NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 316/2014
ze dne 21. března 2014
o použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie na kategorie dohod o převodu technologií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady č. 19/65/EHS ze dne 2. března 1965 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě (1), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
po zveřejnění předlohy tohoto nařízení,
po konzultaci Poradního výboru pro restriktivní praktiky a dominantní postavení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení č. 19/65/EHS zmocňuje Komisi formou nařízení použít čl. 101 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod o převodu technologií a odpovídající jednání ve vzájemné shodě, kterých se účastní pouze dva podniky a na něž se vztahuje čl. 101 odst. 1 Smlouvy.
(2)
Na základě nařízení č. 19/65/EHS přijala Komise zejména nařízení (ES) č. 772/2004 (2). Nařízení (ES) č. 772/2004 definuje kategorie dohod o převodu technologií, u nichž měla Komise za to, že zpravidla splňují podmínky stanovené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem k celkově pozitivním zkušenostem s používáním uvedeného nařízení, jehož použitelnost skončí dnem 30. dubna 2014, a k dalším zkušenostem získaným od jeho přijetí je vhodné přijmout nové nařízení o blokové výjimce.
(3)
Toto nařízení by mělo splňovat dva požadavky: zajistit účinnou ochranu hospodářské soutěže a přiměřenou právní jistotu pro podniky. Plnění těchto cílů by mělo brát úvahu potřebu v nejvyšší možné míře zjednodušit správní dohled a právní rámec.
(4)
Předmětem dohod o převodu technologií je udělení licence na technologická práva. Takovéto dohody zpravidla zvyšují hospodářskou výkonnost a podporují hospodářskou soutěž, protože mohou snížit zdvojení výzkumu a vývoje, posílit podněty pro provádění nového výzkumu a vývoje, podpořit inkrementální inovace, usnadnit rozšiřování technologií a mohou vyvolat hospodářskou soutěž na výrobkových trzích.
(5)
Pravděpodobnost, že účinky zvyšující výkonnost a podporující hospodářskou soutěž převáží nad zápornými účinky na hospodářskou soutěž, které jsou způsobeny omezeními obsaženými v dohodách o převodu technologií, závisí na tržní síle dotyčných podniků a v důsledku toho na rozsahu, v jakém jsou tyto podniky vystaveny soutěži ze strany jiných podniků, které disponují náhradními technologiemi nebo vyrábějí náhradní výrobky.
(6)
Toto nařízení by se mělo vztahovat pouze na dohody o převodu technologií mezi poskytovatelem a nabyvatelem licence. Na uvedené dohody by se mělo vztahovat i tehdy, jestliže obsahují omezení pro více než jednu rovinu obchodu, například když je nabyvateli licence uložena povinnost vybudovat zvláštní distribuční systém a když je mu stanoveno, jaké závazky musí nebo může uložit prodejcům výrobků vyrobených v licenci. Tato omezení a tyto závazky by však měly být v souladu s pravidly hospodářské soutěže použitelnými na dodavatelské a distribuční dohody, která jsou stanovena v nařízení Komise (EU) č. 330/2010 (3). Dodavatelské a distribuční dohody mezi nabyvatelem licence a odběrateli jeho smluvních výrobků by však neměly být tímto nařízením vyňaty.
(7)
Toto nařízení by se mělo vztahovat pouze na dohody, v nichž poskytovatel licence dovoluje nabyvateli licence a/nebo jednomu či několika jeho subdodavatelům využívat licencovaná technologická práva, případně po dalších výzkumných a vývojových činnostech nabyvatele licence a/nebo jeho subdodavatelů, k produkci zboží nebo služeb. Nemělo by se vztahovat na udělování licencí v souvislosti s dohodami o výzkumu a vývoji, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) č. 1217/2010 (4), nebo na udělování licencí v souvislosti se specializačními dohodami, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) č. 1218/2010 (5). Nemělo by se rovněž vztahovat na dohody, jejichž účel spočívá v pouhé reprodukci a distribuci výrobků chráněných autorskými právy k programovému vybavení, neboť předmětem takovýchto dohod není udělení licence na technologii k výrobním účelům; tyto dohody jsou spíše podobné distribučním dohodám. Nařízení by se nemělo vztahovat ani na dohody o zřizování technologických „poolů“, to znamená dohody, jejichž cílem je seskupení technologií s cílem udělit na ně licence třetím stranám, ani na dohody, kterými jsou těmto třetím stranám poskytovány licence na technologie seskupené do „poolu“.
(8)
Pro použití čl. 101 odst. 3 Smlouvy formou nařízení není nutno vymezit ty dohody o převodu technologií, na něž by se mohl vztahovat čl. 101 odst. 1 Smlouvy. V rámci individuálního posuzování dohod podle čl. 101 odst. 1 je třeba vzít v úvahu několik faktorů, zejména strukturu a dynamiku relevantních trhů technologií a výrobků.
(9)
Je třeba omezit výhody blokové výjimky stanovené tímto nařízením na ty dohody, u nichž se lze s dostatečnou jistotou domnívat, že splňují podmínky uvedené v čl. 101 odst. 3 Smlouvy. Za účelem využití výhod převodu technologií a splnění s ním spojených cílů by se toto nařízení mělo vztahovat nejen na převod technologií jako takový, ale i na jiná ustanovení obsažená v dohodách o převodu technologií, nakolik jsou tato ustanovení přímo spojena s výrobou či prodejem smluvních výrobků.
(10)
V případě dohod o převodu technologií mezi soutěžiteli lze předpokládat, že dohody, které neobsahují určitá omezení se závažnými zápornými účinky na hospodářskou soutěž, obecně povedou ke zlepšení výroby nebo distribuce a vyhradí spotřebitelům přiměřený podíl na výhodách z nich vyplývajících, pokud společný podíl stran na relevantních trzích nepřekročí 20 %.
(11)
V případě dohod o převodu technologií mezi stranami nenacházejícími se v soutěžním vztahu lze předpokládat, že dohody, které neobsahují určitá omezení se závažnými zápornými účinky na hospodářskou soutěž, obecně povedou ke zlepšení výroby nebo distribuce a vyhradí spotřebitelům přiměřený podíl na výhodách z nich vyplývajících, pokud jednotlivý podíl každé ze stran na relevantních trzích nepřekročí 30 %.
(12)
Je-li použitelný práh podílu na trhu překročen na jednom nebo na více výrobkových trzích či trzích technologií, bloková výjimka by se na dohodu neměla použít, pokud jde o dotyčné relevantní trhy.
(13)
Nelze mít bez dalšího za to, že nad těmito prahy podílu na trhu spadají dohody o převodu technologií pod čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Na dohody o udělení výhradní licence mezi podniky, které se nenacházejí v soutěžním vztahu, se například čl. 101 odst. 1 Smlouvy často nevztahuje. Ani při překročení těchto prahů podílu na trhu nelze mít bez dalšího za to, že dohody o převodu technologií, na něž se vztahuje čl. 101 odst. 1 Smlouvy, nesplňují podmínky pro uplatnění výjimky. Nelze ovšem ani předpokládat, že obvykle přinesou objektivní výhody takové povahy a rozsahu, aby vyvážily nevýhody, které způsobily pro hospodářskou soutěž.
(14)
Toto nařízení by nemělo sloužit k uplatnění výjimky na dohody o převodu technologií, které obsahují omezení, jež nejsou nezbytná pro zlepšení výroby nebo distribuce. Zejména dohody o převodu technologií, které obsahují určitá omezení se závažnými zápornými účinky na hospodářskou soutěž, jako je stanovení cen vůči třetím stranám, by měly být bez ohledu na podíl dotyčných podniků na trhu vyloučeny z možnosti využití blokové výjimky podle tohoto nařízení. U těchto tak zvaných tvrdých omezení by měla být celá dohoda vyloučena z možnosti využití blokové výjimky.
(15)
Za účelem zachování inovačních pobídek a zajištění vhodného uplatnění práv duševního vlastnictví by měla být z možnosti uplatnění blokové výjimky vyloučena určitá omezení. Zejména by měly být vyloučeny určité závazky udělit zpětně licenci poskytovateli licence a doložky o nenapadnutí práv. Jestliže je takové omezení obsaženo v licenční dohodě, mělo by být z možnosti uplatnění blokové výjimky vyloučeno pouze dané omezení.
(16)
Prostřednictvím prahů podílů na trhu, vyloučení dohod o převodu technologií, které obsahují omezení se závažnými zápornými účinky na hospodářskou soutěž, z možnosti uplatnění blokové výjimky a prostřednictvím omezení vyloučených podle tohoto nařízení by mělo být obecně zajištěno, že dohody, na které se bloková výjimka použije, neumožní zúčastněným podnikům vyloučit hospodářskou soutěž ve vztahu k podstatné části dotčených výrobků.
(17)
Podle čl. 29 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 (6) může Komise odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení, pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má přesto takové dopady, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy. To může nastat zejména v případě, že jsou oslabeny inovační pobídky nebo že je bráněno přístupu na trh.
(18)
Podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 může orgán pro hospodářskou soutěž členského státu odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení na celém území členského státu nebo na jeho části, pokud dohoda, na kterou se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení, má přesto v konkrétním případě na celém území členského státu nebo na jeho části dopady, které nejsou slučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy, a pokud má toto území nebo jeho část všechny vlastnosti odděleného zeměpisného trhu.
(19)
Za účelem zesílení dohledu nad paralelními sítěmi dohod o převodu technologií, které mají podobné omezující účinky a které se týkají více než 50 % daného trhu, může Komise formou nařízení prohlásit, že se toto nařízení nepoužije na dohody o převodu technologií obsahující zvláštní omezení vztahující se k dotyčnému trhu, a tak obnovit plnou použitelnost článku 101 Smlouvy na tyto dohody,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení platí tyto definice:
a)
„dohodou“ se rozumí dohoda, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě;
b)
„technologickými právy“ se rozumí know-how, jakož i následující práva nebo kombinace těchto práv, včetně přihlášek či žádostí o zápis těchto práv:
i)
patenty,
ii)
užitné vzory,
iii)
práva k průmyslovým vzorům,
iv)
topografie polovodičových výrobků,
v)
doplňková ochranná osvědčení pro léčiva nebo jiné výrobky, pro které lze takováto osvědčení získat,
vi)
osvědčení šlechtitelů rostlin, a
vii)
autorská práva k programovému vybavení;
c)
„dohodou o převodu technologií“ se rozumí:
i)
dohoda o udělení licence na technologická práva uzavřená mezi dvěma podniky za účelem výroby smluvních výrobků nabyvatelem licence a/nebo jeho subdodavatelem (subdodavateli),
ii)
postoupení technologických práv mezi dvěma podniky za účelem výroby smluvních výrobků, pokud část rizika spojeného s využíváním technologie zůstane na postupiteli;
d)
„vzájemnou dohodou“ se rozumí dohoda o převodu technologií, při níž si dva podniky v téže smlouvě či v samostatných smlouvách vzájemně udělí licenci na technologická práva, přičemž se tyto licence týkají konkurenčních technologií nebo je lze použít k výrobě konkurenčních výrobků;
e)
„nevzájemnou dohodou“ se rozumí dohoda o převodu technologií, kterou jeden podnik uděluje licenci na technologická práva druhému podniku nebo kterou si takovou licenci vzájemně udělí dva podniky, přičemž se tyto licence netýkají konkurenčních technologií ani je nelze použít k výrobě konkurenčních výrobků;
f)
„výrobkem“ rozumí zboží nebo služba, včetně zboží nebo služby ve formě polotovaru nebo v konečné podobě;
g)
„smluvním výrobkem“ se rozumí výrobek vyrobený přímo či nepřímo na základě licencovaných technologických práv;
h)
„práva duševního vlastnictví“ zahrnují práva k průmyslovému vlastnictví, zejména patenty a ochranné známky, autorská práva a práva s ním související;
i)
pojmem „know-how“ se rozumí soubor praktických znalostí, které jsou získány zkušenostmi a pokusy:
i)
které jsou tajné, to znamená, že nejsou všeobecně známé a nejsou snadno přístupné,
ii)
které jsou podstatné, to znamená, že jsou důležité a užitečné pro výrobu smluvních výrobků, a
iii)
které jsou identifikované, to znamená, že jsou dostatečně úplným způsobem popsané, takže lze prověřit, zda splňují kritéria tajnosti a podstatnosti;
j)
„relevantním výrobkovým trhem“ se rozumí trh pro smluvní výrobky a jejich náhrady, to znamená všechny výrobky, které kupující na základě jejich vlastností, cen a účelu použití považuje za zaměnitelné nebo nahraditelné;
k)
„relevantním trhem technologií“ se rozumí trh s licencovanými technologickými právy a jejich náhradami, to znamená se všemi takovými technologickými právy, která nabyvatel licence na základě jejich povahy, licenčních poplatků, které z nich plynou, a účelu použití považuje za zaměnitelná nebo nahraditelná;
l)
„relevantním zeměpisným trhem“ se rozumí oblast, v níž se dotyčné podniky účastní nabídky výrobků a poptávky po nich nebo udělování či nabývání licencí na technologická práva, v níž jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních zeměpisných oblastí, protože podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech zřetelně odlišné;
m)
„relevantním trhem“ se rozumí kombinace relevantního výrobkového trhu či relevantního trhu technologií s relevantním zeměpisným trhem;
n)
„soutěžícími podniky“ se rozumí podniky, které spolu soutěží na relevantním trhu, přičemž:
i)
soutěžící podniky na relevantním trhu, na kterém se udělují licence na technologická práva, jsou takové podniky, které udělují licence na konkurenční technologická práva (skuteční soutěžitelé na relevantním trhu),
ii)
soutěžící podniky na relevantním trhu, na kterém se prodávají smluvní výrobky, jsou takové podniky, které by bez dohody o převodu technologií působily na relevantních trzích, na nichž jsou prodávány smluvní výrobky (skuteční soutěžitelé na relevantním trhu), nebo které by bez dohody o převodu technologií za opodstatněných předpokladů a nikoli jen čistě teoreticky při nepatrném trvalém zvýšení relativních cen pravděpodobně v krátkém čase provedly dodatečné investice nebo nesly jiné transformační náklady nutné k tomu, aby vstoupily na relevantní trhy (potenciální soutěžitelé na relevantním trhu);
o)
„systémem selektivní distribuce“ se rozumí systém distribuce, v němž se poskytovatel licence zaváže udělovat licence na výrobu smluvních výrobků přímo nebo nepřímo pouze nabyvatelům licence, kteří budou vybráni na základě stanovených kritérií, a v němž se tito nabyvatelé licence zaváží, že na území, které si poskytovatel licence pro používání tohoto systému vyhradil, nebudou smluvní výrobky prodávat neschváleným distributorům;
p)
„výhradní licencí“ se rozumí licence, podle níž poskytovatel licence sám nesmí vyrábět na základě licencovaných technologických práv a nesmí udělovat licence na tato práva třetím stranám, a to obecně nebo k určitému užití nebo na určitém území;
q)
„výhradním územím“ se rozumí území, v němž smí smluvní výrobky vyrábět pouze jeden podnik, ale v němž je přesto možné povolit jinému nabyvateli licence výrobu smluvních výrobků na tomto území pouze pro určitého zákazníka, jestliže druhá licence byla udělena, aby se pro tohoto zákazníka vytvořil alternativní zdroj dodávek;
r)
„výhradní skupinou zákazníků“ se rozumí skupina zákazníků, které smí aktivně prodávat smluvní výrobky vyráběné licencovanou technologií pouze jedna strana dohody o převodu technologií.
2. Pro účely tohoto nařízení zahrnují pojmy „podnik“, „poskytovatel licence“ a „nabyvatel licence“ i propojené podniky.
„Propojenými podniky“ se rozumějí:
a)
podniky, ve kterých jedna smluvní strana dohody o převodu technologií přímo nebo nepřímo:
i)
může vykonávat více než polovinu hlasovacích práv, nebo
ii)
může jmenovat více než polovinu členů dozorčí rady, představenstva nebo orgánů právně zastupujících podnik, nebo
iii)
má právo řídit záležitosti podniku;
b)
podniky, které mohou přímo nebo nepřímo v podniku, jenž je smluvní stranou dohody o převodu technologií, vykonávat práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
c)
podniky, v nichž podnik uvedený v písmenu b) má přímo či nepřímo práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
d)
podniky, v nichž jedna smluvní strana dohody o převodu technologií spolu s jedním nebo více podniky uvedenými v písmenu a), b) nebo c), nebo v nichž dva nebo více posledně zmíněných podniků mají společně práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a);
e)
podniky, v nichž jsou práva nebo pravomoci uvedené v písmenu a) vykonávány společně:
i)
smluvními stranami dohody o převodu technologií nebo příslušnými s nimi propojenými podniky uvedenými v písmenech a) až d), nebo
ii)
jednou nebo více smluvními stranami dohody o převodu technologií nebo jedním nebo více s nimi propojenými podniky uvedenými v písmenech a) až d) a jedním nebo více třetími stranami.
Článek 2
Výjimka
1. Podle čl. 101 odst. 3 Smlouvy a s výhradou ustanovení tohoto nařízení se čl. 101 odst. 1 Smlouvy na dohody o převodu technologií nevztahuje.
2. Výjimka uvedená v odstavci 1 se uplatní v rozsahu, v němž dohody o převodu technologií obsahují omezení hospodářské soutěže, na něž se vztahuje čl. 101 odst. 1 Smlouvy. Výjimka se uplatní, dokud licencovaná technologická práva nevyprší, nezaniknou nebo nejsou prohlášena za neplatná anebo - v případě know-how - dokud know-how zůstává tajné. Pokud se však know-how stane obecně známým v důsledku počínání nabyvatele licence, použije se výjimka po dobu trvání dohody.
3. Výjimka uvedená v odstavci 1 se uplatní rovněž na ustanovení v dohodách o převodu technologií, která se týkají nákupu výrobků nabyvatelem licence nebo která se týkají udělení licence na jiná práva duševního vlastnictví či know-how nebo postoupení těchto práv či know-how nabyvateli licence, nakolik se tato ustanovení přímo týkají výroby nebo prodeje smluvních výrobků.
Článek 3
Práh podílu na trhu
1. Jestliže smluvní strany dohody jsou soutěžícími podniky, uplatní se výjimka stanovená v článku 2 za předpokladu, že společný podíl stran na relevantním trhu (relevantních trzích) nepřekročí 20 %.
2. Jestliže smluvní strany dohody nejsou soutěžícími podniky, uplatní se výjimka stanovená v článku 2 za předpokladu, že podíl žádné ze stran na relevantním trhu (relevantních trzích) nepřekročí 30 %.
Článek 4
Tvrdá omezení
1. Jestliže smluvní strany dohody jsou soutěžícími podniky, výjimka stanovená v článku 2 se neuplatní na dohody, jejichž cílem je přímo či nepřímo, samostatně nebo ve spojení s jinými okolnostmi pod kontrolou smluvních stran kterékoli z následujících omezení:
a)
omezení možnosti jedné strany, aby si sama určovala cenu, za kterou prodává své výrobky třetím stranám;
b)
omezení výroby s výjimkou omezení výroby smluvních výrobků, která jsou nabyvateli licence uložena v nevzájemné dohodě nebo jsou uložena pouze jednomu z nabyvatelů licence ve vzájemné dohodě;
c)
rozdělení trhů nebo zákazníků s výjimkou:
i)
závazku, který byl uložen poskytovateli licence a/nebo nabyvateli licence v nevzájemné dohodě, nevyrábět na základě licencovaných technologických práv v rámci výhradního území vyhrazeného druhé straně a/nebo neprodávat aktivně a/nebo pasivně na výhradním území nebo výhradní skupině zákazníků, jež byly vyhrazeny druhé straně,
ii)
omezení, uloženého v nevzájemné dohodě nabyvateli licence, aktivního prodeje na výhradním území nebo výhradní skupině zákazníků, jež byly poskytovatelem licence přiděleny jinému nabyvateli licence, pokud se u posledně uvedeného nejedná o podnik, který v okamžiku uzavření licenční dohody nebyl soutěžícím podnikem vůči poskytovateli licence,
iii)
závazku, který byl uložen nabyvateli licence, vyrábět smluvní výrobky pouze pro vlastní potřebu, pokud nabyvatel licence není omezen v aktivním nebo pasivním prodeji smluvních výrobků jako náhradních dílů pro své vlastní výrobky,
iv)
závazku, který byl uložen nabyvateli licence v nevzájemné dohodě, vyrábět smluvní výrobky pouze pro určitého zákazníka, jestliže byla licence udělena za účelem vytvoření alternativního zdroje dodávek tomuto zákazníkovi;
d)
omezení možnosti nabyvatele licence využívat svá vlastní technologická práva, nebo omezení možnosti kterékoli ze smluvních stran provádět výzkum a vývoj, ledaže je posledně uvedené omezení nezbytné k tomu, aby se zabránilo prozrazení licencovaného know-how třetí straně.
2. Jestliže smluvní strany dohody nejsou soutěžícími podniky, výjimka stanovená v článku 2 se neuplatní na dohody, jejichž cílem je přímo či nepřímo, samostatně nebo ve spojení s jinými okolnostmi pod kontrolou smluvních stran kterékoli z následujících omezení:
a)
omezení možnosti jedné strany, aby si sama stanovovala cenu, za kterou prodává výrobky třetím stranám, aniž je dotčena možnost stanovovat maximální prodejní cenu nebo doporučovat prodejní cenu, pokud se tyto nerovnají v důsledku vyvíjení tlaku nebo vytváření pobídek jednou ze smluvních stran pevným nebo minimálním prodejním cenám;
b)
omezení území, na kterém smí nabyvatel licence pasivně prodávat smluvní výrobky, nebo okruh zákazníků, kterým smí nabyvatel licence tyto výrobky pasivně prodávat, s výjimkou:
i)
omezení pasivního prodeje na výhradním území nebo výhradní skupině zákazníků, které jsou vyhrazeny poskytovateli licence,
ii)
závazku vyrábět smluvní výrobky pouze pro vlastní potřebu, pokud nabyvatel licence není omezen v aktivním nebo pasivním prodeji smluvních výrobků jako náhradních dílů pro své vlastní výrobky,
iii)
závazku vyrábět smluvní výrobky pouze pro určitého zákazníka, jestliže byla licence udělena za účelem vytvoření alternativního zdroje dodávek tomuto zákazníkovi,
iv)
omezení prodeje konečným uživatelům nabyvatelem licence, který působí na velkoobchodní úrovni,
v)
omezení prodeje neschváleným distributorům členy systému selektivní distribuce;
c)
omezení aktivního nebo pasivního prodeje konečným uživatelům nabyvatelem licence, který je členem systému selektivní distribuce a působí na maloobchodní úrovni, aniž je dotčena možnost zakázat členovi systému vykonávat činnost z neschválených poboček.
3. Jestliže smluvní strany nejsou v okamžiku uzavření dohody soutěžící podniky, ale stanou se jimi později, použije se po celou dobu trvání dohody odstavec 2 místo odstavce 1, jestliže dohoda nebude později zásadně pozměněna. Takovou změnou je i uzavření nové dohody o převodu technologií mezi smluvními stranami týkající se konkurenčních technologických práv.
Článek 5
Vyloučená omezení
1. Výjimka stanovená v článku 2 se neuplatní na žádný z následujících závazků obsažených v dohodách o převodu technologií:
a)
veškeré přímé nebo nepřímé závazky nabyvatele licence udělit poskytovateli licence či třetí straně určené poskytovatelem licence výhradní licenci na zlepšení licencované technologie, která přinesl nabyvatel licence, nebo na nová použití této technologie, která zavedl nabyvatel licence, nebo na poskytovatele licence či třetí straně určené poskytovatelem licence úplně nebo částečně převést práva k uvedeným zlepšením nebo novým použitím licencované technologie;
b)
veškeré přímé nebo nepřímé závazky smluvní strany nenapadnout platnost práv duševního vlastnictví, kterými disponuje druhá strana v rámci Unie, aniž je dotčena možnost v případě výhradní licence stanovit ukončení dohody o převodu technologií pro případ, že nabyvatel licence napadne platnost kteréhokoli licencovaného technologického práva.
2. Jestliže smluvní strany nejsou soutěžícími podniky, neuplatní se výjimka stanovená v článku 2 na přímé nebo nepřímé závazky, které omezují možnost nabyvatele licence využívat jeho vlastní technologická práva nebo možnost kterékoli ze smluvních stran provádět výzkum a vývoj, ledaže je posledně uvedené omezení nezbytné k tomu, aby se zabránilo prozrazení licencovaného know-how třetí straně.
Článek 6
Odnětí výjimky v jednotlivých případech
1. Komise může odejmout výhodu plynoucí z tohoto nařízení podle čl. 29 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, pokud v konkrétním případě zjistí, že dohoda o převodu technologií, na kterou se vztahuje výjimka stanovená v článku 2 tohoto nařízení, má přesto takové dopady, které jsou neslučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy, a zejména pokud:
a)
je omezen přístup technologií patřících třetím stranám na trh, například v důsledku kumulativního účinku paralelních sítí omezujících dohod stejného druhu, které nabyvatelům licence zakazují používání technologií třetích stran;
b)
je omezen přístup potenciálních nabyvatelů licence na trh, například v důsledku kumulativního účinku paralelních sítí podobných omezujících dohod, které poskytovatelům licence zakazují udělování licencí jiným nabyvatelům licence, nebo protože jediný vlastník technologie udělující licenci na příslušná technologická práva uzavře výhradní licenci s nabyvatelem licence, který již působí na výrobkovém trhu na základě vzájemně nahraditelných technologických práv.
2. Jestliže má v konkrétním případě dohoda o převodu technologií, na kterou se vztahuje výjimka stanovená v článku 2 tohoto nařízení, na území členského státu nebo na jeho části, která vykazuje všechny znaky odděleného zeměpisného trhu, účinky, které jsou neslučitelné s čl. 101 odst. 3 Smlouvy, může orgán pro hospodářskou soutěž tohoto členského státu za stejných podmínek jako v odstavci 1 tohoto článku odejmout pro dotčené území podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 výhodu plynoucí z tohoto nařízení.
Článek 7
Nepoužití tohoto nařízení
1. Podle článku 1a nařízení č. 19/65/EHS může Komise formou nařízení prohlásit, že v případech, kdy je více než 50 % relevantního trhu pokryto paralelními sítěmi dohod o převodu technologií stejného druhu, se toto nařízení nepoužije na dohody o převodu technologií, které obsahují zvláštní omezení hospodářské soutěže na tomto trhu.
2. Nařízení přijaté podle odstavce 1 se použije nejdříve šest měsíců po svém přijetí.
Článek 8
Použití prahu podílu na trhu
Na používání jednotlivých prahů podílu na trhu stanovených v článku 3 se použijí tato pravidla:
a)
podíl na trhu se vypočítá na základě hodnoty prodejů na trhu; jestliže nejsou údaje o prodejích na trhu k dispozici, pak lze stanovit podíl na trhu dotyčného podniku na základě odhadů založených na jiných důvěryhodných informacích o trhu, včetně objemů prodeje na trhu;
b)
podíl na trhu se vypočítá na základě údajů týkajících se předchozího kalendářního roku;
c)
podíl na trhu podniků uvedených v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. e) se rovnoměrně rozdělí na každý podnik, který má práva nebo pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 2 druhém pododstavci písm. a);
d)
podíl poskytovatele licence na relevantním trhu s licencovanými technologickými právy se vypočítá na základě výskytu licencovaných technologických práv na relevantním (výrobkovém a zeměpisném) trhu (trzích), na kterém (kterých) se smluvní výrobky prodávají, tedy na základě údajů o prodeji smluvních výrobků vyrobených společně poskytovatelem a nabyvateli licence;
e)
jestliže podíl na trhu podle čl. 3 odst. 1 nebo 2 na počátku nepřesahuje 20 %, případně 30 %, ale následně vzroste nad tyto hranice, platí výjimka stanovená v článku 2 po období dvou po sobě následujících kalendářních let od roku, kdy byl práh 20 %, případně 30 % překročen poprvé.
Článek 9
Vztah k ostatním nařízením o blokových výjimkách
Toto nařízení se nevztahuje na licenční ujednání v dohodách o výzkumu a vývoji, které spadají do působnosti nařízení (EU) č. 1217/2010, nebo ve specializačních dohodách, které spadají do působnosti nařízení (EU) č. 1218/2010.
Článek 10
Přechodné období
Zákaz stanovený v čl. 101 odst. 1 Smlouvy se nepoužije v období od 1. května 2014 do 30. dubna 2015 na dohody, jež byly dne 30. dubna 2014 již v platnosti a jež nesplňují podmínky pro uplatnění výjimky podle tohoto nařízení, avšak které dne 30. dubna 2014 splňovaly podmínky pro uplatnění výjimky podle nařízení (ES) č. 772/2004.
Článek 11
Doba platnosti
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. května 2014.
Jeho použitelnost končí dnem 30. dubna 2026.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2014.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 316/2014
z 21. marca 2014
o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na kategórie dohôd o transfere technológií
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady č. 19/65/EHS z 2. marca 1965 o uplatňovaní článku 85 ods. 3 Zmluvy na určité kategórie dohôd a zosúladených postupov (1), a najmä jeho článok 1,
po uverejnení návrhu tohto nariadenia,
po konzultácii s Poradným výborom pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenie,
keďže:
(1)
Nariadenie č. 19/65/EHS splnomocňuje Komisiu uplatňovať článok 101 ods. 3 zmluvy prostredníctvom nariadenia na určité kategórie dohôd o transfere technológií a príslušných zosúladených postupov, ktorých zmluvnými stranami sú iba dva podniky, a ktoré patria do pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy.
(2)
Komisia podľa nariadenia č. 19/65/EHS konkrétne prijala nariadenie Komisie (ES) č. 772/2004 (2). V nariadení (ES) č. 772/2004 sú vymedzené kategórie dohôd o transfere technológií, ktoré podľa Komisie zvyčajne spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Vzhľadom na celkové pozitívne skúsenosti s uplatňovaním uvedeného nariadenia, ktorého účinnosť sa skončí 30. apríla 2014, a pri zohľadnení ďalších skúseností získaných od jeho prijatia, je vhodné prijať nové nariadenie o skupinovej výnimke.
(3)
Toto nariadenie by malo spĺňať dve požiadavky, ktorými sú zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže a poskytnutie adekvátnej právnej istoty podnikom. Pri sledovaní týchto cieľov by sa mala zohľadniť potreba v najväčšej možnej miere zjednodušiť administratívny dohľad a legislatívny rámec.
(4)
Dohody o transfere technológií sa týkajú udeľovania licencií na technologické práva. Takéto dohody obvykle zlepšia ekonomickú efektívnosť a majú priaznivé účinky na hospodársku súťaž, pretože môžu znížiť duplicitu výskumu a vývoja, posilniť motiváciu pre uskutočňovanie základného výskumu a vývoja, podnecovať postupné inovácie, uľahčovať šírenie technológií a podporiť hospodársku súťaž na trhu s produktmi.
(5)
Pravdepodobnosť, že takéto zvýšenie účinnosti a priaznivé účinky na hospodársku súťaž vyvážia nepriaznivé účinky na hospodársku súťaž spôsobené obmedzeniami obsiahnutými v dohodách o transfere technológií, závisí od stupňa trhovej sily príslušných podnikov a z tohto dôvodu aj od miery, v akej takéto podniky čelia hospodárskej súťaži zo strany podnikov vlastniacich náhradné technológie alebo podnikov vyrábajúcich náhradné produkty.
(6)
Toto nariadenie by sa malo vzťahovať len na dohody o transfere technológií medzi poskytovateľom licencie a nadobúdateľom licencie. Na takéto dohody by sa malo vzťahovať dokonca aj vtedy, ak dohoda obsahuje podmienky týkajúce sa viac ako iba jednej úrovne obchodovania, napríklad tým, že sa od nadobúdateľa licencie bude vyžadovať, aby vytvoril konkrétny distribučný systém, a že sa mu stanoví, aké záväzky musí alebo môže uložiť ďalším predajcom produktov vyrábaných na základe licencie. Takéto podmienky a záväzky by však mali byť v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže uplatniteľnými na dodávateľské a distribučné dohody stanovenými v nariadení Komisie (EÚ) č. 330/2010 (3). Na dodávateľské a distribučné dohody uzatvorené medzi nadobúdateľom licencie a kupujúcimi jeho zmluvných produktov by sa podľa tohto nariadenia nemala vzťahovať výnimka.
(7)
Toto nariadenie by sa malo uplatňovať iba na dohody, v ktorých poskytovateľ licencie dovolí nadobúdateľovi licencie a/alebo jednému alebo viacerým subdodávateľom využívať licencované technologické práva, pokiaľ možno po realizácii ďalšieho výskumu a vývoja zo strany nadobúdateľa licencie a/alebo jeho subdodávateľov, na výrobu tovaru alebo poskytovanie služieb. Nemalo by sa uplatňovať na udeľovanie licencií v súvislosti s dohodami o výskume a vývoji, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Komisie (EÚ) č. 1217/2010 (4) alebo na udeľovanie licencií v súvislosti s dohodami o špecializácii, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Komisie č. 1218/2010 (5). Nemalo by sa uplatňovať ani na dohody, ktorých účelom je obyčajná reprodukcia a šírenie produktov, ktoré sú chránené na základe autorských práv na softvér, keďže takéto dohody sa netýkajú udeľovania licencií na technológie na výrobu, ale sú vo všeobecnosti viac podobné distribučným dohodám. Toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať ani na dohody na vytvorenie technologických združení, to znamená na dohody o združovaní technológií s cieľom udeliť licencie na ne tretím stranám, ani na dohody, ktorými sa licencia na združenú technológiu udelí týmto tretím stranám.
(8)
Na uplatňovanie článku 101 ods. 3 zmluvy nariadením nie je nevyhnutné vymedziť tie dohody o transfere technológií, ktoré môžu patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. V rámci individuálneho posudzovania dohôd podľa článku 101 ods. 1 sa musí brať do úvahy niekoľko faktorov, a to najmä štruktúra a dynamika relevantných trhov s technológiami a relevantných trhov s produktmi.
(9)
Výhody vyplývajúce zo skupinovej výnimky stanovenej týmto nariadením by sa mali obmedziť na tie dohody, o ktorých je možné s dostatočnou istotou predpokladať, že spĺňajú podmienky článku 101 ods. 3 zmluvy. S cieľom získať výhody a dosiahnuť ciele transferu technológií by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať len na ustanovenia o transfere technológií ako také, ale aj na iné ustanovenia obsiahnuté v dohodách o transfere technológií, pokiaľ tieto ustanovenia priamo súvisia s výrobou alebo predajom zmluvných produktov.
(10)
Pokiaľ ide o dohody o transfere technológií medzi konkurentmi, možno predpokladať, že keď spoločný podiel na relevantných trhoch pripadajúci na zmluvné strany nepresiahne 20 % a dohody neobsahujú určité obmedzenia s výrazne nepriaznivým účinkom na hospodársku súťaž, budú spravidla viesť k zlepšeniu výroby alebo distribúcie a umožnia spotrebiteľom získať spravodlivý podiel na výhodách z toho vyplývajúcich.
(11)
Pokiaľ ide o dohody o transfere technológií medzi stranami, ktoré si nekonkurujú, možno predpokladať, že keď individuálny podiel na relevantných trhoch pripadajúci na každú zmluvnú stranu nepresiahne 30 % a dohody neobsahujú určité obmedzenia s výrazne nepriaznivým účinkom na hospodársku súťaž, budú spravidla viesť k zlepšeniu výroby alebo distribúcie a umožnia spotrebiteľom získať spravodlivý podiel na výhodách z toho vyplývajúcich.
(12)
Ak sa uplatňovaný hraničný trhový podiel na jednom alebo viacerých trhoch s produktmi alebo trhoch s technológiami prekročí, skupinová výnimka by sa nemala uplatňovať na dohodu pre príslušné relevantné trhy.
(13)
Nedá sa predpokladať, že po prekročení tohto hraničného trhového podielu budú dohody o transfere technológií patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Napríklad výhradné licenčné zmluvy medzi nekonkurenčnými podnikmi často nepatria do pôsobnosti článku 101 ods. 1 Nedá sa predpokladať ani to, že po prekročení tohto hraničného trhového podielu dohody o transfere technológií, ktoré patria do pôsobnosti článku 101 ods. 1, nebudú spĺňať podmienky na udelenie výnimky. Nie je však možné predpokladať ani to, že uvedené dohody obvykle prinesú objektívne výhody takého charakteru a rozsahu, aby kompenzovali nevýhody, ktoré spôsobujú hospodárskej súťaži.
(14)
Týmto nariadením by sa nemala udeliť výnimka na dohody o transfere technológií obsahujúce obmedzenia, ktoré nie sú nevyhnutné na zlepšenie výroby alebo distribúcie. Najmä dohody o transfere technológií, ktoré obsahujú určité obmedzenia s výrazne nepriaznivým účinkom na hospodársku súťaž, ako je stanovovanie cien účtovaných tretím stranám, by mali byť vylúčené z výhody udelenia skupinovej výnimky stanovenej týmto nariadením, a to bez ohľadu na trhové podiely príslušných podnikov. V prípade takýchto veľmi závažných obmedzení by mala byť celá dohoda vylúčená z výhody udelenia skupinovej výnimky.
(15)
S cieľom zachovať motiváciu inovovať a zabezpečiť primerané uplatňovanie práv duševného vlastníctva, by určité obmedzenia mali byť z výhody uplatňovania skupinovej výnimky vylúčené. Vylúčené by mali byť najmä záväzky spätne udeliť licencie a doložky o nenapadnutí práv. Keď je takéto obmedzenie zahrnuté do licenčnej zmluvy, z výhody skupinovej výnimky by malo byť vylúčené iba predmetné obmedzenie.
(16)
Hraničný trhový podiel a neudelenie výnimky na dohody o transfere technológií, ktoré obsahujú obmedzenia s výrazne nepriaznivým účinkom na hospodársku súťaž a vylúčené obmedzenia stanovené v tomto nariadení obvykle zabezpečia, aby dohody, na ktoré sa skupinová výnimka vzťahuje, neumožnili zúčastneným podnikom eliminovať hospodársku súťaž, pokiaľ ide o podstatnú časť predmetných produktov.
(17)
Komisia môže odňať výhody tohto nariadenia podľa článku 29 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 (6) vtedy, ak v ktoromkoľvek konkrétnom prípade zistí, že dohoda, na ktorú sa uplatňuje výnimka stanovená v tomto nariadení, má napriek tomu účinky, ktoré sú nezlučiteľné s článkom 101 ods. 3 zmluvy. K tomuto môže dôjsť najmä vtedy, keď je znížená motivácia inovovať, alebo keď sa kladú prekážky prístupu na trhy.
(18)
Podľa článku 29 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1/2003 môže orgán hospodárskej súťaže členského štátu odňať výhodu vyplývajúcu z tohto nariadenia na celom území tohto členského štátu alebo na jeho časti, ak v konkrétnom prípade zistí, že dohoda, na ktorú sa vzťahuje výnimka stanovená v tomto nariadení, má na celom území uvedeného členského štátu alebo na časti jeho územia účinky, ktoré nie sú zlučiteľné s článkom 101 ods. 3 zmluvy, pokiaľ toto územie má všetky charakteristiky osobitného geografického trhu.
(19)
S cieľom posilniť dohľad nad paralelnými sieťami dohôd o transfere technológií, ktoré majú podobné obmedzujúce účinky, a ktoré sa vzťahujú na viac ako 50 % predmetného trhu, Komisia môže nariadením vyhlásiť toto nariadenie za neuplatniteľné na dohody o transfere technológií obsahujúce špecifické obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na dotknutý trh, čím sa obnoví uplatňovanie článku 101 zmluvy na takéto dohody v plnom rozsahu,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Vymedzenie pojmov
1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„dohoda“ je dohoda, rozhodnutie združenia podnikov alebo zosúladený postup;
b)
„technologické práva“ sú know-how a nasledujúce práva alebo ich kombinácie, vrátane žiadostí alebo prihlášok na registráciu týchto práv:
i)
patenty;
ii)
úžitkové vzory;
iii)
práva na dizajn;
iv)
topografie polovodičových výrobkov;
v)
dodatkové ochranné osvedčenia na liečivá alebo iné výrobky, na ktoré možno získať takéto dodatkové ochranné osvedčenia;
vi)
šľachtiteľské osvedčenia a
vii)
autorské práva na softvér;
c)
„dohoda o transfere technológií“ je:
i)
dohoda o udelení licencie na technologické práva uzatvorená medzi dvomi podnikmi na účely výroby zmluvných produktov nadobúdateľom licencie a/alebo jeho subdodávateľom (subdodávateľmi);
ii)
prevod technologických práv medzi dvomi podnikmi na účely výroby zmluvných produktov v prípade, keď časť rizika spojeného s využívaním technológie spočíva na postupiteľovi;
d)
„recipročná dohoda“ je dohoda o transfere technológií, ktorou si dva podniky vzájomne udelia prostredníctvom jednej zmluvy alebo samostatných zmlúv licenciu na technologické práva, a v prípade ktorej sa takéto licencie týkajú konkurenčných technológií alebo môžu byť použité na výrobu konkurenčných produktov;
e)
„nerecipročná dohoda“ je dohoda o transfere technológií, ktorou jeden podnik udelí inému podniku licenciu na technologické práva alebo ktorou si dva podniky vzájomne udelia takúto licenciu, pričom tieto licencie sa netýkajú konkurenčných technológií a nemôžu byť použité na výrobu konkurenčných produktov;
f)
„produkt“ je tovar alebo služba, vrátane medziproduktov a služieb, ktoré sú medzistupňom finálnych služieb, ako aj finálnych tovarov a služieb;
g)
„zmluvný produkt“ je produkt vyrábaný priamo alebo nepriamo na základe licencovaných technologických práv;
h)
„práva duševného vlastníctva“ zahŕňajú práva priemyselného vlastníctva, najmä patenty a ochranné známky, autorské práva a príbuzné práva;
i)
„know-how“ je súbor praktických informácií vyplývajúcich zo skúseností a skúšania, ktoré sú:
i)
tajné, t. j. nie sú všeobecne známe a ani ľahko dostupné;
ii)
podstatné, to znamená významné a potrebné na výrobu zmluvných produktov a
iii)
identifikované, to znamená opísané dostatočne zrozumiteľným spôsobom tak, aby bolo možné overiť, či spĺňajú kritériá utajenia a opodstatnenosti;
j)
„relevantný trh s produktmi“ je trh zmluvných produktov a ich náhrad, to znamená všetkých produktov, ktoré kupujúci vzhľadom na charakteristické vlastnosti týchto produktov, ich cenu a na ich zamýšľané použitie považuje za navzájom zameniteľné so zmluvným produktmi alebo nimi nahraditeľné;
k)
„relevantný trh s technológiami“ je trh licencovaných technologických práv a ich náhrad, to znamená všetkých tých technologických práv, ktoré nadobúdateľ licencie vzhľadom na charakteristické vlastnosti týchto technologických práv, licenčné poplatky za ne a na ich zamýšľané použitie považuje za navzájom zameniteľné s licencovanými technologickými právami alebo nimi nahraditeľné;
l)
„relevantný geografický trh“ je oblasť, v ktorej sa príslušné podniky zaoberajú ponukou produktov alebo licencií na technologické práva a dopytom po nich, v ktorej sú podmienky hospodárskej súťaže dostatočne homogénne a ktorú možno vzhľadom na značne odlišné podmienky hospodárskej súťaže od susedných oblastí odlíšiť;
m)
„relevantný trh“ je kombinácia relevantného trhu s produktmi alebo relevantného trhu s technológiami s relevantným geografickým trhom;
n)
„konkurenčné podniky“ sú podniky, ktoré súťažia na relevantnom trhu, to znamená:
i)
podniky súťažiace na relevantnom trhu, na ktorom sú technologické práva licencované, to znamená podniky, ktoré udeľujú licencie na konkurenčné technologické práva (skutoční konkurenti na relevantnom trhu);
ii)
podniky súťažiace na relevantnom trhu, na ktorom sa zmluvné produkty predávajú, to znamená podniky, ktoré by pri neexistencii dohody o transfere technológií pôsobili tak na relevantných trhoch, na ktorých sa zmluvné produkty predávajú (skutoční konkurenti na relevantnom trhu), alebo ktoré by pri neexistencii dohody o transfere technológií z reálnych dôvodov, a nie iba čisto teoreticky, v reakcii na mierny a trvalý rast relatívnych cien pravdepodobne v krátkom čase uskutočnili nevyhnutné dodatočné investície alebo vynaložili iné, vzhľadom na transformáciu nevyhnutné náklady potrebné nato, aby mohli vstúpiť na relevantný trh (potenciálni konkurenti na relevantnom trhu);
o)
„selektívny distribučný systém“ je taký distribučný systém, kde sa poskytovateľ licencie zaviaže udeliť licenciu na výrobu zmluvných produktov, a to buď priamo alebo nepriamo, iba nadobúdateľom licencie vybraným na základe špecifikovaných kritérií, a kde sa títo nadobúdatelia licencie zaviažu nepredávať zmluvné produkty neautorizovaným distribútorom na území, ktoré poskytovateľ licencie vyhradil na používanie tohto systému;
p)
„výhradná licencia“ je licencia, v rámci ktorej samotný poskytovateľ licencie nesmie vyrábať na základe licencovaných technologických práv a nesmie udeľovať licenciu na licencované technologické práva tretím stranám, a to vo všeobecnosti alebo na konkrétne použitie alebo na určitom území;
q)
„výhradné územie“ je príslušné územie, na ktorom je povolené iba jednému podniku vyrábať zmluvné produkty, ale je možné povoliť inému nadobúdateľovi licencie v rámci uvedeného územia vyrábať zmluvné produkty len pre konkrétneho zákazníka v rámci uvedeného územia, a to v prípade, keď bola udelená druhá licencia na účel vytvorenia alternatívneho zdroja dodávok pre tohto zákazníka;
r)
„skupina výhradných zákazníkov“ je skupina zákazníkov, v ktorej smie aktívne predávať zmluvné produkty vyrobené licencovanou technológiou iba jedna strana dohody o transfere technológii.
2. Na účely tohto nariadenia pojmy „podnik“, „poskytovateľ licencie“ a „nadobúdateľ licencie“ zahŕňajú aj ich príslušné spojené podniky.
„Spojené podniky“ sú:
a)
podniky, v ktorých strana dohody o transfere technológií, či už priamo alebo nepriamo:
i)
má právomoc vykonávať viac ako polovicu hlasovacích práv, alebo
ii)
má právomoc vymenovať viac ako polovicu členov dozornej rady, správnej rady alebo orgánov právne zastupujúcich daný podnik, alebo
iii)
má právo riadiť podnikové záležitosti;
b)
podniky, ktoré majú priamo alebo nepriamo voči strane dohody o transfere technológií práva alebo právomoci uvedené v písmene a);
c)
podniky, v ktorých má podnik uvedený v písmene b), priamo alebo nepriamo, práva alebo právomoci uvedené v písmene a);
d)
podniky, v ktorých strana dohody o transfere technológií spolu s jedným alebo viacerými podnikmi uvedenými v písmenách a), b) alebo c), alebo v ktorých dva alebo viacero z posledné uvedených podnikov, majú spoločne práva alebo právomoci uvedené v písmene a);
e)
podniky, v ktorých sú práva alebo právomoci uvedené v písmene a) spoločne vykonávané:
i)
stranami dohody o transfere technológií alebo ich príslušnými spojenými podnikmi uvedenými v písmenách a) až d), alebo
ii)
jednou alebo viacerými stranami dohody o transfere technológií alebo ich jedným alebo viacerými spojenými podnikmi uvedenými v písmenách a) až d) a jednou alebo viacerými tretími stranami.
Článok 2
Výnimka
1. Podľa článku 101 ods. 3 zmluvy a s výhradou ustanovení tohto nariadenia sa článok 101 ods. 1 zmluvy neuplatňuje na dohody o transfere technológií.
2. Výnimka stanovená v odseku 1 sa uplatňuje v rozsahu, v akom takéto dohody o transfere technológií obsahujú obmedzenia hospodárskej súťaže patriace do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Výnimka sa uplatňuje dovtedy, kým licencované technologické práva nezaniknú, neskončí sa ich platnosť alebo nie sú vyhlásené za neplatné, alebo, v prípade know-how, dovtedy, kým know-how zostáva tajné. Keď sa však know-how stane verejne známym v dôsledku konania nadobúdateľa licencie, výnimka sa uplatňuje počas obdobia platnosti dohody.
3. Výnimka stanovená v odseku 1 sa uplatňuje aj na ustanovenia dohôd o transfere technológií, ktoré sa týkajú nákupu produktov nadobúdateľom licencie alebo udelenia licencie na iné práva duševného vlastníctva alebo prevodu iných práv duševného vlastníctva alebo know-how na nadobúdateľa licencie za predpokladu a v takom rozsahu, v akom sa tieto ustanovenia priamo týkajú výroby alebo predaja zmluvných produktov.
Článok 3
Hraničný trhový podiel
1. Keď sú podniky, ktoré sú stranami dohody, konkurenčnými podnikmi, výnimka stanovená v článku 2 sa uplatňuje pod podmienkou, že spoločný trhový podiel strán nepresiahne na žiadnom relevantnom trhu 20 %.
2. Keď podniky, ktoré sú stranami dohody, nie sú konkurenčnými podnikmi, výnimka stanovená v článku 2 sa uplatňuje pod podmienkou, že trhový podiel každej z týchto strán nepresiahne na žiadnom relevantnom trhu 30 %.
Článok 4
Veľmi závažné obmedzenia
1. Keď sú podniky, ktoré sú stranami dohody, konkurenčnými podnikmi, výnimka stanovená v článku 2 sa neuplatňuje na dohody, ktorých predmetom je priamo alebo nepriamo, samostatne alebo spolu s inými faktormi pod kontrolou strán, ktorékoľvek z nasledujúcich obmedzení:
a)
obmedzenie možnosti určitej strany stanovovať svoje ceny pri predaji produktov tretím stranám;
b)
obmedzenie produkcie okrem obmedzení produkcie zmluvných produktov uložených nadobúdateľovi licencie v nerecipročnej dohode alebo uložených len jednému nadobúdateľovi licencie v recipročnej dohode;
c)
rozdelenie trhov alebo zákazníkov okrem:
i)
záväzku poskytovateľa licencie a/alebo nadobúdateľa licencie v nerecipročnej dohode nevyrábať na základe licencovaných technologických práv v rámci územia vyhradeného pre druhú stranu a/alebo nepredávať aktívne a/alebo pasívne na vyhradené územie alebo vyhradenej skupine zákazníkov, ktoré sú vyhradené pre druhú stranu;
ii)
obmedzenia aktívneho predaja licencie na vyhradené územie alebo pre vyhradenú skupinu zákazníkov, ktoré poskytovateľ licencie vyhradil inému nadobúdateľovi licencie, ak tento nadobúdateľ licencie nebol konkurenčným podnikom poskytovateľa licencie v čase udelenia vlastnej licencie, uložené v nerecipročnej dohode nadobúdateľom licencie;
iii)
záväzku nadobúdateľa licencie vyrábať zmluvné produkty len na vlastné použitie, ak nadobúdateľ licencie nie je obmedzený aktívne ani pasívne predávať zmluvné produkty ako náhradné diely pre svoje vlastné produkty;
iv)
záväzku nadobúdateľa licencie v nerecipročnej dohode vyrábať zmluvné produkty len pre konkrétneho zákazníka, ak bola licencia udelená na účel vytvorenia alternatívneho zdroja dodávok pre tohto zákazníka;
d)
obmedzenie možnosti nadobúdateľa licencie využívať svoje vlastné technologické práva alebo obmedzenia možnosti ktorejkoľvek zo strán dohody vykonávať výskum a vývoj, pokiaľ takéto posledné uvedené obmedzenie nie je nevyhnutné pre zamedzenie odhalenia licencovaného know-how tretím stranám.
2. Keď podniky, ktoré sú stranami dohody, nie sú konkurenčnými podnikmi, výnimka stanovená v článku 2 sa neuplatňuje na dohody, ktorých predmetom je priamo alebo nepriamo, samostatne alebo spolu s inými faktormi pod kontrolou strán, ktorékoľvek z nasledujúcich obmedzení:
a)
obmedzenie možnosti strany určovať svoje ceny pri predaji produktov tretím stranám bez toho, aby bola dotknutá možnosť ukladať maximálnu predajnú cenu alebo odporučiť predajnú cenu, ak nepredstavuje pevnú alebo minimálnu predajnú cenu v dôsledku tlaku ktorejkoľvek zo strán alebo stimulov poskytovaných ktoroukoľvek z nich;
b)
obmedzenie územia, na ktorom môže nadobúdateľ licencie pasívne predávať zmluvné produkty, respektíve obmedzenie okruhu zákazníkov, ktorým môže nadobúdateľ licencie pasívne predávať tieto produkty, okrem:
i)
obmedzenia pasívneho predaja na vyhradenom území alebo vyhradenej skupine zákazníkov, ktoré sú vyhradené pre poskytovateľa licencie;
ii)
záväzku vyrábať zmluvné produkty len na vlastné použitie, ak nadobúdateľ licencie nie je obmedzený predávať zmluvné produkty aktívne a pasívne ako náhradné diely pre svoje vlastné produkty;
iii)
záväzku vyrábať zmluvné produkty len pre konkrétneho zákazníka, ak licencia bola udelená s cieľom vytvoriť alternatívny zdroj dodávok pre tohto zákazníka;
iv)
obmedzenia predaja konečným spotrebiteľom, ktoré uložil nadobúdateľ licencie pôsobiaci na veľkoobchodnej úrovni;
v)
obmedzenia predaja neautorizovaným distribútorom, ktoré uložili členovia selektívneho distribučného systému;
c)
obmedzenie aktívneho alebo pasívneho predaja konečným spotrebiteľom zo strany nadobúdateľa licencie, ktorý je členom selektívneho distribučného systému a pôsobí na maloobchodnej úrovni, bez toho, aby bola dotknutá možnosť zakázať členovi tohto systému vykonávať danú činnosť z neautorizovaného miesta podnikania.
3. Keď podniky, ktoré sú stranami dohody, nie sú konkurenčnými podnikmi v čase uzatvorenia dohody, ale sa nimi stanú neskôr, po celé obdobie platnosti dohody sa uplatňuje odsek 2, a nie odsek 1, pokiaľ dohoda nebude následne zmenená akýmkoľvek zásadným spôsobom. K takejto zmene patrí uzatvorenie novej dohody o transfere technológií medzi zmluvnými stranami týkajúcej sa konkurenčných technologických práv.
Článok 5
Vylúčené obmedzenia
1. Výnimka stanovená v článku 2 sa neuplatňuje na žiaden z nasledujúcich záväzkov obsiahnutých v dohodách o transfere technológií:
a)
akýkoľvek priamy alebo nepriamy záväzok nadobúdateľa licencie udeliť výhradnú licenciu alebo previesť práva, úplne alebo čiastočne, poskytovateľovi licencie alebo tretej strane určenej poskytovateľom licencie na svoje vlastné zlepšenia alebo na svoje vlastné nové uplatnenie licencovanej technológie;
b)
akýkoľvek priamy alebo nepriamy záväzok strany nenapadnúť platnosť práv duševného vlastníctva, ktoré má druhá strana v Únii, bez toho, aby bola dotknutá možnosť v prípade výhradnej licencie ukončiť dohodu o transfere technológií v prípade, že nadobúdateľ licencie napadne platnosť akýchkoľvek licencovaných technologických práv.
2. Keď sú stranami dohody podniky, ktoré si nekonkurujú, výnimka stanovená v článku 2 sa neuplatňuje na žiaden priamy alebo nepriamy záväzok, ktorý obmedzuje schopnosť nadobúdateľa licencie využívať svoje vlastné technologické práva alebo obmedzuje schopnosť ktorejkoľvek zo strán dohody uskutočňovať výskum a vývoj, s výnimkou prípadu, ak toto druhé obmedzenie je nevyhnutné nato, aby sa zabránilo prezradeniu licencovaného know-how tretím stranám.
Článok 6
Odňatie výhody v jednotlivých prípadoch
1. Komisia môže odňať výhody tohto nariadenia podľa článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003 vtedy, ak v ktoromkoľvek konkrétnom prípade zistí, že dohoda o transfere technológií, na ktorú sa uplatňuje výnimka stanovená v článku 2 tohto nariadenia, má napriek tomu účinky, ktoré sú nezlučiteľné s článkom 101 ods. 3 zmluvy, a najmä ak:
a)
prístup technológií tretích strán na trh je obmedzený, napríklad v dôsledku kumulatívneho efektu paralelných sietí podobných reštriktívnych dohôd, ktoré zakazujú nadobúdateľom licencií používať technológie tretích strán;
b)
prístup potenciálnych nadobúdateľov licencií na trh je obmedzený, napríklad v dôsledku kumulatívneho efektu paralelných sietí podobných reštriktívnych dohôd zakazujúcich poskytovateľom licencií udeľovať licencie iným nadobúdateľom licencie alebo preto, že jediný majiteľ technológie, ktorý udeľuje licenciu na príslušné technologické práva, uzavrie výhradnú licenciu s nadobúdateľom licencie, ktorý už pôsobí na trhu produktov na základe nahraditeľných technologických práv.
2. Ak v akomkoľvek konkrétnom prípade má dohoda o transfere technológií, na ktorú sa vzťahuje výnimka stanovená v článku 2 tohto nariadenia, účinky, ktoré sú nezlučiteľné s článkom 101 ods. 3 zmluvy na území členského štátu alebo na časti jeho územia, ktoré má všetky charakteristické znaky odlišného geografického trhu, orgán hospodárskej súťaže tohto členského štátu môže odňať výhody tohto nariadenia, na základe článku 29 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1/2003, pre takéto územie, za rovnakých okolností, ako sú okolnosti uvedené v odseku 1 tohto článku.
Článok 7
Neuplatňovanie tohto nariadenia
1. Podľa článku 1a nariadenia č. 19/65/EHS, Komisia môže nariadením vyhlásiť, že ak paralelné siete podobných dohôd o transfere technológií pokrývajú viac ako 50 % relevantného trhu, toto nariadenie sa nebude uplatňovať na dohody o transfere technológií obsahujúce špecifické obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na ten trh.
2. Nariadenie podľa odseku 1 sa stane uplatniteľným najskôr šesť mesiacov po jeho prijatí.
Článok 8
Uplatňovanie hraničného trhového podielu
Na účely uplatňovania hraničného trhového podielu stanoveného v článku 3 sa uplatňujú tieto pravidlá:
a)
trhový podiel sa vypočíta na základe údajov o hodnote predajov na trhu; pokiaľ údaje o hodnote predajov na trhu nie sú k dispozícii, môžu sa na stanovenie trhového podielu dotknutého podniku použiť odhady založené na iných spoľahlivých trhových informáciách, vrátane objemov predaja na trhu;
b)
trhový podiel sa vypočíta na základe údajov, ktoré sa týkajú predchádzajúceho kalendárneho roku;
c)
trhový podiel vlastnený podnikmi uvedenými v článku 1 ods. 2 druhom pododseku písm. e) sa rozdelí rovnomerne na každý podnik vlastniaci práva alebo právomoci uvedené v článku 1 ods. 2 druhom pododseku písm. a);
d)
trhový podiel poskytovateľa licencie na relevantnom trhu pre licencované technologické práva sa vypočíta na základe prítomnosti licencovaných technologických práv na relevantnom trhu (trhoch) (to znamená na trhu produktov a na geografickom trhu), na ktorom (ktorých) sa predávajú zmluvné produkty, to znamená na základe údajov o predajoch týkajúcich sa zmluvných produktov, ktoré vyrobí poskytovateľ licencie a nadobúdatelia licencie;
e)
ak trhový podiel uvedený v článku 3 ods. 1 alebo 2 nie je na začiatku vyšší ako 20 %, resp. 30 %, avšak následne stúpne nad uvedené úrovne, výnimka stanovená v článku 2 sa bude naďalej uplatňovať počas obdobia dvoch po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov nasledujúcich po roku, v ktorom po prvýkrát došlo k prekročeniu hraničnej hodnoty 20 % alebo 30 %.
Článok 9
Vzťah k iným nariadeniam o skupinových výnimkách
Toto nariadenie sa neuplatňuje na licenčné ustanovenia v dohodách o výskume a vývoji, ktoré patria do pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 1217/2010 alebo v dohodách o špecializácii, ktoré patria do pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 1218/2010.
Článok 10
Prechodné obdobie
Zákaz stanovený v článku 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje v období od 1. mája 2014 do 30. apríla 2015 na dohody, ktoré boli v platnosti už 30. apríla 2014, ktoré nespĺňajú podmienky pre výnimku stanovenú v tomto nariadení, avšak ktoré 30. apríla 2014 spĺňali podmienky pre výnimku stanovenú v nariadení (ES) č. 772/2004.
Článok 11
Obdobie platnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. mája 2014.
Jeho účinnosť sa končí 30. apríla 2026.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 21. marca 2014