NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1295/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014-2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 první odrážku a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy a svěřuje Unii mimo jiné úkol přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zajišťovat, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v zájmu úcty ke kulturní a jazykové rozmanitosti v souladu s článkem 167 Smlouvy o fungování EU a s Úmluvou Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 (dále jen „Úmluva Unesco z roku 2005“), posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví a usnadnění přizpůsobení se změnám v průmyslu.
(2)
Podpora Unie pro kulturní a kreativní odvětví je založena především na zkušenostech získaných s programy Unie, jak jsou zavedeny rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES) (4) (dále jen „program MEDIA), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (5) (dále jen „program Kultura“) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (6) (dále jen „program MEDIA Mundus“). Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (dále jen „akce Evropské hlavní město kultury“) (7) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (dále jen „opatření pro označení Evropské dědictví“) (8) rovněž přispívají k podpoře kulturních a kreativních odvětví Unií.
(3)
Sdělení Komise o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě schválené Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (9) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (10), stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie zaměřené na kulturní a kreativní odvětví. Jeho cílem je podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci pro růst a zaměstnanost a také jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(4)
Pokud jde o Listinu základních práv Evropské unie, a zejména její články 11, 21 a 22, kulturní a kreativní odvětví významně přispívají k boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou důležitou platformou svobody projevu a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti.
(5)
Úmluva Unesco z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jíž je Unie smluvní stranou, zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu, neboť jsou nositeli identit, hodnot a významů, a že se s nimi tudíž nesmí zacházet, jako by měly pouze obchodní hodnotu. Cílem této úmluvy je posílit mezinárodní spolupráci, včetně uzavírání mezinárodních koprodukčních dohod a dohod o společné distribuci, a solidarity ve prospěch kulturních projevů všech zemí a jednotlivců. V úmluvě se rovněž stanoví, že náležitá pozornost se má věnovat zvláštním podmínkám a potřebám různých sociálních skupin, včetně příslušníků menšin. Program na podporu kulturních a kreativních odvětví by tedy měl v souladu s touto úmluvou podporovat kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni.
(6)
Podpora hmotného a nehmotného kulturního dědictví mezi jinými podle Úmluvy Unesco o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003 a Úmluvy Unesco o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972 by měla rovněž přispívat ke zvyšování hodnoty dotčených míst a pěstovat v lidech pocit sounáležitosti s jejich kulturní a historickou hodnotou.
(7)
Ve sdělení Komise nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) je vymezena strategie, jejímž cílem je učinit z Unie inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V tomto sdělení Komise uvedla, že je třeba, aby Unie poskytovala atraktivnější rámcové podmínky pro inovace a kreativitu. V tomto ohledu představují kulturní a kreativní odvětví zdroj inovačních myšlenek, které lze zúročit jako produkty a služby, jež mohou nastartovat růst a vytváření pracovních míst a pomoci s řešením společenských změn. Kromě toho je špičková úroveň a konkurenceschopnost v těchto odvětvích především výsledkem úsilí umělců, tvůrců a dalších profesí, které je nutné podporovat. Za tímto účelem by měl být zlepšen přístup kulturních a kreativních odvětví k financování.
(8)
Rada ve svých závěrech o informačních službách zaměřených na mobilitu a určených umělcům a kulturním pracovníkům (11) potvrdila, že mobilita umělců a kulturních pracovníků je pro Unii a pro dosažení jejích cílů v rámci strategie Evropa 2020 důležitá, a vyzvala členské státy a Komisi, aby v rámci svých pravomocí a s náležitým zohledněním zásady subsidiarity usnadňovaly poskytování vyčerpávajících a přesných informací umělcům a kulturním pracovníkům, kteří v rámci Unie usilují o mobilitu.
(9)
Má-li se přispět k posílení společné kulturní oblasti, je důležité podporovat nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl a produktů, čímž se povzbudí kulturní výměny a mezikulturní dialog.
(10)
Programy MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus jsou pravidelně sledovány a externě hodnoceny a o jejich budoucnosti byly uspořádány veřejné konzultace, z nichž vyplynulo, že tyto programy hrají velmi důležitou úlohu při ochraně a podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy. Na základě těchto sledování, hodnocení a konzultací, jakož i různých nezávislých studií, zvláště studie o podnikatelském rozměru kulturních a kreativních odvětví, se rovněž ukázalo, že kulturní a kreativní odvětví stojí před společnými výzvami, kterými jsou zejména rychlé změny kvůli přechodu k digitalizaci a kvůli globalizaci, roztříštěnost trhu v souvislosti s jazykovou rozmanitostí, obtíže v přístupu k financování, složité administrativní postupy a nedostatek srovnatelných údajů, přičemž všechny tyto výzvy vyžadují řešení na úrovni Unie.
(11)
Evropská kulturní a kreativní odvětví jsou ze své podstaty rozdělena podle státních a jazykových hranic, což vytváří kulturně velmi rozmanité a vysoce nezávislé kulturní prostředí, které dává možnost projevu různým kulturním tradicím evropského dědictví. Tato různorodost však s sebou také přináší překážky, které brání hladkému nadnárodnímu pohybu kulturních a kreativních děl a mobilitě kulturních a kreativních činitelů jak v rámci Unie, tak mimo ni, což může vést k zeměpisné nerovnováze a - v důsledku toho - k omezenému výběru pro spotřebitele.
(12)
S ohledem na skutečnost, že se evropská kulturní a kreativní odvětví vyznačují jazykovou rozmanitostí, která v některých odvětvích vede k roztříštěnosti podle jazykových hranic, má pro pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl, zásadní význam titulkování, dabování a zvukový popis.
(13)
Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jakým jsou kulturní a kreativní produkty a služby vytvářeny, šířeny, jak je k nim získáván přístup a jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány. I když je třeba usilovat o opětovné nalezení rovnováhy mezi stále jednodušším přístupem k dílům kulturních a kreativních odvětví a spravedlivým odměňováním umělců a tvůrců a je třeba přihlížet ke vznikajícím novým obchodním modelům, změny spojené s přechodem k digitalizaci přinášejí evropským kulturním a kreativním odvětvím a evropské společnosti obecně rozsáhlé příležitosti. Nižší distribuční náklady, nové distribuční kanály, potenciál k získávání nového a rozšiřování stávajícího publika a nové příležitosti pro nadstandardní produkty mohou usnadnit přístup k dílům kulturních a kreativních odvětví a zvýšit jejich pohyb po celém světě. Aby kulturní a kreativní odvětví tyto příležitosti plně využila a aby se dokázala přizpůsobit kontextu globalizace a přechodu k digitalizaci, potřebují rozvíjet nové dovednosti a vyžadují větší přístup k financování za účelem modernizace zařízení, vypracování nových produkčních a distribučních metod a přizpůsobení svých obchodních modelů.
(14)
Současné distribuční postupy jsou základem systému financování filmů. Je však stále více třeba podporovat vznik atraktivní legální internetové nabídky a podpořit inovace. Je proto zásadní podporovat nové způsoby distribuce, a tím umožnit vznik nových obchodních modelů.
(15)
Mnozí provozovatelé malých kin, zejména jednosálových, se stále potýkají s digitalizací kvůli vysokým nákladům na digitální vybavení. Ačkoli kultura přednostně spadá mezi pravomoci členských států, a ty by tudíž měly tuto otázku i nadále řešit na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, existuje i možnost financování z programů a fondů Unie, zejména těch, které se zaměřují na místní a regionální rozvoj.
(16)
Budování publika, zejména mezi mladými lidmi, vyžaduje konkrétní závazek ze strany Unie na podporu zejména mediální a filmové gramotnosti.
(17)
Jednou z největších výzev pro kulturní a kreativní odvětví, zejména pak pro mikropodniky a malé a střední podniky (MSP) a mikroorganizace a malé a střední organizace, včetně neziskových a nevládních organizací, je obtížný přístup k finančním prostředkům, které potřebují pro financování svých činností, růst, udržení a zvyšování konkurenceschopnosti či internacionalizaci svých činností. To je sice společný problém MSP obecně, ale v kulturních a kreativních odvětvích je situace významně obtížnější vzhledem k tomu, že mnoho jejich aktiv má nehmotnou povahu a jejich činnosti mívají charakter prototypu a že tato odvětví mají vnitřní potřebu riskovat a experimentovat, mají-li být inovativní. Je třeba, aby toto riskování chápal a podporoval i finanční sektor.
(18)
Pilotní projekt „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ je průřezovou iniciativou, která kreativní průmysly podporuje především na politické úrovni. Jeho cílem je mobilizace dodatečných finančních prostředků pro kreativní průmysly a stimulace poptávky po službách v oblasti kreativních průmyslů ze strany ostatních průmyslů a odvětví. Bude se provádět testování nových nástrojů pro lepší podporu inovací v oblasti kreativních průmyslů a jeho výsledky se využijí v politické učební platformě složené z evropských, národních a regionálních subjektů.
(19)
Spojení současných programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus pro kulturní a kreativní odvětví do jediného komplexního programu (dále jen „program“) by účinněji podpořilo MSP a mikroorganizace a malé a střední organizace v jejich úsilí, využít příležitostí, jež nabízejí globalizace a přechod k digitalizaci, a pomohlo by jim s řešením problémů, jež nyní vedou k roztříštěnosti trhu. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu různých odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím speciálně uzpůsobených přístupů v rámci dvou nezávislých dílčích programů a meziodvětvové složky. Je obzvláště důležité zajistit součinnost při provádění programu a vnitrostátních a regionálních strategií pro inteligentní specializaci. Za tímto účelem by měl program vytvořit pro různá kulturní a kreativní odvětví jednotnou strukturu podpory, kterou by tvořil systém grantů doplněný finančním nástrojem.
(20)
Program by měl zohledňovat dvojí povahu kultury a kulturních činností a uznat jak vlastní a uměleckou hodnotu kultury, tak hospodářskou hodnotu těchto odvětví, včetně jejich širšího společenského přínosu pro kreativitu, inovace a sociální začlenění.
(21)
Pokud jde o provádění programu, měla by být zohledněna vlastní hodnota kultury a zvláštní povaha kulturních a kreativních odvětví, včetně významu neziskových organizací a projektů v rámci dílčího programu Kultura.
(22)
Samostatný finanční nástroj - Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (dále jen „záruční nástroj“) - by měl umožnit růst kulturních a kreativních odvětví jako celku a zejména zajistit dostatečný pákový efekt pro nové činnosti a příležitosti. O kulturní a kreativní projekty by měli pečovat vybraní finanční zprostředkovatelé tak, aby zajistili vyváženou skladbu portfolia půjček z hlediska zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví. V této souvislosti hrají navíc důležitou roli veřejné a soukromé organizace, které mohou zajistit široký záběr záručního nástroje.
(23)
Dále by mělo být zajištěno financování projektu Evropské hlavní města kultury a správy projektu označení „Evropské dědictví“, neboť tyto projekty přispívají k posilování pocitu sounáležitosti ke společné kulturní oblasti, podněcují mezikulturní dialog a vzájemné porozumění a zvyšují hodnotu kulturního dědictví.
(24)
Kromě členských států a zámořských zemí a území způsobilých k účasti na programu v souladu s článkem 58 rozhodnutí Rady 2001/822/ES (12) by měl být program za určitých podmínek otevřen také zemím Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), jež jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a Švýcarské konfederaci. Přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, a země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, by rovněž měly mít možnost účastnit se programu s výjimkou záručního nástroje.
(25)
Program by měl být otevřen také pro dvoustranné nebo mnohostranné akce spolupráce s třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků, které budou vymezeny, a zvláštních opatření, která budou dohodnuta s dotčenými stranami.
(26)
V kulturní a audiovizuální oblasti je třeba podpořit spolupráci mezi programem a mezinárodními organizacemi, jako je Unesco, Rada Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO).
(27)
Je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech akcí a činností prováděných v rámci programu, jejich doplňkovost s činnostmi členských států a jejich soulad s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a soudržnost s ostatními činnostmi Unie, zvláště v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdravotnictví, občanství a spravedlnosti, výzkumu a inovací, průmyslové politiky a politiky soudržnosti, cestovního ruchu a vnějších vztahů, obchodu a rozvoje a digitální agendy.
(28)
V souladu se zásadami posuzování podle výkonnosti by postupy pro sledování a hodnocení programu měly zahrnovat podrobné výroční zprávy a měly by odkazovat na konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele, včetně kvalitativních ukazatelů. Postupy pro sledování a hodnocení by měly zohledňovat práci příslušných činitelů, například Eurostatu, a výsledky projektu ESS-net Culture a Statistického úřadu při Unesco. V tomto ohledu, pokud jde o odvětví audiovize, by se Unie měla i nadále účastnit Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“).
(29)
Za účelem zajištění optimálního sledování a hodnocení programu během jeho celého trvání, by měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijetí dalších kvantitativních a kvalitativních ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(30)
Jak je uvedeno ve zprávě Komise ze dne 30. července 2010 o dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění právní základ evropských programů v oblasti celoživotního učení, kultury, mládeže a občanství, podstatné zkrácení lhůt v řídících postupech zvýšilo účinnost programů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat dalšímu zjednodušování administrativních postupů a postupů financování, mimo jiné používáním řádných, objektivních a pravidelně aktualizovaných systémů pro určování jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(32)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (14), Komise od roku 2009 svěřila Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizi prováděcí úkoly pro řízení akce Unie v oblastech vzdělávání, kultury a audiovize. V souladu s uvedeným nařízením tedy Komise může pro provádění programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít některou stávající výkonnou agenturu.
(33)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (15).
(34)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 996/2012 (16) (dále jen „finanční nařízení“).
(35)
S ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) je třeba vypracovat a uplatňovat vhodná opatření pro předcházení podvodům a pro zpětné získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo neoprávněně použitých finančních prostředků.
(36)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost, pozvednout kulturní dědictví Evropy a posílit konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména evropského audiovizuálního průmyslu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k nadnárodnímu a mezinárodnímu charakteru navrhovaných akcí, ale spíše jich z důvodu rozsahu a očekávaných účinků těchto akcí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(37)
Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES by proto měla být zrušena.
(38)
Měla by být stanovena opatření upravující přechod od programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus k programu.
(39)
Aby byla zajištěna kontinuita finanční podpory poskytované programem na fungování subjektů, měla by mít Komise v počáteční fázi programu možnost považovat za způsobilé pro financování náklady přímo spojené s prováděním podporovaných činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před předložením žádosti o financování.
(40)
Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2014. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve po svém vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Zavedení a doba trvání
1. Tímto nařízením se zavádí program Kreativní Evropa na podporu evropských kulturních a kreativních odvětví (dále jen „program“).
2. Program je prováděn v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných kreativních projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, a bez ohledu na druh struktury, která je provádí, a na způsob, jakým je tato struktura financována. Tyto činnosti zahrnují vývoj, tvorbu, produkci, šíření a ochranu produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či jiné kreativní projevy, jakož i související funkce, jako je vzdělávání nebo řízení. Ke kulturním a kreativním odvětvím patří mimo jiné architektura, archivy, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, videohry a multimédia), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design, festivaly, hudba, literatura, scénická umění, vydavatelská činnost, rozhlas a výtvarné umění;
2)
„MSP“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (19).
3)
„zúčastněnými finančními zprostředkovateli“ finanční zprostředkovatelé ve smyslu čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení, vybraní v rámci záručního nástroje v souladu s finančním nařízením a přílohou I tohoto nařízení, kteří poskytují nebo zamýšlejí poskytovat:
a)
půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (záruky Evropského investičního fondu (EIF)); nebo
b)
záruky na půjčky jiným finančním zprostředkovatelům, kteří poskytují půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (protizáruky EIF);
4)
„poskytovateli v oblasti budování kapacit“ subjekty schopné poskytovat odborné poradenství v souladu s přílohou I s cílem umožnit zúčastněným finančním zprostředkovatelům účinně posoudit specifické rysy a rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty.
Článek 3
Obecné cíle
Obecnými cíli programu jsou:
a)
chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a podporovat evropské kulturní dědictví;
b)
posilovat konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Článek 4
Konkrétní cíle
Konkrétními cíli programu jsou:
a)
podporovat schopnost evropských kulturních a kreativních odvětví působit nadnárodně a mezinárodně;
b)
podporovat nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl a nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů, zejména umělců, získávat nové publikum a rozšiřovat publikum stávající a zlepšovat přístup ke kulturním a kreativním dílům v Unii i jinde se zvláštním zaměřením na děti, mladé lidi, osoby se zdravotním postižením a nedostatečně zastoupené skupiny;
c)
udržitelně posílit finanční možnosti MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích a současně usilovat o zajištění vyváženého zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví;
d)
podporováním nadnárodní politické spolupráce podněcovat rozvoj politik, inovace, kreativitu, budování publika a vytváření nových obchodních a řídících modelů.
Článek 5
Evropská přidaná hodnota
1. Program se zřetelem ke specifické umělecké a k hospodářské hodnotě kultury podporuje akce a činnost s evropskou přidanou hodnotou v kulturních a kreativních odvětvích. Přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.
2. Evropská přidaná hodnota se zajistí prostřednictvím jednoho nebo více z následujících:
a)
nadnárodního charakteru akcí a činností, které doplní regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, a jejich dopadu na kulturní a kreativní odvětví a na občany a jejich znalost jiných kultur, než je jejich vlastní kultura;
b)
rozvoje a podpory nadnárodní spolupráce kulturních a kreativních činitelů, včetně umělců, profesionálů v audiovizi, organizací působících v kulturních a kreativních odvětvích a audiovizuálních subjektů, zaměřených na podněcování komplexnější, rychlejší, účinnější a dlouhodobě úspěšné reakce na celosvětové výzvy;
c)
úspor z rozsahu a kritického množství, které podpora Unie dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších finančních prostředků;
d)
zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a kreativních odvětvích zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou nebo jazykovou oblastí.
Článek 6
Struktura programu
Program tvoří:
a)
dílčí program MEDIA;
b)
dílčí program Kultura;
c)
meziodvětvová složka.
Článek 7
Loga dílčích programů
1. Komise zajistí zviditelnění programu prostřednictvím log, přičemž každý dílčí program bude mít své vlastní logo.
2. Příjemci prostředků z dílčího programu MEDIA používají logo stanovené v příloze II. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
3. Příjemci prostředků z dílčího programu Kultura používají logo, které stanoví Komise. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
4. Loga dílčích programů jsou oprávněny používat rovněž Komise a kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16.
Článek 8
Přístup k programu
1. Program podporuje kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni v souladu s Úmluvou Unesco z roku 2005.
2. Programu se mohou účastnit členské státy.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, program je otevřen účasti následujících zemí, pokud zaplatí dodatečné prostředky a, v případě dílčího programu MEDIA, splní podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (20):
a)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
b)
ty země ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou;
c)
Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody;
d)
země, na které se vztahuje evropská politika sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Unie.
4. Země uvedené v odst. 3 písm. a) a d) jsou vyloučeny z účasti na záručním nástroji.
5. Program je otevřen akcím v oblasti dvoustranné či mnohostranné spolupráce zaměřeným na vybrané země nebo regiony na základě zaplacení dodatečných prostředků dotčenými zeměmi nebo regiony a zvláštních opatření, která s nimi budou dohodnuta.
6. Program umožňuje spolupráci a společné akce se zeměmi, které se jej neúčastní, a s mezinárodními organizacemi, které působí v kulturních a kreativních odvětvích, jako jsou Unesco, Rada Evropy, OECD nebo WIPO, a to na základě společných příspěvků pro uskutečnění cílů programu.
KAPITOLA II
Dílčí program MEDIA
Článek 9
Priority dílčího programu MEDIA
1. Priority v oblasti posílení kapacity evropského audiovizuálního odvětví za účelem nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
snadnější získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi a rozvoj sítí, včetně používání digitálních technologií s cílem zajistit přizpůsobení se vývoji na trhu, testování nových strategií budování publika a testování nových obchodních modelů;
b)
zvyšování schopnosti audiovizuálních subjektů vytvářet evropská audiovizuální díla s potenciálem pohybovat se v rámci Unie i mimo ni a usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí, včetně koprodukcí s provozovateli televizního vysílání;
c)
podpora mezipodnikových výměn usnadňováním přístupu na trhy a k obchodním nástrojům umožňujícím audiovizuálním subjektům zviditelnit jejich projekty na trhu Unie a na mezinárodních trzích.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto:
a)
podpora distribuce filmů v kinech prostřednictvím nadnárodního marketingu, budování značky (branding), distribuce a uvádění audiovizuálních děl;
b)
podpora nadnárodního marketingu, budování značky a distribuce audiovizuálních děl na všech platformách mimo kina;
c)
podpora budování publika jako prostředek podněcování zájmu o evropská audiovizuální díla a zlepšování přístupu k nim, zejména prostřednictvím propagace, akcí, filmové gramotnosti a festivalů;
d)
podpora nových způsobů distribuce, a tím možnosti vzniku nových obchodních modelů.
Článek 10
Opatření na podporu dílčího programu MEDIA
Za účelem provádění priorit stanovených v článku 9 dílčí program MEDIA podporuje:
a)
rozvoj komplexní škály vzdělávacích opatření, která podporují získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi, sdílení znalostí a iniciativ pro vytváření sítí, včetně zapojení digitálních technologií;
b)
vývoj evropských audiovizuálních děl, zejména filmů a televizních děl, jako jsou hrané filmy, dokumentární filmy a filmy pro děti a animované filmy, jakož i interaktivních děl, jako jsou videohry a multimédia, se zvýšeným potenciálem pro přeshraniční pohyb;
c)
činnosti zaměřené na podporu evropských audiovizuálních produkčních společností, zejména nezávislých produkčních společností, za účelem usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí audiovizuálních děl, včetně televizních děl;
d)
činnosti napomáhající tomu, aby se evropští a mezinárodní koprodukční partneři setkávali, nebo poskytující nepřímou podporu audiovizuálním dílům koprodukovaným mezinárodními koprodukčními fondy se sídlem v zemi účastnící se programu;
e)
usnadňování přístupu k oborovým obchodním akcím a trhům v audiovizuální oblasti a používání internetových obchodních nástrojů v Unii i mimo ni;
f)
zavádění systémů podpory pro distribuci zahraničních evropských filmů prostřednictvím jejich distribuce v kinech a na ostatních platformách, jakož i pro mezinárodní prodejní činnosti, zejména titulkování, dabování a zvukový popis audiovizuálních děl;
g)
usnadňování pohybu evropských filmů po celém světě a mezinárodních filmů v Unii na všech distribučních platformách, a to prostřednictvím projektů mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví;
h)
síť provozovatelů evropských kin uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů;
i)
iniciativy představující a podporující rozmanitost evropských audiovizuálních děl, včetně krátkých filmů, jako například festivaly a jiné propagační akce;
j)
činnosti zaměřené na propagaci filmové gramotnosti a na zvyšování znalostí publika, zejména mladého, o evropských audiovizuálních dílech a jeho zájmu o ně, včetně audiovizuálního a kinematografického dědictví;
k)
inovativní akce testující nové obchodní modely a nástroje v oblastech, které budou pravděpodobně ovlivněny zavedením a používáním digitálních technologií.
Článek 11
Evropská audiovizuální observatoř
1. Unie je členem observatoře po dobu trvání programu.
2. Účast Unie na observatoři přispívá k dosažení priorit dílčího programu MEDIA následujícími způsoby:
a)
podporou transparentnosti a vytvářením rovných podmínek týkajících se přístupu k právním a finančním či tržním informacím a přínosem ke srovnatelnosti právních a statistických informací;
b)
poskytováním údajů a analýz trhu užitečných pro stanovení směrů činnosti dílčího programu MEDIA a pro vyhodnocení jejich dopadu na trh.
3. Při jednáních s observatoří zastupuje Unii Komise.
KAPITOLA III
Dílčí program Kultura
Článek 12
Priority dílčího programu Kultura
1. Priority v oblasti posílení kapacity kulturních a kreativních odvětví za účelem jejich nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
podpora akcí poskytujících kulturním a kreativním činitelům dovednosti, schopnosti a know-how přispívající k posílení kulturních a kreativních odvětví, včetně povzbuzování k přechodu na digitální technologie, testování inovačních přístupů k budování publika a testování nových obchodních a řídících modelů;
b)
podpora akcí umožňujících kulturním a kreativním činitelům spolupracovat na mezinárodní úrovni a internacionalizovat svou profesní dráhu a činnost v Unii i mimo ni, pokud možno na základě dlouhodobých strategií;
c)
poskytování podpory na posílení evropských kulturních a kreativních organizací a mezinárodních sítí s cílem usnadňovat přístup k profesním příležitostem.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu a mobility jsou tyto:
a)
podpora mezinárodních turné, akcí, výstav a festivalů;
b)
podpora oběhu evropské literatury za účelem zajištění její nejširší možné dostupnosti;
c)
podpora budování publika jakožto prostředku k podněcování zájmu o evropská kulturní a kreativní díla a hmotné a nehmotné kulturní dědictví a zlepšování přístupu k nim.
Článek 13
Opatření na podporu dílčího programu Kultura
1. Za účelem provádění priorit stanovených v článku 12 dílčí program Kultura podporuje:
a)
nadnárodní projekty spolupráce, které sdružují kulturní a kreativní organizace z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností;
b)
činnosti evropských sítí kulturních a kreativních organizací z různých zemí;
c)
činnosti organizací s evropským posláním, které podporují rozvoj nových talentů a podněcují nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a pohyb děl a jež mohou dalekosáhle ovlivňovat kulturní a kreativní odvětví a zajistit trvalé účinky;
d)
literární překlad a jeho další propagace;
e)
zvláštní akce zaměřené na zviditelňování bohatství a rozmanitosti evropských kultur a na podporu mezikulturního dialogu a vzájemného porozumění, například prostřednictvím kulturních cen Unie, akce evropských hlavních měst kultury a akce označení „Evropské dědictví“.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 podporují zejména neziskové projekty.
KAPITOLA IV
Meziodvětvová složka
Článek 14
Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví
1. Komise zřídí záruční nástroj zaměřený na kulturní a kreativní odvětví.
Tento záruční nástroj bude fungovat jako samostatně a bude zřízen a spravován v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.
2. Prioritami záručního nástroje jsou:
a)
usnadňovat přístup k financování MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím napříč kulturními a kreativními odvětvími;
b)
zlepšovat schopnost zúčastněných finančních zprostředkovatelů posuzovat rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty, mimo jiné prostřednictvím technické pomoci, rozvoje znalostí a opatření pro vytváření sítí.
Priority jsou prováděny v souladu s přílohou I.
3. V souladu s čl. 139 odst. 4 finančního nařízení uplatňuje Komise na záruční nástroj nepřímé řízení, v jehož rámci pověřuje úkoly EIF, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodě iii) uvedeného nařízení, za podmínek stanovených dohodou mezi Komisí a EIF.
Článek 15
Nadnárodní politická spolupráce
1. Za účelem povzbuzení nadnárodní politické spolupráce podporuje meziodvětvová složka:
a)
nadnárodní výměnu zkušeností a know-how týkajících se nových obchodních a řídících modelů, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi organizacemi činnými v kulturní a kreativní oblasti a tvůrci politik v souvislosti s rozvojem kulturních a kreativních odvětví a případně i podporu vytváření digitálních sítí;
b)
shromažďování údajů o trhu, studie, analýzy trhu práce a potřebných dovedností, analýzy evropských a vnitrostátních kulturních politik a podporu statistických zjišťování, jež jsou založena na nástrojích a kritériích specifických pro jednotlivá odvětví a hodnocení, včetně měření všech aspektů dopadu programu;
c)
platbu členského poplatku Unie v observatoři s cílem podporovat sběr a analýzu dat v audiovizuálním odvětví;
d)
testování nových meziodvětvových obchodních přístupů k financování, distribuci a zpeněžování tvorby;
e)
konference, semináře a politický dialog, mimo jiné v oblasti kulturní a mediální gramotnosti, jež případně podporují vytváření digitálních sítí;
f)
kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16 a plnění jejich úkolů.
2. Komise vypracuje do 30. června 2014 studii proveditelnosti, jež se bude zabývat možností sběru a analýzy údajů v kulturních a kreativních odvětvích, vyjma odvětví audiovizuálního, a předloží její výsledky Evropskému parlamentu a Radě.
Komise může na základě výsledků této studie proveditelnosti předložit odpovídající návrh na změnu tohoto nařízení.
Článek 16
Síť kanceláří programu Kreativní Evropa
1. Země účastnící se programu zřídí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy a v součinnosti s Komisí síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
2. Komise síť kanceláří programu Kreativní Evropa podporuje.
3. Síť kanceláří programu Kreativní Evropa plní níže uvedené úkoly, přičemž zohledňuje specifické rysy každého odvětví:
a)
poskytuje informace o programu a propaguje jej ve své zemi;
b)
pomáhá kulturním a kreativním odvětvím v souvislosti s programem a poskytuje základní informace o dalších relevantních možnostech podpory, které jsou dostupné v rámci politiky Unie;
c)
podněcuje přeshraniční spolupráci v kulturních a kreativních odvětvích;
d)
podporuje Komisi poskytováním pomoci v souvislosti s kulturními a kreativními odvětvími v zemích účastnících se programu, například prostřednictvím poskytování dostupných údajů o těchto odvětvích;
e)
podporuje Komisi při zajišťování náležité komunikace o výsledcích a dopadech programu;
f)
zajišťuje komunikaci a šíření informací o získaných finančních prostředcích Unie a o dosažených výsledcích za své země.
4. Komise v součinnosti s členskými státy zajistí kvalitu i výsledky služby poskytované sítí kanceláří programu Kreativní Evropa, a to prostřednictvím pravidelného a nezávislého sledování a hodnocení.
KAPITOLA V
Výsledky výkonnosti a šíření
Článek 17
Soudržnost a doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost programu s:
a)
příslušnými politikami Unie, například v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, vnitřního trhu, digitální agendy, mládeže, občanství, vnějších vztahů, obchodu, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti, rozšíření a rozvoje;
b)
jinými příslušnými finančními zdroji Unie v oblasti kultury a médií, zejména s Evropským sociálním fondem, Evropským fondem pro regionální rozvoj a programy na podporu výzkumu a inovací a také s finančními nástroji týkajícími se spravedlnosti a občanství, programy vnější spolupráce a předvstupními nástroji.
2. Toto nařízení se použije a provádí, aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Unie.
Článek 18
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu podle níže uvedených kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti:
a)
ukazatele pro obecné cíle uvedené v článku 3:
i)
úroveň zaměstnanosti v kulturních a kreativních odvětvích, změna zaměstnanosti v těchto odvětvích a jejich podíl na zaměstnanosti a na hrubém domácím produktu;
ii)
počet lidí využívajících přístup k evropským kulturním a kreativním dílům, pokud možno včetně děl pocházejících z jiných zemí, než je jejich vlastní země;
b)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. a):
i)
rozsah mezinárodních činností kulturních a kreativních organizací a počet vytvořených nadnárodních partnerství;
ii)
počet vzdělávacích příležitostí a aktivit podporovaných programem, které zlepšily schopnosti a zvýšily zaměstnatelnost kulturních a kreativních činitelů, včetně profesionálů v audiovizi;
c)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program MEDIA:
i)
počet prodaných vstupenek do kin na zahraniční evropské filmy v Evropě a na evropské filmy ve světě (na 10 nejdůležitějších neevropských trzích);
ii)
procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách;
iii)
počet lidí v členských státech využívajících přístup k zahraničním evropským audiovizuálním dílům a počet lidí v zemích účastnících se programu, kteří využívají přístup k evropským audiovizuálním dílům;
iv)
počet evropských videoher vyrobených v Unii i v zemích účastnících se programu;
d)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program Kultura:
i)
počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem;
ii)
počet projektů zaměřených na děti, mladé lidi a nedostatečně zastoupené skupiny a odhadovaný počet oslovených lidí;
e)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c):
i)
objem půjček zajištěných v rámci záručního nástroje a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací;
ii)
objem půjček poskytnutých zúčastněnými finančními zprostředkovateli a rozčleněných do kategorií podle země původu;
iii)
počet a zeměpisné rozložení zúčastněných finančních zprostředkovatelů;
iv)
počet MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací využívajících záruční nástroj a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví;
v)
průměrná míra nesplácení půjček;
vi)
dosažený pákový efekt zajištěných půjček v poměru k orientačnímu pákovému efektu (1:5,7);
f)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. d):
i)
počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace;
ii)
počet nových iniciativ a výsledků politiky.
2. Výsledky procesu sledování a hodnocení se zohlední při provádění programu.
3. Kromě pravidelného sledování programu vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období založenou na externím a nezávislém hodnocení, která:
a)
obsahuje kvalitativní a kvantitativní prvky s cílem posoudit účinnost programu o dosažení jeho cílů, jeho účinnost a jeho evropskou přidanou hodnotu;
b)
se zabývá možnostmi zjednodušení programu, vnitřní a vnější soudržností programu, trvajícím významem všech cílů a také přínosem opatření k prioritám Unie, jimiž jsou inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;
c)
zohlední výsledky hodnocení týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES.
4. Hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 3 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017.
5. Na základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu, v níž na základě vybraných kvantitativních a kvalitativních ukazatelů vyhodnotí dlouhodobější dopady programu a jeho udržitelnost. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c), vyhodnotí Komise rovněž účinky záručního nástroje na přístup MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích k bankovním půjčkám, jakož i související výdaje.
6. Závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 5 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2022.
Článek 19
Komunikace a šíření
1. Komise poskytne zemím účastnícím se programu informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, přičemž rozhodnutí o výběru jim sdělí do dvou týdnů od jejich přijetí.
2. Příjemci v rámci projektů podporovaných programem zajistí komunikaci a šíření informací o financování Unie, které obdrželi, a o dosažených výsledcích.
3. Komise zajistí šíření příslušných informací síti kanceláří programu Kreativní Evropa.
KAPITOLA VI
Akty v přenesené pravomoci
Článek 20
Přenesení pravomocí na Komisi
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem -21, pokud jde o doplnění kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti stanovených v čl. 18 odst. 1.
Článek 21
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku -20 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku -20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku -20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VII
Prováděcí ustanovení
Článek 22
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní program týkající se dílčích programů a meziodvětvové složky. Komise v ročních pracovních programech zajistí, aby byly obecné a specifické cíle stanovené v článcích 3 a 4 i priority stanovené v článcích 9 a 12 prováděny každoročně a konzistentním způsobem, a nastíní očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou výši plánu financování. Roční pracovní program rovněž obsahuje popis opatření, jež mají být financována, informaci o částce přidělené na jednotlivá opatření a orientační harmonogram provádění.
U grantů musí roční pracovní program obsahovat priority, kritéria způsobilosti a výběru a kritéria pro poskytnutí grantu a maximální míru spolufinancování. Finanční příspěvek z programu dosahuje maximálně 80 % nákladů podporovaných činností.
V případě záručního nástroje musí roční pracovní program obsahovat kritéria způsobilosti a výběru finančních zprostředkovatelů, kritéria vyloučení související s obsahem projektů předložených zúčastněným finančním zprostředkovatelům, roční příděl do EIF, jakož i kritéria způsobilosti a výběru poskytovatelů v oblasti budování kapacit a kritéria pro poskytnutí záruky těmto poskytovatelům.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 4.
3. Komise přijme obecné pokyny k provádění programu poradním postupem podle čl. 23 odst. 3.
Článek 23
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor („Výbor Kreativní Evropy“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor Kreativní Evropy může zasedat v různých složeních v závislosti na tom, jakými konkrétními otázkami souvisejícími s dílčími programy a meziodvětvovou složkou.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 24
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, se stanoví na 1 462 724 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se rozdělí takto:
a)
nejméně 56 % na dílčí program MEDIA;
b)
nejméně 31 % na dílčí program Kultura;
c)
nejvýše 13 % na meziodvětvovou složku, z nichž jsou alespoň 4 % přidělena na opatření podporující nadnárodní spolupráci uvedená v článku 15 a na síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
3. Součástí tohoto přídělu stanoveného v odstavci 1a jsou administrativní náklady spojené s prováděním programu a celková částka těchto výdajů nesmí přesáhnout 7 % rozpočtu programu, z čehož se 5 % určí na provádění dílčího programu MEDIA a 2 % na provádění dílčího programu Kultura.
4. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení programu a k dosažení jeho cílů; zejména na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Unie týkajících se obecných cílů programu, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací a také veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vzniknou při řízení programu.
5. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES a tímto nařízením.
V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2020, s cílem umožnit řízení akcí, jež nebyly dokončeny k 31. prosinci 2020.
6. Odchylně od článku 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v řádně odůvodněných případech může Komise považovat za způsobilé náklady, které se přímo vztahují k provádění podporovaných akcí a činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před podáním žádosti o grant.
Článek 25
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 26
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES se tímto zrušují s účinkem od 1. ledna 2014.
2. Činnosti zahájené k 31. prosinci 2013 na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 jsou až do svého skončení nadále řízeny v souladu s uvedenými rozhodnutími.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku 11. prosince 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1295/2013
z 11. decembra 2013,
ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) a zrušujú rozhodnutia č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 166 ods. 4, článok 167 ods. 5 prvú zarážku a článok 173 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Cieľom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) je vytvárať čoraz užšie zjednocovanie národov Európy a okrem iného zveruje Únii úlohu prispievať k rozkvetu kultúr členských štátov pri súčasnom rešpektovaní ich národnej a regionálnej rozmanitosti a zároveň zabezpečiť, aby existovali podmienky potrebné pre konkurencieschopnosť priemyslu Únie. Únia v tejto súvislosti v prípade potreby podporuje a dopĺňa akcie členských štátov zamerané na rešpektovanie kultúrnej a jazykovej rozmanitosti v súlade s článkom 167 ZFEÚ a Dohovorom UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov z roku 2005 (ďalej len „Dohovor UNESCO z roku 2005“), posilňovanie konkurencieschopnosti kultúrnych a kreatívnych sektorov a uľahčenie prispôsobenia sa priemyselným zmenám.
(2)
Podpora Únie pre kultúrne a kreatívne sektory vychádza najmä zo skúseností získaných v rámci programov Únie stanovených v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES (4) (program MEDIA), rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (5) (program Kultúra) a rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (6) (program MEDIA Mundus). Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (7) (akcia Európske hlavné mestá kultúry) a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1194/2011/EÚ (8) (akcia „značka Európske dedičstvo“) tiež prispievajú k podpore kultúrnych a kreatívnych sektorov zo strany Únie.
(3)
V oznámení Komisie o Európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete, ktorú schválila Rada vo svojom uznesení zo 16. novembra 2007 (9) a Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. apríla 2008 (10), sa stanovujú ciele budúcich činností Únie v prospech kultúrnych a kreatívnych sektorov. Jej cieľom je podporovať kultúrnu rozmanitosť a medzikultúrny dialóg, kultúru ako katalyzátor kreativity v rámci pre rast a zamestnanosť a kultúru ako dôležitú súčasť medzinárodných vzťahov Únie.
(4)
So zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 11, 21 a 22, kultúrne a kreatívne sektory významne prispievajú k boju proti všetkým formám diskriminácie vrátane rasizmu a xenofóbie a tvoria významnú platformu pre slobodu prejavu a podporu rešpektovania kultúrnej a jazykovej rozmanitosti.
(5)
V Dohovore UNESCO z roku 2005, ktorý nadobudol platnosť 18. marca 2007 a ktorého je Únia zmluvnou stranou, sa zdôrazňuje, že kultúrne činnosti, tovary a služby majú zároveň ekonomickú aj kultúrnu povahu, pretože sú vyjadrením identít, hodnôt a zmyslu, a preto sa s nimi nesmie zaobchádzať, akoby mali len obchodnú hodnotu. Cieľom tohto dohovoru je posilniť medzinárodnú spoluprácu vrátane medzinárodných dohôd o koprodukcii a spoločnej distribúcii, a solidaritu v záujme podpory kultúrnych prejavov všetkých krajín a jednotlivcov. V dohovore sa tiež uvádza, že náležitá pozornosť sa má venovať osobitným podmienkam a potrebám rozličných sociálnych skupín vrátane príslušníkov menšín. Program na podporu kultúrnych a kreatívnych sektorov by mal preto podporovať kultúrnu rozmanitosť na medzinárodnej úrovni v súlade s týmto dohovorom.
(6)
Podpora hmotného a nehmotného kultúrneho dedičstva, okrem iného v zmysle Dohovoru UNESCO o zachovaní nehmotného kultúrneho dedičstva z roku 2003 a Dohovoru UNESCO o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva z roku 1972, by mala tiež prispievať k zvyšovaniu hodnoty príslušných lokalít a zároveň dávať národom pocit „vlastníctva“, pokiaľ ide o kultúrnu a historickú hodnotu takýchto lokalít.
(7)
V oznámení Komisie s názvom Európa 2020 - stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“) sa vymedzuje stratégia, ktorej cieľom je vytvoriť z Únie inteligentné, udržateľné a inkluzívne hospodárstvo, ktoré zabezpečí vysokú mieru zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti. Komisia v tomto oznámení upozornila na to, že Únia musí vytvoriť atraktívnejšie rámcové podmienky pre inováciu a kreativitu. V tejto súvislosti sú kultúrne a kreatívne sektory zdrojom inovatívnych nápadov, z ktorých sa môžu stať produkty a služby, ktoré vytvárajú rast a zamestnanosť a pomáhajú riešiť spoločenské zmeny. Okrem toho excelentnosť a konkurencieschopnosť v týchto sektoroch sú v prvom rade výsledkom úsilia umelcov, tvorcov a profesionálov, ktorých treba podporovať. V záujme toho by sa mal zlepšiť prístup k financiám pre kultúrne a kreatívne sektory.
(8)
Vo svojich záveroch o informačných službách zameraných na mobilitu, ktoré sú určené umelcom a pracovníkom v oblasti kultúry (11), Rada potvrdila význam mobility umelcov a pracovníkov v oblasti kultúry pre Úniu a pre dosiahnutie jej cieľov v rámci stratégie Európa 2020 a vyzvala v nich členské štáty a Komisiu, aby v rámci svojich príslušných právomocí a s náležitým prihliadnutím na zásadu subsidiarity uľahčili poskytovanie komplexných a presných informácií umelcom a pracovníkom v oblasti kultúry, ktorí majú záujem o mobilitu v rámci Únie.
(9)
S cieľom prispieť k posilneniu spoločného kultúrneho priestoru je dôležité podporovať nadnárodnú mobilitu kultúrnych a kreatívnych aktérov a nadnárodnú cirkuláciu kultúrnych a kreatívnych diel vrátane audiovizuálnych diel a produktov, a tým podporovať kultúrne výmeny a medzikultúrny dialóg.
(10)
Programy MEDIA, Kultúra a MEDIA Mundus boli predmetom pravidelného monitorovania a externých hodnotení a uskutočňovali sa verejné konzultácie o ich budúcnosti, z ktorých vyplýva, že tieto programy zohrávajú veľmi významnú úlohu pri ochrane a podpore kultúrnej a jazykovej rozmanitosti Európy a že majú význam z hľadiska potrieb kultúrnych a kreatívnych sektorov. Ďalej z týchto monitorovacích, hodnotiacich a konzultačných činností, ako aj z rôznych nezávislých štúdií, najmä zo štúdie o podnikateľskom rozmere kultúrnych a kreatívnych sektorov, vyplýva, že kultúrne a kreatívne sektory čelia spoločným výzvam, konkrétne náhlym zmenám spôsobeným prechodom na digitálne technológie a globalizáciou, fragmentácii trhu spojenej s jazykovou rozmanitosťou, ťažkostiam v prístupe k financiám, zložitým administratívnym postupom a nedostatku porovnateľných údajov, pričom všetky tieto výzvy vyžadujú opatrenia na úrovni Únie.
(11)
Európske kultúrne a kreatívne sektory sú už vo svojej podstate rozmanité v závislosti od národných a jazykových hraníc, v dôsledku čoho vzniká kultúrne bohaté a vysoko nezávislé kultúrne prostredie, ktoré poskytuje možnosť vyjadrenia rôznym kultúrnym tradíciám dedičstva Európy. Takáto rôznorodosť však vedie aj k množstvu prekážok, ktoré bránia plynulej nadnárodnej cirkulácii kultúrnych a kreatívnych diel a obmedzujú mobilitu kultúrnych a kreatívnych aktérov v rámci Únie a za jej hranicami, čo môže viesť ku geografickej nerovnováhe a následne k obmedzenému výberu pre spotrebiteľa.
(12)
Vzhľadom na to, že európske kultúrne a kreatívne sektory sa vyznačujú jazykovou rozmanitosťou, ktorá v niektorých sektoroch vedie k fragmentácii podľa jazykov, titulky, dabing a hlasové komentovanie pre nevidiacich majú pre cirkuláciu kultúrnych a kreatívnych diel vrátane audiovizuálnych diel zásadný význam.
(13)
Prechod na digitálne technológie má výrazný vplyv na tvorbu, šírenie, prístupnosť, spotrebu a speňaženie kultúrnych a kreatívnych tovarov a služieb. Aj keď sa uznáva potreba hľadať novú rovnováhu medzi zvyšujúcou sa dostupnosťou kultúrnych a kreatívnych diel, spravodlivým odmeňovaním umelcov a tvorcov a vznikom nových podnikateľských modelov, zmeny vyplývajúce z prechodu na digitálne technológie ponúkajú európskym kultúrnym a kreatívnym sektorom a európskej spoločnosti vo všeobecnosti rozsiahle príležitosti. Nižšie distribučné náklady, nové distribučné kanály, potenciál nového a širšieho publika a nové príležitosti pre úzkoprofilové produkty môžu uľahčiť celosvetovú prístupnosť a zvýšiť cirkuláciu kultúrnych a kreatívnych diel. Aby bolo možné tieto príležitosti úplne využiť a prispôsobiť sa prechodu na digitálne technológie a globalizácii, musia si kultúrne a kreatívne sektory osvojiť nové zručnosti a vyžadovať rozšírenie prístupu k financiám na účely modernizácie zariadení, vývoja nových produkčných a distribučných metód a prispôsobenia svojich obchodných modelov.
(14)
Súčasné distribučné postupy podporujú systém financovania kinematografie. Rastie však potreba podporovať vznik atraktívnej legálnej online ponuky a povzbudzovať inovácie. Preto je nevyhnutné podporovať nové spôsoby distribúcie s cieľom umožniť vznik nových obchodných modelov.
(15)
Digitalizácia kín je stále aktuálnou otázkou pre mnohých malých prevádzkovateľov kín, najmä prevádzkovateľov jednosálových kín, z dôvodu vysokých nákladov na digitálne vybavenie. Aj keď právomoc v oblasti kultúry majú v prvom rade členské štáty, a mali by preto aj naďalej riešiť túto otázku podľa potreby na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, existuje potenciál pre financovanie z programov a fondov Únie, najmä z tých, ktoré sú zamerané na miestny a regionálny rozvoj.
(16)
Rozširovanie publika, predovšetkým pokiaľ ide o mladých ľudí, si vyžaduje konkrétny záväzok zo strany Únie podporovať najmä mediálnu a filmovú gramotnosť.
(17)
Jednou z najväčších výziev pre kultúrne a kreatívne sektory, najmä pre mikropodniky, malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) a mikroorganizácie, malé a stredne veľké organizácie vrátane neziskových a mimovládnych organizácií, je sťažený prístup k finančným prostriedkom, ktoré potrebujú na financovanie svojich činností, rast a udržanie a zvýšenie svojej konkurencieschopnosti alebo internacionalizáciu svojich činností. Zatiaľ čo táto výzva je spoločná pre MSP vo všeobecnosti, situácia je výrazne ťažšia v kultúrnych a kreatívnych sektoroch, a to pre nehmotný charakter mnohých ich aktív, prototypový profil ich činností a ich nevyhnutnú potrebu riskovať a experimentovať v záujme inovácií. Takéto podstupovanie rizika musí chápať a podporovať aj finančný sektor.
(18)
Európska aliancia kultúrneho priemyslu je ako pilotný projekt medzisektorovou iniciatívou, ktorou sa v prvom rade podporujú kreatívne odvetvia na úrovni politík. Jej cieľom je pritiahnuť ďalšie finančné prostriedky pre kreatívne odvetvia na základe pákového efektu a stimulovať dopyt iných odvetví a sektorov priemyslu po službách kreatívnych odvetví. V záujme lepšej podpory inovácií v kreatívnych odvetviach sa uskutoční testovanie nových nástrojov, ktoré sa využijú v rámci vzdelávacej platformy v oblasti politík, na ktorej sa zúčastňujú zástupcovia európskych, národných a regionálnych zainteresovaných strán.
(19)
Spojenie súčasných programov MEDIA, Kultúra a MEDIA Mundus pre kultúrne a kreatívne sektory do jedného komplexného programu (ďalej len „program“) by účinnejšie podporilo MSP, mikroorganizácie a malé a stredne veľké organizácie v ich úsilí využiť príležitosti ponúkané prechodom na digitálne technológie a globalizáciou, a pomohlo by im riešiť problémy, ktoré v súčasnosti vedú k fragmentácii trhu. Aby bol program účinný, mal by zohľadňovať špecifickú povahu jednotlivých sektorov, ich odlišné cieľové skupiny a ich osobitné potreby prostredníctvom individualizovaných prístupov v rámci dvoch nezávislých podprogramov a medzisektorovej oblasti. Je osobitne dôležité zabezpečiť na vykonávacej úrovni súčinnosť medzi programom a vnútroštátnymi a regionálnymi stratégiami pre inteligentnú špecializáciu. Na tento účel by mal program vytvoriť jednotnú podpornú štruktúru pre rôzne kultúrne a kreatívne sektory, ktorú by tvoril systém grantov doplnený finančným nástrojom.
(20)
V programe by sa mala zohľadniť dvojaká povaha kultúry a kultúrnych činností, pričom by sa na jednej strane mala uznať vnútorná a umelecká hodnota kultúry a na druhej strane ekonomická hodnota týchto sektorov vrátane ich širšieho spoločenského príspevku ku kreativite, inovácii a sociálnemu začleneniu.
(21)
Pokiaľ ide o vykonávanie programu, mala by sa zohľadniť vnútorná hodnota kultúry a osobitná povaha kultúrnych a kreatívnych sektorov vrátane významu neziskových organizácií a projektov v rámci podprogramu Kultúra.
(22)
Záručný mechanizmus pre kultúrne a kreatívne sektory (ďalej len „záručný mechanizmus“), ako samostatný finančný nástroj, by mal kultúrnym a kreatívnym sektorom umožniť všeobecný rast, a najmä poskytnúť dostatočný pákový efekt v prípade nových akcií a príležitostí. Vybraní finanční sprostredkovatelia by mali pôsobiť v prospech kultúrnych a kreatívnych projektov, aby sa zabezpečilo vyrovnané portfólio úverov z hľadiska geografického pokrytia a zastúpenia sektorov. Okrem toho verejné a súkromné organizácie zohrávajú v tejto súvislosti dôležitú úlohu pre dosiahnutie širokého prístupu v rámci záručného mechanizmu.
(23)
Mali by sa zabezpečiť aj finančné prostriedky pre akciu Európske hlavné mestá kultúry a na riadenie akcie „značka Európske dedičstvo“, pretože prispievajú k posilneniu pocitu príslušnosti k spoločnému kultúrnemu priestoru, stimulácii medzikultúrneho dialógu a vzájomného porozumenia a k posilneniu hodnoty kultúrneho dedičstva.
(24)
Okrem členských štátov a zámorských krajín a území, ktoré sú oprávnené zúčastniť sa na programe podľa článku 58 rozhodnutia Rady 2001/822/ES (12), by program mal byť otvorený za určitých podmienok aj pre krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (ďalej len „EZVO“), ktoré sú stranami dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „EHP“), a Švajčiarskej konfederácii. Pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny, ktoré využívajú predvstupovú stratégiu, ako aj krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, by tiež mali mať možnosť zúčastniť sa na programe, avšak nie na záručnom mechanizme.
(25)
Program by mal byť ďalej otvorený pre akcie dvojstrannej alebo viacstrannej spolupráce s tretími krajinami na základe dodatočných rozpočtových prostriedkov, ktoré sa určia s dotknutými stranami, a osobitných úprav, ktoré sa s dotknutými stranami dohodnú.
(26)
Mala by sa podporiť spolupráca v kultúrnej a audiovizuálnej oblasti medzi programom a medzinárodnými organizáciami, ako sú UNESCO, Rada Európy, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) a Svetová organizácia duševného vlastníctva (ďalej len „WIPO“).
(27)
Je potrebné zabezpečiť európsku pridanú hodnotu všetkých akcií a činností vykonávaných v rámci programu, ich komplementárnosť k činnostiam členských štátov, ich súlad s článkom 167 ods. 4 ZFEÚ a ich konzistentnosť s inými činnosťami Únie, najmä v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, vnútorného trhu, podnikania, mládeže, zdravia, občianstva a spravodlivosti, výskumu a inovácie, priemyselnej politiky a politiky súdržnosti, cestovného ruchu a vonkajších vzťahov, obchodu a rozvoja a digitálnej agendy.
(28)
V súlade so zásadami posúdenia týkajúceho sa výkonnosti by postupy monitorovania a hodnotenia programu mali zahŕňať podrobné výročné správy a mali by sa vzťahovať na konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo viazané ciele a ukazovatele, a to aj kvalitatívne ciele a ukazovatele. Postupy monitorovania a hodnotenia by mali zohľadňovať prácu relevantných aktérov, ako je Eurostat, a zistenia projektu ESS-net kultúra a Štatistického inštitútu UNESCO. V tejto súvislosti, pokiaľ ide o audiovizuálny sektor, by mala pokračovať účasť Únie v Európskom audiovizuálnom observatóriu (ďalej len „observatórium“).
(29)
S cieľom zabezpečiť optimálne monitorovanie a hodnotenie programu počas celej doby jeho trvania by sa mala na Komisiu v súlade s článkom 290 ZFEÚ delegovať právomoc prijímať akty, pokiaľ ide o prijímanie dodatočných kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(30)
Ako sa uvádza v správe Komisie z 30. júla 2010 o vplyve rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady, ktorými sa upravujú právne základy európskych programov v oblasti celoživotného vzdelávania, kultúry, mládeže a občianstva, značné skrátenie oneskorenia postupov riadenia prispelo k zvýšeniu efektívnosti programov. Osobitná starostlivosť by sa mala venovať tomu, aby sa zabezpečilo, že administratívne a finančné postupy sa budú aj naďalej zjednodušovať, a to aj využívaním riadnych, objektívnych a pravidelne aktualizovaných systémov na určovanie jednorazových súm, jednotkových nákladov a financovania paušálnou sumou.
(31)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (13).
(32)
V súlade s nariadením Rady (ES) č. 58/2003 (14) Komisia poverila od roku 2009 Výkonnú agentúru pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru vykonávacími úlohami týkajúcimi sa riadenia akcie Únie v oblastiach vzdelávania, audiovizuálneho sektora a kultúry. Komisia preto na základe analýzy nákladov a výnosov môže použiť existujúcu výkonnú agentúru na vykonávanie programu, ako sa stanovuje v uvedenom nariadení.
(33)
Týmto nariadením sa na celé obdobie trvania programu stanovuje finančné krytie, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (15) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
(34)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť prostredníctvom primeraných opatrení v celom cykle výdavkov vrátane opatrení na predchádzanie, odhaľovanie a vyšetrovanie nezrovnalostí, vymáhanie stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne uloženia správnych a finančných sankcií v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (16) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“).
(35)
So zreteľom na Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) a na nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (18), by sa mali vypracovať a realizovať príslušné opatrenia na zabránenie podvodom a na vymáhanie prostriedkov, ktoré sa stratili, previedli alebo nesprávne použili.
(36)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to chrániť, rozvíjať a podporovať európsku kultúrnu a jazykovú rozmanitosť, podporovať kultúrne dedičstvo Európy a posilňovať konkurencieschopnosť európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov, najmä audiovizuálneho sektora, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov vzhľadom na nadnárodný a medzinárodný charakter programu, ale z dôvodov jeho rozsahu a očakávaných vplyvov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijímať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(37)
Rozhodnutia č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES by sa preto mali zrušiť.
(38)
Mali by sa stanoviť opatrenia na zabezpečenie prechodu od programov MEDIA, Kultúra a MEDIA Mundus k programu.
(39)
V záujme zabezpečenia kontinuity finančnej podpory poskytovanej v rámci programu by Komisia mala mať možnosť posúdiť náklady priamo spojené s vykonávaním podporovaných akcií a činností ako oprávnené na financovanie, a to aj vtedy, ak vznikli príjemcovi pred predložením žiadosti o grant.
(40)
V záujme zabezpečenia kontinuity finančnej podpory poskytovanej v rámci programu by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2014. Z dôvodu naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Ustanovenie a trvanie
1. Týmto nariadením sa ustanovuje program Kreatívna Európa na podporu európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov (ďalej len „program“).
2. Program sa realizuje v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1)
„kultúrne a kreatívne sektory“ sú všetky sektory, ktorých činnosti sú založené na kultúrnych hodnotách a/alebo umeleckých a iných kreatívnych prejavoch, bez ohľadu na to, či sú tieto činnosti orientované na trh alebo nie, bez ohľadu na druh štruktúry, v ktorej sa realizujú, a nezávisle od spôsobu financovania tejto štruktúry. K týmto činnostiam patrí vývoj, tvorba, produkcia, šírenie a ochrana tovaru a služieb, ktoré predstavujú kultúrne, umelecké alebo iné kreatívne prejavy, ako aj súvisiace činnosti ako vzdelávanie alebo riadenie. Kultúrne a kreatívne sektory zahŕňajú okrem iného architektúru, archívy, knižnice a múzeá, umelecké remeslá, audiovíziu (vrátane filmu, televízie, videohier a multimédií), hmotné i nehmotné kultúrne dedičstvo, dizajn, festivaly, hudbu, literatúru, divadelné umenie, vydavateľskú činnosť, rozhlas a výtvarné umenie;
2)
„MSP“ sú mikropodniky a malé a stredné podniky v zmysle vymedzenia v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (19);
3)
„zúčastnení finanční sprostredkovatelia“ sú finanční sprostredkovatelia v zmysle článku 139 ods. 4 druhého pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách, vybraní v rámci záručného mechanizmu v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a prílohou I k tomuto nariadeniu, ktorí poskytujú alebo plánujú poskytovať:
a)
úvery MSP a mikroorganizáciám a malým a stredne veľkým organizáciám v kultúrnych a kreatívnych sektoroch (záruky z Európskeho investičného fondu (ďalej len „EIF“)); alebo
b)
záruky za úvery pre iných finančných sprostredkovateľov poskytujúcich úvery MSP a mikroorganizáciám a malým a stredne veľkým organizáciám v kultúrnych a kreatívnych sektoroch (protizáruky z EIF);
4)
„poskytovatelia v oblasti budovania kapacít“ sú subjekty schopné poskytovať odborné znalosti podľa prílohy I s cieľom umožniť zúčastneným finančným sprostredkovateľom dôsledne posúdiť špecifiká a riziká spojené s MSP a mikroorganizáciami a malými a stredne veľkými organizáciami v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a s ich projektmi.
Článok 3
Všeobecné ciele
Všeobecné ciele programu sú:
a)
chrániť, rozvíjať a podporovať európsku kultúrnu a jazykovú rozmanitosť a podporovať kultúrne dedičstvo Európy;
b)
posilňovať konkurencieschopnosť európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov, najmä audiovizuálneho sektora, so zámerom podporovať inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.
Článok 4
Konkrétne ciele
Konkrétne ciele programu sú:
a)
podporovať schopnosť európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov pôsobiť na nadnárodnej a medzinárodnej úrovni;
b)
podporovať nadnárodnú cirkuláciu kultúrnych a kreatívnych diel a nadnárodnú mobilitu kultúrnych a kreatívnych aktérov, najmä umelcov, ako aj osloviť nové a širšie publikum a zlepšiť prístup ku kultúrnym a kreatívnym dielam v Únii a za jej hranicami s osobitným zameraním na deti, mladých ľudí, ľudí so zdravotným postihnutím a nedostatočne zastúpené skupiny;
c)
udržateľným spôsobom posilňovať finančnú kapacitu MSP a mikroorganizácií a malých a stredne veľkých organizácií v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a zároveň sa usilovať zabezpečiť vyvážené geografické pokrytie a sektorové zastúpenie;
d)
podporovať rozvoj politík, inovácie, kreativitu, rozširovanie publika a nové obchodné modely a modely riadenia prostredníctvom podpory pre nadnárodnú politickú spoluprácu.
Článok 5
Európska pridaná hodnota
1. V programe sa uznáva vnútorná a ekonomická hodnota kultúry a podporujú sa ním akcie a činnosti s európskou pridanou hodnotou v kultúrnych a kreatívnych sektoroch. Prispieva k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a jej hlavných iniciatív.
2. Európska pridaná hodnota sa zabezpečí prostredníctvom jedného či viacerých nasledujúcich prvkov:
a)
nadnárodného charakteru akcií a činností, ktoré dopĺňajú regionálne, národné, medzinárodné a iné programy a politiky Únie, a vplyvu týchto akcií a činností na kultúrne a kreatívne sektory, ako aj na občanov a ich znalosť iných kultúr než vlastnej;
b)
rozvoja a podpory nadnárodnej spolupráce medzi kultúrnymi a kreatívnymi aktérmi vrátane umelcov, pracovníkmi v audiovizuálnej oblasti, kultúrnymi a kreatívnymi organizáciami a subjektmi pôsobiacimi v audiovizuálnom sektore, ktorá sa zameriava na podnecovanie komplexnejších, rýchlejších, účinnejších a dlhodobejších reakcií na globálne výzvy;
c)
úspor z rozsahu a kritického množstva, ku ktorým prispieva podpora Únie vytvárajúca pákový efekt pre dodatočné finančné prostriedky;
d)
zabezpečenia vyrovnanejších podmienok v rámci európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov prostredníctvom zohľadnenia krajín s nižšou výrobnou kapacitou a/alebo krajín či regiónov s obmedzeným geografickým a/alebo jazykovým priestorom.
Článok 6
Štruktúra programu
Program pozostáva z:
a)
podprogramu MEDIA;
b)
podprogramu Kultúra;
c)
medzisektorovej oblasti.
Článok 7
Logá podprogramov
1. Komisia zabezpečí zviditeľnenie programu prostredníctvom použitia log, ktoré budú samostatné pre každý podprogram.
2. Príjemcovia v rámci podprogramu MEDIA použijú logo uvedené v prílohe II. Komisia určí podrobnosti používania tohto loga a oznámi ich príjemcom.
3. Príjemcovia v rámci podprogramu Kultúra použijú logo, ktoré určí Komisia. Komisia určí podrobnosti používania tohto loga a oznámi ich príjemcom.
4. Komisia a informačné kancelárie programu Kreatívna Európa uvedené v článku 16 sú tiež oprávnené používať logá podprogramov.
Článok 8
Prístup k programu
1. Program podporuje kultúrnu rozmanitosť na medzinárodnej úrovni v súlade s Dohovorom UNESCO z roku 2005.
2. Na programe sa môžu zúčastňovať členské štáty.
3. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 4, na programe sa môžu zúčastňovať tieto krajiny za predpokladu, že uhradia dodatočné rozpočtové prostriedky, a pokiaľ ide o podprogram MEDIA, splnia podmienky stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ (20):
a)
pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny, ktoré využívajú predvstupovú stratégiu, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie, stanovenými v príslušných rámcových dohodách, rozhodnutiach Asociačnej rady alebo podobných dohodách;
b)
krajiny EZVO, ktoré sú zmluvnou stranou Dohody o EHP, v súlade s uvedenou dohodou;
c)
Švajčiarska konfederácia na základe dvojstrannej dohody s touto krajinou;
d)
krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, v súlade s postupmi stanovenými s týmito krajinami na základe rámcových dohôd, v ktorých sa stanovuje ich účasť na programoch Únie.
4. Krajiny uvedené v odseku 3 písm. a) a d) sú vylúčené z účasti na záručnom mechanizme.
5. Program je otvorený pre akcie dvojstrannej alebo viacstrannej spolupráce zamerané na vybrané krajiny alebo regióny na základe dodatočných rozpočtových prostriedkov, ktoré uhradia tieto krajiny alebo regióny, a osobitných úprav, ktoré sa s nimi dohodnú.
6. Program umožňuje spoluprácu a spoločné akcie s krajinami, ktoré sa na programe nezúčastňujú, a s medzinárodnými organizáciami, ktoré sa venujú kultúrnym a kreatívnym sektorom, ako sú UNESCO, Rada Európy, OECD alebo WIPO, na základe spoločných príspevkov na realizáciu cieľov programu.
KAPITOLA II
Podprogram MEDIA
Článok 9
Priority podprogramu MEDIA
1. V oblasti posilňovania schopnosti európskeho audiovizuálneho sektora pôsobiť na nadnárodnej úrovni sa stanovujú tieto priority:
a)
uľahčovať získavanie a zlepšovanie zručností a schopností pracovníkov v audiovizuálnej oblasti a rozvoj sietí vrátane využívania digitálnych technológií s cieľom prispôsobiť sa vývoju na trhu, testovanie nových prístupov k rozširovaniu publika, ako aj testovanie nových obchodných modelov;
b)
zvyšovať schopnosť subjektov pôsobiacich v audiovizuálnom sektore vytvárať európske audiovizuálne diela s potenciálom cirkulácie v Únii a mimo nej a uľahčiť európsku a medzinárodnú koprodukciu vrátane koprodukcie s televíznymi vysielateľmi;
c)
podnecovať vzájomnú výmenu medzi podnikmi uľahčovaním prístupu subjektov pôsobiacich v audiovizuálnom sektore na trhy a k obchodným nástrojom so zámerom zvýšiť viditeľnosť ich projektov na trhu Únie a na medzinárodných trhoch.
2. V oblasti podpory nadnárodnej cirkulácie sa stanovujú tieto priority:
a)
podporovať distribúciu filmov do kín prostredníctvom nadnárodného marketingu, vytvárania značiek, distribúcie a sprístupňovania audiovizuálnych diel;
b)
presadzovať nadnárodný marketing, vytváranie značiek a distribúciu audiovizuálnych diel na všetkých iných platformách než v kinách;
c)
podporovať rozširovanie publika ako prostriedku na podnecovanie záujmu o európske audiovizuálne diela a zlepšovanie prístupu k nim, najmä prostredníctvom propagácie, podujatí, filmovej gramotnosti a festivalov;
d)
podporovať nové spôsoby distribúcie s cieľom umožniť vznik nových obchodných modelov.
Článok 10
Opatrenia na podporu podprogramu MEDIA
S cieľom plniť priority stanovené v článku 9 sa v rámci podprogramu MEDIA poskytuje podpora na:
a)
vypracovanie komplexnej škály opatrení ďalšej odbornej prípravy podporujúcich získavanie a zlepšovanie zručností a schopností pracovníkov v audiovizuálnej oblasti, spoločné využívanie poznatkov a iniciatívy v oblasti nadväzovania kontaktov vrátane využívania digitálnych technológií;
b)
vývoj európskych audiovizuálnych diel, najmä filmov a televíznych diel, ako je fikcia, dokumentárne filmy a detské a animované filmy, ako aj interaktívne diela, ako sú videohry a multimédiá so zvýšeným potenciálom cezhraničnej cirkulácie;
c)
činnosti zamerané na podporu európskych spoločností produkujúcich audiovizuálne diela, najmä nezávislých produkčných spoločností, v záujme uľahčovania európskych a medzinárodných koprodukcií audiovizuálnych diel vrátane televíznych diel;
d)
činnosti, ktoré umožňujú nadväzovanie kontaktov medzi európskymi a medzinárodnými koprodukčnými partnermi a/alebo poskytujú nepriamu podporu pre koprodukcie audiovizuálnych diel prostredníctvom medzinárodných koprodukčných fondov so sídlom v krajine účastniacej sa programu;
e)
uľahčovanie prístupu na odborné obchodné podujatia a trhy v audiovizuálnom sektore a používania obchodných nástrojov online v rámci Únie aj mimo nej;
f)
vytváranie systémov podpory distribúcie európskych inonárodných filmov prostredníctvom distribúcie v kinách a na iných platformách, ako aj podpory činností medzinárodného predaja, najmä titulkovania, dabingu a hlasového komentovania audiovizuálnych diel;
g)
uľahčenie cirkulácie európskych filmov na celom svete a medzinárodných filmov v Únii na všetkých distribučných platformách prostredníctvom projektov medzinárodnej spolupráce v audiovizuálnom sektore;
h)
siete európskych prevádzkovateľov kín, ktoré premietajú významný podiel inonárodných európskych filmov;
i)
iniciatívy predstavujúce a podporujúce rozmanitosť európskych audiovizuálnych diel vrátane krátkych filmov, napríklad festivaly a iné propagačné podujatia;
j)
činnosti zamerané na podporu filmovej gramotnosti a prehlbovanie poznatkov publika o európskych audiovizuálnych dielach vrátane audiovizuálneho a kinematografického dedičstva, ako aj jeho záujmu o ne, a to najmä v prípade mladého publika;
k)
inovatívne akcie, v rámci ktorých sa testujú nové obchodné modely a nástroje v oblastiach, ktoré pravdepodobne ovplyvní zavedenie a používanie digitálnych technológií.
Článok 11
Európske audiovizuálne observatórium
1. Únia je členom observatória počas trvania programu.
2. Účasť Únie v observatóriu prispeje k plneniu priorít podprogramu MEDIA prostredníctvom:
a)
podpory transparentnosti a vytvárania rovnakých podmienok, pokiaľ ide o možnosti prístupu k právnym a finančným/trhovým informáciám, a prispievania k porovnateľnosti právnych a štatistických informácií;
b)
zabezpečenia analýzy údajov a trhov, ktorá je užitočná pri vypracúvaní usmernení pre činnosti podprogramu MEDIA a pri hodnotení ich vplyvu na trh.
3. Komisia zastupuje Úniu v jej vzťahoch s observatóriom.
KAPITOLA III
Podprogram Kultúra
Článok 12
Priority podprogramu Kultúra
1. V oblasti posilňovania schopnosti kultúrnych a kreatívnych sektorov pôsobiť na nadnárodnej úrovni sa stanovujú tieto priority:
a)
podporovať akcie poskytujúce kultúrnym a kreatívnym aktérom zručnosti, schopnosti a know-how, ktoré prispievajú k posilňovaniu kultúrnych a kreatívnych sektorov, a to vrátane podpory prispôsobenia sa digitálnym technológiám, skúšania inovatívnych prístupov k rozširovaniu publika a testovania nových obchodných modelov a modelov riadenia;
b)
podporovať akcie umožňujúce kultúrnym a kreatívnym aktérom spolupracovať na medzinárodnej úrovni a internacionalizovať svoju profesionálnu dráhu a činnosti v Únii a za jej hranicami, pokiaľ možno na základe dlhodobých stratégií;
c)
poskytovať podporu pre posilňovanie európskych kultúrnych a kreatívnych organizácií a vytváranie medzinárodných sietí so zámerom uľahčiť prístup k pracovným príležitostiam.
2. V oblasti podpory nadnárodnej cirkulácie a mobility sa stanovujú tieto priority:
a)
podporovať medzinárodné turné, podujatia, výstavy a festivaly;
b)
podporovať cirkuláciu európskej literatúry, aby sa zaručil čo najširší prístup k nej;
c)
podporovať rozširovanie publika ako prostriedku na podnecovanie záujmu o európske kultúrne a kreatívne diela a hmotné a nehmotné kultúrne dedičstvo a na zlepšovanie prístupu k nim.
Článok 13
Opatrenia na podporu podprogramu Kultúra
1. S cieľom vykonávať priority stanovené v článku 12 sa v rámci podprogramu Kultúra poskytuje podpora na:
a)
projekty nadnárodnej spolupráce, na ktorých sa zúčastňujú kultúrne a kreatívne organizácie z rôznych krajín s cieľom vykonávať sektorové alebo medzisektorové činnosti;
b)
činnosti európskych sietí kultúrnych a kreatívnych organizácií z rôznych krajín;
c)
činnosti organizácií s európskym zameraním, ktoré podporujú rozvoj nových talentov a podnecujú nadnárodnú mobilitu kultúrnych a kreatívnych aktérov a cirkuláciu diel s potenciálom významným spôsobom ovplyvniť kultúrne a kreatívne sektory a zabezpečiť dlhotrvajúce účinky;
d)
preklady literárnych diel a ich ďalšiu propagáciu;
e)
osobitné akcie zamerané na zviditeľňovanie bohatstva a rozmanitosti európskych kultúr a na podnecovanie medzikultúrneho dialógu a vzájomného porozumenia vrátane kultúrnych cien Únie, akcie Európske hlavné mestá kultúry a akcie „značka Európske dedičstvo“.
2. Opatrenia stanovené v odseku 1 podporujú najmä neziskové projekty.
KAPITOLA IV
Medzisektorová oblasť
Článok 14
Záručný mechanizmus pre kultúrne a kreatívne sektory
1. Komisia zriadi záručný mechanizmus zameraný na kultúrne a kreatívne sektory.
Záručný mechanizmus pôsobí ako samostatný nástroj a je vytvorený a riadený v súlade s hlavou VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Záručný mechanizmus má tieto priority:
a)
uľahčovať prístup k finančným prostriedkom pre MSP, mikroorganizácie a malé a stredne veľké organizácie v kultúrnych a kreatívnych sektoroch;
b)
zlepšovať schopnosť zúčastnených finančných sprostredkovateľov posúdiť riziká spojené s MSP a mikroorganizáciami a malými a stredne veľkými organizáciami v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a s ich projektmi, a to aj prostredníctvom technickej pomoci a rozvíjania znalostí a nadväzovania kontaktov.
Priority sa vykonávajú v súlade s prílohou I.
3. V súlade s článkom 139 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia vykonáva záručný mechanizmus formou nepriameho riadenia tak, že poveruje úlohami EIF, ako sa uvádza v článku 58 ods. 1 písm. c) bode iii) uvedeného nariadenia, za splnenia podmienok dohody medzi Komisiou a EIF.
Článok 15
Nadnárodná spolupráca v oblasti politík
1. S cieľom presadzovať nadnárodnú spoluprácu v oblasti politík sa v rámci medzisektorovej oblasti podporí:
a)
nadnárodná výmena skúseností a know-how, pokiaľ ide o nové obchodné modely a modely riadenia, činnosti partnerského učenia a nadväzovania kontaktov medzi kultúrnymi a kreatívnymi organizáciami a tvorcami politík vo vzťahu k rozvoju kultúrnych a kreatívnych sektorov, s podporou čo najširšieho využívania digitálnych sietí, ak je to vhodné;
b)
zhromažďovanie údajov o trhu, štúdie, analýzy trhu práce a potrebných zručností, analýzy európskych a vnútroštátnych politík v oblasti kultúry a podpora štatistického zisťovania na základe nástrojov a kritérií podľa jednotlivých sektorov a hodnotení vrátane meraní všetkých aspektov dosahu programu;
c)
úhrada poplatku za členstvo Únie v observatóriu s cieľom podporovať zhromažďovanie a analýzu údajov v audiovizuálnom sektore;
d)
testovanie nových a medzisektorových obchodných prístupov k financovaniu, distribúcii a speňažovaniu tvorby;
e)
konferencie, semináre a politický dialóg, a to aj v oblasti kultúrnej a mediálnej gramotnosti, prípadne s podporou nadväzovania kontaktov v rámci digitálnych sietí;
f)
informačné kancelárie programu Kreatívna Európa uvedené v článku 16 a vykonávanie ich úloh.
2. Komisia do 30. júna 2014 vypracuje štúdiu uskutočniteľnosti, v ktorej sa preskúma možnosť zhromažďovať a analyzovať údaje v ostatných kultúrnych a kreatívnych sektoroch, okrem audiovizuálneho sektora, a výsledky tejto štúdie predloží Európskemu parlamentu a Rade.
Podľa výsledkov štúdie uskutočniteľnosti môže Komisia predložiť návrh na zmenu tohto nariadenia zodpovedajúcim spôsobom.
Článok 16
Informačné kancelárie programu Kreatívna Európa
1. Krajiny zúčastňujúce sa na programe zriadia v spolupráci s Komisiou informačné kancelárie programu Kreatívna Európa v súlade so svojím vnútroštátnym právom a praxou (ďalej len „informačné kancelárie programu Kreatívna Európa“).
2. Komisia podporí sieť informačných kancelárií programu Kreatívna Európa.
3. Informačné kancelárie programu Kreatívna Európa vykonávajú tieto úlohy, pričom zohľadňujú osobitné charakteristiky každého sektora:
a)
poskytujú informácie o programe v ich krajine a propagujú v nej program;
b)
pomáhajú kultúrnym a kreatívnym sektorom v súvislosti s programom a poskytujú základné informácie o ďalších relevantných možnostiach podpory dostupnej v rámci politiky Únie;
c)
podnecujú cezhraničnú spoluprácu v rámci kultúrnych a kreatívnych sektorov;
d)
poskytujú podporu Komisii v súvislosti s kultúrnymi a kreatívnymi sektormi v krajinách, ktoré sa zúčastňujú na programe, napríklad prostredníctvom poskytovania dostupných údajov o týchto sektoroch;
e)
podporujú Komisiu pri zabezpečovaní náležitej komunikácie o výsledkoch a vplyvoch programu a ich šírenia;
f)
zabezpečujú komunikáciu a šírenie informácií o financovaní poskytnutom z Únie a o výsledkoch dosiahnutých v ich krajine.
4. Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečí kvalitu a výsledky služieb poskytovaných informačnými kanceláriami programu Kreatívna Európa prostredníctvom pravidelného a nezávislého monitorovania a hodnotenia.
KAPITOLA V
Výsledky výkonnosti a šírenie
Článok 17
Konzistentnosť a komplementárnosť
1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečí celkovú konzistentnosť a komplementárnosť programu s:
a)
príslušnými politikami Únie, napríklad v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, zdravia, vnútorného trhu, digitálneho programu, mládeže, občianstva, vonkajších vzťahov, obchodu, výskumu a inovácií, podnikania, cestovného ruchu, spravodlivosti, rozširovania a rozvoja;
b)
inými príslušnými zdrojmi finančných prostriedkov Únie v oblasti kultúrnej a mediálnej politiky, najmä Európskym sociálnym fondom, Európskym fondom regionálneho rozvoja a programami pre výskum a inovácie, ako aj finančnými nástrojmi týkajúcimi sa spravodlivosti a občianstva, programami vonkajšej spolupráce a predvstupovými nástrojmi.
2. Uplatňovaním a vykonávaním tohto nariadenia nie sú dotknuté medzinárodné záväzky Únie.
Článok 18
Monitorovanie a hodnotenie
1. Komisia zabezpečí pravidelné monitorovanie a externé hodnotenie programu na základe nižšie uvedených kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov výkonnosti:
a)
ukazovatele pre všeobecné ciele uvedené v článku 3:
i)
úroveň kultúrnych a kreatívnych sektorov, zmeny zamestnanosti a podiel na zamestnanosti a podiel na hrubom domácom produkte;
ii)
počet ľudí, ktorí majú prístup k európskym kultúrnym a kreatívnym dielam, a to aj, pokiaľ možno, k dielam z iných krajín, ako je ich krajina.
b)
ukazovatele pre konkrétny cieľ uvedený v článku 4 písm. a):
i)
rozsah medzinárodných činností kultúrnych a kreatívnych organizácií a počet vytvorených nadnárodných partnerstiev;
ii)
počet skúseností so vzdelávaním a činností, ktoré sa podporili z programu a ktoré zlepšili schopnosti a zvýšili zamestnateľnosť kultúrnych a kreatívnych aktérov vrátane pracovníkov v audiovizuálnej oblasti;
c)
ukazovatele pre konkrétny cieľ uvedený v článku 4 písm. b), pokiaľ ide o podprogram MEDIA:
i)
počet návštevníkov kín, pokiaľ ide o európske inonárodné filmy v Európe a európske filmy na celom svete (10 najvýznamnejších neeurópskych trhov),
ii)
percentuálny podiel európskych audiovizuálnych diel v kinách, televízii a na digitálnych platformách;
iii)
počet ľudí v členských štátoch využívajúcich prístup k inonárodným európskym audiovizuálnym dielam a počet ľudí v krajinách zúčastňujúcich sa na programe, ktorí využívajú prístup k európskym audiovizuálnym dielam;
iv)
počet európskych videohier vyrobených v Únii, ako aj v krajinách zúčastňujúcich sa na programe;
d)
ukazovatele pre konkrétny cieľ uvedený v článku 4 písm. b), pokiaľ ide o podprogram Kultúra:
i)
počet ľudí priamo a nepriamo oslovených prostredníctvom projektov podporovaných programom;
ii)
počet projektov určených deťom, mladým ľuďom a skupinám s nedostatočným zastúpením a odhadovaný počet oslovených ľudí;
e)
ukazovatele pre konkrétny cieľ uvedený v článku 4 písm. c):
i)
objem úverov, na ktoré boli poskytnuté záruky v rámci záručného mechanizmu, rozdelených do kategórií podľa krajiny pôvodu, veľkosti a sektorov MSP a mikroorganizácií a malých a stredne veľkých organizácií,
ii)
objem úverov poskytnutých zúčastnenými finančnými sprostredkovateľmi rozdelených do kategórií podľa krajiny pôvodu;
iii)
počet a geografické rozloženie zúčastnených finančných sprostredkovateľov,
iv)
počet MSP a mikroorganizácií, malých a stredne veľkých organizácií, ktoré sú príjemcami prostriedkov zo záručného mechanizmu, rozdelených do kategórií podľa krajiny pôvodu, veľkosti a sektorov;
v)
priemerná miera neschopnosti splácať úvery;
vi)
dosiahnutý pákový efekt úverov, na ktoré boli poskytnuté záruky, vo vzťahu k orientačnému pákovému efektu (1:5,7);
f)
ukazovatele pre konkrétny cieľ uvedený v článku 4 písm. d):
i)
počet členských štátov využívajúcich pri tvorbe svojich vnútroštátnych politík výsledky otvorenej metódy koordinácie;
ii)
počet nových iniciatív a politických výsledkov.
2. Výsledky procesu monitorovania a hodnotenia sa zohľadnia pri vykonávaní programu.
3. Okrem pravidelného monitorovania programu Komisia vypracuje hodnotiacu správu v polovici jeho trvania založenú na externom a nezávislom hodnotení, v ktorej:
a)
sa uvedú kvalitatívne a kvantitatívne prvky s cieľom posúdiť efektívnosť programu pri dosahovaní jeho cieľov, účinnosť programu a jeho európsku pridanú hodnotu;
b)
sa riešia možnosti zjednodušenia programu, jeho vnútorná a vonkajšia súdržnosť, trvalá relevantnosť všetkých jeho cieľov a prínos opatrení k prioritám Únie v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu;
c)
sa zohľadnia výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES.
4. Komisia do 31. decembra 2017 predloží Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu v polovici trvania uvedenú v odseku 3.
5. Na základe konečného externého a nezávislého hodnotenia Komisia vypracuje záverečnú hodnotiacu správu, v ktorej vyhodnotí dlhodobé vplyvy a udržateľnosť programu na základe zvolených kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov. Pokiaľ ide o konkrétny cieľ uvedený v článku 4 písm. c), Komisia tiež vyhodnotí účinky záručného mechanizmu na prístup k bankovým úverom a súvisiace náklady pre MSP, mikroorganizácie a malé a stredne veľké organizácie v kultúrnych a kreatívnych sektoroch.
6. Komisia do 30. júna 2022 predloží Európskemu parlamentu a Rade záverečnú hodnotiacu správu uvedenú v odseku 5.
Článok 19
Komunikácia a šírenie
1. Komisia poskytne krajinám, ktoré sa zúčastňujú na programe, informácie o projektoch, ktoré dostali finančné prostriedky Únie, a to tak, že im zašle rozhodnutia o výsledkoch výberu do dvoch týždňov po ich prijatí.
2. Príjemcovia v rámci projektov podporovaných programom zabezpečia komunikáciu a šírenie informácií o financovaní z Únie, ktoré získali, a o dosiahnutých výsledkoch.
3. Komisia zabezpečí šírenie príslušných informácií informačným kanceláriám programu Kreatívna Európa.
KAPITOLA VI
Delegované akty
Článok 20
Delegovanie právomoci na Komisiu
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 21 prijímať delegované akty týkajúce sa doplnenia kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov výkonnosti stanovených v článku 18 ods. 1.
Článok 21
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 20 sa Komisii udeľuje na dobu trvania programu.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 20 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 20 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
KAPITOLA VII
Vykonávacie ustanovenia
Článok 22
Vykonávanie programu
1. Komisia vykonáva program v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
2. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov ročný pracovný program týkajúci sa podprogramov a medzisektorovej oblasti. Komisia v ročnom pracovnom programe zabezpečí, aby sa všeobecné a konkrétne ciele stanovené v článkoch 3 a 4, ako aj priority stanovené v článkoch 9 a 12, plnili každý rok konzistentným spôsobom, a uvedie očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celkovú výšku plánu financovania. Ročný pracovný program obsahuje taktiež opis opatrení, ktoré sa majú financovať, údaje o sume vyčlenenej na každé opatrenie a orientačný harmonogram vykonávania.
V prípade grantov obsahuje ročný pracovný program priority, kritéria oprávnenosti a výberové kritériá, ako i kritériá prideľovania a maximálnu mieru spolufinancovania. Finančný príspevok z programu je maximálne 80 % nákladov na podporované operácie.
Pokiaľ ide o záručný mechanizmus, ročný pracovný program zahŕňa kritériá oprávnenosti a výberové kritériá pre finančných sprostredkovateľov, kritériá vylúčenia vzťahujúce sa na obsah projektov, ktoré predložili zúčastnení finanční sprostredkovatelia, pridelené ročné finančné prostriedky EIF, ako aj kritériá oprávnenosti, výberové kritériá a kritériá prideľovania pre poskytovateľov v oblasti budovania kapacít.
Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 23 ods. 4.
3. Komisia prijme všeobecné usmernenia pre vykonávanie programu v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 23 ods. 3.
Článok 23
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor („Výbor Kreatívna Európa“). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Výbor Kreatívna Európa môže na účely riešenia konkrétnych otázok súvisiacich s podprogramami a medzisektorovou oblasťou zasadať v osobitných zloženiach.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
4. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 24
Finančné ustanovenia
1. Finančné krytie na vykonávanie programu na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je stanovené na 1 462 724 000 EUR v bežných cenách.
Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.
2. Finančné krytie uvedené v odseku 1 sa pridelí takto:
a)
najmenej 56 % na podprogram MEDIA;
b)
najmenej 31 % na podprogram Kultúra;
c)
najviac 13 % na medzisektorovú oblasť, pričom najmenej 4 % sa pridelia na opatrenia nadnárodnej spolupráce uvedené v článku 15 a pre informačné kancelárie programu Kreatívna Európa.
3. Administratívne náklady spojené s vykonávaním programu tvoria súčasť pridelenia prostriedkov stanoveného v odseku 2 a celková suma týchto nákladov neprekročí 7 % rozpočtu programu, z čoho sa 5 % pridelí na vykonávanie podprogramu MEDIA a 2 % na vykonávanie podprogramu Kultúra.
4. Finančné krytie uvedené v odseku 1 môže pokrývať výdavky na prípravné činnosti, činnosti monitorovania, kontroly, auditu a hodnotenia, ktoré sa priamo vyžadujú na riadenie programu a dosahovanie jeho cieľov, najmä na štúdie, stretnutia expertov, informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie v súvislosti s politickými prioritami Únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov programu, a výdavky spojené so sieťami IT so zameraním na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ďalšími výdavkami na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vzniknú pri riadení programu.
5. Finančné krytie uvedené v odseku 1 môže pokrývať výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie kontinuity medzi opatreniami prijatými podľa rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES a tohto nariadenia.
V prípade potreby sa rozpočtové prostriedky môžu zahrnúť do rozpočtu na obdobie po roku 2020 na pokrytie podobných výdavkov, aby sa umožnilo riadenie akcií, ktoré sa neukončia do 31. decembra 2020.
6. Odchylne od článku 130 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách a v riadne odôvodnených prípadoch môže Komisia posúdiť náklady priamo spojené s vykonávaním podporovaných akcií a činností ako oprávnené, aj keď tieto náklady vzniknú príjemcovi pred predložením žiadosti o grant.
Článok 25
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení na zamedzenie podvodov, korupcie a iných nezákonných činností, prostredníctvom účinných kontrol a inšpekcií a spätného získania neoprávnene vyplatených súm v prípade odhalenia nezrovnalostí a v prípade potreby, prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich správnych a finančných sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc na základe kontrol dokumentov a kontrol a inšpekcií na mieste vykonať audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli v rámci programu poskytnuté finančné prostriedky Únie.
3. OLAF môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadení (EÚ, Euratom) č. 883/2013 s cieľom zistiť, či došlo k podvodu, korupcii alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti vplývajúcej na finančné záujmy Únie v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante alebo so zmluvou financovanou v rámci programu.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia o grante, ktoré budú výsledkom vykonávania tohto nariadenia, obsahujú ustanovenia, ktorými sa Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF v súlade s ich príslušnými právomocami výslovne udeľuje právomoc vykonávať audity a vyšetrovania.
KAPITOLA VIII
Záverečné ustanovenia
Článok 26
Zrušenie a prechodné ustanovenie
1. Rozhodnutia č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES sa týmto zrušujú s účinnosťou od 1. januára 2014.
2. Činnosti vykonávané do 31. decembra 2013 na základe rozhodnutí uvedených v odseku 1 sa až do ich ukončenia naďalej riadia podľa uvedených rozhodnutí.
Článok 27
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 11. decembra 2013