rozvoj vidieka môžu členské štáty do svojich programov rozvoja vidieka začleniť tematické čiastkové programy, ktoré sa zameriavajú na riešenie osobitných potrieb. Takéto tematické čiastkové programy sa môžu týkať okrem iného:
a)
mladých poľnohospodárov,
b)
malých poľnohospodárskych podnikov uvedených v článku 19 ods. 2 treťom pododseku;
c)
horských oblastí uvedených v článku 32 ods. 2;
d)
krátkych dodávateľských reťazcov;
e)
žien vo vidieckych oblastiach;
f)
zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu a biodiverzity.
Orientačný zoznam opatrení a druhov operácií osobitného významu pre každý tematický čiastkový program sa uvádza v prílohe IV.
2. Tematické čiastkové programy môžu riešiť aj osobitné potreby týkajúce sa reštrukturalizácie poľnohospodárskych sektorov s významným vplyvom na rozvoj konkrétnej vidieckej oblasti.
3. Miera podpory stanovená v prílohe II sa môže zvýšiť o 10 ďalších percentuálnych bodov v prípade operácií podporovaných v rámci tematických čiastkových programov týkajúcich sa malých poľnohospodárskych podnikov a krátkych dodávateľských reťazcov, zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu a biodiverzity. V prípade mladých poľnohospodárov a horských oblastí sa maximálna miera podpory môže zvýšiť v súlade s prílohou II. Maximálna kombinovaná miera podpory však nesmie presiahnuť 90 %.
Článok 8
Obsah programov rozvoja vidieka
1. Okrem prvkov uvedených v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 každý program rozvoja vidieka obsahuje:
a)
hodnotenie ex-ante uvedené v článku 55 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
b)
SWOT analýzu situácie a identifikáciu potrieb, ktoré sa musia riešiť v zemepisnej oblasti, na ktorú sa program vzťahuje.
Štruktúra analýzy vychádza z priorít Únie pre rozvoj vidieka. S ohľadom na všetky priority Únie pre rozvoj vidieka sa posudzujú osobitné potreby týkajúce sa životného prostredia, inovácie, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu s cieľom identifikovať príslušné reakcie v týchto troch oblastiach na úrovni každej priority;
c)
opis stratégie, v ktorom sa preukazuje, že:
i)
pre každú z oblastí zamerania priorít Únie pre rozvoj vidieka zahrnutých v programe sú stanovené primerané ciele na základe spoločných ukazovateľov uvedených v článku 69 a v prípade potreby na základe ukazovateľov špecifických pre daný program;
ii)
v súvislosti s každou z oblastí zamerania priorít Únie pre rozvoj vidieka zahrnutých do programu sú vybrané príslušné kombinácie opatrení, a to na základe dobrej intervenčnej logiky podporenej hodnotením ex-ante uvedeným v písmene a) a analýzy uvedenej v písmene b);
iii)
pridelenie finančných prostriedkov na opatrenia programu je odôvodnené a primerané na dosiahnutie stanovených cieľov;
iv)
sa zohľadňujú osobitné potreby spojené s konkrétnymi podmienkami na regionálnej alebo subregionálnej úrovni a konkrétne sa riešia prostredníctvom primerane navrhnutých kombinácií opatrení alebo tematických čiastkových programov;
v)
do programu je integrovaný vhodný prístup k inovácii s cieľom splniť priority Únie pre rozvoj vidieka vrátane EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť, pokiaľ ide o životné prostredie vrátane osobitných potrieb území Natura 2000 a pokiaľ ide o zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu;
vi)
prijali sa opatrenia s cieľom zabezpečiť dostupnosť dostatočnej poradenskej kapacity na poradenstvo o regulačných požiadavkách a o opatreniach týkajúcich sa inovácie;
d)
pre každú podmienku ex-ante stanovenú v súlade s článkom 19 a časťou II prílohy XI k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o všeobecné podmienky ex-ante, a v súlade s prílohou V k tomuto nariadeniu, posúdenie toho, ktoré z podmienok ex-ante sa vzťahujú na program a ktoré z nich sú splnené k ku dňu predloženia dohody o partnerstve a programu. Ak uplatniteľné podmienky ex-ante splnené nie sú, program obsahuje opis opatrení, ktoré sa majú prijať, zodpovedné orgány a harmonogram pre takéto opatrenia v súlade so súhrnom predloženým v rámci dohody o partnerstve.
e)
opis výkonnostného rámca stanoveného na účely článku 21 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
f)
opis každého vybraného opatrenia;
g)
plán hodnotenia uvedený v článku 56 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Členské štáty poskytnú dostatočné zdroje na riešenie potrieb, ktoré sa identifikovali a na zabezpečenie riadneho monitorovania a hodnotenia;
h)
plán financovania pozostávajúci z:
i)
tabuľky, v ktorej sa v súlade s článkom 58 ods. 4 stanovuje celkový príspevok z EPFRV plánovaný na každý rok. Ak je to uplatniteľné, v tejto tabuľke sa v rámci celkového príspevku z EPFRV samostatne uvádzajú rozpočtové prostriedky poskytnuté menej rozvinutým regiónom a finančné prostriedky presunuté do EPFRV v rámci uplatňovania článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Plánovaný ročný príspevok z EPFRV je zlučiteľný s viacročným finančným rámcom;
ii)
tabuľky, v ktorej sa pre každé opatrenie, pre každý druh operácie s osobitnou mierou príspevku z EPFRV a pre technickú pomoc uvádza celkový plánovaný príspevok Únie a uplatniteľná miera príspevku z EPFRV. Ak je to uplatniteľné, v tejto tabuľke sa samostatne uvádza miera príspevku z EPFRV pre menej rozvinuté regióny a pre iné regióny;
i)
plán ukazovateľov, rozdelený podľa oblastí zamerania, ktorý pozostáva z cieľov uvedených v článku 8 ods. 1 písm. c) bode i) a z plánovaných výstupov a plánovaných výdavkov každého opatrenia na rozvoj vidieka, ktoré sa vybralo vo vzťahu k zodpovedajúcej oblasti zamerania;
j)
ak je to uplatniteľné, tabuľku o doplnkovom vnútroštátnom financovaní podľa opatrení v súlade s článkom 82;
k)
ak je to uplatniteľné, zoznam režimov pomoci, na ktoré sa vzťahuje článok 81 ods. 1 a ktoré sa majú použiť na vykonávanie programov;
l)
informácie o komplementárnosti s opatreniami financovanými inými nástrojmi spoločnej poľnohospodárskej politiky a z európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „ESI“);
m)
vykonávacie dojednania programu vrátane:
i)
určenia všetkých orgánov uvedených v článku 65 ods. 2 členským štátom a pre informáciu súhrnného opisu štruktúry riadenia a kontroly;
ii)
opisu postupov monitorovania a hodnotenia, ako aj zloženia monitorovacieho výboru;
iii)
ustanovení, ktorými sa zabezpečí, že sa program propaguje, aj prostredníctvom národnej vidieckej siete uvedenej v článku 54;
iv)
opisu prístupu, ktorým sa stanovujú zásady určovania kritérií výberu operácií a stratégií miestneho rozvoja a v ktorom sa zohľadňujú príslušné ciele; v tejto súvislosti môžu členské štáty uprednostniť MSP späté s odvetvím poľnohospodárstva a lesného hospodárstva;
v)
v súvislosti s miestnym rozvojom, ak je to uplatniteľné, vrátane opisu mechanizmov na zabezpečenie jednotnosti činností plánovaných v rámci stratégií miestneho rozvoja, opatrenia zameraného na spoluprácu, ktoré sa uvádza v článku 35, a opatrenia zameraného na základné služby a obnovu obcí vo vidieckych oblastiach, ktoré sa uvádza v článku 20, vrátane prepojení medzi mestom a vidiekom;
n)
opatrenia prijaté na zapojenie partnerov uvedených v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a súhrn výsledkov konzultácií s partnermi;
o)
podľa potreby štruktúra národnej vidieckej siete uvedenej v článku 54 ods. 3 a ustanovenia o jej riadení, ktoré by tvorili základ jej ročných akčných plánov.
2. Ak program rozvoja vidieka obsahuje tematické čiastkové programy, každý čiastkový program obsahuje:
a)
osobitnú analýzu situácie založenú na metodológii SWOT a identifikáciu potrieb, ktoré musí čiastkový program riešiť;
b)
osobitné ciele na úrovni čiastkového programu a výber opatrení na základe dôsledného vymedzenia intervenčnej logiky čiastkového programu vrátane posúdenia očakávaného prínosu opatrení vybraných na dosiahnutie cieľov;
c)
samostatný konkrétny plán ukazovateľov s plánovanými výstupmi a plánovanými výdavkami na každé opatrenie na rozvoj vidieka, ktoré sa vybralo vo vzťahu k zodpovedajúcej oblasti zamerania.
3. Komisia prijme vykonávacie akty, ktoré ustanovia pravidlá prezentácie prvkov opísaných v odsekoch 1 a 2 v programoch rozvoja vidieka a pravidlá, ktorými sa riadi obsah národných rámcov uvedených v článku 6 ods. 3. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
KAPITOLA II
Príprava, schválenie a úprava programov rozvoja vidieka
Článok 9
Podmienky ex ante
Popri všeobecných podmienkach ex-ante uvedených v časti II prílohy XI k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013 sa na tvorbu programov EPFRV uplatňujú podmienky ex-ante uvedené v prílohe V k tomuto nariadeniu, ak sú relevantné a uplatniteľné na osobitné ciele, ktoré sa sledujú v rámci priorít programu.
Článok 10
Schválenie programov rozvoja vidieka
1. Členské štáty predložia Komisii návrh každého programu rozvoja vidieka, ktorý obsahuje informácie uvedené v článku 8.
2. Každý program rozvoja vidieka schváli Komisia vykonávacím aktom.
Článok 11
Zmena programov rozvoja vidieka
Žiadosti členských štátov o zmenu programov sa schvaľujú v súlade s týmito postupmi
a)
Komisia vykonávacími aktmi rozhodne o žiadostiach o zmenu programov, ktoré sa týkajú:
i)
zmeny v stratégii programu prostredníctvom viac ako 50-percentnej zmeny kvantifikovaného cieľa súvisiaceho s oblasťou zamerania;
ii)
zmeny miery príspevku z EPFRV pre jedno alebo viac opatrení;
iii)
zmeny celého príspevku Únie alebo jeho ročnej distribúcie na úrovni programu;
b)
Komisia vykonávacími aktmi schváli žiadosti o zmenu programu vo všetkých ostatných prípadoch. Takéto prípady zahŕňajú najmä:
i)
zavedenie alebo zrušenie opatrení alebo druhov operácií;
ii)
zmeny v opise opatrení vrátane zmien podmienok oprávnenosti;
iii)
presun finančných prostriedkov medzi opatreniami vykonávanými s rôznymi mierami príspevku z EPFRV;
Ak sa však na účely písmena b) bodov i), ii) a iii) presun finančných prostriedkov týka menej ako 20 % finančných prostriedkov pridelených na opatrenie a menej ako 5 % celkového príspevku z EPFRV na program, sa však schválenie považuje za udelené, ak Komisia neprijme rozhodnutie o žiadosti po lehote 42 pracovných dní od prijatia žiadosti. Uvedená lehota nezahŕňa obdobie, ktoré sa začína dňom nasledujúcim po dátume, kedy Komisia zaslala členskému štátu pripomienky, a končí dňom, kedy členský štát na tieto pripomienky nezareaguje.
c)
Schválenie zo strany Komisie sa nevyžaduje v prípade úprav, ktoré sú výlučne jazykového alebo redakčného charakteru a ktoré nemajú vplyv na vykonávanie politiky a opatrení. Členské štáty o týchto zmenách informujú Komisiu.
Článok 12
Pravidlá týkajúce sa postupov a harmonogramov
Komisia prijme vykonávacie akty, ktoré ustanovia pravidlá týkajúce sa postupov a harmonogramov na:
a)
schválenie programov rozvoja vidieka a národných rámcov,
b)
predloženie a schválenie návrhov zmien programov rozvoja vidieka a návrhov zmien národných rámcov vrátane ich nadobudnutia účinnosti a frekvencie ich predkladania počas programového obdobia.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
HLAVA III
PODPORA ROZVOJA VIDIEKA
KAPITOLA I
Opatrenia
Článok 13
Opatrenia
Každé opatrenie rozvoja vidieka sa plánuje tak, aby prispelo konkrétne k dosiahnutiu jednej alebo viacerých priorít Únie pre rozvoj vidieka. Orientačný zoznam opatrení osobitného významu pre priority Únie sa uvádza v prílohe VI.
Článok 14
Prenos znalostí a informačné akcie
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na akcie odborného vzdelávania a získavania zručností, demonštračné činnosti a informačné akcie. Akcie odborného vzdelávania a získavania zručností môžu zahŕňať vzdelávacie kurzy, semináre a školenia.
Podpora sa môže vzťahovať aj na krátkodobé výmeny v rámci riadenia poľnohospodárskych podnikov a obhospodarovania lesov, ako aj na návštevy poľnohospodárskych podnikov a lesov.
2. Podpora v rámci tohto opatrenia je v prospech osôb pracujúcich v sektore poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva, pôdohospodárov a iných hospodárskych subjektov, ktorí sú MSP pôsobiacimi vo vidieckych oblastiach.
Prijímateľom podpory je poskytovateľ odborného vzdelávania alebo iného prenosu znalostí a informačných akcií.
3. Podpora v rámci tohto opatrenia sa nevzťahuje na vzdelávacie kurzy ani odborné vzdelávanie, ktoré je súčasťou bežných programov alebo systémov vzdelávania na stredoškolskej alebo vyššej úrovni.
Orgány poskytujúce služby prenosu znalostí a informačné služby majú primerané kapacity v podobe kvalifikácií zamestnancov a pravidelného odborného vzdelávania na vykonávanie tejto úlohy.
4. Oprávnené náklady v rámci tohto opatrenia sú náklady na organizáciu a poskytovanie prenosu znalostí alebo informačnej akcie. V prípade demonštračných projektov sa podpora môže vzťahovať aj na príslušné investičné náklady. Cestovné, ubytovacie a denné výdavky účastníkov a náklady na zastúpenie poľnohospodárov sú tiež oprávnené na podporu. Prijímateľovi sa vyplatia všetky náklady stanovené podľa tohto odseku.
5. S cieľom zabezpečiť, aby schémy výmeny pracovníkov v poľnohospodárskych podnikoch a návštevy poľnohospodárskych podnikov boli jasne vymedzené vo vzťahu k podobným opatreniam v rámci iných schém Únie, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 83 prijímať delegované akty týkajúce sa trvania a obsahu programov výmeny pracovníkov v poľnohospodárskych a lesníckych podnikoch a návštev poľnohospodárskych podnikov a lesov.
6. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví pravidlá preplácania nákladov účastníkov, okrem iného aj prostredníctvom poukážok alebo iných podobných foriem.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
Článok 15
Poradenské služby, služby pomoci pri riadení poľnohospodárskych podnikov a výpomoci pre poľnohospodárske podniky
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje s cieľom:
a)
pomáhať poľnohospodárom, mladým poľnohospodárom definovaným v tomto nariadení, správcom lesov, iným pôdohospodárom a MSP vo vidieckych oblastiach využívať poradenské služby na zlepšenie ekonomickej a environmentálnej výkonnosti, ako aj šetrnosti voči klíme a odolnosti voči zmene klímy ich poľnohospodárskeho podniku, podniku a/alebo investície;
b)
podporiť zriadenie služieb pomoci pri riadení, výpomocných a poradenských služieb pre poľnohospodárske podniky a poradenských služieb pre lesné hospodárstvo vrátane poľnohospodárskeho poradenského systému uvedeného v článkoch 12 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013;
c)
podporiť odbornú prípravu poradcov.
2. Prijímateľom podpory stanovenej v odseku 1 písm. a) a písm. c) je poskytovateľ poradenstva alebo odbornej prípravy. Podpora podľa odseku 1 písm. b) sa poskytne orgánu alebo subjektu vybranému na zriadenie služby pomoci pri riadení, výpomocnej a poradenskej služby pre poľnohospodárske podniky alebo poradenskej služby pre lesné hospodárstvo.
3. Orgány alebo subjekty vybrané na poskytovanie poradenstva majú primerané zdroje v podobe kvalifikovaných zamestnancov, ktorí sa pravidelne vzdelávajú, a poradenskej praxe a spoľahlivosti v oblastiach, v ktorých poskytujú poradenstvo. Prijímatelia podpory v rámci tohto opatrenia sa vyberajú v rámci výziev na predloženie ponúk. Výberové konanie sa riadi právnymi predpismi o verejnom obstarávaní a je otvorené verejným aj súkromným subjektom. Je objektívne a vyraďuje kandidátov s konfliktom záujmov.
Pri poskytovaní poradenstva poradenské služby dodržiavajú povinnosti nesprístupnenia údajov uvedené v článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
4. Poradenstvo pre jednotlivých poľnohospodárov, mladých poľnohospodárov vymedzených v tomto nariadení a iných pôdohospodárov je spojené najmenej s jednou prioritou Únie pre rozvoj vidieka a vzťahuje sa minimálne na jeden z týchto prvkov:
a)
povinnosti na úrovni poľnohospodárskeho podniku, ktoré vyplývajú zo zákonných požiadaviek na riadenie a/alebo noriem dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok stanovených v hlave VI kapitole I nariadenia (EÚ) č. 1306/2013;
b)
v príslušných prípadoch na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie stanovené v hlave III kapitole 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a udržiavanie poľnohospodárskej plochy uvedené v článku 4 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
c)
opatrenia na úrovni poľnohospodárskych podnikov ustanovené v programoch rozvoja vidiek, ktoré sú zamerané na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov, budovanie konkurencieschopnosti, odvetvovú integráciu, inováciu a trhovú orientáciu, ako aj podnikanie;
d)
požiadavky vymedzené členskými štátmi na účely vykonávania článku 11 ods. 3 rámcovej smernice o vode;
e)
požiadavky vymedzené členskými štátmi na účely vykonávania článku 55 nariadenia (ES) č. 1107/2009, najmä dodržiavanie všeobecných zásad integrovanej ochrany proti škodcom, ako sa uvádza v článku 14 smernice 2009/128/ES, alebo
f)
v príslušných prípadoch normy bezpečnosti pri práci alebo bezpečnostné normy spojené s poľnohospodárskym podnikom;
g)
osobitné poradenstvo pre poľnohospodárov, ktorí prvýkrát zakladajú poľnohospodársky podnik.
Poradenstvo môže zahŕňať aj iné otázky, najmä informácie súvisiace so zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu, biodiverzitou a ochranou vôd, ak sa ustanovuje v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013, alebo otázky súvisiace s hospodársku a environmentálnou výkonnosťou poľnohospodárskeho podniku vrátane aspektov konkurencieschopnosti. Môže zahŕňať poradenstvo týkajúce sa rozvoja krátkych dodávateľských reťazcov, ekologického poľnohospodárstva a zdravotných aspektov chovu zvierat.
5. Poradenstvo pre správcov lesov sa vzťahuje minimálne na príslušné povinnosti podľa smerníc 92/43/EHS, 2009/147/ES a rámcovej smernice o vode. Môže sa vzťahovať aj na problémy spojené s ekonomickou a environmentálnou výkonnosťou lesohospodárskeho podniku.
6. Poradenstvo pre MSP sa môže vzťahovať na problémy spojené s ekonomickou a environmentálnou výkonnosťou podniku.
7. V náležite odôvodnených a primeraných prípadoch sa môže poradenstvo čiastočne poskytovať skupinovo, pričom sa však zohľadní situácia jednotlivých užívateľov poradenských služieb.
8. Podpora podľa odseku 1 písm. a) a písm. c) sa obmedzuje na maximálne sumy stanovené v prílohe II. Podpora podľa odseku 1 písm. b) je degresívna počas obdobia najviac päť rokov od zriadenia.
Článok 16
Systémy kvality poľnohospodárskych výrobkov a potravín
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na novú účasť poľnohospodárov a skupín poľnohospodárov na:
a)
systémoch kvality zriadených podľa týchto nariadení a ustanovení:
i)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (18);
ii)
nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 (19);
iii)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (20);
iv)
nariadenie Rady (EHS) č. 1601/91 (21);
v)
časť II hlava II kapitola I oddiel 2 nariadenia Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o víno;
b)
systémoch kvality vrátane systémov certifikácie poľnohospodárskych podnikov pre poľnohospodárske výrobky, bavlnu alebo potraviny, ktoré členské štáty uznali ako systémy kvality spĺňajúce tieto kritériá:
i)
špecifickosť konečného výrobku v rámci týchto systémov je odvodená od jasných povinností na zaručenie nasledujúcich:
-
špecifických charakteristických vlastností výrobku,
-
špecifických poľnohospodárskych alebo výrobných postupov alebo
-
kvality konečného výrobku, ktorá značne presahuje normy komerčných komodít, pokiaľ ide o verejné zdravie, zdravie zvierat alebo rastlín, dobré životné podmienky zvierat alebo ochranu životného prostredia;
ii)
systém je otvorený pre všetkých výrobcov;
iii)
systém zahŕňa záväzné špecifikácie výrobkov a dodržiavanie týchto špecifikácií overujú verejné orgány alebo nezávislý kontrolný orgán;
iv)
systém je transparentný a zaručuje úplnú sledovateľnosť výrobkov alebo
c)
systémoch dobrovoľnej certifikácie poľnohospodárskych výrobkov, ktoré členské štáty uznali ako systémy spĺňajúce usmernenia Únie o najlepších postupoch pre prevádzku systémov dobrovoľnej certifikácie poľnohospodárskych výrobkov a potravín.
2. Podpora v rámci tohto opatrenia môže zahŕňať aj náklady vyplývajúce z informačných a propagačných činností, ktoré vykonávajú skupiny výrobcov na vnútornom trhu v súvislosti s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje systém kvality podporovaný v súlade s odsekom 1.
3. Podpora podľa odseku 1 sa poskytuje najviac po dobu 5 rokov ako ročná motivačná platba, ktorej výška sa určí podľa výšky fixných nákladov, ktoré vyplývajú z účasti na podporovaných systémoch.
Na účely tohto odseku sú „fixné náklady“ náklady, ktoré vznikli v súvislosti so vstupom do podporovaného systému kvality a ročným príspevkom za účasť na tomto režime, v prípade potreby vrátane výdavkov na kontroly požadované na overenie súladu so špecifikáciami režimu.
Na účely tohto článku je poľnohospodár“ aktívny poľnohospodár v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
4. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru podpory a sumu stanovenú v prílohe II.
5. S cieľom zohľadniť nové právo Únie, ktoré môže mať vplyv na podporu v rámci tohto opatrenia, a s cieľom zabezpečiť súlad s inými nástrojmi Únie na presadzovanie poľnohospodárskych opatrení a zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, pokiaľ ide o osobitné systémy Únie, na ktoré sa vzťahuje odsek 1 písm. a) a charakteristiky skupín výrobcov a druhy činností, ktoré možno podporovať podľa odseku 2; stanovovanie podmienok na zabránenie narušeniu hospodárskej súťaže a na zabránenie diskriminácii výrobkov a stanovenie podmienok, na základe ktorých sa obchodné značky vylúčia z čerpania podpory.
Článok 17
Investície do hmotného majetku
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na hmotné a/alebo nehmotné investície, ktoré:
a)
zlepšujú celkovú výkonnosť a udržateľnosť poľnohospodárskeho podniku;
b)
sa týkajú spracovania, uvádzania na trh a/alebo vývoja poľnohospodárskych výrobkov, na ktoré sa vzťahuje príloha I k zmluve, alebo bavlny s výnimkou produktov rybárstva. Výstupom výrobného procesu môže byť výrobok, na ktorý sa uvedená príloha nevzťahuje;
c)
sa týkajú infraštruktúry súvisiacej s vývojom, modernizáciou alebo a prispôsobením poľnohospodárstva a lesného hospodárstva vrátane prístupu k poľnohospodárskej a lesnej pôde, pozemkových úprav a zúrodňovania pôdy, a dodávok energií a vody a ich šetrenia alebo
d)
sú neproduktívne investície spojené so splnením agro-environmentálnych cieľov súvisiacich s klímou, ktoré sa presadzujú týmto nariadením, vrátane statusu ochrany biologickej diverzity druhov a biotopov, ako aj so zvýšením spoločenskej hodnoty územia sústavy Natura 2000 alebo iných systémov s vysokou prírodnou hodnotou, ktoré sa majú vymedziť v programe.
2. Podpora podľa odseku 1 písm. a) sa poskytuje poľnohospodárom alebo skupinám poľnohospodárov.
V prípade investícií zameraných na podporu reštrukturalizácie poľnohospodárskych podnikov členské štáty zacieľujú podporu na poľnohospodárske podniky v súlade s analýzou SWOT vykonanou v súvislosti s prioritou Únie pre rozvoj vidieka, konkrétne „posilnenie životaschopnosti poľnohospodárskych podnikov a konkurencieschopnosti všetkých druhov poľnohospodárstva vo všetkých regiónoch a presadzovanie inovačných poľnohospodárskych technológií a udržateľného obhospodarovania lesov“.
3. Podpora podľa odseku 1 písm. a) a b) sa obmedzuje na maximálne miery podpory stanovené v prílohe II. Tieto maximálne miery sa môžu zvýšiť v prípade mladých poľnohospodárov, kolektívnych investícií vrátane investícií súvisiacich so zlučovaním organizácií výrobcov a v prípade integrovaných projektov zahŕňajúcich podporu v rámci viac ako jedného opatrenia, v prípade investícií v oblastiach s prírodnými a inými osobitnými obmedzeniami, ako sa uvádza v článku 32, v prípade investícií súvisiacich s operáciami podľa článkov 28 a 29 a v prípade operácií podporovaných v rámci EIP zameraného na produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva v súlade s mierami podpory stanovenými v prílohe II. Maximálna kombinovaná miera podpory však nesmie presiahnuť 90 %.
4. Na podporu podľa odseku 1 písm. c) a d) sa vzťahujú miery podpory stanovené v prílohe II.
5. Podpora sa môže poskytnúť mladým poľnohospodárom, ktorí prvýkrát zakladajú poľnohospodársky podnik ako jeho vedúci, na investície, ktoré spĺňajú normy Únie uplatňované na poľnohospodársku výrobu, ako aj na bezpečnosť pri práci. Takáto podpora sa môže poskytovať maximálne 24 mesiacov odo dňa založenia podniku.
6. Ak sa v práve Únie ukladajú nové požiadavky na poľnohospodárov, podpora na investície vykonané s cieľom splniť tieto požiadavky sa môže poskytovať najviac 12 mesiacov odo dňa, keď sa tieto požiadavky pre poľnohospodársky podnik stanú povinné.
Článok 18
Obnova potenciálu poľnohospodárskej výroby poškodeného prírodnými katastrofami a katastrofickými udalosťami a zavedenie vhodných preventívnych opatrení
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na:
a)
investície do preventívnych opatrení zameraných na zníženie následkov pravdepodobných prírodných katastrof, nepriaznivých poveternostných udalostí a katastrofických udalostí,
b)
investície na obnovenie poľnohospodárskej pôdy a výrobného potenciálu poškodeného prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami a katastrofickými udalosťami.
2. Podpora sa poskytuje poľnohospodárom alebo skupinám poľnohospodárov. Podpora sa môže poskytnúť aj verejným subjektom, ak sa preukáže prepojenie medzi realizovanými investíciami takýchto subjektov a potenciálom poľnohospodárskej výroby.
3. Podpora podľa odseku 1 písm. b) podlieha oficiálnemu uznaniu príslušnými verejnými orgánmi členských štátov, že sa vyskytla prírodná katastrofa a že táto katastrofa alebo opatrenia prijaté v súlade so smernicou Rady 2000/29/ES (22) s cieľom odstrániť alebo obmedziť chorobu rastlín alebo šírenie škodcov spôsobili zničenie najmenej 30 % príslušného poľnohospodárskeho potenciálu.
4. V rámci tohto opatrenia sa neposkytuje žiadna podpora za stratu príjmu v dôsledku prírodnej katastrofy alebo katastrofickej udalosti.
Členské štáty zabezpečia, aby sa predišlo nadmernej kompenzácii v dôsledku kombinácie tohto opatrenia s inými nástrojmi podpory na úrovni členských štátov alebo Únie alebo so systémami súkromného poistenia.
5. Podpora podľa odseku 1 písm. a) sa obmedzuje na maximálne miery podpory stanovené v prílohe II.
Článok 19
Rozvoj poľnohospodárskych podnikov a podnikateľskej činnosti
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na:
a)
pomoc na začatie podnikateľskej činnosti pre:
i)
mladých poľnohospodárov,
ii)
nepoľnohospodárske činnosti vo vidieckych oblastiach,
iii)
rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov,
b)
investície do vytvárania a rozvoja nepoľnohospodárskych činností;
c)
ročné alebo jednorazové platby poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení zúčastňovať sa na režime pre malých poľnohospodárov ustanoveného hlavou V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 (ďalej len „režim pre malých poľnohospodárov“), ktorí trvale prevedú svoj podnik na iného poľnohospodára.
2. Podpora podľa odseku 1 písm. a) bodu i) sa poskytuje mladým poľnohospodárom.
Podpora podľa odseku 1 písm. a) bodu ii) sa poskytuje poľnohospodárom alebo členom poľnohospodárskej domácnosti, ktorí diverzifikujú svoju činnosť na nepoľnohospodárske činnosti, a mikropodnikom a malým podnikom a fyzickým osobám vo vidieckych oblastiach.
Podpora podľa odseku 1 písm. a) bodu iii) sa poskytuje malým poľnohospodárskym podnikom tak, ako ich vymedzujú členské štáty.
Podpora podľa odseku 1 písm. b) sa poskytuje mikropodnikom a malým podnikom a fyzickým osobám vo vidieckych oblastiach ako aj poľnohospodárom alebo členom poľnohospodárskej domácnosti.
Podpora podľa odseku 1 písm. c) sa poskytuje poľnohospodárom, ktorí sú v čase predkladania žiadosti o podporu oprávnení sa zúčastňovať na režime pre malých poľnohospodárov už aspoň jeden rok a ktorí sa zaviažu, že trvale prevedú svoj celý podnik a zodpovedajúce platobné nároky na iného poľnohospodára. Podpora sa vypláca odo dňa prevodu do 31. decembra 2020 alebo sa vypočíta za toto obdobie a vyplatí jednorazovo.
3. Každá fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právne postavenie skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho práva sa môže považovať za člena poľnohospodárskej domácnosti s výnimkou poľnohospodárskych pracovníkov. Ak sa právnická osoba alebo skupina právnických osôb považuje za člena poľnohospodárskej domácnosti, tento člen poľnohospodárskej domácnosti musí v čase žiadosti o podporu vykonávať v poľnohospodárskom podniku poľnohospodársku činnosť.
4. Podpora podľa odseku 1 písm. a) je podmienená predložením podnikateľského plánu. Realizácia podnikateľského plánu sa musí začať do deväť mesiacov od dátumu rozhodnutia o poskytnutí pomoci.
V prípade mladých poľnohospodárov poberajúcich podporu podľa odseku 1 písm. a) bodu i) sa v podnikateľskom pláne uvádza, že mladý poľnohospodár musí do 18 mesiacov odo dňa začatia činnosti splniť požiadavky na aktívneho poľnohospodára podľa článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Členské štáty stanovia horné a dolné prahové hodnoty pre povolenie prístupu poľnohospodárskym podnikom k podpore podľa odseku 1 písm. a) bodov i) a iii). Dolná prahová hodnota pre podporu podľa odseku 1 písm. a) bodu i) je vyššia ako horná prahová hodnota pre podporu podľa odseku 1 písm. a) bodu iii). Podpora sa obmedzuje na poľnohospodárske podniky, ktoré vyhovujú vymedzeniu mikropodnikov a malých podnikov.
5. Podpora podľa odseku 1 písm. a) sa vypláca najmenej v dvoch splátkach počas obdobia najviac piatich rokov. Splátky môžu byť degresívne. Úhrada poslednej splátky podľa odseku 1 písm. a) bodov i) a ii) je podmienená správnou realizáciou podnikateľského plánu.
6. Maximálna suma podpory podľa odseku 1 písm. a) sa stanovuje v prílohe II. Členské štáty pri vymedzovaní sumy podpory podľa odseku 1 písm. a) bodov i) a ii) zohľadňujú aj sociálno-ekonomickú situáciu v oblasti programu.
7. Podpora podľa odseku 1 písm. c) sa rovná 120 % ročnej platby, ktorú je prijímateľ oprávnený dostať v rámci režimu pre malých poľnohospodárov.
8. S cieľom zabezpečiť efektívne a účinné využívanie zdrojov EPFRV je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, ktorý ustanovuje minimálny obsah podnikateľských plánov a kritériá, ktoré majú členské štáty používať na stanovenie prahových hodnôt uvedených v odseku 4 tohto článku.
Článok 20
Základné služby a obnova dedín vo vidieckych oblastiach
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje najmä na:
a)
návrh a aktualizáciu plánov rozvoja miest a obcí vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb a plánov ochrany a riadenia týkajúcich sa lokalít sústavy Natura 2000 a iných oblastí s vysokou prírodnou hodnotou;
b)
investície do vytvárania, zlepšovania alebo rozširovania všetkých druhov infraštruktúr malých rozmerov vrátane investícií do energie z obnoviteľných zdrojov a úspor energie;
c)
širokopásmovú infraštruktúru vrátane jej budovania, zlepšovania a rozširovania, pasívnu širokopásmovú infraštruktúru a poskytovanie širokopásmového prístupu a riešení elektronickej verejnej správy;
d)
investície do vytvárania, zlepšovania alebo rozširovania miestnych základných služieb pre vidiecke obyvateľstvo vrátane voľného času a kultúry a súvisiacej infraštruktúry;
e)
investície do rekreačnej infraštruktúry, turistických informácií a do turistickej infraštruktúry malých rozmerov na verejné využitie;
f)
štúdie a investície, ktoré súvisia s udržiavaním, obnovou a skvalitňovaním kultúrneho a prírodného dedičstva obcí, vidieckych krajinných oblastí a lokalít s vysokou prírodnou hodnotou vrátane súvisiacich sociálno-ekonomických hľadísk, ako aj opatrení v oblasti environmentálnej osvety;
g)
investície zamerané na premiestnenie činností a konverziu budov alebo iných zariadení umiestnených vo vnútri alebo v blízkosti vidieckych sídel s cieľom zvýšiť kvalitu života alebo environmentálnu výkonnosť takéhoto sídla.
2. Podpora v rámci tohto opatrenia sa týka iba infraštruktúry malých rozmerov tak, ako ju každý členský štát vymedzí vo svojom programe. V programoch rozvoja vidieka sa však môžu stanoviť osobitné odchýlky od tohto pravidla pre investície do širokopásmového pripojenia a energie z obnoviteľných zdrojov. V tomto prípade sa stanovia jasné kritériá na zabezpečenie komplementárnosti s podporou v rámci iných nástrojov Únie.
3. Investície podľa odseku 1 sú oprávnené na podporu, ak sa príslušné operácie vykonávajú v súlade s plánmi rozvoja miest a obcí vo vidieckych oblastiach a ich základných služieb, ak takéto plány existujú, a sú konzistentné s akoukoľvek príslušnou stratégiou miestneho rozvoja.
Článok 21
Investície do rozvoja lesných oblastí a zlepšenia životaschopnosti lesov
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na:
a)
zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí;
b)
vytváranie agrolesníckych systémov;
c)
prevenciu a odstraňovanie škôd v lesoch spôsobených lesnými požiarmi, prírodnými pohromami a katastrofami vrátane napadnutia škodcami, prepuknutia chorôb a hrozieb súvisiacich s klímou;
d)
investície na zlepšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov, ako aj ich potenciálu zmiernenia zmeny klímy;
e)
investície do lesníckych technológií a spracovania, do mobilizácie lesníckych výrobkov a ich uvádzania na trh.
2. Obmedzenia vlastníctva lesov ustanovené v článkoch 22 až 26 sa nevzťahujú na tropické ani subtropické lesy a zalesnené oblasti na území Azor, Madeiry, Kanárskych ostrovov, menších ostrovov v Egejskom mori v zmysle nariadenia Rady (EHS) č. 2019/93 (23) a francúzskych zámorských departmánov.
V prípade podnikov presahujúcich určitú veľkosť, ktorú členské štáty určia v programe, je podpora podmienená predložením relevantných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov vymedzeným v rámci ministerskej konferencie o ochrane lesov v Európe v roku 1993.
Článok 22
Zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí
1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. a) sa poskytuje verejným a súkromným správcom pôdy a ich združeniam a pokrýva náklady na zriadenie a ročnú prémiu na hektár na krytie straty príjmu z poľnohospodárskej činnosti a nákladov na údržbu vrátane skorého a neskorého čistenia počas maximálneho obdobia dvanástich rokov. V prípade pôdy vo vlastníctve štátu sa podpora môže poskytovať len vtedy, ak orgán, ktorý takúto pôdu obhospodaruje, je súkromným orgánom alebo obcou.
Podpora na zalesňovanie pôdy, ktorá je vo vlastníctve verejných orgánov, alebo na rýchlo rastúce stromy pokrýva iba náklady na zriadenie.
2. Oprávnená je poľnohospodárska aj nepoľnohospodárska pôda. Vysadené druhy sa prispôsobujú environmentálnym a klimatickým podmienkam oblasti a spĺňajú minimálne environmentálne požiadavky. Podpora sa neposkytuje na výsadbu stromov s krátkodobým striedaním mladiny, vianočných stromčekov alebo rýchlo rastúcich stromov na výrobu energie. V oblastiach, kde je zalesňovanie sťažené zlými pôdnoklimatickými podmienkami sa môže poskytnúť podpora na výsadbu iných viacročných druhov drevín, napríklad krovín alebo kríkov, ktorým miestne podmienky vyhovujú.
3. S cieľom zabezpečiť, aby bolo zalesňovanie poľnohospodárskej pôdy v súlade s cieľmi politiky v oblasti životného prostredia, je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, pokiaľ ide o vymedzenie minimálnych environmentálnych požiadaviek uvedených v odseku 2 tohto článku.
Článok 23
Vytváranie agrolesníckych systémov
1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. b) sa poskytuje súkromným správcom pôdy, obciam a ich združeniam a pokrýva náklady na zriadenie a ročnú prémiu na hektár na krytie nákladov na údržbu maximálne päť rokov.
2. Na účely tohto článku „agrolesnícke systémy“ sú systémy využívania pôdy, v rámci ktorých sa na tej istej pôde spája pestovanie stromov a poľnohospodárstvo. Minimálny a maximálny počet stromov na hektár určia členské štáty so zreteľom na miestne pôdnoklimatické a environmentálne podmienky, lesné druhy a potrebu zabezpečiť udržateľné poľnohospodárske využívanie pôdy.
3. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru podpory stanovenú v prílohe II.
Článok 24
Prevencia poškodzovania lesov lesnými požiarmi a prírodnými katastrofami a katastrofickými udalosťami a obnova poškodených lesov
1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. c) sa poskytuje súkromným a verejným správcom lesov a iným subjektom súkromného práva a verejným subjektom a ich združeniam na krytie nákladov na:
a)
vytvorenie ochrannej infraštruktúry. V prípade protipožiarneho pásu môže podpora zahŕňať aj príspevok na náklady na údržbu. Podpora sa neposkytuje na činnosti súvisiace s poľnohospodárstvom v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú agro-environmentálne záväzky;
b)
miestne preventívne činnosti malých rozmerov proti požiaru alebo iným prírodným nebezpečenstvám vrátane využitia pastevných zvierat;
c)
vytvorenie a zlepšenie zariadení na monitorovanie lesných požiarov, škodcov a chorôb a komunikačného vybavenia a
d)
obnovu lesného potenciálu poškodeného požiarmi a inými prírodnými katastrofami vrátane škodcov, chorôb a katastrofických udalostí a javov súvisiacich so zmenou klímy.
2. V prípade preventívnych opatrení týkajúcich sa škodcov a chorôb musí byť riziko výskytu príslušnej katastrofy podporené vedeckými dôkazmi a uznané verejnými vedeckými organizáciami. V prípade potreby sa v programe musí uviesť zoznam druhov organizmov, ktoré poškodzujú rastliny a môžu spôsobiť katastrofu.
Oprávnené operácie sú konzistentné s plánom ochrany lesov vytvoreným členskými štátmi. V prípade podnikov presahujúcich určitú veľkosť, ktorú členské štáty určia v programe, je podpora podmienená predložením relevantných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov vymedzeným na ministerskej konferencie o ochrane lesov v Európe v roku 1993 s podrobným opisom cieľov prevencie.
Lesné oblasti klasifikované ako oblasti so stredným až vysokým rizikom lesných požiarov podľa plánu ochrany lesov vytvoreného členskými štátmi sú oprávnené na podporu týkajúcu sa prevencie lesných požiarov.
3. Podpora podľa odseku 1 písm. d) podlieha oficiálnemu uznaniu príslušnými verejnými orgánmi členských štátov, že sa vyskytla prírodná katastrofa a že táto katastrofa alebo opatrenia prijaté v súlade so smernicou 2000/29/ES s cieľom odstrániť alebo obmedziť chorobu rastlín alebo šírenie škodcov spôsobili zničenie najmenej 20 % príslušného lesného potenciálu.
4. V rámci tohto opatrenia sa neposkytuje žiadna podpora za stratu príjmu v dôsledku prírodnej katastrofy.
Členské štáty zabezpečia, aby sa predišlo nadmernej kompenzácii v dôsledku kombinácie tohto opatrenia s inými nástrojmi podpory na úrovni členských štátov alebo Únie alebo so systémami súkromného poistenia.
Článok 25
Investície na zlepšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov
1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. d) sa poskytuje fyzickým osobám, súkromným a verejným správcom lesov a iným subjektom súkromného práva a verejným subjektom a ich združeniam.
2. Investície sa zameriavajú na splnenie záväzkov prijatých na environmentálne účely, na poskytovanie ekosystémových služieb a/alebo na zvýšenie spoločenskej hodnoty lesa a zalesnenej pôdy v príslušnej oblasti alebo na zlepšenie potenciálu ekosystémov zmierňovať zmenu klímy bez toho, aby sa vylučovali ekonomické výhody z dlhodobého hľadiska.
Článok 26
Investície do lesníckych technológií a spracovania, do mobilizácie lesníckych výrobkov a ich uvádzania na trh
1. Podpora podľa článku 21 ods. 1 písm. e) sa poskytuje súkromným správcom lesov, obciam a ich združeniam a MSP na investície zvyšujúce lesohospodársky potenciál alebo na investície súvisiace so spracovaním a mobilizáciou lesníckych výrobkov, ktoré takýmto spôsobom získavajú pridanú hodnotu, a ich uvádzaním na trh. Na území Azor, Madeiry, Kanárskych ostrovov, menších ostrovov v Egejskom mori v zmysle nariadenia (EHS) č. 2019/93 a francúzskych zámorských departementov sa podpora môže poskytnúť aj podnikom, ktoré nie sú MSP.
2. Investície týkajúce sa zlepšenia ekonomickej hodnoty lesov sú odôvodnené z hľadiska očakávaných zlepšení lesa jedného alebo viacerých podnikov a môžu zahŕňať investície do strojného zariadenia na ťažbu a do postupov ťažby, ktoré sú šetrné voči pôde a zdrojom.
3. Investície, ktoré súvisia s využívaním dreva ako suroviny alebo zdroja energie, sú obmedzené na všetky pracovné operácie pred priemyselným spracovaním.
4. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru podpory stanovenú v prílohe II.
Článok 27
Zakladanie skupín a organizácií výrobcov
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje s cieľom uľahčiť zakladanie skupín a organizácií výrobcov v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na účely:
a)
prispôsobenia produkcie a objemu produkcie výrobcov, ktorí sú členmi takýchto skupín alebo organizácií, trhovým požiadavkám;
b)
spoločného umiestňovania tovaru na trh vrátane prípravy na predaj, centralizácie predaja a dodávok pre veľkoodberateľov;
c)
vytvorenia spoločných pravidiel pre informácie o produkcii, najmä o zbere úrody/ťažbe a dostupnosti a
d)
iných činností, ktoré môžu vykonávať skupiny a organizácie výrobcov, ako napríklad rozvoj obchodných a marketingových zručností a organizácia a uľahčovanie inovačných procesov.
2. Podpora sa poskytuje skupinám a organizáciám výrobcov, ktoré úradne uznal príslušný orgán členského štátu na základe podnikateľského plánu. Obmedzuje sa na skupiny a organizácie výrobcov, ktoré vyhovujú vymedzeniu MSP.
Členské štáty overia, či ciele podnikateľského plánu boli splnené do piatich rokov od uznania skupiny alebo organizácie výrobcov.
3. Podpora sa vypláca na základe podnikateľského plánu ako paušálna pomoc v ročných splátkach počas najviac piatich rokov odo dňa, keď bola skupina alebo organizácia výrobcov uznaná a je degresívna. Vypočíta sa na základe ročnej produkcie, ktorú skupina alebo organizácia uviedla na trh. Členské štáty poslednú splátku uhradia, až keď overia, že sa podnikateľský plán správne realizoval.
V prvom roku môžu členské štáty vyplácať podporu skupine alebo organizácii výrobcov vypočítanú na základe priemernej ročnej hodnoty produkcie uvedenej na trh jej členmi za tri roky predtým, ako vstúpili do skupiny alebo organizácie. V prípade skupín a organizácií výrobcov v lesohospodárskom sektore sa podpora vypočíta na základe priemernej produkcie členov skupiny alebo organizácie uvedenej na trh za posledných päť rokov pred uznaním, s výnimkou najvyššej a najnižšej hodnoty.
4. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru a sumu stanovenú v prílohe II.
5. Členské štáty môžu naďalej poskytovať podporu na zakladanie skupín výrobcov aj potom, ako boli uznané za organizácie výrobcov na základe podmienok stanovených v nariadení (EÚ) č. 1308/2013 (24).
Článok 28
Agroenvironmentálno-klimatické opatrenie
1. Členské štáty poskytujú v rámci tohto opatrenia podporu na celom svojom území v súlade so svojimi národnými, regionálnymi alebo miestnymi osobitnými potrebami a prioritami. Cieľom tohto opatrenia je zachovanie poľnohospodárskych postupov, ktoré majú pozitívny vplyv na životné prostredie a klímu, a presadzovanie potrebných zmien týchto poľnohospodárskych postupov. Jeho začlenenie do programov rozvoja vidieka je povinné na národnej a/alebo regionálnej úrovni.
2. Agroenvironmentálno-klimatické platby sa poskytujú poľnohospodárom, skupinám poľnohospodárov alebo skupinám poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať operácie pozostávajúce z jedného alebo viacerých agroenvironmentálnych-klimatických záväzkov, ktoré vymedzia členské štáty na poľnohospodárskej pôde, pričom táto poľnohospodárska pôda zahŕňa poľnohospodársku plochu vymedzenú v článku 2 tohto nariadenia, ale neobmedzuje sa na ňu. Na účely dosiahnutia environmentálnych cieľov sa v riadne odôvodnených prípadoch môžu agroenvironmentálno-klimatické platby poskytnúť iným pôdohospodárom alebo skupinám iných pôdohospodárov.
3. Agroenvironmentálno-klimatické platby sa vzťahujú iba na tie záväzky, ktoré presahujú rámec príslušných povinných noriem ustanovených podľa kapitoly I hlavy VI nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, príslušných kritérií a minimálnych činností stanovených podľa článku 4 ods. 1 písm. c) bodov ii) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a príslušných minimálnych požiadaviek pre používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín a iných príslušných povinných požiadaviek stanovených vnútroštátnym právom. Všetky takéto povinné požiadavky sa určia v programe.
4. Členské štáty sa usilujú zabezpečiť, aby sa osobám, ktorá sa zaviažu vykonať operácie v rámci tohto opatrenia, poskytli znalosti a informácie potrebné na ich vykonanie. Môžu tak konať okrem iného prostredníctvom odborného poradenstva súvisiaceho so záväzkami, a/alebo môžu podmieniť podporu v rámci tohto opatrenia získaním príslušného odborného vzdelania.
5. Záväzky v rámci tohto opatrenia sa prijímajú na obdobie piatich až siedmich rokov. V prípade potreby však s cieľom dosiahnuť alebo udržať žiadané environmentálne výhody môžu členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka určiť dlhšie obdobie pre osobitné druhy záväzkov aj tak, že stanovia ich ročné predĺženie po uplynutí počiatočného obdobia. V prípade nových záväzkov, ktoré priamo nadväzujú na záväzky vykonané počas počiatočného obdobia, môžu členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka určiť kratšie obdobie.
6. Platby sa poskytujú ročne a prijímateľom čiastočne alebo v plnej výške kompenzujú ďalšie náklady a stratu príjmu v dôsledku prijatých záväzkov. V prípade potreby môžu kryť aj transakčné náklady do výšky 20 % prémie vyplatenej za agroenvironmentálno-klimatické záväzky. Ak záväzky prijímajú skupiny poľnohospodárov alebo skupiny poľnohospodárov a iných pôdohospodárov, je maximálna úroveň 30 %.
Pri výpočte platieb uvedených v prvom pododseku členské štáty odpočítajú sumu potrebnú na vylúčenie dvojitého financovania postupov podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
V riadne odôvodnených prípadoch sa na operácie týkajúce sa ochrany životného prostredia môže podpora udeliť vo forme paušálnej alebo jednorazovej platby na jednotku za záväzky vzdať sa obchodného využitia daných plôch, vypočítaná na základe vzniknutých ďalších nákladov a straty príjmu.
7. Ak je to potrebné na účely zabezpečenia účinného uplatňovania opatrenia, môžu členské štáty na výber prijímateľov použiť postup uvedený v článku 49 ods. 3.
8. Podpora sa obmedzuje na maximálne sumy stanovené v prílohe II.
V rámci tohto opatrenia sa neposkytuje žiadna podpora za záväzky, na ktoré sa vzťahuje opatrenie ekologického poľnohospodárstva.
9. V prípade operácií, na ktoré sa nevzťahujú ustanovenia podľa odsekov 1 až 8, sa môže podpora poskytnúť na účely zachovania, udržateľného využívania a rozvoja genetických zdrojov v poľnohospodárstve. Takéto záväzky môžu plniť prijímatelia, ktorí nie sú uvedení v odseku 2.
10. S cieľom zabezpečiť, aby sa agro-environmentálne záväzky vymedzili v súlade s prioritami Únie pre rozvoj vidieka je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, ktoré sa týkajú:
a)
podmienok uplatniteľných na záväzky rozšíriť chov hospodárskych zvierat;
b)
podmienok uplatniteľných na záväzky chovať miestne plemená, ktorých chov je ohrozený, alebo zachovať genetické zdroje rastlín, ktorým hrozí genetická erózia; a
c)
vymedzenia oprávnených operácií podľa odseku 9.
11. V záujme zabezpečenia vylúčenia dvojitého financovania, ako sa uvádza v odseku 6 druhom pododseku, sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, ktorými stanoví metódu výpočtu, ktorá sa má použiť, a to aj v prípade rovnocenných opatrení podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
Článok 29
Ekologické poľnohospodárstvo
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje na hektár poľnohospodárskej plochy poľnohospodárom alebo skupinám poľnohospodárov, ktorí sa dobrovoľne zaviažu prejsť na postupy a metódy ekologického poľnohospodárstva alebo ich naďalej dodržiavať tak, ako sa vymedzuje v nariadení (ES) č. 834/2007, a ktorí sú aktívnymi poľnohospodármi v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
2. Podpora sa udeľuje len na záväzky, ktoré presahujú rámec príslušných povinných noriem stanovených podľa kapitoly I hlavy VI nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, príslušných kritérií a minimálnych činností stanovených podľa článku 4 ods. 1 písm. c) bodov ii) a iii) nariadenia (EÚ) č. PD/2013, príslušných minimálnych požiadaviek pre používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín a iných príslušných povinných požiadaviek stanovených vnútroštátnym právom. Všetky takéto požiadavky sa určia v programe.
3. Záväzky v rámci tohto opatrenia sa prijímajú na obdobie piatich až siedmich rokov. Ak sa poskytuje podpora na prechod na ekologické poľnohospodárstvo, môžu členské štáty určiť kratšie počiatočné obdobie zodpovedajúce dobe prechodu. Ak sa poskytuje podpora na zachovanie ekologického poľnohospodárstva, môžu členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka stanoviť ročné predĺženie po uplynutí počiatočného obdobia. V prípade nových záväzkov týkajúcich sa zachovania, ktoré priamo nadväzujú na záväzky vykonané počas počiatočného obdobia, môžu členské štáty vo svojich programoch rozvoja vidieka určiť kratšie obdobie.
4. Platby sa poskytujú ročne a prijímateľom čiastočne alebo v plnej výške kompenzujú ďalšie náklady a stratu príjmu v dôsledku prijatých záväzkov. V prípade potreby môžu kryť aj transakčné náklady do výšky 20 % prémie vyplatenej za záväzky. Ak záväzky prijímajú skupiny poľnohospodárov, maximálna úroveň je 30 %.
Pri výpočte platieb uvedených v prvom pododseku členské štáty odpočítajú sumu potrebnú na vylúčenie dvojitého financovania postupov podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
5. Podpora sa obmedzuje na maximálne sumy stanovené v prílohe II.
6. V záujme zabezpečenia vylúčenia dvojitého financovania, ako sa uvádza v odseku 4 druhom pododseku, sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, ktorými stanoví metódu výpočtu, ktorá sa má použiť.
Článok 30
Platby v rámci sústavy Natura 2000 a podľa rámcovej smernice o vode
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje prijímateľom ročne na hektár poľnohospodárskej plochy alebo hektár lesa na kompenzáciu ich ďalších nákladov a straty príjmu v dôsledku znevýhodnenia v príslušných oblastiach, v súvislosti s vykonávaním smernice 92/43/EHS a smernice 2009/147/ES a rámcovej smernice o vode.
Pri výpočte podpory v rámci tohto opatrenia členské štáty odpočítajú sumu potrebnú na vylúčenie dvojitého financovania postupov podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
2. Podpora sa poskytuje poľnohospodárom a súkromným správcom lesov a združeniam súkromných správcov lesov. V riadne odôvodnených prípadoch sa môže poskytnúť aj iným pôdohospodárom.
3. Podpora pre poľnohospodárov spojená so smernicami 92/43/EHS a 2009/147/ES sa poskytuje iba v súvislosti so znevýhodnením v dôsledku požiadaviek, ktoré presahujú rámec dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu podľa článku 94 a prílohy II k nariadeniu Rady (EÚ) č. 1306/2013, príslušných kritérií a minimálnych činností stanovených podľa článku 4 ods. 1 písm. c) bodov ii) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
4. Podpora pre poľnohospodárov spojená s rámcovou smernicou o vode sa poskytuje iba v súvislosti s osobitnými požiadavkami, ktoré:
a)
sa zaviedli rámcovou smernicou o vode, sú v súlade s programami opatrení stanovenými v plánoch vodohospodárskeho manažmentu povodia na účel dosiahnutia environmentálnych cieľov uvedenej smernice a idú nad rámec opatrení, ktoré sa vyžadujú na plnenie práva Únie v oblasti ochrany vôd;
b)
presahujú rámec povinných požiadaviek na hospodárenie a požiadaviek týkajúcich sa dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu ustanovených v kapitole I hlavy VI nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, príslušných kritérií a minimálnych činností stanovených podľa článku 4 ods. 1 písm. c) bodov ii) a iii) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
c)
presahujú rámec úrovne ochrany podľa práva Únie, ktoré existovali v čase prijatia rámcovej smernice o vode, ako sa ustanovuje v článku 4 ods. 9 uvedenej smernice, a
d)
vyžadujú si významné zmeny, pokiaľ ide o druh využitia pôdy a/alebo významné obmedzenia poľnohospodárskej činnosti, ktoré vedú k výraznej strate príjmu.
5. Požiadavky uvedené v odsekoch 3 a 4 sa určia v programe.
6. Na platby sú oprávnené tieto oblasti:
a)
poľnohospodárske a lesné územia sústavy Natura 2000 určené podľa smerníc 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)
iné vymedzené chránené krajinné oblasti s environmentálnymi obmedzeniami uplatniteľnými na poľnohospodárstvo alebo lesy, ktoré prispievajú k vykonávaniu článku 10 smernice 92/43/EHS pod podmienkou, že tieto oblasti v rámci jedného programu rozvoja vidieka nepresiahnu 5 % určených území sústavy Natura 2000, na ktoré sa vzťahuje jeho územná pôsobnosť;
c)
poľnohospodárske oblasti zahrnuté do plánov vodohospodárskeho manažmentu povodia podľa rámcovej smernice o vode.
7. Podpora sa obmedzuje na maximálne sumy stanovené v prílohe II.
8. V záujme zabezpečenia vylúčenia dvojitého financovania, ako sa uvádza v odseku 1 druhom pododseku, sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, ktorými stanoví metódu výpočtu, ktorá sa má použiť.
Článok 31
Platby pre oblasti s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami
1. Platby pre poľnohospodárov v horských oblastiach a iných oblastiach s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami sa poskytujú ročne na hektár poľnohospodárskej plochy poľnohospodárom na kompenzáciu všetkých alebo časti ďalších nákladov a straty príjmu súvisiacich s obmedzeniami poľnohospodárskej výroby v príslušnej oblasti.
Ďalšie náklady a strata príjmu sa vypočítajú v porovnaní s oblasťami, ktoré nie sú postihnuté prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami, pričom sa zohľadnia platby podľa hlavy III kapitoly 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Pri výpočte dodatočných nákladov a ušlých príjmov môžu členské štáty v riadne odôvodnených prípadoch robiť rozdiely v úrovni platieb s ohľadom na:
-
vážnosť zisteného trvalého obmedzenia ovplyvňujúceho poľnohospodárske činnosti,
-
poľnohospodársky systém.
2. Platby sa poskytujú poľnohospodárom, ktorí sa zaviažu vykonávať svoju poľnohospodársku činnosť v oblastiach určených podľa článku 32 a ktorí sú aktívnymi poľnohospodármi v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
3. Platby sa stanovia medzi minimálnou a maximálnou sumou stanovenou v prílohe I. Tieto platby sa môžu v riadne odôvodnených prípadoch zvýšiť, pričom sa zohľadnia osobitné okolnosti, ktoré sa zdôvodnia v programoch rozvoja vidieka.
4. Členské štáty stanovia znižovanie platieb po presiahnutí prahovej úrovne plochy na poľnohospodársky podnik, ktorá sa vymedzí v programe, s výnimkou toho, ak sa poskytnutie podpory vzťahuje iba na minimálnu platbu na hektár za rok stanovenú v prílohe II.
V prípade právnickej osoby alebo skupiny fyzických a právnických osôb môžu členské štáty uplatniť degresívnosť platieb na úrovni členov týchto právnických osôb alebo skupín pod podmienkou, že:
a)
sa podľa vnútroštátneho práva jednotlivým členom priznávajú práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami jednotlivých poľnohospodárov, ktorí majú postavenie vedúceho podniku, najmä pokiaľ ide o ich hospodárske, sociálne a daňové postavenie, a
b)
títo jednotliví členovia prispeli k posilneniu poľnohospodárskych štruktúr dotknutých právnických osôb alebo skupín.
5. Okrem platieb ustanovených v odseku 2 môžu členské štáty poskytnúť platby v rámci tohto opatrenia od roku 2014 do roku 2020 prijímateľom v oblastiach, ktoré boli oprávnené podľa článku 36 písm. a) bodu ii) nariadenia (ES) č. 1698/2005 počas programového obdobia 2007 - 2013. V prípade prijímateľov v oblastiach, ktoré podľa nového vymedzenia uvedeného v článku 32 ods. 3 už nie sú oprávnené, sú tieto platby degresívne počas obdobia najviac štyroch rokov. Uvedené obdobie začína dňom ukončenia vymedzovania v súlade s článkom 32 ods. 3 a najneskôr v roku 2018. Tieto platby začínajú na úrovni maximálne 80 % priemernej platby stanovenej v programe na programové obdobie 2007 - 2013 v súlade s článkom 36 písm. a) bodom ii) nariadenia (ES) č. 1698/2005, a skončia najneskôr v roku 2020, keď platby nebudú predstavovať viac ako 20 %. Keď uplatňovanie výsledkov degresívnosti dosiahne úroveň platby 25 EUR, členský štát môže naďalej vyplácať platby na tejto úrovni až do konca obdobia postupného ukončenia.
Po dokončení vymedzenia prijímatelia v oblastiach, ktoré sú naďalej oprávnené, dostávajú v rámci tohto opatrenia platby v plnej výške.
Článok 32
Určenie oblastí s prírodnými a inými osobitnými obmedzeniami
1. Členské štáty na základe odsekov 2, 3 a 4 určia oblasti oprávnené na platby stanovené v článku 31 v rámci týchto kategórií:
a)
horské oblasti;
b)
iné oblasti ako horské oblasti, ktoré čelia významným prírodným obmedzeniam, a
c)
iné oblasti postihnuté osobitnými obmedzeniami.
2. Horské oblasti sú oprávnené na platby podľa článku 31, ak sa vyznačujú značne obmedzenými možnosťami využitia pôdy a výrazne zvýšenými výrobnými nákladmi z dôvodu:
a)
veľmi zložitých klimatických podmienok súvisiacich s nadmorskou výškou, pre ktoré sa podstatne skracuje vegetačné obdobie;
b)
toho, že sa v nižšej nadmorskej výške na väčšej časti príslušného územia nachádzajú svahy, ktoré sú príliš strmé na využívanie strojov alebo ktoré si vyžadujú používanie veľmi nákladných zvláštnych zariadení, alebo v dôsledku kombinácie týchto dvoch faktorov, ak znevýhodnenia, ktoré vyplývajú z každého tohto faktora zvlášť, sú síce menej závažné, ale kombinácia oboch spôsobuje rovnaké znevýhodnenie.
Oblasti severne od 62. rovnobežky a niektoré priľahlé oblasti sa považujú za horské oblasti.
3. Iné oblasti ako horské oblasti sú oprávnené na platby podľa článku 31, ak čelia významným prírodným obmedzeniam a ak najmenej 60 % poľnohospodárskej plochy spĺňa aspoň jedno z kritérií uvedených v prílohe III na uvedenej prahovej úrovni.
Dodržiavanie týchto podmienok sa zabezpečuje na úrovni miestnych administratívnych jednotiek (úroveň „LAU 2“) alebo na úrovni jasne vymedzenej miestnej jednotky, ktorá pokrýva jedinú jasnú a súvislú zemepisnú oblasť s vymedzenou hospodárskou a administratívnou identitou.
Pri vymedzovaní oblastí, na ktoré sa vzťahuje tento odsek, vykonajú členské štáty upresnenie na základe objektívnych kritérií s cieľom vylúčiť oblasti, v ktorých boli doložené významné prírodné obmedzenia uvedené v prvom pododseku, ale už sa prekonali pomocou investícií alebo ekonomickou činnosťou, alebo dôkazom normálnej úrodnosti pôdy, alebo v ktorých výrobné metódy alebo systémy poľnohospodárstva vyrovnajú straty príjmu alebo ďalšie náklady uvedené v článku 31 ods. 1.
4. Iné oblasti ako oblasti uvedené v odsekoch 2 a 3 sú oprávnené na platby podľa článku 31, ak sú postihnuté osobitnými obmedzeniami a ak je nevyhnutné, aby sa v týchto oblastiach pokračovalo v územnom plánovaní s cieľom zachovať alebo zlepšiť životné prostredie, zachovať vidiek, potenciál oblasti z hľadiska cestovného ruchu alebo s chrániť pobrežné pásmo.
Oblasti s osobitnými obmedzeniami zahŕňajú poľnohospodárske oblasti, v rámci ktorých sú prírodné podmienky výroby podobné, a celková rozloha ktorých nepresahuje 10 % oblasti príslušného členského štátu.
Okrem toho môžu byť oblasti oprávnené na platby podľa tohto odseku, ak:
-
aspoň 60 % poľnohospodárskej plochy spĺňa aspoň dve z kritérií uvedených v prílohe III, každé v medziach najviac 20 % stanovenej prahovej hodnoty, alebo
-
aspoň 60 % poľnohospodárskej plochy pozostáva z oblastí, ktoré spĺňajú aspoň jedno z kritérií uvedených v prílohe III na stanovenej prahovej hodnote, a oblastí, ktoré spĺňajú aspoň dve z kritérií uvedených v prílohe III, každé v medziach najviac 20 % stanovenej prahovej hodnoty.
Dodržiavanie uvedených podmienok sa zabezpečuje na úrovni LAU 2 alebo na úrovni jasne vymedzenej miestnej jednotky, ktorá pokrýva jasnú jedinú zemepisnú oblasť s vymedzenou hospodárskou a administratívnou identitou. Pri vymedzovaní oblastí, ktorých sa týka tento odsek, členské štáty vykonajú upresnenie opísané v článku 32 ods. 3. Oblasti, ktoré sa považujú za oprávnené podľa tohto pododseku, sa zohľadňujú na účely výpočtu 10 % obmedzenia uvedeného v druhom pododseku.
Odchylne od uvedeného sa prvý pododsek neuplatňuje na členské štáty, ktorých celé územie sa považovalo za oblasť čeliacu osobitným znevýhodneniam podľa nariadení (ES) č. 1698/2005 a (ES) č. 1257/1999.
5. Členské štáty k svojim programom rozvoja vidieka pripoja:
a)
existujúce alebo zmenené vymedzenie podľa odsekov 2 a 4;
b)
nové vymedzenie oblastí uvedených v odseku 3.
Článok 33
Dobré životné podmienky zvierat
1. Platby na dobré životné podmienky zvierat v rámci tohto opatrenia sa poskytujú poľnohospodárom, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať operácie pozostávajúce z jedného alebo viacerých záväzkov týkajúcich sa dobrých životných podmienok zvierat a ktorí sú aktívnymi poľnohospodármi v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
2. Platby na dobré životné podmienky zvierat sa vzťahujú iba na tie záväzky, ktoré presahujú príslušné povinné normy stanovené podľa hlavy VI kapitoly I nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 a iných príslušných povinných požiadaviek. Tieto príslušné požiadavky sa určia v programe.
Uvedené záväzky sa prijímajú na obdobie jedného roka až siedmich rokov s možnosťou predĺženia.
3. Platby sa poskytujú ročne a poľnohospodárom čiastočne alebo v plnej výške kompenzujú ďalšie náklady a stratu príjmu v dôsledku prijatého záväzku. V prípade potreby môžu kryť aj transakčné náklady do výšky 20 % prémie vyplatenej za záväzky týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat.
Podpora sa obmedzuje na maximálnu sumu stanovenú v prílohe II.
4. S cieľom zabezpečiť, aby boli záväzky v oblasti dobrých životných podmienok zvierat v súlade s celkovou politikou Únie v tejto oblasti, je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 83, pokiaľ ide o vymedzenie oblastí, v ktorých majú záväzky týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat zabezpečiť vyššie normy výrobných postupov.
Článok 34
Lesnícko-environmentálne a klimatické služby a ochrana lesov
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje na hektár lesa verejným a súkromným správcom lesov a iným subjektom súkromného práva a verejným subjektom a ich združeniam, ktorí sa dobrovoľne zaviažu vykonávať operácie pozostávajúce z jedného alebo viacerých lesnícko-environmentálnych a klimatických záväzkov. V prípade lesov vo vlastníctve štátu sa podpora môže poskytovať len vtedy, ak orgán, ktorý takýto les obhospodaruje, je súkromným orgánom alebo obcou.
V prípade lesohospodárskych podnikov, ktoré presahujú určitú prahovú hodnotu, ktorú členské štáty určia vo svojich programoch rozvoja vidieka, je podpora podľa odseku 1 podmienená predložením relevantných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo rovnocenného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov, ako sa vymedzilo na ministerskej konferencii o ochrane lesov v Európe v roku 1993.
2. Platby kryjú iba na tie záväzky, ktoré presahujú príslušné povinné požiadavky stanovené vnútroštátnym zákonom o lesnom hospodárstve alebo inými príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi. Všetky takéto požiadavky sa určia v programe.
Záväzky sa prijmú na obdobie piatich až siedmich rokov. V prípade potreby a v riadne odôvodnených prípadoch však členské štáty môžu vo svojich programoch rozvoja vidieka určiť dlhšie obdobie pre osobitné druhy záväzkov.
3. Platby čiastočne alebo v plnej výške prijímateľom kompenzujú ďalšie náklady a stratu príjmu v dôsledku prijatých záväzkov. V prípade potreby môžu kryť aj transakčné náklady do výšky 20 % prémie vyplatenej za lesnícko-environmentálne záväzky. Podpora sa obmedzuje na maximálnu sumu stanovenú v prílohe II.
V riadne odôvodnených prípadoch sa na operácie týkajúce sa ochrany životného prostredia môže podpora udeliť vo forme paušálnej alebo jednorazovej platby na jednotku za záväzky vzdať sa obchodného využitia stromov a lesov, vypočítaná na základe vzniknutých ďalších nákladov a straty príjmu.
4. V prípade operácií, na ktoré sa nevzťahujú odseky 1, 2 a 3, sa môže podpora poskytnúť verejným a súkromným subjektom na účely ochrany a podpory lesných genetických zdrojov.
5. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, pokiaľ ide o druhy operácií oprávnené na podporu podľa odseku 4 tohto článku.
Článok 35
Spolupráca
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa poskytuje s cieľom podporovať formy spolupráce, ktoré zahŕňajú najmenej dva subjekty, a najmä:
a)
prístupy spolupráce medzi rôznymi subjektmi v poľnohospodárskom odvetví, odvetví lesného hospodárstva a v potravinovom reťazci Únie a medzi inými subjektmi, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov a priorít politiky rozvoja vidieka vrátane skupín výrobcov, družstiev a medziodvetvových organizácií;
b)
vytváranie klastrov a sietí;
c)
zriaďovanie a prevádzku operačných skupín EIP zameraného na produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva uvedených v článku 56.
2. Spolupráca podľa odseku 1 sa týka najmä:
a)
pilotných projektov;
b)
vývoja nových výrobkov, postupov, procesov a technológií v sektoroch poľnohospodárstva, potravinárstva a lesného hospodárstva;
c)
spolupráce medzi malými hospodárskymi subjektmi pri organizácii spoločných pracovných procesov, spoločnom využívaní zariadení a zdrojov a pri rozvoji služieb v oblasti cestovného ruchu, ktoré súvisia s vidieckym cestovným ruchom, a/alebo ich uvádzania na trh;
d)
horizontálnej a vertikálnej spolupráce medzi subjektami dodávateľského reťazca pri zriaďovaní a rozvoji krátkych dodávateľských reťazcov a miestnych trhov;
e)
propagačných činností v miestnom kontexte v súvislosti s rozvojom krátkych dodávateľských reťazcov a miestnych trhov;
f)
spoločnej činnosti realizovanej v záujme zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu;
g)
spoločných prístupov k environmentálnym projektom a súčasných environmentálnym postupom vrátane efektívneho vodného hospodárstva, využívania energie z obnoviteľných zdrojov a ochrany poľnohospodárskych krajinných oblastí;
h)
horizontálnej a vertikálnej spolupráce medzi subjektmi dodávateľského reťazca v rámci udržateľnej produkcie biomasy na použitie v oblasti potravinárstva, výroby energie a priemyselných procesov;
i)
vykonávania iných stratégií miestneho rozvoja, ako sú stratégie vymedzené v článku 2 ods. 19 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, zameraných na jednu alebo viac priorít Únie pre rozvoj vidieka, a to najmä prostredníctvom iných skupín verejných a súkromných partnerov, ako sú vymedzené v článku 32 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
j)
vypracúvania plánov obhospodarovania lesov alebo rovnocenných nástrojov;
k)
diverzifikácie poľnohospodárskych činností smerom k činnostiam súvisiacim so zdravotnou starostlivosťou, sociálnou integráciou, poľnohospodárstvom podporovaným komunitou a so vzdelávaním o životnom prostredí a výžive.
3. Podpora podľa odseku 1 písm. b) sa poskytuje iba novosformovaným klastrom a sieťam a tým, ktoré začínajú činnosť, ktorá je pre ne nová.
Podpora na operácie podľa odseku 2 písm. a) a b) sa môže poskytnúť aj individuálnym subjektom, ak je takáto možnosť stanovená v programe rozvoja vidieka.
4. Výsledky pilotných projektov podľa odseku 2 písm. a) a operácií podľa odseku 2 písm. b) vykonávaných jednotlivými aktérmi v súlade s odsekom 3 sa šíria.
5. Na podporu v rámci tohto opatrenia sú oprávnené tieto náklady spojené s formami spolupráce uvedenými v odseku 1:
a)
náklady na štúdie o príslušnej oblasti, realizačné štúdie a vypracovanie podnikateľského plánu, plánu obhospodarovania lesov alebo rovnocenného nástroja, alebo inej stratégie miestneho rozvoja, ako sa uvádza v článku 33 nariadenia EÚ č. 1303/2013;
b)
náklady na oživenie príslušnej oblasti s cieľom zabezpečiť uskutočniteľnosť kolektívneho územného projektu alebo projektu, ktorý zrealizuje operačná skupina EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť, ako sa uvádza v článku 56. V prípade klastrov sa oživenie môže týkať aj organizácie odbornej prípravy, vytvárania sietí medzi členmi a náboru nových členov;
c)
prevádzkové náklady na spoluprácu;
d)
priame náklady na konkrétne projekty spojené s vykonávaním podnikateľského plánu, plánu v oblasti životného prostredia, plánu obhospodarovania lesov alebo rovnocenného nástroja a inej stratégie miestneho rozvoja, ako sa uvádza v článku 33 nariadenia EÚ č. 1303/2013, alebo priame náklady na iné činnosti zamerané na inovácie vrátane testovania;
e)
náklady na propagačné činnosti.
6. Ak sa realizuje podnikateľský plán alebo plán v oblasti životného prostredia alebo plán obhospodarovania lesov alebo rovnocenný nástroj, alebo stratégia rozvoja, členské štáty môžu poskytnúť pomoc buď ako celkovú sumu, ktorá zahŕňa náklady na spoluprácu a náklady na vykonávané projekty, alebo ktorá zahŕňa iba náklady na spoluprácu, a na realizáciu projektov môžu využiť finančné prostriedky z iných opatrení alebo iných fondov Únie.
Keď sa pomoc vypláca ako celková suma a vykonávaný projekt je projektom typu, na ktorý sa vzťahuje iné opatrenie tohto nariadenia, uplatní sa príslušná maximálna výška alebo miera pomoci.
7. Na podporu je oprávnená aj spolupráca medzi subjektami, ktoré sa nachádzajú v rôznych regiónoch alebo členských štátoch.
8. Podpora sa obmedzuje na maximálne obdobie siedmich rokov s výnimkou kolektívnej environmentálnej činnosti v riadne odôvodnených prípadoch.
9. Spolupráca v rámci tohto opatrenia sa môže kombinovať s projektmi podporovanými inými fondmi Únie ako EPFRV na tom istom území. Členské štáty zabezpečia, aby sa predišlo nadmernej kompenzácii v dôsledku kombinácie tohto opatrenia s inými nástrojmi podpory na úrovni členských štátov alebo Únie.
10. S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, pokiaľ ide o ďalšie vymedzenie charakteristík pilotných projektov, klastrov, sietí, krátkych dodávateľských reťazcov a miestnych trhov, ktoré budú oprávnené na podporu, ako aj pokiaľ ide o podmienky poskytnutia pomoci na druhy operácií uvedené v odseku 2 tohto článku.
Článok 36
Riadenie rizík
1. Podpora v rámci tohto opatrenia sa vzťahuje na:
a)
finančné príspevky na poistné za poistenie úrody, zvierat a rastlín proti hospodárskym stratám poľnohospodárov spôsobeným nepriaznivými poveternostnými udalosťami, chorobami zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami, alebo environmentálnou nehodou;
b)
finančné príspevky do vzájomných fondov na platbu finančných náhrad pre poľnohospodárov za hospodárske straty spôsobené nepriaznivými poveternostnými udalosťami, vypuknutím choroby zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami, alebo environmentálnou nehodou;
c)
nástroj stabilizácie príjmov v podobe finančných príspevkov do vzájomných fondov, ktorý poskytuje kompenzáciu poľnohospodárom za prudký pokles príjmov.
2. Na účely tohto článku je poľnohospodár“ aktívny poľnohospodár v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
3. Na účely odseku 1 písm. b) a c) je „vzájomný fond“ systém akreditovaný členským štátom v súlade s jeho vnútroštátnymi právnymi predpismi pre združených poľnohospodárov s cieľom poistiť sa, pomocou ktorého sa týmto poľnohospodárom vyplácajú kompenzačné platby za hospodárske straty spôsobené nepriaznivými poveternostnými udalosťami, vypuknutím choroby zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami, environmentálnou nehodou alebo za prudký pokles príjmov.
4. Členské štáty zabezpečia, aby sa predišlo nadmernej kompenzácii v dôsledku kombinácie tohto opatrenia s inými nástrojmi podpory na úrovni členských štátov alebo Únie alebo so systémami súkromného poistenia.
5. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie rozpočtových zdrojov EPFRV, je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, pokiaľ ide o minimálne a maximálne trvanie komerčných úverov v rámci vzájomných fondov uvedených v článku 38 ods. 3 písm. b) a článku 39 ods. 4.
Komisia do 31. decembra 2018 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto článku.
Článok 37
Poistenie úrody, zvierat a rastlín
1. Podpora podľa článku 36 ods. 1 písm. a) sa poskytuje iba na poistné zmluvy, ktorými sa poisťujú straty spôsobené nepriaznivou poveternostnou udalosťou, chorobou zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami, environmentálnou nehodou alebo opatrením prijatým v súlade so smernicou 2000/29/ES s cieľom odstrániť alebo obmedziť chorobu rastlín alebo šírenie škodcov, v dôsledku ktorého došlo k zničeniu viac ako 30 % priemernej ročnej produkcie poľnohospodára za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaju. Na výpočet ročnej produkcie poľnohospodára sa môžu použiť indexy. Požívaná metóda výpočtu umožňuje určenie skutočnej straty jednotlivého poľnohospodára v danom roku.
Zmeranie rozsahu spôsobenej straty možno prispôsobiť konkrétnym špecifikám každého druhu produktu s využitím:
a)
biologických indexov (množstvo strát na biomase) alebo ekvivalentných indexov strát na úrode, ktoré sa určia na úrovni poľnohospodárskeho podniku, miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni, alebo
b)
indexov počasia (vrátane množstva zrážok a teploty), ktoré sa určia na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni.
2. Výskyt nepriaznivej poveternostnej udalosti alebo vypuknutie choroby zvierat alebo rastlín, zamorenie škodcami alebo environmentálnu nehodu musí ako také oficiálne uznať príslušný orgán daného členského štátu.
Členské štáty môžu podľa potreby vopred stanoviť kritériá, na základe ktorých sa určí, že došlo k oficiálnemu uznaniu.
3. Pokiaľ ide o choroby zvierat, finančná náhrada podľa článku 36 ods. 1 písm. a) sa môže poskytnúť iba so zreteľom na choroby, ktoré sú uvedené na zozname vytvorenom Svetovou organizáciou pre zdravie zvierat alebo zozname uvedenom v prílohe k rozhodnutiu 2009/470/ES.
4. Platby poistného kompenzujú maximálne celkovú výšku nákladov na náhradu strát uvedených v článku 36 ods. 1 písm. a) a nevyžadujú si ani nešpecifikujú druh ani množstvo budúcej produkcie.
Členské štáty môžu obmedziť výšku poistného, ktoré je oprávnené na podporu, pomocou uplatnenia primeraných stropov.
5. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru stanovenú v prílohe II.
Článok 38
Vzájomné fondy pre nepriaznivé poveternostné udalosti, choroby zvierat a rastlín, zamorenie škodcami a environmentálne nehody
1. Príslušný vzájomný fond je oprávnený na podporu, ak:
a)
je akreditovaný príslušným orgánom v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;
b)
má transparentnú politiku platieb do fondu a výberov z neho;
c)
má jasné pravidlá pridelenia zodpovednosti za akékoľvek vzniknuté pohľadávky.
2. Členské štáty stanovia pravidlá vytvárania a riadenia vzájomných fondov, najmä pravidlá poskytovania kompenzačných platieb a oprávnenosti poľnohospodárov v prípade krízy, ako aj pravidlá spravovania a monitorovania dodržiavania týchto pravidiel. Členské štáty zabezpečia, aby pravidlá fungovania fondov zahŕňali aj sankcie v prípade nedbanlivosti zo strany poľnohospodára.
Výskyt udalostí uvedených v článku 36 ods. 1 písm. b) musí ako taký oficiálne uznať príslušný orgán daného členského štátu.
3. Finančné príspevky uvedené v článku 36 ods. 1 písm. b) sa môžu vzťahovať iba na:
a)
administratívne náklady na zriadenie vzájomného fondu rozložené degresívnym spôsobom najviac na tri roky;
b)
sumy vyplatené vzájomným fondom ako finančná kompenzácia poľnohospodárom. Finančný príspevok sa ďalej môže týkať úrokov z komerčných úverov, ktoré vzájomný fond čerpá na účel vyplatenia finančnej kompenzácie poľnohospodárom v prípade krízy.
Podpora podľa článku 36 ods. 1 písm. b) sa poskytuje iba na pokrytie strát spôsobených nepriaznivými poveternostnými udalosťami, chorobou zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami alebo opatrením prijatým v súlade so smernicou 2000/29/ES s cieľom odstrániť alebo obmedziť chorobu rastlín alebo šírenie škodcov alebo environmentálnu nehodu, v dôsledku ktorých došlo k zničeniu viac ako 30 % priemernej ročnej produkcie poľnohospodára za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaju. Na výpočet ročnej produkcie poľnohospodára sa môžu použiť indexy. Požívaná metóda výpočtu umožňuje určenie skutočnej straty jednotlivého poľnohospodára v danom roku.
Do počiatočného základného kapitálu sa nesmie prispievať z verejných finančných prostriedkov.
4. Pokiaľ ide o choroby zvierat, finančná náhrada podľa článku 36 ods. 1 písm. b) sa môže poskytnúť v súvislosti s chorobami, ktoré sú uvedené v zozname chorôb zvierat vypracovanom Svetovou organizáciou pre zdravie zvierat alebo uvedenom v prílohe k rozhodnutiu Rady 2009/470/ES.
5. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru podpory stanovenú v prílohe II.
Členské štáty môžu obmedziť náklady, ktoré sú oprávnené na podporu, uplatnením:
a)
stropov na každý fond;
b)
primeraných stropov na jednotku.
Článok 39
Nástroj stabilizácie príjmu
1. Podpora podľa článku 36 ods. 1 písm. c) sa poskytuje iba vtedy, ak pokles príjmu presiahne 30 % priemerného ročného príjmu konkrétneho poľnohospodára za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaju. Príjem na účely článku 36 ods. 1 písm. c) je suma príjmov, ktoré poľnohospodár získa z trhu, vrátane akejkoľvek formy verejnej podpory po odpočítaní vstupných nákladov. Platby zo vzájomného fondu poľnohospodárom predstavujú kompenzáciu za menej ako 70 % straty príjmu v roku, v ktorom sa výrobca stal oprávneným na získanie tejto pomoci.
2. Príslušný vzájomný fond je oprávnený na podporu, ak:
a)
je akreditovaný príslušným orgánom v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;
b)
má transparentnú politiku platieb do fondu a výberov z neho;
c)
má jasné pravidlá pridelenia zodpovednosti za akékoľvek vzniknuté pohľadávky.
3. Členské štáty stanovia pravidlá vytvárania a riadenia vzájomných fondov, najmä pravidlá poskytovania kompenzačných platieb poľnohospodárom v prípade krízy a pravidlá spravovania a monitorovania súladu s týmito pravidlami. Členské štáty zabezpečia, aby pravidlá fungovania fondov zahŕňali aj sankcie v prípade nedbanlivosti zo strany poľnohospodára.
4. Finančné príspevky uvedené v článku 36 ods. 1 písm. c) sa môžu vzťahovať iba na:
a)
administratívne náklady na zriadenie vzájomného fondu rozložené degresívne najviac na tri roky;
b)
sumy vyplatené vzájomným fondom ako finančná kompenzácia poľnohospodárom. Finančný príspevok sa ďalej môže týkať úrokov z komerčných úverov, ktoré vzájomný fond čerpá na účel vyplatenia finančnej kompenzácie poľnohospodárom v prípade krízy. Do počiatočného základného kapitálu sa nesmie prispievať z verejných finančných prostriedkov.
5. Podpora sa obmedzuje na maximálnu mieru stanovenú v prílohe II.
Článok 40
Financovanie doplnkových vnútroštátnych priamych platieb pre Chorvátsko
1. Podporu možno poskytnúť poľnohospodárom, ktorí sú oprávnení prijímať doplnkové vnútroštátne priame platby podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Podmienky stanovené v uvedenom článku sa vzťahujú aj na podporu, ktorá sa poskytne podľa tohto článku.
2. Podpora, ktorá sa poľnohospodárovi poskytne na roky 2014, 2015 a 2016, nepresiahne rozdiel medzi:
a)
výškou priamych platieb uplatniteľnou v Chorvátsku na príslušný rok v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013; a
b)
45 % príslušnej výšky priamych platieb, ktorá sa bude uplatňovať od roku 2022.
3. Príspevok Únie na podporu poskytnutú podľa tohto článku v Chorvátsku na roky 2014, 2015 a 2016 nepresiahne 20 % jej celkovej ročnej pridelenej sumy z EPFRV.
4. Miera príspevku z EPFRV na doplnenie priamych platieb nepresiahne 80 %.
Článok 41
Pravidlá vykonávania opatrení
Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví pravidlá vykonávania opatrení uvedených v tomto oddiele, ktoré sa týkajú:
a)
postupov výberu orgánov alebo subjektov ponúkajúcich poradenské služby pre poľnohospodárske a lesohospodárske podniky, služby pomoci pri riadení poľnohospodárskych podnikov a výpomoci pre poľnohospodárske podniky a degresie pomoci v rámci opatrenia poradenských služieb uvedeného v článku 15;
b)
posúdenia zo strany členského štátu týkajúceho sa pokroku v plnení podnikateľského plánu, možností platby, ako aj spôsobov prístupu k iným opatreniam pre mladých poľnohospodárov v rámci opatrenia rozvoja poľnohospodárskych podnikov a podnikateľskej činnosti uvedeného v článku 19;
c)
konverzie na iné jednotky, ako sú použité v prílohe II, a koeficientov konverzie zvierat na dobytčie jednotky („DJ“) v rámci opatrení uvedených v článkoch 28, 29, 33 a 34;
d)
možnosti použiť štandardné predpoklady ďalších nákladov a straty príjmu v rámci opatrení článkov 28 až 31, 33 a 34 a kritérií na ich výpočet;
e)
výpočtu sumy podpory, ak je operácia oprávnená na podporu v rámci viac ako jedného opatrenia.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
LEADER
Článok 42
Miestne akčné skupiny LEADER
1. Okrem úloh uvedených v článku 34 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 môžu miestne akčné skupiny vykonávať aj ďalšie úlohy, ktorými ich poverí riadiaci orgán a/alebo platobná agentúra.
2. Miestne akčné skupiny môžu požiadať o platbu zálohovej platby od príslušnej platobnej agentúry, ak je takáto možnosť stanovená v programe rozvoja vidieka. Výška zálohových platieb nesmie presiahnuť 50 % verejnej podpory týkajúcej sa prevádzkových nákladov a nákladov na oživenie.
Článok 43
Štartovací balík iniciatívy LEADER
Podpora pre miestny rozvoj v rámci iniciatívy LEADER môže zahŕňať aj „štartovací balík iniciatívy LEADER“ pre miestne komunity, ktoré v programovacom období 2007 - 2013 iniciatívu LEADER nerealizovali. „Štartovací balík iniciatívy LEADER“ pozostáva z podpory na budovanie kapacít a z podpory pre malé pilotné projekty. Podpora v rámci „štartovacieho balíka iniciatívy LEADER“ nie je podmienená predložením stratégie miestneho rozvoja v rámci iniciatívy LEADER.
Článok 44
Činnosti spolupráce v rámci iniciatívy LEADER
1. Podpora uvedená v článku 35 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa poskytuje na:
a)
projekty spolupráce v rámci členského štátu (spolupráca medzi územnými celkami) alebo projekty spolupráce medzi územiami vo viacerých členských štátoch alebo s územiami v tretích krajinách (nadnárodná spolupráca);
b)
predbežnú technickú podporu pre projekty spolupráce medzi územnými celkami v rámci jedného štátu alebo pre nadnárodné projekty spolupráce pod podmienkou, že miestne akčné skupiny môžu preukázať, že plánujú realizáciu konkrétneho projektu.
2. Okrem iných miestnych akčných skupín môže partnerom miestnej akčnej skupiny v rámci EPFRV byť:
a)
skupina miestnych partnerov z verejného a súkromného sektora na vidieckom území, ktoré vykonáva stratégiu miestneho rozvoja v Únii alebo mimo nej;
b)
skupina miestnych partnerov z verejného a súkromného sektora na nevidieckom území, ktoré vykonáva stratégiu miestneho rozvoja.
3. V prípade, že projekty spolupráce nevyberajú miestne akčné skupiny, vytvoria členské štáty systém priebežného predkladania žiadostí.
Najneskôr dva roky od dátumu schválenia programov rozvoja vidieka zverejnia národné alebo regionálne administratívne postupy týkajúce sa výberu nadnárodných projektov spolupráce a zoznam oprávnených nákladov.
Príslušný orgán schváli projekty spolupráce najneskôr do štyroch mesiacov od dátumu predloženia žiadosti na projekt.
4. Členské štáty informujú Komisiu o schválených nadnárodných projektoch spolupráce.
KAPITOLA II
Spoločné ustanovenia pre niekoľko opatrení
Článok 45
Investície
1. Investičné operácie sú oprávnené na podporu EPFRV, ak im predchádza posúdenie očakávaného environmentálneho vplyvu v súlade s právom špecifickým pre takýto druh investícií, keď je pravdepodobné, že investícia bude mať negatívne účinky na životné prostredie.
2. Výdavky oprávnené na podporu EPFRV sa obmedzujú na:
a)
výstavbu, nadobudnutie vrátene lízingu alebo vylepšenie nehnuteľného majetku;
b)
kúpu alebo lízing nových strojov a zariadenia až do výšky trhovej hodnoty aktíva;
c)
všeobecné náklady spojené s výdavkami uvedenými v písmenách a) a b), ako sú honoráre architektov, technikov a za konzultácie, honoráre týkajúce sa poradenstva v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane realizačných štúdií. Realizačné štúdie ostávajú oprávnenými výdavkami, aj keď sa na základe ich výsledkov nerealizujú žiadne výdavky uvedené v písmenách a) a b).
d)
tieto nehmotné investície: nadobudnutie alebo vývoj počítačového softvéru a nadobudnutie patentových práv, licencií, autorských práv a ochranných známok;
e)
náklady na vypracovanie plánov obhospodarovania lesov a ekvivalentných nástrojov.
3. V prípade investícií do poľnohospodárstva nie je na investičnú podporu oprávnená kúpa poľnohospodárskych výrobných práv, platobných nárokov, zvierat, jednoročných rastlín a ich pestovanie. V prípade obnovy potenciálu poľnohospodárskej produkcie poškodeného prírodnými pohromami alebo katastrofickými udalosťami v súlade s článkom 18 ods. 1 písm. b) však výdavky na nákup zvierat môžu byť oprávnenými výdavkami.
4. Prijímatelia podpory súvisiacej s investíciami môžu príslušné platobné agentúry požiadať o vyplatenie zálohovej platby do výšky 50 % verejnej pomoci súvisiacej s investíciou, ak je táto možnosť zahrnutá v programe rozvoja vidieka.
5. Oprávneným výdavkom môže byť pracovný kapitál, ktorý je podpornej povahy a súvisí s novou investíciou do poľnohospodárstva alebo lesného hospodárstva, ktorá získava podporu z EPFRV prostredníctvom finančného nástroja zriadeného v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Takéto oprávnené výdavky nepresiahnu 30 % celkovej sumy oprávnených výdavkov na investíciu. Príslušná žiadosť sa riadne zdôvodní.
6. S cieľom zohľadniť osobitosti konkrétnych druhov investícií je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa ustanovujú podmienky, za ktorých sa iné náklady spojené s lízingovými zmluvami, zariadením z druhej ruky môžu považovať za oprávnené výdavky, a ktorými sa vymedzujú typy infraštruktúry pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré sú oprávnené na podporu.
Článok 46
Investície do zavlažovania
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 45 tohto nariadenia sa v prípade zavlažovania na nových a existujúcich zavlažovaných plochách za oprávnené výdavky považujú iba investície, ktoré spĺňajú podmienky v tomto článku.
2. Ako sa požaduje v zmysle rámcovej smernice o vode, Komisia bola informovaná o pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia v súvislosti s celou oblasťou, ktorej sa investícia týka, ako aj s inými oblasťami, ktorých životné prostredie by táto investícia mohla ovplyvniť opatrenia, ktoré sa uplatňujú na základe plánu vodohospodárskeho manažmentu povodia v súlade s článkom 11 rámcovej smernice o vode a ktoré sú pre poľnohospodárske odvetvie dôležité, sa upresnili v príslušnom programe opatrení.
3. Zariadenia na meranie vody umožňujúce meranie využívania vody na úrovni podporovanej investície sú zavedené alebo sa zavedú ako súčasť investície.
4. Investícia na vylepšenie existujúcich zavlažovacích inštalácií alebo prvku zavlažovacej infraštruktúry je oprávnená, iba ak posúdenie ex-ante preukáže, že ponúka potenciálne úspory vody minimálne medzi 5 % a 25 % podľa technických parametrov existujúcich zavlažovacích inštalácií alebo infraštruktúry.
Ak má investícia vplyv na útvary podzemnej alebo povrchovej vody, ktorých stav bol v príslušnom pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia označený za menej ako dobrý z dôvodov týkajúcich sa množstva vody:
a)
investíciou sa na jej úrovni zabezpečí skutočné zníženie spotreby vody v objeme aspoň 50 % potenciálnych úspor vody, ktoré sa umožnia prostredníctvom tejto investície;
b)
v prípade investície v jedinom poľnohospodárskom podniku investícia tiež vedie k zníženiu celkovej spotreby vody podniku v objeme aspoň 50 % potenciálnych úspor vody, ktoré sa umožnia na úrovni investície. Celková spotreba vody podniku zahŕňa aj vodu, ktorú podnik predal.
Žiadna z podmienok v odseku 4 sa neuplatňuje na investíciu do existujúcich inštalácií, ktorá má vplyv len na energetickú efektívnosť, ani na investíciu na vytvorenie rezervoáru, ani na investíciu do využívania recyklovanej vody, ktorá nemá vplyv na útvar podzemnej alebo povrchovej vody.
5. Investícia, v dôsledku ktorej dôjde k čistému zväčšeniu zavlažovanej plochy, ktorá má vplyv na daný útvar podzemnej alebo povrchovej vody, je oprávnená, iba ak:
a)
stav vodného útvaru nebol v príslušnom pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia označený za menej ako dobrý z dôvodov týkajúcich sa množstva vody a
b)
environmentálna analýza preukazuje, že daná investícia nebude mať výrazný negatívny vplyv na životné prostredie; takúto analýzu vplyvu na životné prostredie vykoná alebo schváli príslušný orgán a môže sa vzťahovať aj na skupiny podnikov.
Plochy, ktoré nie sú zavlažované, ale v ktorých bola zavlažovacia inštalácia aktívna v nedávnej minulosti a ktoré sa určia a odôvodnia v programe, sa môžu považovať za zavlažované plochy na účely určenia čistého nárastu zavlažovaných plôch.
6. Odchylne od odseku 5 písm. a) môžu byť investície, v dôsledku ktorých dôjde k čistému zväčšeniu zavlažovanej plochy poľnohospodárskeho podniku, stále oprávnené, ak:
a)
sa investícia kombinuje s investíciou do existujúcej zavlažovacej inštalácie alebo prvku zavlažovacej infraštruktúry, v prípade ktorých sa pri posúdení ex-ante skonštatuje, že ponúkajú potenciálnu úsporu vody minimálne medzi 5 % a 25 % podľa technických parametrov existujúcej inštalácie alebo infraštruktúry a
b)
investícia ako celok zabezpečuje účinné zníženie spotreby vody na úrovni investície ako celku, a to vo výške aspoň 50 % potenciálnej úspory vody možnej v dôsledku investície do existujúcej zavlažovacej inštalácie alebo prvku zavlažovacej infraštruktúry.
Podmienka v odseku 5 písm. a) sa okrem toho neuplatňuje na investície do vytvorenia novej zavlažovacej inštalácie zásobovanej vodou z existujúcej nádrže, ktorú príslušné orgány schválili pred 31. októbrom 2013, pokiaľ sú splnené tieto podmienky:
-
daná nádrž je určená v príslušnom pláne manažmentu povodia a je predmetom požiadaviek preverovania uvedených v článku 11 ods. 3 písm. e) rámcovej smernice o vode,
-
31. októbra 2013 platil buď maximálny limit pre celkový odber z nádrže alebo minimálna požadovaná úroveň prietoku vo vodných útvaroch, na ktoré má daná nádrž vplyv,
-
tento maximálny limit alebo minimálna požadovaná úroveň prietoku sú v súlade s podmienkami stanovenými v článku 4 rámcovej smernice o vode a
-
výsledkom daných investícií nie je odber nad rámec maximálneho limitu platného 31. októbra 2013, ani pokles úrovne prietoku v ovplyvnených vodných útvaroch pod minimálnu požadovanú úroveň platnú 31. októbra 2013.
Článok 47
Pravidlá pre platby na plochu
1. Počet hektárov, na ktoré sa vzťahuje záväzok podľa článkov 28, 29 a 34, sa môže z roka na rok líšiť, ak:
a)
je takáto možnosť stanovená v programe rozvoja vidieka;
b)
príslušný záväzok sa nevzťahuje na fixné parcely a
c)
nie je ohrozené dosiahnutie cieľa záväzku.
2. Ak sa celý pozemok, na ktorý sa vzťahuje záväzok, alebo jeho časť alebo celý podnik prevedie na inú osobu v období, v ktorom platí uvedený záväzok, záväzok alebo jeho časť zodpovedajúcu prevedenej pôde môže na zvyšok obdobia prevziať táto druhá osoba, alebo platnosť záväzku uplynie a za obdobie, v ktorom bol záväzok účinný, sa vrátenie pomoci nevyžaduje.
3. Ak prijímateľ nie je schopný ďalej plniť prijaté záväzky, pretože jeho podnik alebo časť podniku je rozdelená alebo je predmetom opatrení verejnej pozemkovej úpravy alebo opatrení pozemkovej úpravy schválených príslušnými verejnými orgánmi, prijmú členské štáty opatrenia nevyhnutné na to, aby sa záväzky mohli prispôsobiť novej situácii podniku. Ak sa ukáže, že takéto prispôsobenie nie je možné, účinnosť záväzku uplynie a za obdobie, v ktorom bol záväzok účinný, sa vrátenie pomoci nevyžaduje.
4. Vrátenie prijatej pomoci sa nevyžaduje v prípadoch vyššej moci a za výnimočných okolností uvedených v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
5. Odsek 2, pokiaľ ide o prípady presunu celého podniku, a odsek 4 sa tiež uplatňujú na záväzky podľa článku 33.
6. S cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení týkajúcich sa plochy a zabezpečiť finančné záujmy Únie je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty ustanovujúce podmienky uplatniteľné na konverziu alebo úpravu záväzkov v rámci opatrení uvedených v článkoch 28, 29, 33 a 34 a pokiaľ ide o špecifikovanie iných situácií, v ktorých sa nepožaduje vrátenie pomoci.
Článok 48
Doložka o revízii
Pre operácie vykonávané podľa článkov 28, 29, 33 a 34 sa zavedie doložka o revízii, aby sa zabezpečilo ich prispôsobenie v prípade zmeny príslušných povinných noriem, požiadaviek alebo povinností uvedených v týchto článkoch, ktoré musia záväzky presiahnuť. Doložka o revízii zahŕňa aj úpravy potrebné na vylúčenie dvojitého financovania postupov podľa článku 43 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 v prípade zmien uvedených postupov.
Operácie vykonávané podľa článkov 28, 29, 33 a 34, ktoré presahujú súčasné programové obdobie, obsahujú doložku o revízii, aby sa umožnilo ich prispôsobenie právnemu rámcu nasledujúceho programového obdobia.
Ak prijímateľ takúto úpravu neprijme, účinnosť záväzku uplynie a za obdobie, v ktorom bol záväzok účinný, sa vrátenie pomoci nevyžaduje.
Článok 49
Výber operácií
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 34 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, riadiaci orgán programu rozvoja vidieka stanoví po konzultáciách s monitorovacím výborom kritériá výberu operácií. Cieľom výberových kritérií je zabezpečiť rovnaký prístup k všetkým uchádzačom, lepšie využitie finančných zdrojov a zacielenie opatrení v súlade s prioritami Únie pre rozvoj vidieka. Pri stanovení a uplatňovaní výberových kritérií sa zohľadňuje zásada proporcionality vo vzťahu k veľkosti operácie.
2. Orgán členského štátu zodpovedný za výber operácií zabezpečí, aby sa operácie s výnimkou operácií podľa článkov 28 až 31, 33 až 34 a 36 až 39 vyberali v súlade s výberovými kritériami uvedenými v odseku 1 a transparentným a dobre zdokumentovaným postupom.
3. Prijímatelia sa podľa potreby môžu vybrať na základe výziev na predloženie ponúk, pričom sa uplatnia kritériá hospodárskej a environmentálnej účinnosti.
Článok 50
Vymedzenie vidieckej oblasti
Na účely tohto nariadenia riadiaci orgán vymedzí „vidiecku oblasť“ na úrovni programu. Členské štáty môžu v náležite opodstatnených prípadoch ustanoviť takéto vymedzenie pre určité opatrenie alebo druh operácie.
KAPITOLA III
Technická pomoc a vytváranie sietí
Článok 51
Financovanie technickej pomoci
1. V súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 môže EPFRV na podnet Komisie a/alebo v jej mene použiť až 0,25 % svojich ročných pridelených rozpočtových prostriedkov na financovanie úloh uvedených v článku 58 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 vrátane nákladov na vytvorenie a prevádzku Európskej siete pre rozvoj vidieka uvedenej v článku 52 a siete EIP uvedenej v článku 53.
EPFRV môže financovať aj opatrenia stanovené v článku 41 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (25), vo vzťahu k označeniam a symbolom systémov kvality Únie.
Takéto opatrenia sa vykonávajú v súlade s článkom 58 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (26) a akýmikoľvek ďalšími ustanoveniami tohto nariadenia a jeho vykonávacími ustanoveniami, ktoré sa uplatňujú pri tejto forme plnenia rozpočtu.
2. Z iniciatívy členských štátov sa na úlohy uvedené v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a na náklady súvisiace s prípravou vymedzovania oblastí s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami, ako sa uvádza v článku 32, môžu vyčleniť prostriedky do výšky 4 % celkovej sumy každého programu rozvoja vidieka.
Náklady súvisiace s certifikačným orgánom uvedeným v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 nie sú oprávnené podľa tohto odseku.
V rámci uvedeného 4 % limitu sa vyhradí určitá čiastka na zriadenie a fungovanie národnej vidieckej siete uvedenej v článku 54.
3. V prípade programov rozvoja vidieka, ktoré sa vzťahujú na menej rozvinuté regióny a iné regióny, sa miera príspevku EPFRV na technickú pomoc uvedená v článku 59 ods. 3 môže určiť s prihliadnutím na prevládajúci typ regiónov, podľa ich počtu, v programe.
Článok 52
Európska sieť pre rozvoj vidieka
1. V súlade s článkom 51 ods. 1 sa zriaďuje Európska sieť pre rozvoj vidieka s cieľom prepojiť národné siete, organizácie a správne orgány činné v oblasti rozvoja vidieka na úrovni Únie.
2. Cieľom vytvárania sietí prostredníctvom Európskej siete pre rozvoj vidieka je:
a)
zvýšiť účasť všetkých zainteresovaných strán, a najmä poľnohospodárskych, lesníckych a iných vidieckych zainteresovaných strán na realizácii rozvoja vidieka;
b)
zlepšiť kvalitu programov rozvoja vidieka;
c)
zohrávať úlohu pri informovaní širšej verejnosti o prínosoch politiky rozvoja vidieka;
d)
pomáhať pri hodnotení programov rozvoja vidieka.
3. Úlohou siete je:
a)
zbierať, analyzovať a šíriť informácie o činnosti v oblasti rozvoja vidieka;
b)
poskytovať podporu týkajúcu sa procesov hodnotenia, zberu a správy údajov;
c)
na úrovni Únie zbierať, konsolidovať a šíriť osvedčené postupy rozvoja vidieka vrátane metodík a nástrojov hodnotenia;
d)
zriaďovať a viesť tematické skupiny a/alebo semináre s cieľom uľahčiť výmenu odborných znalostí a podporiť vykonávanie, monitorovanie a ďalší rozvoj politiky rozvoja vidieka;
e)
poskytovať informácie o vývoji vo vidieckych oblastiach Únie a v tretích krajinách;
f)
organizovať stretnutia a semináre na úrovni Únie pre tých, ktorí sa aktívne podieľajú na rozvoji vidieka;
g)
podporovať národné siete a iniciatívy nadnárodnej spolupráce a výmenu informácií o činnostiach a skúsenostiach v oblasti rozvoja vidieka so sieťami v tretích krajinách;
h)
osobitne pre miestne akčné skupiny:
i)
vytvárať súčinnosť s činnosťami, ktoré na národnej alebo regionálnej úrovni alebo na obidvoch úrovniach, vykonávajú príslušné siete so zreteľom na opatrenia budovania kapacít a výmenu skúseností, a
ii)
spolupracovať so subjektmi zabezpečujúcimi vytváranie sietí a poskytujúcimi technickú podporu pre miestny rozvoj, ktoré boli zriadené EFRR, ESF a EFNR, pokiaľ ide o ich činnosti v oblasti miestneho rozvoja a nadnárodnej spolupráce.
4. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví organizačnú štruktúru a spôsob fungovania Európskej siete pre rozvoj vidieka. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
Článok 53
Sieť európskeho partnerstva v oblasti inovácií
1. V súlade s článkom 51 ods. 1 sa riadi sieť EIP na podporu EIP zameraného na produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva uvedeného v článku 55. Táto sieť umožní vytváranie sietí operačných skupín, poradenských služieb a výskumníkov.
2. Cieľom siete EIP je:
a)
uľahčovať výmenu odborných znalostí a osvedčených postupov;
b)
nadviazať dialóg medzi poľnohospodármi a výskumnou obcou a uľahčovať začlenenie všetkých zainteresovaných strán do procesu výmeny znalostí.
3. Úlohou siete EIP je:
a)
zabezpečovať podporné služby a poskytovať kľúčovým subjektom informácie o EIP,
b)
povzbudzovať k vytváraniu operačných skupín a informovať o možnostiach, ktoré poskytujú politiky Únie;
c)
podporovať vytváranie iniciatív v oblasti klastrov a pilotných alebo demonštračných projektov, ktoré sa okrem iného môžu týkať:
i)
zvýšenia poľnohospodárskej produktivity, hospodárskej životaschopnosti, udržateľnosti, výnosu a efektívneho využívania zdrojov;
ii)
inovácií na podporu bioekonomiky;
iii)
biodiverzity, ekosystémových služieb, funkčnosti pôdy a udržateľného vodného hospodárstva;
iv)
inovačných výrobkov a služieb pre integrovaný dodávateľský reťazec;
v)
otvárania trhových príležitosti pre prvovýrobcov, ako aj príležitostí vyrábať nové výrobky;
vi)
kvality potravín, bezpečnosti potravín a zdravej výživy;
vii)
zníženia strát po zbere a plytvania potravinami;
d)
zbierať a šíriť informácie v oblasti EIP vrátane vedeckých zistení a nových technológií, ktoré sa týkajú inovácie a výmeny poznatkov i výmeny v oblasti inovácie s tretími krajinami.
4. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví organizačnú štruktúru a spôsob fungovania siete EIP. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
Článok 54
Národná vidiecka sieť
1. Každý členský štát zriadi národnú vidiecku sieť, ktorá spojí organizácie a správne orgány, ktoré sa podieľajú na rozvoji vidieka. Partnerstvo uvedené v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 je takisto súčasťou národnej vidieckej siete.
Členské štáty s regionálnymi programami môžu predložiť na schválenie aj osobitný program na zriadenie a spôsob fungovania svojich národných vidieckych sietí.
2. Cieľom prepájania prostredníctvom národnej vidieckej siete je:
a)
zvýšiť účasť zainteresovaných strán na vykonávaní rozvoja vidieka;
b)
zlepšiť kvalitu vykonávania programov rozvoja vidieka;
c)
informovať širšiu verejnosť a potenciálnych prijímateľov o politike rozvoja vidieka a o možnostiach financovania;
d)
podporovať inovácie v poľnohospodárstve, výrobe potravín, lesnom hospodárstve a vo vidieckych oblastiach.
3. Podpora EPFRV podľa článku 51 ods. 3 sa použije na:
a)
štruktúry potrebné pre prevádzkovanie siete;
b)
prípravu a vykonávanie akčného plánu, ktorý pokrýva aspoň:
i)
činnosti pokiaľ ide o zber príkladov projektov, ktoré zahŕňajú všetky priority programov rozvoja vidieka;
ii)
činnosti pokiaľ ide o uľahčovanie tematických a analytických výmen medzi zainteresovanými stranami v oblasti rozvoja vidieka, spoločné využívanie a šírenie zistení;
iii)
činnosti pokiaľ ide o poskytovanie odbornej prípravy a vytváranie sietí pre miestne akčné skupiny a najmä technickú pomoc pre spoluprácu medzi územnými celkami a pre nadnárodnú spoluprácu, uľahčenie spolupráce medzi miestnymi akčnými skupinami a vyhľadávanie partnerov pre opatrenie uvedené v článku 35;
iv)
činnosti pokiaľ ide o vytváranie sietí pre poradcov a služby na podporu inovácie;
v)
spoločné využívanie a šírenie zistení z monitorovania a hodnotenia;
vi)
činnosti pokiaľ ide o komunikačný plán vrátane propagácie a informácií týkajúcich sa programu rozvoja vidieka po dohode s riadiacimi orgánmi a informácie a komunikačné činnosti zamerané na širšiu verejnosť;
vii)
činnosti na zabezpečenie účasti na činnostiach Európskej siete pre rozvoj vidieka a prispenia k nim.
4. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví pravidlá vytvárania a spôsobu fungovania národných vidieckych sietí a obsah konkrétnych programov uvedených v odseku 1. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
HLAVA IV
EIP PRE PRODUKTIVITU A UDRŽATEĽNOSŤ POĽNOHOSPODÁRSTVA
Článok 55
Ciele
1. EIP zamerané na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť:
a)
podporuje vytvorenie odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, ktoré efektívne využívajú zdroje, sú hospodársky životaschopné, produktívne a konkurencieschopné, produkujú málo emisií, sú šetrné a odolné voči klíme, smerujú k agro-ekologickým výrobným systémom a fungujú v harmónii so základnými prírodnými zdrojmi, od ktorých poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo závisia;
b)
pomáha poskytovať stabilnú a udržateľnú dodávku potravín, krmív a biomateriálov, vrátane existujúcich aj nových druhov;
c)
zlepšuje postupy zamerané na ochranu životného prostredia, adaptáciu na zmenu klímy a na jej zmierňovanie;
d)
stavia mosty medzi najnovšími poznatkami výskumu a technológiami a poľnohospodármi, správcami lesov, vidieckymi komunitami, podnikmi, MVO a poradenskými službami.
2. EIP zamerané na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť sa usiluje dosiahnuť svoje ciele:
a)
vytvorením pridanej hodnoty prostredníctvom lepšieho prepojenia výskumu s poľnohospodárskou praxou a podporením širšieho používania dostupných inovačných opatrení;
b)
podporou rýchlejšieho a širšieho zavedenia inovačných riešení do praxe a
c)
informovaním vedeckej obce o potrebách poľnohospodárskej praxe v oblasti výskumu.
3. EPFRV prispieva k cieľom EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť v súlade s článkom 35 prostredníctvom podpory operačných skupín EIP uvedených v článku 56 a siete EIP uvedenej v článku 53.
Článok 56
Operačné skupiny
1. Operačné skupiny EIP sú súčasťou EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť. Vytvárajú ich zainteresované subjekty, ako napr. poľnohospodári, výskumníci, poradcovia a podniky zapojené do odvetvia poľnohospodárstva a potravinárstva, ktoré sú dôležité pre dosiahnutie cieľov EIP.
2. Operačné skupiny EIP si stanovia vnútorné postupy, ktorými zabezpečia aby ich operácie a rozhodovania boli transparentné a aby predchádzali situáciám konfliktu záujmov.
3. Členské štáty sa v rámci svojich programov rozhodnú, do akej miery budú operačné skupiny podporovať.
Článok 57
Úlohy operačných skupín
1. Operačné skupiny EIP vypracujú plán, ktorý obsahuje:
a)
opis inovačného projektu, ktorý sa má vyvinúť, testovať, prispôsobiť alebo vykonávať;
b)
opis očakávaných výsledkov a prínosu k cieľu EIP, ktorým je zvýšenie produktivity a udržateľné riadenie zdrojov.
2. Operačné skupiny pri vykonávaní svojich inovačných projektov:
a)
prijímajú rozhodnutia o vypracovaní a vykonávaní inovačných opatrení a
b)
vykonávajú inovačné opatrenia pomocou opatrení financovaných prostredníctvom programov rozvoja vidieka.
3. Operačné skupiny šíria výsledky svojich projektov, a to najmä prostredníctvom siete EIP.
HLAVA V
FINANČNÉ USTANOVENIA
Článok 58
Zdroje a ich rozdeľovanie
1. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 5, 6 a 7 tohto článku, je v súlade s viacročným finančným rámcom na roky 2014 až 2020 celková suma podpory Únie pre rozvoj vidieka podľa tohto nariadenia na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 202084 936 EUR v cenách z roku 2011.
2. Na technickú pomoc Komisii uvedenú v článku 51 ods. 1 sa poskytne 0,25 % zdrojov uvedených v odseku 1.
3. Na účely plánovania a následného začlenenia do všeobecného rozpočtu Únie sa sumy uvedené v odseku 1 indexujú sadzbou 2 % ročne.
4. Ročné rozčlenenie súm uvedených v odseku 1 podľa členských štátov po odpočítaní sumy uvedenej v odseku 2 sa uvádza v prílohe I.
5. Finančné prostriedky, ktoré členský štát presunul podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013, sa odpočítajú od súm, ktoré sa danému členskému štátu pridelili v súlade s odsekom 4.
6. Finančné prostriedky presunuté do EPFRV pri uplatnení článku 7 ods. 2 a článku 14 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a finančné prostriedky presunuté do EPFRV pri uplatnení článkov 10b a 136 nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 (27), pokiaľ ide o kalendárny rok 2013, sa tiež zahrnú do ročného rozčlenenia uvedeného v odseku 4.
7. S cieľom zohľadniť vývoj týkajúci sa ročného rozčlenenia uvedeného v odseku 4 vrátane presunov uvedených v odsekoch 5 a 6, vykonať technické úpravy bez zmeny celkových pridelených súm, alebo zohľadniť akékoľvek iné zmeny na základe legislatívneho aktu po prijatí tohto nariadenia je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 83 prijímať delegované akty na účely preskúmania stropov stanovených v prílohe I.
8. Na účely prideľovania výkonnostnej rezervy uvedenej v článku 22 ods. 3 a 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa k sumám uvedeným v článku 20 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 pripočítajú dostupné účelovo viazané príjmy vybrané pre EPFRV v súlade s článkom 43 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Uvedené dostupné účelovo viazané príjmy sa pridelia členským štátom pomerne k ich podielu z celkovej sumy podpory z EPFRV.
Článok 59
Príspevok fondu
1. Rozhodnutím o schválení programu rozvoja vidieka sa stanoví maximálny príspevok EPFRV do programu. Rozhodnutím sa podľa potreby jasne určia rozpočtové prostriedky vyčlenené pre menej rozvinuté regióny.
2. Príspevok EPFRV sa vypočíta na základe sumy oprávnených verejných výdavkov.
3. V programoch rozvoja vidieka sa stanoví jednotná miera príspevku EPFRV uplatniteľná na všetky opatrenia. Podľa potreby sa stanoví samostatná miera príspevku EPFRV pre menej rozvinuté regióny, najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori v zmysle nariadenia (EHS) č. 2019/93 ako aj prechodné regióny. Maximálna miera príspevku EPFRV je:
a)
85 % oprávnených verejných výdavkov v menej rozvinutých regiónoch, najvzdialenejších regiónoch a na menších ostrovoch v Egejskom mori v zmysle nariadenia (EHS) č. 2019/93,
b)
75 % oprávnených verejných výdavkov pre všetky regióny, ktorých HDP na obyvateľa v období rokov 2007 - 2013 bol nižší ako 75 % priemeru EÚ-25 za referenčné obdobie, ale ktorých HDP na obyvateľa presahuje 75 % priemerného HDP EÚ-27;
c)
63 % oprávnených verejných výdavkov v prípade iných prechodných regiónov ako tých, ktoré sú uvedené v písmene b) tohto odseku;
d)
53 % oprávnených verejných výdavkov v ostatných regiónoch.
Minimálna miera príspevku EPFRV je 20 %.
4. Odchylne od odseku 3 je maximálny príspevok EPFRV:
a)
80 % na opatrenia uvedené v článkoch 14, 27 a 35, na miestny rozvoj v rámci iniciatívy LEADER uvedený v článku 32 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a na operácie uvedené v článku 19 ods. 1 písm. a) bode i). Táto miera sa môže zvýšiť na maximálne 90 % v prípade programov menej rozvinutých regiónov, najvzdialenejších regiónov a menších ostrovov v Egejskom mori v zmysle nariadenia (EHS) č. 2019/93 a prechodných regiónov uvedených v odseku 3 písm. b) a c);
b)
75 % na operácie, ktoré prispievajú k cieľom v oblasti životného prostredia a zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu podľa článku 17, článku 21 ods. 1 písm. a) a b), článkov 28, 29, 30, 31 a 34;
c)
100 % v prípade finančných nástrojov na úrovni Únie uvedených v článku 38 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
d)
miera príspevku uplatniteľná na dotknuté opatrenie zvýšená o 10 ďalších percentuálnych bodov v prípade príspevkov na finančné nástroje uvedené v článku 38 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
e)
100 % na operácie financované z finančných prostriedkov prenesených do EPFRV pri uplatnení článku 7 ods. 2 a článku 14 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013;
f)
100 % sumy vo výške 500 miliónov EUR v cenách z roku 2011 pridelenej Portugalsku a 100 % sumy vo výške 7 miliónov EUR v cenách z roku 2011 pridelenej Cypru pod podmienkou, že uvedené členské štáty dostávajú k 1. januáru 2014 alebo neskôr finančnú pomoc v súlade s článkom 136 a článkom 143 ZFEÚ do roku 2016, keď sa uplatňovanie tohto ustanovenia prehodnotí.
g)
v prípade členských štátov, ktoré k 1. januáru 2014 alebo neskôr dostávajú finančnú pomoc v súlade s článkom 136 a článkom 143 ZFEÚ, možno zvýšiť mieru príspevku z EPFRV, ktorá je výsledkom uplatňovania článku 24 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, o ďalších najviac 10 ďalších percentuálnych bodov na celkovo maximálne 95 % pre výdavky, ktoré tieto členské štáty majú zaplatiť v prvých dvoch rokoch vykonávania programu rozvoja vidieka. Miera príspevku z EPFRV, ktorá by sa uplatnila bez tejto výnimky, sa však dodrží pre celkové verejné výdavky počas programového obdobia.
5. Najmenej 5 % a v prípade Chorvátska 2,5 % celkového príspevku z EPFRV do programu rozvoja vidieka sa vyhradzuje pre iniciatívu LEADER.
6. Najmenej 30 % celkového príspevku EPFRV na program rozvoja vidieka sa vyčlení na opatrenia podľa článku 17 na investície súvisiace so životným prostredím a klímou, článkov 21, 28, 29 a 30 s výnimkou platieb súvisiacich s rámcovou smernicou o vode a článkov 31, 32 a 34.
Prvý pododsek sa nevzťahuje na najvzdialenejšie regióny a zámorské územia členských štátov.
7. Ak členský štát predloží národný program a aj súbor regionálnych programov, odseky 5 a 6 sa nevzťahujú na národný program. Príspevok EPFRV na národný program sa zohľadňuje na účel výpočtu percentuálneho podielu uvedeného v odsekoch 5 a 6 pri každom regionálnom programe úmerne podielu tohto regionálneho programu na národnom prídele.
8. Výdavky, ktoré EPFRV spolufinancuje, nie sú spolufinancované prostredníctvom príspevku zo štrukturálnych fondov, z Kohézneho fondu alebo z akéhokoľvek iného finančného nástroja Únie.
9. Pokiaľ toto nariadenie neustanovuje inak, pre verejné výdavky na pomoc podnikom platia limity ustanovené pre štátnu pomoc.
Článok 60
Oprávnenosť výdavkov
1. Odchylne od článku 65 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 v prípadoch núdzových opatrení v dôsledku prírodných katastrof sa v programoch rozvoja vidieka môže ustanoviť, že oprávnenosť výdavkov súvisiacich so zmenami programu sa môže začať odo dňa, keď došlo k prírodnej katastrofe.
2. Výdavky sú oprávnené na príspevok EPFRV, iba ak sa vynaložili na operácie, o ktorých v súlade s výberovými kritériami uvedenými v článku 49 rozhodol riadiaci orgán príslušného programu alebo o ktorých sa rozhodlo na jeho zodpovednosť.
S výnimkou všeobecných nákladov vymedzených v článku 45 ods. 2 písm. c) so zreteľom na investičné operácie v rámci opatrení patriacich do rozsahu pôsobnosti článku 42 ZFEÚ, sa za oprávnené považujú iba výdavky, ktoré vznikli po predložení žiadosti príslušnému orgánu.
Členské štáty môžu vo svojich programoch stanoviť, že oprávnené budú iba výdavky, ktoré vznikli po schválení žiadosti o podporu príslušným orgánom.
3. Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú na článok 51 ods. 1 a ods. 2.
4. Platby prijímateľov sa dokladajú faktúrami a dokumentmi, ktoré preukazujú platbu. Ak to nie je možné, platby sa doložia dokumentmi s rovnocennou preukaznou hodnotou, s výnimkou foriem podpory podľa článku 67 ods. 1 písm. b), c) a d) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Článok 61
Oprávnené výdavky
1. Keď sa podpora podľa tohto nariadenia vzťahuje na prevádzkové náklady, sú oprávnené tieto druhy nákladov:
a)
prevádzkové náklady;
b)
náklady na zamestnancov;
c)
náklady na odbornú prípravu;
d)
náklady spojené so vzťahmi s verejnosťou;
e)
finančné náklady;
f)
náklady na vytváranie sietí.
2. Štúdie sú oprávnenými výdavkami iba vtedy, keď sú spojené s konkrétnou operáciou v rámci programu alebo s konkrétnymi cieľmi a zámermi programu.
3. Príspevky v podobe vecného plnenia vo forme poskytnutia prác, tovaru, služieb, pozemkov a nehnuteľností, za ktoré sa neuskutočnila platba v hotovosti doložená faktúrami alebo dokumentmi s rovnocennou preukaznou hodnotou, môžu byť oprávnené na podporu, ak sú splnené podmienky uvedené v článku 69 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Článok 62
Overiteľnosť a kontrolovateľnosť opatrení
1. Členské štáty zabezpečia, aby boli všetky opatrenia rozvoja vidieka, ktoré plánujú vykonať, overiteľné a kontrolovateľné. Na tieto účely vykoná riadiaci orgán a platobná agentúra každého programu rozvoja vidieka posúdenie ex-ante overiteľnosti a kontrolovateľnosti opatrení, ktoré sa majú začleniť do programu rozvoja vidieka. Riadiaci orgán a platobná agentúra zároveň vykonajú posúdenie overiteľnosti a kontrolovateľnosti opatrení počas vykonávania programu rozvoja vidieka. V posúdení ex-ante a v posúdení počas obdobia vykonávania sa zohľadňujú výsledky kontrol v predchádzajúcom a v súčasnom programovom období. Ak sa pri posúdení zistí, že požiadavky overiteľnosti a kontrolovateľnosti nie sú splnené, príslušné opatrenia sa primerane upravia.
2. Keď sa pomoc poskytuje na základe štandardných nákladov alebo ďalších nákladov a straty príjmu, členské štáty zabezpečia, aby príslušné výpočty boli primerané a presné a aby sa stanovili vopred na základe spravodlivého, nestranného a overiteľného výpočtu. Na tento účel subjekt, ktorý je funkčne nezávislý od orgánov zodpovedných za vykonávanie programu a ktorý disponuje primeranými odbornými znalosťami, uskutoční výpočty alebo potvrdí primeranosť a presnosť výpočtov. Súčasťou programu rozvoja vidieka je vyhlásenie, v ktorom sa potvrdzuje primeranosť a presnosť výpočtov.
Článok 63
Zálohové platby
1. Platba zálohových platieb podlieha poskytnutiu bankovej záruky alebo rovnocennej záruky zodpovedajúcej 100 % sumy zálohovej platby. Pokiaľ ide o verejných prijímateľov, zálohové platby sa vyplatia obciam, regionálnym orgánom a ich združeniam, ako aj verejnoprávnym subjektom.
Nástroj, ktorý verejný orgán poskytne ako záruku, sa považuje za ekvivalent záruky uvedenej v prvom pododseku za predpokladu, že sa orgán zaviaže uhradiť sumu, na ktorú sa daná záruka vzťahuje, ak sa nepreukáže nárok na vyplatenú zálohovú platbu.
2. Záruka sa môže uvoľniť vtedy, ak príslušná platobná agentúra zistí, že výška skutočných výdavkov zodpovedajúcich verejnému príspevku súvisiacemu s operáciou presahuje výšku zálohovej platby.
HLAVA VI
RIADENIE, KONTROLA A PROPAGÁCIA
Článok 64
Povinnosti Komisie
S cieľom zabezpečiť riadne finančné hospodárenie v kontexte spoločného riadenia v súlade s článkom 317 ZFEÚ Komisia vykonáva opatrenia a kontroly ustanovené v nariadení (EÚ) č. 1306/2013.
Článok 65
Povinnosti členských štátov
1. Členské štáty prijmú v súlade s článkom 58 ods. 1 nariadenia č. 1306/2013 všetky právne predpisy, regulačné a správne opatrenia na zabezpečenie účinnej ochrany finančných záujmov Únie.
2. Členské štáty určia pre každý program rozvoja vidieka tieto orgány:
a)
riadiaci orgán zodpovedný za riadenie dotknutého programu, ktorým môže byť buď verejný alebo súkromný subjekt, ktorý pôsobí na celoštátnej alebo regionálnej úrovni, alebo samotný členský štát, ak vykonáva túto úlohu;
b)
akreditovanú platobnú agentúru v zmysle článku 7 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013;
c)
certifikačný orgán v zmysle článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
3. Členské štáty zabezpečia, aby sa pre každý program rozvoja vidieka zriadil príslušný systém riadenia a kontroly, ktorý zabezpečí, že funkcie riadiaceho orgánu a ostatných orgánov budú jasne rozdelené a oddelené. Členské štáty zodpovedajú za zabezpečenie účinného fungovania systémov počas celého programového obdobia.
4. Členské štáty jasne vymedzia úlohy riadiaceho orgánu, platobnej agentúry a miestnych akčných skupín v rámci iniciatívy LEADER, pokiaľ ide o uplatňovanie kritérií oprávnenosti a výberu a postup výberu projektov.
Článok 66
Riadiaci orgán
1. Riadiaci orgán je zodpovedný za účinné, efektívne a správne riadenie a vykonávanie programu, a predovšetkým:
a)
zabezpečuje vhodný bezpečný elektronický systém zaznamenávania, uchovávania, správy a oznamovania štatistických údajov o programe a jeho vykonávaní, ktoré sú potrebné na účely monitorovania a hodnotenia, a najmä informácií potrebných na sledovaní pokroku pri dosahovaní stanovených cieľov a priorít;
b)
Komisii do 31. januára a 31. októbra v každom roku programu poskytuje príslušné údaje o ukazovateľoch v súvislosti s operáciami vybranými na financovanie vrátane informácií o výstupoch a finančných ukazovateľov;
c)
zabezpečuje, aby prijímatelia a iné subjekty zapojené do vykonávania operácií:
i)
boli informovaní o povinnostiach, ktoré im vyplývajú z poskytnutej pomoci, a aby pre všetky transakcie, ktoré súvisia s operáciou, viedli buď oddelený účtovný systém, alebo používali patričný účtovný kód;
ii)
poznali požiadavky pre poskytovanie údajov riadiacemu orgánu a zaznamenávanie výstupov a výsledkov;
d)
zabezpečuje, aby hodnotenie ex-ante uvedené v článku 55 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 bolo v súlade so systémom monitorovania a hodnotenia, schvaľuje ho a predkladá Komisii;
e)
zabezpečuje zavedenie plánu hodnotenia uvedeného v článku 56 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, aby sa hodnotenie programu ex-post uvedené v článku 57 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 vykonalo v lehotách stanovených v uvedenom nariadení, a zabezpečuje, aby takéto hodnotenia boli v súlade so systémom monitorovania a hodnotenia, a predkladá ich monitorovaciemu výboru a Komisii;
f)
poskytuje monitorovaciemu výboru informácie a dokumenty potrebné na monitorovanie vykonávania programu vzhľadom na jeho konkrétne ciele a priority;
g)
vypracúva výročnú správu o pokroku vrátane súhrnných tabuliek monitoringu a po schválení monitorovacím výborom ju predkladá Komisii;
h)
zabezpečuje, aby platobná agentúra pred schválením platieb dostala všetky potrebné informácie, najmä o vykonaných postupoch a akýchkoľvek kontrolách vykonaných v súvislosti s operáciami vybranými na financovanie;
i)
zabezpečuje propagáciu programu, aj prostredníctvom národnej vidieckej siete tým, že informuje potenciálnych prijímateľov, profesijné organizácie, hospodárskych a sociálnych partnerov, subjekty, ktoré sa podieľajú na propagácii rovnosti medzi mužmi a ženami, a dotknuté mimovládne organizácie vrátane environmentálnych organizácií o možnostiach, ktoré program ponúka, a o pravidlách na získanie prístupu k financovaniu v rámci daného programu, ako aj tým, že informuje prijímateľov príspevku Únie a širokú verejnosť o úlohe, ktorú Únie v rámci programu plní.
2. Členský štát alebo riadiaci orgán môže určiť jeden alebo viac sprostredkovateľských subjektov vrátane miestnych orgánov, subjektov regionálneho rozvoja alebo mimovládnych organizácií, ktoré budú operácie rozvoja vidieka riadiť a vykonávať.
Ak je časť jeho úloh delegovaná na iný subjekt, riadiaci orgán ďalej plne zodpovedá za účinnosť a správnosť riadenia a vykonávania týchto úloh. Riadiaci orgán zabezpečí, aby sa prijali primerané ustanovenia, ktoré tomuto inému subjektu umožnia získať všetky údaje a informácie potrebné na vykonávanie týchto úloh.
3. Keď je tematický čiastkový program uvedený v článku 7 súčasťou programu rozvoja vidieka, riadiaci orgán môže určiť jeden alebo viac sprostredkovateľských subjektov vrátane miestnych orgánov, miestnych akčných skupín alebo mimovládnych organizácií, ktoré budú túto stratégiu riadiť a vykonávať. V takomto prípade sa uplatňuje odsek 2.
Riadiaci orgán zabezpečí, aby sa na účely systému monitorovania a hodnotenia uvedeného v článku 67 operácie a výstupy tohto tematického čiastkového programu určili samostatne.
4. S výhradou úlohy platobných agentúr a ďalších orgánov zriadených v nariadení (EÚ) č. 1306/2013, ak má členský štát viac ako jeden program, môže sa na účely zabezpečenia jednotnosti v riadení fondov a prepojenia medzi Komisiou a vnútroštátnymi riadiacimi orgánmi určiť koordinačný orgán.
5. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví jednotné podmienky uplatňovania informačných a propagačných požiadaviek uvedených v odseku 1 bode i).
HLAVA VII
MONITOROVANIE A HODNOTENIE
KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia
Oddiel 1
Zavedenie a ciele systému monitorovania a hodnotenia
Článok 67
Systém monitorovania a hodnotenia
V súlade s touto hlavou sa v spolupráci medzi Komisiou a členskými štátmi navrhne spoločný systém monitorovania a hodnotenia, ktorý Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
Článok 68
Ciele
Cieľom systému monitorovania a hodnotenia je:
a)
preukázať pokrok a dosiahnuté výsledky politiky rozvoja vidieka a posúdiť vplyv, efektívnosť, účinnosť a význam intervencií politiky rozvoja vidieka;
b)
prispievať k cielenejšej podpore rozvoja vidieka;
c)
podporovať spoločný proces získavania nových poznatkov súvisiaci s monitorovaním a hodnotením.
Oddiel 2
Technické ustanovenia
Článok 69
Spoločné ukazovatele
1. S cieľom umožniť zhromažďovanie údajov na úrovni Únie sa v systéme monitorovania a hodnotenia stanovenom v článku 67 stanoví zoznam spoločných ukazovateľov, ktoré sa uplatňujú na každý program a súvisia s východiskovou situáciou, ako aj s finančným plnením, výstupmi, výsledkami a vplyvom programu.
2. Spoločné ukazovatele vychádzajú z dostupných údajov, súvisia so štruktúrou a cieľmi rámca politiky rozvoja vidieka a umožňujú posúdenie pokroku, účinnosti a efektívnosti vykonávania politiky na základe cieľov na úrovni Únie, jednotlivých členských štátov a programov. Spoločné ukazovatele vychádzajú z dostupných údajov.
3. Hodnotiteľ určí vplyv programu na základe ukazovateľov vplyvu. Na základe dôkazov v hodnoteniach SPP vrátane hodnotení programov rozvoja vidieka Komisia s pomocou členských štátov posúdi spoločný vplyv všetkých nástrojov SPP.
Článok 70
Elektronický informačný systém
Kľúčové informácie o vykonávaní programu, o každej operácii vybranej na financovanie, ako aj o dokončených operáciách, potrebné na monitorovanie a hodnotenie vrátane kľúčových informácií o každom prijímateľovi a projekte sa zaznamenávajú a uchovávajú elektronicky.
Článok 71
Poskytovanie informácií
Prijímatelia podpory v rámci opatrení rozvoja vidieka a miestne akčné skupiny sa zaviažu, že riadiacemu orgánu a/alebo určeným hodnotiteľom alebo iným subjektom povereným výkonom týchto funkcií v jeho mene, poskytnú všetky informácie potrebné na monitorovanie a hodnotenie programu, najmä v súvislosti s plnením určených cieľov a priorít.
KAPITOLA II
Monitorovanie
Článok 72
Postupy monitorovania
1. Riadiaci orgán a monitorovací výbor uvedený v článku 47 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 monitorujú kvalitu vykonávania programu.
2. Riadiaci orgán a monitorovací výbor monitorujú každý program rozvoja vidieka pomocou finančných ukazovateľov a ukazovateľov o výstupoch a výsledkoch.
Článok 73
Monitorovací výbor
Členské štáty s regionálnymi programami si môžu vytvoriť národný monitorovací výbor na koordináciu vykonávania týchto programov vo vzťahu k národnému rámcu a čerpaniu finančných zdrojov.
Článok 74
Povinnosti monitorovacieho výboru
Monitorovací výbor sa presvedčí o výsledkoch programu rozvoja vidieka a účinnosti jeho vykonávania. Na tieto účely, popri funkciách uvedených v článku 49 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, monitorovací výbor:
a)
je do štyroch mesiacov od rozhodnutia o schválení programu konzultovaný a vydá stanovisko k výberovým kritériám pre financované operácie, ktoré sa upravia podľa potrieb programovania;
b)
skúma činnosti a výstupy súvisiace s pokrokom vo vykonávaní plánu hodnotenia programu;
c)
skúma predovšetkým činnosti uvedené v programe, ktoré súvisia s napĺňaním podmienok ex-ante, ktoré patria do zodpovedností riadiaceho orgánu, a je informovaný o činnostiach súvisiacich s napĺňaním iných podmienok ex-ante;
d)
zúčastňuje sa na národnej vidieckej sieti na účely výmeny informácií o vykonávaní programu; a
e)
posudzuje a schvaľuje výročné správy o vykonávaní a pred ich odoslaním Komisii.
Článok 75
Výročná správa o vykonávaní
1. Do 30. júna 2016 a do 30. júna každého nasledujúceho roka do roku 2024 vrátane predložia členské štáty Komisii výročnú správu o vykonávaní programu rozvoja vidieka v predošlom kalendárnom roku. Správa predložená v roku 2016 sa bude vzťahovať na kalendárne roky 2014 a 2015.
2. Okrem dodržiavania požiadaviek článku 50 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 výročné správy o vykonávaní obsahujú informácie okrem iného o finančných záväzkoch a výdavkoch podľa jednotlivých opatrení a zhrnutie činností vykonaných v súvislosti s plánom hodnotenia.
3. Okrem dodržiavania požiadaviek článku 50 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 výročná správa o vykonávaní, ktorá sa predloží v roku 2017, obsahuje aj opis vykonávania všetkých čiastkových programov zahrnutých do programu.
4. Okrem splnenia požiadaviek článku 50 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 výročná správa o vykonávaní, ktorá sa predloží v roku 2019, bude obsahovať aj popis vykonávania všetkých čiastkových programov zahrnutých do programu, posúdenie pokroku dosiahnutého pri zabezpečovaní integrovaného prístupu k používaniu EPFRV a iných finančných nástrojov EÚ na podporu územného rozvoja vidieckych oblastí, a to aj prostredníctvom stratégií miestneho rozvoja.
5. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví pravidlá prezentácie výročných správ o vykonávaní. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
KAPITOLA III
Hodnotenie
Článok 76
Všeobecné ustanovenia
1. Komisia môže prijať vykonávacie akty vymedzujúce prvky, ktoré majú hodnotenia ex-ante a ex-post uvedené v článkoch 55 a 57 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 obsahovať, a určujúce minimálne požiadavky na plán hodnotenia uvedený v článku 56 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
2. Členské štáty zabezpečia, aby hodnotenia boli v súlade so spoločným prístupom k hodnoteniu dohodnutým podľa článku 67, organizujú prípravu a zber potrebných údajov a hodnotiteľom dodávajú rôzne informácie poskytované systémom monitorovania.
3. Členské štáty sprístupnia hodnotiace správy na internete a Komisia na svojej webovej stránke.
Článok 77
Hodnotenie ex-ante
Členské štáty zabezpečia, aby sa hodnotiteľ ex-ante od skorého štádia zapájal do procesu vývoja programu rozvoja vidieka vrátane vývoja analýzy uvedenej v článku 8 ods. 1 písm. b), návrhu intervenčnej logiky programu a stanovenia cieľov programu.
Článok 78
Hodnotenie ex-post
V roku 2024 členské štáty pripravia hodnotenie ex-post každého zo svojich programov rozvoja vidieka. Uvedenú správu predložia Komisii do 31. decembra 2024.
Článok 79
Zhrnutia hodnotení
Vypracovanie zhrnutí správ o hodnotení ex-ante a ex-post na úrovni Únie sa vykoná v rámci zodpovednosti Komisie.
Zhrnutia hodnotiacich správ sa dokončia najneskôr do 31. decembra roku, ktorý nasleduje po roku predloženia príslušných hodnotení.
HLAVA VIII
USTANOVENIA O HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽI
Článok 80
Pravidlá vzťahujúce sa na podniky
Keď sa podpora podľa tohto nariadenia poskytuje formám spolupráce medzi podnikmi, môže sa poskytovať iba takým formám spolupráce, ktoré sú v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže tak, ako sa uplatňujú na základe článkov 206 až 210 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013.
Článok 81
Štátna pomoc
1. Pokiaľ sa v tejto hlave neustanovuje inak, na podporu pre rozvoj vidieka poskytovanú členskými štátmi sa vzťahujú články 107, 108 a 109 ZFEÚ.
2. Články 107, 108 a 109 ZFEÚ sa neuplatňujú na platby, ktoré členské štáty uskutočnili na základe tohto nariadenia a v súlade s ním, alebo na základe doplnkového vnútroštátneho financovania uvedeného v článku 82, v rámci rozsahu pôsobnosti článku 42 ZFEÚ.
Článok 82
Doplnkové vnútroštátne financovanie
Platby realizované členskými štátmi v súvislosti s operáciami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 42 ZFEÚ, a určené na poskytovanie doplnkového vnútroštátneho financovania rozvoja vidieka, na ktoré sa kedykoľvek počas programového obdobia poskytuje podpora Únie, začlenia členské štáty do programu rozvoja vidieka v súlade s článkom 8 ods. 1 písm. j) a pokiaľ tieto platby spĺňajú kritériá stanovené v tomto nariadení, Komisia ich schváli.
HLAVA IX
PRÁVOMOCI KOMISIE, SPOLOČNÉ USTANOVENIA, PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
KAPITOLA I
Právomoci Komisie
Článok 83
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 2 ods. 3, 14 od. 5, 16 ods. 5, 19 ods. 8, 22 ods. 3, 28 ods. 10 a 11, 29 ods. 6, 30 ods. 8, 33 ods. 4, 34 ods. 5, 35 ods. 10, 36 ods. 5, 45 ods. 6, 47ods. 6 a článku 89 za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 2 ods. 3, 14 od. 5, 16 ods. 5, 19 ods. 8, 22 ods. 3, 28 ods. 10 a 11, 29 ods. 6, 30 ods. 8, 33 ods. 4, 34 ods. 5, 35 ods. 10, 36 ods. 5, 45 ods. 6, 47 ods. 6 a článku 89 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto sedemročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 2 ods. 3, 14 od. 5, 16 ods. 5, 19 ods. 8, 22 ods. 3, 28 ods. 10 a 11, 29 ods. 6, 30 ods. 8, 33 ods. 4, 34 ods. 5, 35 ods. 10, 36 ods. 5, 45 ods. 6, 47 ods. 6 a článku 89 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článkov 2 ods. 3, 14 od. 5, 16 ods. 5, 19 ods. 8, 22 ods. 3, 28 ods. 10 a 11, 29 ods. 6, 30 ods. 8, 33 ods. 4, 34 ods. 5, 35 ods. 10, 36 ods. 5, 45 ods. 6, 47 ods. 6 a článku 89 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 84
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor nazvaný „Výbor pre rozvoj vidieka“. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, sa uplatňuje článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
KAPITOLA II
Spoločné ustanovenia
Článok 85
Výmena informácií a dokumentov
1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi ustanoví informačný systém, ktorý umožní bezpečnú výmenu údajov spoločného záujmu medzi Komisiou a každým členským štátom. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví pravidlá fungovania tohto systému. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 84.
2. Komisia zabezpečí zavedenie vhodného bezpečného elektronického systému do ktorého sa zaznamenajú kľúčové informácie a správy o monitorovaní a hodnotení, v ktorom sa budú uchovávať a spravovať.
Článok 86
Spracovávanie a ochrana osobných údajov
1. Členské štáty a Komisia zbierajú osobné údaje na účely vykonávania svojich príslušných povinností riadenia, kontroly, monitorovania a hodnotenia podľa tohto nariadenia, najmä povinností stanovených v hlavách VI a VII, a tieto údaje nespracúvajú spôsobom, ktorý nie je zlučiteľný s týmto účelom.
2. Ak sa osobné údaje spracúvajú na účely monitorovania a hodnotenia podľa hlavy VII za využitia bezpečných elektronických systémov uvedených v článku 85, tieto údaje sú anonymné a spracúvajú sa iba v agregovanej podobe.
3. Osobné údaje sa spracúvajú v súlade s pravidlami stanovenými v smernici 95/46/ES a nariadení (ES) č. 45/2001. Konkrétne, takéto údaje sa neuchovávajú v podobe, ktorá umožňuje identifikáciu subjektov údajov dlhšie, ako je nevyhnutné na účely, na ktoré sa údaje zozbierali alebo sa ďalej spracúvajú, s prihliadnutím na minimálne doby uchovávania stanovené v uplatniteľných vnútroštátnych právnych predpisoch a právnych predpisoch Únie.
4. Členské štáty informujú subjekty údajov o tom, že vnútroštátne orgány alebo orgány Únie môžu v súlade s odsekom 1 spracúvať ich osobné údaje a že v tejto súvislosti majú práva stanovené v pravidlách ochrany údajov v smernici 95/46/ES a v nariadení (ES) č. 45/2001.
5. Články 111 až 114 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 sa uplatňujú na tento článok.
Článok 87
Všeobecné ustanovenia SPP
V súvislosti s opatreniami stanovenými v tomto nariadení sa uplatňuje nariadenie (EÚ) č. 1306/2013 a ustanovenia prijaté podľa neho.
KAPITOLA III
Prechodné a záverečné ustanovenia
Článok 88
Nariadenie (ES) č. 1698/2005
Nariadenie (ES) č. 1698/2005 sa zrušuje.
Nariadenie (ES) č. 1698/2005 sa ďalej uplatňuje na operácie vykonávané podľa programov schválených Komisiou v rámci uvedeného nariadenia pred 1. januárom 2014.
Článok 89
Prechodné ustanovenia
S cieľom uľahčiť prechod zo systému zavedeného nariadením (ES) č. 1698/2005 na systém zavedený týmto nariadením je Komisia v súlade s článkom 83 splnomocnená prijať delegované akty, ktorými stanoví podmienky, za ktorých sa podpora schválená Komisiou podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005 môže integrovať do podpory stanovenej v tomto nariadení, a to aj pre technickú pomoc a pre hodnotenia ex-post. Týmito delegovanými aktmi sa môžu stanoviť aj podmienky prechodu od podpory rozvoja vidieka pre Chorvátsko podľa nariadenia (ES) č. 1085/2006 na podporu poskytovanú podľa tohto nariadenia.
Článok 90
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. decembra 2013