PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 999/2014
ze dne 23. září 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2022/95 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska. Na základě dalšího šetření, v rámci kterého se zjistilo, že se clo nepromítá do ceny výrobku, byla opatření pozměněna nařízením Rady (ES) č. 663/98 (3). V návaznosti na první přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a první prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen základní nařízení) uložila Rada nařízením (ES) č. 658/2002 (4) konečné antidumpingové clo z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska ve výši 47,07 EUR za tunu. Následně byl proveden prozatímní přezkum definice výrobku podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a nařízením Rady (ES) č. 945/2005 (5) bylo z dovozu pevných hnojiv kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 pocházejících z Ruska, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, uloženo konečné antidumpingové clo v rozmezí od 41,42 EUR za tunu do 47,07 EUR za tunu.
(2)
Po druhém přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 a druhém částečném prozatímním přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada zachovala platná opatření nařízením (ES) č. 661/2008 (6). Clo se nezměnilo s výjimkou skupiny EuroChem (7), pro niž se pevná částka cla pohybovala mezi 28,88 EUR a 32,82 EUR za tunu.
(3)
Rozhodnutím 2008/577/ES (8) Evropská komise (dále jen Komise) přijala závazky na množstevní stropy, které nabídli ruští výrobci JSC Acron a JSC Dorogobuž, členové holdingové společnosti Acron (dále společně jen Acron), a skupina EuroChem. Rozhodnutím 2012/629/EU (9) Komise odvolala přijetí závazku nabídnutého skupinou EuroChem z důvodu neproveditelnosti závazku.
(4)
Rozsudkem ze dne 10. září 2008 (10), ve znění rozsudku ze dne 9. července 2009 (11) Tribunál zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, pokud se týká podniku JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), který je součástí OJSC UCC UralChem (UralChem). Nařízením (ES) č. 989/2009 (12) Rada odpovídajícím způsobem změnila nařízení č. 661/2008. V důsledku toho se u společnosti Kirovo vztahuje antidumpingové clo (47,07 EUR za tunu) pouze na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (13) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo dne 28. března 2013 sdružení výrobců hnojiv v Unii „Fertilisers Europe“ (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby dotčeného výrobku.
(6)
Žádost byla zdůvodněna tím, že důsledkem ukončení účinnosti opatření bude s největší pravděpodobností další pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(7)
Po poskytnutí informací Sdružení ruských výrobců hnojiv (dále jen „RFPA“) namítlo, že žádost o přezkum podpořila jen část výrobců dusičnanu amonného jako hnojiva (FGAN) v Unii a že výrobci v Unii všech stupňů dusičnanu amonného a jiných hnojiv s obsahem dusičnanu amonného představují objem třikrát větší než je objem žadatele. Tato námitka je však neopodstatněná, jelikož žadatel a podporovatelé žádosti jsou výrobci FGAN stejně jako ostatních výrobků, jichž se týká tento přezkum před pozbytím platnosti. Žádost proto podpořili nejen výrobci FGAN, ale také výrobci jiných typů dotčeného výrobku a kvantitativní práh pro zahájení přezkumu byl splněn.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je zdůvodněno dostatečnými důkazy, a dne 12. července 2013 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen oznámení o zahájení přezkumu) (14) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
RFPA předložilo připomínky k platným opatřením a napadlo jejich legalitu před zahájením šetření. Tatáž strana rovněž tvrdila, že neexistují žádné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, které by vyplývaly z údajů zaslaných Komisi před zahájením přezkumu o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(10)
Útvary Komise odpověděly této zúčastněné straně, že názory jiných stran, než je žadatel, podrobně zkoumají až po zahájení šetření.
(11)
Tatáž zúčastněná strana také požádala o přístup k žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve znění podaném dne 28. března 2013, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, jakož i k písemnému upozornění na nedostatky, které vydaly útvary Komise žadatelům k jejich žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, aby mohla lépe využít svých práv na obhajobu. Útvary Komise informovaly zúčastněnou stranu, že rozhodnutí zahájit šetření vycházelo pouze z konsolidovaného znění žádosti, do něhož již byla zakomponována reakce na písemné upozornění na nedostatky. Dřívější znění a předlohy jsou irelevantní. Neumožnění přístupu k dřívějšímu znění a k dopisu by neznamenalo porušení práva této strany na obhajobu. Uvedená strana požádala úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby zasáhl ve věci tohoto údajného porušení práva na obhajobu. Úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
(12)
Zúčastněná strana také požádala o zpřístupnění žádostí o přezkum před pozbytím platnosti týkajících se dalších dvou různých řízení. Tato strana tvrdila, že tyto žádosti byly zamítnuty jako neodůvodněné a že přístup k těmto dokumentům by jí umožnil porovnat okolnosti těchto dvou případů s tímto přezkumem, pochopit, jak Komise analyzovala dostatečnou podloženost žádostí v jednotlivých případech, a tím přiměřeně vykonávat svá práva na obhajobu. Strana obdržela od útvarů Komise vysvětlení a úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(13)
Šetření týkající se pokračování a obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2012 do 30. června 2013 (dále jen období přezkumného šetření nebo OPŠ). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 30. června 2013 (dále jen posuzované období).
(14)
Po poskytnutí informací sdružení RFPA tvrdilo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k nařízení (ES) č. 661/2008, došlo k neopodstatněné změně v metodice, jelikož období posuzované v rámci uvedeného přezkumu bylo delší.
(15)
Komise se domnívá, že okolnosti, jak je uvádí RFPA, nepředstavují změnu metodiky ve smyslu čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V každém případě by se mělo poznamenat následující. Komise běžně postupuje tak, že posuzované období obvykle pokrývá období přezkumného šetření a tři předcházející kalendářní roky, ledaže období přezkumného šetření samo pokrývá značnou část předchozího kalendářního roku. Jelikož nastala právě tato druhá situace, lze výjimečně zohlednit čtyři kalendářní roky. Tak tomu bylo v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Toto tvrzení se proto odmítá.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(16)
V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise zvlášť informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány Ruska (dále jen dotčená země), známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je, aby se zúčastnili.
(17)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod.
1.4.3 Výběr vzorku
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(19)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě výroby v Unii a objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie v období přezkumného šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii se sídlem ve Francii, Litvě, Polsku a Spojeném království (15), kteří představují přibližně 42 % výroby Unie a 41 % prodeje v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(20)
Jedna zúčastněná strana namítala, že v předběžně vybraném vzorku výrobců v Unii by měli být pouze výrobci dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90, jak bylo původně stanoveno v nařízení (ES) č. 2022/95, a nikoliv také výrobci pevných hnojiv, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, v současnosti kódů KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 945/2005.
(21)
Důvodem této námitky byla skutečnost, že rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T-348/05, uvedený ve 4. bodě odůvodnění, zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, které rozšířilo definici výrobku oproti původnímu šetření.
(22)
Tato námitka je nepodložená. Předmětný rozsudek zrušil nařízení (ES) č. 945/2005 pouze do té míry, do jaké se týká jednoho ruského vyvážejícího výrobce. Pro všechny ostatní ruské výrobce zůstává použitelné vymezení výrobku tak, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 945/2005. V každém případě všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí dusičnan amonný v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Výrobní odvětví Unie vyrábí pevná hnojiva spadající pod jiné kódy KN, která jsou prostě výsledkem dalších chemických činností nebo míchání s cílem vytvořit směsná hnojiva, označovaná rovněž jako „stabilizovaná hnojiva“ nebo „směsi“, za podmínky, že v nich obsah dusíku přesahuje 28 % hmotnostních, nebo že obsah dusičnanu amonného přesahuje 80 % hmotnostních.
(23)
Proto je tento vzorek pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
b) Výběr vzorku dovozců
(24)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(25)
Na formulář pro výběr vzorku neodpověděl žádný dovozce, který nebyl ve spojení, a výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Rusku
(26)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v Rusku, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Mimoto Komise požádala stálou misi Ruska při Unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(27)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v dotčené zemi. Během období přezkumného šetření se dovoz do Unie uskutečňoval převážně v souladu se závazky, které byly přijaty. V souladu s článkem 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tito výrobci realizovali největší objem celkového prodeje na vývoz. Patří mezi ně dvě společnosti, které během období přezkumného šetření prodávaly na vývoz do Unie podle závazku. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly předloženy žádné připomínky. Komise proto rozhodla zachovat navrhovaný vzorek a všechny zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány o konečném výběru vzorku.
(28)
Komise vybrala do vzorku tyto čtyři společnosti:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (SBU Azot).
(29)
Podle odpovědí na formuláře pro výběr vzorku představoval vzorek 88 % celkového objemu prodeje na vývoz z Ruska (do Unie a do třetích zemí) během období přezkumného šetření.
1.4.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(30)
Komise zaslala dotazníky všem ruským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a obchodním sdružením, kteří se přihlásilo ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.
(31)
Odpovědi na dotazník došly od čtyř ruských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jedno obchodní sdružení zastupující uživatele, a sice Národní svaz zemědělců Anglie a Walesu (NFU), vyplnil dotazník jen zčásti.
(32)
Co se týče ruských vyvážejících výrobců, pouze Acron poskytl úplnou odpověď na dotazník. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku - EuroChem, UralChem a SBU Azot - poskytly pouze částečné odpovědi a omezily se jen na údaje týkající se kapacity, souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu a na některé informace o svých výrobních nákladech. Tyto částečné odpovědi neumožnily Komisi plně ověřit jejich údaje o prodeji a o jejich výrobních nákladech.
(33)
Komise informovala dotčené tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení, které se týká neposkytnutých informací, a oni využili své právo na slyšení před úředníkem pro slyšení. Ve zvláštním informačním dokumentu poskytnutém každému ze tří dotčených vyvážejících výrobců vybraných do vzorku Komise kromě toho uvedla, které údaje uvedené společnosti použila ve své analýze a které považuje za neúplné, pročež použila dostupné údaje v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Komise konkrétně použila souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu namísto podrobných údajů založených na výpisech jednotlivých transakcí.
(34)
Sdružení zastupující dovozce, Evropské sdružení dovozců hnojiv (EFIA), jménem svých členů požádalo, aby bylo uznáno za zúčastněnou stranu, a předložilo písemné připomínky. Tři dovozci uvedli, že zastavili dovoz hnojiv pocházejících z Ruska.
(35)
Písemná podání došla také od několika sdružení uživatelů, jmenovitě od Výboru profesních zemědělských organizací v EU (COPA)/Všeobecné konfederace zemědělských družstev v EU (Cogeca), NFU, a od francouzských sdružení AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) a AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Polsko,
-
Grow How UK limited, Ince, Spojené království,
-
YARA France S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Rusku
-
JSC Acron, JSC Dorogobuž, obchodník ve spojení se ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot a OJSC Novomoskowskaya a.s. Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot a Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC Azot a LLC Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant (SBU Azot).
Dovozce ve spojení
-
Agronova Europe AG, Švýcarsko (ve spojení se společností Acron).
1.5 Poskytování informací
(37)
Dne 13. června 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela navrhnout zachování platných antidumpingových opatření, a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Komise posoudila vyjádření zúčastněných stran a případně je zohlednila.
(38)
Po poskytnutí informací RFPA zopakovalo, že prý během přezkumu došlo k několika údajným procesním vadám, a vzalo na vědomí odmítnutí Komise umožnit přístup k původní verzi žádosti podané žadatelem dne 28. března 2013 a údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru.
(39)
Co se týče žádosti o přístup k původní žádosti o přezkum, útvary Komise několikrát písemně i ústně, včetně na zasedání za předsednictví úředníka pro slyšení, vysvětlovaly důvody, proč této žádosti nemohlo být při platné právní úpravě vyhověno.
(40)
Pokud jde o údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru, Komise je toho názoru, že i kdyby toto tvrzení bylo opodstatněné, právo RFPA na obhajobu tím nebylo dotčeno. Především, Komise sdělila RFPA včas podstatné skutečnosti, na jejichž základě Komise zamýšlela pokračovat v opatřeních, a poskytla RFPA dostatek času na reakci. Za druhé, před tímto poskytnutím informací byl RFPA umožněn přístup k celému spisu nedůvěrného charakteru.
(41)
RFPA rovněž tvrdilo, že „v rozporu běžnou praxí“ nebyla do spisu nedůvěrného charakteru zanesena setkání mezi útvary Komise a žadatelem v květnu a dubnu 2014 a že neúplné údaje, které žadatel předložil v květnu 2014, nebyly doprovázeny přiměřeným shrnutím bez důvěrných skutečností.
(42)
Běžně se postupuje tak, že zúčastněné strany žádající o slyšení předkládají svá stanoviska ústně a přikládají k tomu písemná podání. Nedůvěrné verze těchto podání se zakládají do spisu, který je přístupný pro kontrolu a může do něj nahlížet kterákoli další zúčastněná strana. V těchto dokumentech jsou zaznamenána setkání a slyšení, které uskutečnily útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá jako věcně nesprávné.
(43)
Pokud jde o druhé tvrzení, nedůvěrné znění neúplných údajů předložené v květnu 2014 nemohlo být podáno jiným způsobem, aniž by došlo k vyzrazení obchodního tajemství výrobců v Unii. Ani toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(44)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný, jako výrobek definovaný v nařízení (ES) č. 661/2008, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházející z Ruska (dále jen „dotčený výrobek“). Pokud však jde o dusičnan amonný vyráběný společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), ve smyslu nařízení (ES) 989/2009 je dotčeným výrobkem pouze výrobek kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(45)
Hlavní surovinou používanou při výrobě dusičnanu amonného je plyn, který představuje 70 % až 80 % celkových výrobních nákladů. Definice výrobku byla v roce 2005 rozšířena za tím účelem, aby zahrnovala také dusičnan amonný obohacený o fosfor nebo draselné živiny, neboť se zjistilo, že tyto směsi mají v podstatě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné agronomické vlastnosti.
(46)
Je třeba poznamenat, že pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90 (neboli „dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích“ a „směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních“) může spadat dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. pro výrobu výbušnin), jakož i dusičnan amonný používaný pro zemědělské účely. Oba typy mají stejné technické a chemické vlastnosti, mohou být snadno zaměnitelné a lze je považovat za dotčený výrobek.
(47)
Po poskytnutí informací zástupci ruských orgánů uvedli, že rozšíření definice výrobku z roku 2005 je v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož ve vztahu k dalším výrobkům, na které se vztahuje rozšíření z roku 2005, by nebyl zjištěn žádný dumping, újma či příčinná souvislost.
(48)
Toto tvrzení je nepodložené z důvodů, které již byly uvedeny výše v 22. bodě odůvodnění, a bylo proto odmítnuto.
2.2 Obdobný výrobek
(49)
Stejně jako v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dusičnan amonný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku a dusičnan amonný vyvážený do Unie z Ruska mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Pro účely stávajícího šetření jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení obdobnými výrobky.
(50)
Dusičnan amonný vyráběný výrobním odvětvím Unie je, pokud jde o fyzikální a technické vlastnosti, obdobným výrobkem k dusičnanu amonnému, který Rusko vyváží do Unie.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(51)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(52)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, pouze jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Acron) při šetření plně spolupracoval. Jak je však uvedeno v 3. bodě odůvodnění, v roce 2008 přijala Komise cenový závazek společnosti Acron, který byl stále v platnosti během období přezkumného šetření. V důsledku existence cenového závazku byly vývozní ceny společnosti Acron během období přezkumného šetření určovány podle tohoto cenového závazku, který stanoví minimální dovozní cenu. V důsledku toho nebyly tyto vývozní ceny považovány za spolehlivé při posuzování toho, zda by dumping pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(53)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že to znamená, že Komise nezjistila žádný skutečný dumping. Není to přesné. Vzhledem k tomu, že ruští vyvážející výrobci zařazení do vzorku s výjimkou společnosti Acron plně nespolupracovali, Komise neměla k dispozici dostatek údajů k tomu, aby mohla vypočítat dumping na základě vlastních údajů těchto společností. U Acronu mohla provést výpočet dumpingu, ale jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise se domnívala, že údaje této společnosti nejsou pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti spolehlivé.
(54)
Acron namítala, že tvrzení Komise o nespolehlivosti jejích skutečných cen pro EU kvůli existenci cenového závazku, a tudíž o nepoužitelnosti těchto cen pro stanovení vývozní ceny, je protiprávní. Takto však Komise neargumentovala. Komise netvrdila, že vývozní ceny nemohly být jako takové použity kvůli cenovému závazku, nýbrž to, že tyto vývozní ceny byly považovány za nespolehlivé při analýze pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Komise nepovažuje vývozní ceny založené na cenovém závazku za užitečný ukazatel pro analýzu budoucího chování vyvážejících výrobců při neexistenci opatření a cenového závazku.
(55)
Na rozdíl od toho, co tvrdila Acron, její vývozní ceny do EU nelze považovat pouze za výsledek běžných tržních podmínek. Během celého období přezkumného šetření byla Acron jediným ruským vyvážejícím výrobcem, který měl prospěch z cenového závazku, přičemž na všechny ostatní ruské vyvážející výrobce se vztahovalo clo. Tyto prvky určitě ovlivňovaly soutěžní postavení společnosti Acron jako jediného ruského dodavatele na trh EU.
3.3 Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(56)
Ve světle úvah uvedených v 52. až 55. bodě odůvodnění Komise zkoumala, zda existuje důkaz o pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise analyzovala tyto faktory: vývozní cena z Ruska do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku jako celek a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.3.1 Vývoz z Ruska do jiných destinací
(57)
Komise zjistila, že vážená průměrná vývozní cena ze závodu společnosti Acron na trhy třetích zemí, jako je Brazílie, Kolumbie a Peru, byla během období přezkumného šetření nižší než skutečná průměrná cena uhrazená nebo splatná na domácím trhu během období přezkumného šetření. Acron tudíž prodávala za dumpingové ceny na trhy třetích zemí, zejména do Brazílie, která byla z třetích zemí nejdůležitějším vývozním trhem.
(58)
Pokud jde o ostatní tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, Komise rovněž zjistila, že jejich vážené průměrné prodejní ceny ze závodu do třetích zemí, jako je Brazílie, Peru, Kolumbie, Ukrajina a Kazachstán, byly u všech tří nižší než jejich průměrné ceny ze závodu uhrazené nebo splatné na domácím trhu během období přezkumného šetření, a prodávaly tedy také za dumpingové ceny. Toto zjištění vycházelo z ověřených údajů od ruských vyvážejících výrobců, kteří představovali přibližně 80 % vývozu do třetích zemí. Nebylo tudíž nutné, aby Komise sáhla po ruských statistikách o vývozu, jak navrhlo RFPA. Všichni čtyři vyvážející výrobci vybraní do vzorku vyváželi během období přezkumného šetření do třetích zemí za udržitelné ceny.
(59)
RFPA tvrdilo, že z údajů dostupných v informačním dokumentu vyplývá, že pokud jde o Eurochem, k dumpingu nedochází, nebo v nejlepším případě dochází k bezvýznamnému (de minimis) dumpingu. Toto tvrzení není na místě. Účelem této analýzy není vypočítávat přesné dumpingové rozpětí společnosti Eurochem, ale určit, zda existuje pravděpodobnost opakování dumpingu ze strany Ruska, pokud by opatření pozbyla platnosti. V této souvislosti šetření odhalilo, a to i u společnosti Eurochem, že průměrné ceny ze závodu pro třetí země byly nižší než její průměrné ceny ze závodu na domácím trhu, a že tedy prodávala za dumpingové ceny. Cenová politika společnosti Eurochem u prodeje do třetích zemí (prodej na vývoz levnější než prodej na domácím trhu) je jedním z významných faktorů, o které se opíral celkový závěr, že dumping do EU by se pravděpodobně obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(60)
RFPA tvrdilo, že pro výpočet dumpingu nebyla použita vhodná metodika. Jak už bylo vysvětleno, Komise nepočítala dumpingová rozpětí, pouze porovnala průměrné ceny ze závodu na domácím trhu s vývozními cenami ze závodu na základě údajů od společností zařazených do vzorku. Je-li obnovení dumpingu pravděpodobné, není nutné vypočítávat přesné dumpingové rozpětí, a proto neexistoval žádný důvod pro použití hodnoty CIF, jak navrhovalo RFPA.
(61)
RFPA namítalo, že Komise neporovnala ceny jednotlivých typů výrobků a neprovedla úpravu o rozdíly v obchodních úrovních. Komise tuto námitku analyzovala a zjistila podobný cenový rozdíl, i kdyby bylo provedeno srovnání podle jednotlivých výrobků. Úpravy o rozdíly v obchodní úrovni by se každopádně nemohly provést, neboť společnosti vybrané do vzorku, s výjimkou společnosti Acron, spolupracovaly pouze částečně a neposkytly dostatečně podrobné údaje, zejména podrobné přehledy jednotlivých transakcí. Tento argument byl proto zamítnut.
(62)
Prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření se nedal použít pro stanovení budoucího chování ostatních tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a to z následujících důvodů. Během období přezkumného šetření společnost EuroChem, podobně jako Acron, vyvážela pouze v rámci cenového závazku. EuroChem prodávala do Unie pouze v době, kdy platil její závazek, avšak po odvolání závazku rozhodnutím Komise 2012/629/EU ze dne 11. října 2012 už neuskutečnila žádný prodej. Společnosti SBU Azot a UralChem dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření neprodávaly.
(63)
Komise nepovažovala za nutné zjistit, zda byl prodej na domácím trhu realizován v běžném obchodním styku. Již ze skutečných cen na domácím trhu je totiž jasné, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je dumpingový. Kdyby se zkoumala výnosnost domácího prodeje a ten by byl shledán ztrátovým a musela by se vypočítávat běžná hodnota (na základě nákladů a přiměřeného zisku), mohlo by to vést pouze ke zvýšení běžné hodnoty, a tedy ke zjištění dumpingového rozpětí u vývozu na trhy třetích zemí.
(64)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti a analýzy pravděpodobnosti obnovení dumpingu stačí zjistit, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. V důsledku toho Komise nepovažovala za nutné analyzovat ziskovost domácího prodeje, a proto neposuzovala spolehlivost výrobních nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému vyvozuje Komise závěr, že ruští vyvážející výrobci v současné době prodávají dotčený výrobek za dumpingové ceny do třetích zemí Latinské Ameriky, východní Evropy, Afriky a Asie. Během období přezkumného šetření účtovali čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku třetím zemím průměrnou vývozní cenu ze závodu ve výši 201 EUR/tunu, zatímco průměrná cena ze závodu na domácím trhu činila 221 EUR/tunu. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že pokud by stávající opatření byla zrušena, ruští vyvážející výrobci by také do Unie prodávali za dumpingové ceny.
(66)
RFPA namítalo, že srovnávání ruských cen na domácím trhu s ruskými vývozními cenami do třetích zemí je nesmyslné. Komise se však v této souvislosti domnívá, že tyto ceny jsou důležitým ukazatelem pro posouzení toho, jak by se pravděpodobně vyvíjel budoucí vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, neboť ruský vývoz do většiny třetích zemí nepodléhá antidumpingovým clům. Zejména když nejsou k dispozici spolehlivé údaje o ruském vývozu do Unie během období přezkumného šetření a, jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, vývozní ceny do třetích zemí hrají v celkovém hodnocení důležitou úlohu.
(67)
Ruská vláda a společnost Acron v tomto ohledu tvrdily, že zachování opatření je nelegální již jen proto, že tato opatření byla uložena nařízením (ES) č. 661/2008, s použitím nelegální metodiky úpravy ceny plynu při výpočtu běžné hodnoty.
(68)
Jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, v rámci tohoto šetření Komise nepovažovala za nutné zjišťovat, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, s tím eventuálním důsledkem, že by se musela vypočítávat běžná hodnota. Jak správně poukázala společnost Acron ve svém podání po poskytnutí informací, tím není vyloučeno početné zjišťování běžné hodnoty, včetně nezbytných úprav, bude-li to v případném budoucím šetření vhodné.
3.3.2 Volné kapacity
(69)
Komise zjistila volnou kapacitu známých ruských výrobců na následujícím základě. Údaje o volné kapacitě čtyř společností vybraných do vzorku vycházejí z jejich odpovědí na dotazník s tím, že v případě potřeby byly opraveny po inspekcích na místě. Zohledněna byla i celková volná kapacita závodů, kde se vyrábí dusičnan amonný používaný jako hnojivo a dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. výroba výbušnin), tzv. nízkohustotní dusičnan amonný, jenž je také dotčeným výrobkem, jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění. Ze stejného důvodu byla zohledněna také volná kapacita zařízení, která vyrábějí pouze dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely. Celková volná kapacita společnosti Kirovo byla zahrnuta do výpočtu volné kapacity, jelikož volná kapacita pro jiné druhy dusičnanu amonného, které jsou v současnosti vyjmuty z uplatňování antidumpingových opatření (16), se dají velmi snadno použít k výrobě dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(70)
Ze zbývajících pěti ruských výrobců poskytla jedna společnost Komisi individuální odpověď o své volné kapacitě. Údaje o ostatních poskytlo RFPA.
(71)
Pokud byly skutečné údaje o výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla jako základ k určení skutečné kapacity brána skutečná výroba. V těchto případech se vykázaná kapacita týkala jmenovitých kapacit (tj. předpokládané kapacity výrobních zařízení), které nebyly opraveny po modernizaci vedoucí ke zvýšení kapacity.
(72)
Na tomto základě Komise stanovila, že během období přezkumného šetření ruští vyvážející výrobci disponovali celkovou výrobní kapacitou 9 592 000 tun, zatímco jejich skutečná výroba (včetně dusičnanu amonného používaného pro průmyslové účely a jiných druhů dusičnanu amonného v současnosti osvobozených od uplatňování antidumpingových opatření (17)) činila 8 519 105 tun.
(73)
Na rozdíl od tvrzení RFPA, totiž že instalovaná kapacita vyvážejících výrobců je bezezbytku využita, tedy měli vyvážející výrobci během období přezkumného šetření volnou kapacitu ve výši 1,07 milionu tun. Toto množství odpovídá 16,9 % spotřeby Unie (na základě spotřeby 6,35 milionu tun během období přezkumného šetření, viz bod 5.1 níže).
(74)
V rámci své výhledové analýzy však Komise také stanovila, že po období přezkumného šetření se kapacita dále zvýší přibližně o 472 000 tun díky instalaci nových kapacit u některých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Celková volná kapacita činí tudíž 24,3 % spotřeby Unie.
(75)
Po poskytnutí informací RFPA trvalo na tom, že volná kapacita neexistuje, nebo přinejmenším na tom, aby Komise analyzovala skutečnost, že neexistují volné jmenovité kapacity. RFPA rovněž nesouhlasilo s tím, že po období přezkumného šetření byly vybudovány nové kapacity.
(76)
RFPA a ruští vyvážející výrobci uváděli svou instalovanou kapacitu na základě teoretické jmenovité kapacity, která v některých případech nezohledňovala modernizace z poslední doby. Komisi to bylo zřejmé po inspekcích na místě a vzala to v úvahu. Jak správně uvedlo RFPA ve svém podání po poskytnutí informací, vykázaná jmenovitá kapacita byla akceptována u těch ruských výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří vyráběli méně, než činila vykázaná kapacita. Pokud byly údaje o skutečné výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla skutečná výroba brána jako základ k určení skutečné kapacity. U třech výrobců nezařazených do vzorku, kteří neposkytli žádné údaje o kapacitě a výrobě, byly použity údaje od RFPA.
(77)
Komise to považuje za jasný a jednotný přístup ke stanovení celkové výrobní kapacity ruských výrobců dotčeného výrobku. Na rozdíl od toho, co se tvrdilo, byla na všechny výrobce uplatněna stejná metodika. Pokud byla skutečná produkce vyšší, než vykázaná jmenovitá kapacita, například z důvodu modernizace výrobních zařízení, Komise nevidí žádný důvod, proč by tato dodatečná kapacita neměla být zohledněna, poněvadž je zřejmé, že jmenovitá kapacita není přesná. Argument, že tato metodika prý není na trhu běžná, není důvodem pro ignorování údajů o skutečné výrobě. Také způsob výpočtu kapacity výrobního odvětví Unie, jak jej navrhuje RFPA, nemá žádný význam při určování celkové výrobní kapacity ruských výrobců.
(78)
Na rozdíl od toho, co tvrdilo RFPA, nevyužití v některých případech vykazovaných jmenovitých kapacit a jejich nahrazení skutečnými a většinou ověřenými údaji o výrobě neznamená, že Komise použila metodu nejlepších dostupných údajů ve smyslu článku 18 základního nařízení. Co se týče kapacity, Komise plně využila údaje poskytnuté samotnými ruskými výrobci, ale použila metodiku pro výpočet celkové výrobní kapacity, při níž zohlednila nejen jmenovitou kapacitu, ale také skutečnou výrobu a kapacitu. Tato metodika byla stanovena v obecném informačním dokumentu a výsledky uplatnění této metodiky rozepsané na každou společnost a dokonce na každý výrobní závod byly sděleny dotčeným společnostem. Při určování celkové výrobní kapacity tedy Komise pouze použila údaje, které poskytli ruští výrobci a RFPA. Byly poskytnuty všechny relevantní údaje a v tomto ohledu nebylo nutné použít jiné zdroje údajů.
(79)
Pokud jde obecně o výrobce, u nichž nebyla provedena inspekce, byly použity údaje o kapacitě a výrobě, které uvedli tito výrobci ve svých odpovědích. RFPA připomínkovalo výpočet kapacity některých společností a závodů. Argumentovalo, že v případě výrobce Uralchem Kirovo objem výroby během období přezkumného šetření, jak je uveden v informačním dokumentu, není správný. Komise to akceptovala a místo toho použila objem výroby uvedený v podání po poskytnutí informací. Byla také zohledněna technická zpráva o kapacitě, poskytnutá během návštěvy ve výrobním závodě v souvislosti s maximální dosaženou výrobou dusičnanu amonného v předmětném závodě, jak správně podotklo RFPA. Co se týče výrobce Uralchem Berezniki, při výpočtu kapacity bylo zohledněno 10 dnů na údržbu, které nahlásila tato společnost během inspekce. Připomínky o dalších odstávkách došlé po poskytnutí informací, nebyly podložené a zdá se, že vycházely z údajů jiné společnosti. Tyto připomínky byly proto zamítnuty.
(80)
Stejně tak připomínky týkající se určitých omezení ve výrobním procesu jiných výrobních závodů nebyly podložené, nedaly se ověřit, a proto také nebyly zohledněny. V případě jednoho konkrétního výrobního zařízení souviselo omezení zřejmě s výrobou kyseliny dusičné. I když však připustíme údajnou maximální výrobu kyseliny dusičné, bylo by stále možné dosáhnout kapacity stanovené Komisí, s přihlédnutím ke skutečnosti, že na výrobu jedné tuny dusičnanu amonného je zapotřebí necelá tuna kyseliny dusičné.
(81)
Co se týče zvýšení kapacity po skončení období přezkumného šetření, RFPA argumentovalo, že zvýšení kapacity jednoho výrobce, který investoval do nové výrobní linky, bylo nadhodnoceno. Komise však předpokládanou kapacitu odvodila z anglického překladu technické zprávy týkající se této nové výrobní linky, kterou poskytla dotyčná společnost během inspekce ve svých prostorách, a tudíž ji považovala za spolehlivou.
(82)
Společnost Acron tvrdila, že nemá významnou volnou kapacitu, zejména kvůli obtížím, pokud jde o přístup k surovinám. Šetřením však bylo zjištěno, že suroviny byly používané nejen při výrobě dotčeného výrobku, ale také mnoha jiných výrobků. Vzhledem k tomuto širokému uplatnění, a tudíž i k možnosti snadno měnit používání surovin k výrobě dotčeného výrobku, nebyly takové údajné obtíže považovány za věc, která by omezovala celkovou výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(83)
Použití metodiky popsané v předchozích bodech odůvodnění přivedlo Komisi k závěru o existenci významné nadměrné kapacity. Argumenty předložené sdružením RFPA a společností Acron se nedaly doložit a zamítají se.
(84)
Komise se domnívá, že pokud by stávající opatření byla zrušena, alespoň část této volné kapacity by pravděpodobně byla využita a nasměrována na trhy Unie, a to z následujících důvodů.
(85)
Zaprvé, některá potenciálně největší vývozní odbytiště dusičnanu amonného na světě (Spojené státy americké a Austrálie) jsou před ruským vývozem nadále chráněna antidumpingovými opatřeními. Navíc je pro dovoz dusičnanu amonného stále uzavřen čínský trh. Ruští výrobci tedy pravděpodobně nebudou schopni vyvážet na tyto trhy.
(86)
Dne 22. května 2014 zveřejnilo ministerstvo obchodu USA předběžné výsledky správního přezkumu antidumpingového cla (18), v němž se pro společnosti Acron a EuroChem navrhuje nulové clo na vývoz dusičnanu amonného do USA. I kdyby však tento návrh byl schválen, platná cla stále platí pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Ruska. Kromě toho podle par. 751(a)(2) celního sazebníku Spojených států z roku 1930, ve znění pozdějších předpisů, odstranění cel pro Acron a EuroChem bude platit jen jeden rok a poté bude předmětem dalšího každoročního správního přezkumu, který může, v závislosti na jeho výsledku, skončit opětovným zavedením antidumpingových cel. A konečně, trh s dusičnanem amonným v USA, který se zde používá jako hnojivo, se v posledním desetiletí smršťoval v důsledku bezpečnostních požadavků a kvůli neochotě zprostředkovatelů nadále s touto látkou obchodovat (19). Kromě toho, díky těžbě břidlicového plynu, s níž se začalo v posledních letech, mají nyní američtí výrobci dusičnanu amonného přístup k levnějšímu plynu. Je proto pravděpodobné, že Acron a EuroChem by narazily na silnou konkurenci a možná by nebyly schopny získat pro sebe významné podíly na trhu v USA.
(87)
RFPA tvrdilo, že další hlavní vývozní destinace ruského dusičnanu amonného, jako jsou země Latinské Ameriky (zejména Brazílie), Egypt a Turecko, do roku 2017 významně porostou ve srovnání s rokem 2012. RFPA citovalo zprávu, v níž se předpokládá celkové zvýšení poptávky po dusičnanu amonném o 15 % v Peru, Brazílii, Turecku, Egyptě Ekvádoru a Kolumbii, bráno dohromady. Tento nárůst znamená 749 000 tun (tedy ze 4,851 milionu tun v roce 2012 na 5,6 milionu tun v roce 2017), což je v průměru růst o 149 800 tun ročně. To je však pouze 9,7 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců. Žadatel tvrdí, že vyšší spotřeba v těchto zemích bude částečně uspokojena domácí výrobou, neboť tyto země mají údajně několik projektů na budování své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv. Bez ohledu na to, zda tyto projekty budou skutečně realizovány a alespoň částečně uspokojí zvýšení spotřeby, má Komise za to, že předpokládaná spotřeba v dotčených zemích bude na takové úrovni, že jen zčásti absorbuje volnou kapacitu ruských výrobců.
(88)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že Komise nevzala v úvahu nárůst spotřeby ruského dusičnanu amonného na trzích jiných třetích zemí, zejména v zemích bývalého Sovětského svazu. Na jednom z hlavních odbytišť v tomto regionu, na Ukrajině, však také platí na dovoz ruského dusičnanu amonného antidumpingová cla. V červenci 2014 byla cla prodloužena na období pěti let a jejich úroveň byla výrazně zvýšena. Takže tento trh se pro dovoz ruského dusičnanu amonného ještě více uzavírá.
(89)
Kromě toho je cenová úroveň na jiných trzích, například v Kazachstánu, taková, že pro ruské vyvážející výrobce by bylo atraktivnější vyvážet do Unie. Tyto trhy jsou také mnohem menší než trh Unie. Například spotřeba v Kazachstánu nedosahuje ani 4 % spotřeby v Unii.
(90)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že předpokládaný růst v dalších hlavních vývozních destinacích nebyl vypočten správně. Použité údaje však vycházely z nezávislé zprávy citované v 87. bodě odůvodnění. I kdyby se tyto údaje jevily jako podhodnocené, což se tvrdí, předpokládaný růst poptávky lze snadno uspokojit pomocí pouze části volné kapacity ruských výrobců.
(91)
Zadruhé, je nepravděpodobné, že volnou kapacitu může absorbovat domácí trh. RFPA tvrdilo, že podle stejné zprávy zůstává spotřeba v Rusku také vysoká, v budoucnosti se předpokládá její další růst a ruští výrobci se budou snažit uspokojit především domácí trh. RFPA opakovalo tento argument po poskytnutí informací. Avšak během období přezkumného šetření činil prodej na domácím trhu 53 % celkového odbytu ruských výrobců a předpokládaný nárůst o 3 % ročně po dobu příštích 5 let (v průměru přibližně o 120 000 tun ročně) by mohla snadno pokrýt volná kapacita ruských výrobců, kterou disponují již teď. Předpokládané roční zvýšení představuje necelých 7,8 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců po období přezkumného šetření. Budoucí zvýšení spotřeby je navíc jen prognózou a nemusí k němu dojít, nebo může být pomalejší, neboť podle téže zprávy docházelo v domácí spotřebě v posledních pěti letech k výrazným výkyvům ve srovnání se spotřebou Unie nebo třetích zemí (20).
(92)
Zatřetí, Unie zůstává nejdůležitějším trhem s dusičnanem amonným ve světě, poněvadž na ni připadá kolem 18 % celosvětové spotřeby. Vývozu logisticky pomáhá zeměpisná blízkost Unie a Ruska, jakož i to, že někteří ruští vývozci mají v Unii dobře navázané distribuční kanály.
(93)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Na rozdíl od toho, co tvrdí RFPA, se však tato omezení vztahují nediskriminačním způsobem jak na vývozce z třetích zemí, tak na výrobce v Unii a nepřiměřeně neovlivňují dovoz. Kromě toho tato omezení neměla vliv na celkovou přitažlivost trhu Unie, jenž i nadále patří z hlediska spotřeby mezi největší na světě. Komise proto toto tvrzení zamítá.
(94)
Komise tedy vyvozuje závěr, že ruští výrobci disponují značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně použita pro podstatné zvýšení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3.3 Pobídky k přesměrování prodeje do Unie
(95)
Ceny v Unii jsou nyní mnohem vyšší než ve velkých třetích zemích zásobovaných v současné době dodávkami z Ruska a též vyšší než na domácím ruském trhu. Během období přezkumného šetření si čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku účtovali průměrné vývozní ceny ze závodu (201 EUR/t) do třetích zemí o 34 % a průměrné ceny ze závodu na domácím trhu (221 EUR/t) o 27 % nižší, než byly průměrné ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku (303 EUR/t) (viz tabulka 7) a také nižší, než byly průměrné ceny dovozu z Ruska do Unie (viz tabulka 2) a z třetích zemí do Unie (viz tabulka 3).
(96)
Pokud by byla opatření zrušena, ceny v Unii pravděpodobně klesnou v důsledku rostoucí nabídky levnějšího dovozu. S ohledem na významný rozdíl mezi vývozními cenami ruských vyvážejících výrobců do třetích zemí a cenami účtovanými ruskými vyvážejícími výrobci, vyvážejícími výrobci z třetích zemí a výrobci v Unii během období přezkumného šetření na trhu Unie se však zdá nepravděpodobné, že ceny účtované na trhu Unie spadnou na úroveň, jakou lze v současnosti pozorovat na trzích třetích zemí, kam ruští výrobci vyvážejí. Vyvážející výrobci se tedy budou pravděpodobně snažit dosáhnout vyššího ziskového rozpětí prodejem do Unie. V důsledku toho budou mít vyvážející výrobci pobídku k přesměrování do Unie části svého současného objemu vývozu do třetích zemí (ve výši přibližně 3,4 milionu tun v období přezkumného šetření, což odpovídá více než 50 % spotřeby Unie) (21).
3.4 Závěr
(97)
Vzhledem k úvahám uvedeným v bodě 3.3 dospěla Komise k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a výrazného navýšení vyváženého množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(98)
Výrobní odvětví Unie tvoří známí výrobci dusičnanu amonného v Unii během posuzovaného období.
(99)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek sestávající ze čtyř společností. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali, zaslali odpovědi na dotazník ve stanovených lhůtách a v průběhu šetření byli navštíveni. Sdružení Fertilisers Europe kromě toho poskytlo další údaje týkající se kapacity, výroby a prodeje spolupracujících výrobců nezařazených do vzorku a odhady u zbývajících výrobců. Bylo-li to možné, Komise provedla křížovou kontrolu těchto údajů a porovnala je s údaji od jiných zúčastněných stran nebo s veřejně dostupnými údaji.
(100)
Po poskytnutí informací RFPA namítlo, že vzorek, který Komise vybrala, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Tato námitka se zakládá na tvrzení, že společnosti zařazené do vzorku a výrobní odvětví Unie jako celek vykazují různé hodnoty stejného hospodářského ukazatele (zejména ziskovosti).
(101)
Tuto námitku nelze přijmout. Čtyři společnosti zařazené do vzorku byly vybrány objektivně na základě jejich objemu výroby a prodeje dotčeného výrobku v Unii, jak je stanoveno v čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Účelem výběru vzorku je umožnit útvarům Komise provést podrobné šetření některých faktorů újmy pro reprezentativní část výrobního odvětví Unie v daném časovém prostoru. To, že některé ukazatele újmy se mohou mezi společnostmi zařazenými do vzorku a celým výrobním odvětvím Unie lišit, ještě neznamená, že by vzorek nebyl reprezentativní. Údaje výrobců zařazených do vzorku byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností, a proto se považují za spolehlivé. V žádném případě, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření nacházelo v situaci, v níž by mu vznikala újma.
(102)
RFPA kromě toho tvrdilo, že některé společnosti zařazené do vzorku nespolupracovaly s Komisí tím, že neposkytly určité údaje nebo poskytly jen neúplné a nesprávné údaje. V důsledku toho RFPA požadovalo, aby na tyto údaje nebyl brán ohled při vyvozování závěrů o stavu výrobního odvětví Unie a aby byly z nedostatečné spolupráce výrobního odvětví Unie vyvozeny nepříznivé závěry, nebo aby se místo toho použily ukazatele za celé výrobní odvětví Unie.
(103)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise je spokojena s údaji od společností zařazených do vzorku, které byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností a jsou spolehlivou součástí posouzení situace výrobního odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Spotřeba v Unii
(104)
Komise stanovila zřejmou spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu z třetích zemí podle údajů z databáze zřízené ve smyslu čl. 14 odst. 6. (22)
(105)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Index (2010 = 100)
100
93
93
89
Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem, ověřené údaje a údaje z databáze podle čl. 14 odst. 6.
(106)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba dusičnanu amonného v Unii snížila o 11 % bez ohledu na skutečnost, že produkce zemědělských plodin odpovídajícím způsobem neklesla. Pro toto snížení existují tři hlavní důvody. Za prvé, zlepšily se hnojicí stroje i technika hnojení a v důsledku toho je zapotřebí menší množství hnojiv na metr čtvereční půdy. Za druhé, snížení spotřeby dusičnanu amonného je kompenzováno používáním jiných hnojiv, jako je dusičnan vápenatoamonný nebo vícesložková hnojiva. Za třetí, obavy o bezpečnost a přísná pravidla týkající se produkce a skladování dusičnanu amonného odrazují od používání tohoto výrobku.
(107)
Po poskytnutí informací požádalo RFPA o doplňující informace o zdrojích údajů o spotřebě, které zveřejnila Komise, a dne 26. června 2014 bylo uspořádáno slyšení za předsednictví úředníka pro slyšení. Následně RFPA tvrdilo, že údaje poskytnuté žadatelem byly předloženy v příliš pozdní fázi řízení, byly neověřené a nekonzistentní s údaji, které žadatel poskytl dříve. RFPA kromě toho tvrdilo, že tyto údaje s největší pravděpodobností neobsahují údaje o technickém dusičnanu amonném a o směsích dusičnanu amonného s dalšími hnojivými či nehnojivými látkami, neboť se liší od podobných údajů, které měl žadatel k dispozici a poskytl je svým členům. Proto by se na ně neměl brát ohled a místo nich by se měly použít nejlepší dostupné údaje.
(108)
Toto tvrzení se zamítá. Komise využila údaje poskytnuté žadatelem pro prodej v EU a porovnala je s ověřenými údaji od výrobců zařazených do vzorku. K těmto údajům byly připočítány údaje o dovozu a výsledkem byla spotřeba v Unii. Proto se má za to, že tyto údaje jsou spolehlivé.
(109)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise podhodnotila základ pro výpočet celkové spotřeby Unie a že na základě zprávy zveřejněné nezávislým analytikem trhu se spotřeba zvyšuje, nikoli snižuje. Ještě přesněji, údaje z této zprávy o poptávce po dusičnanu amonném ve třídě hnojiv a dusičnanu amonném ve třídě výbušnin v Unii v roce 2010 se shodují s údaji Komise ve výši 7,1 milionu tun, ale podle údajů ze zprávy se má poptávka v následujících letech spíše zvyšovat než snižovat.
(110)
Toto tvrzení je nepodložené, protože Komise použila skutečné údaje poskytnuté žadatelem, které byly zčásti ověřeny, a k tomu dostupné statistické údaje a považuje tyto údaje za spolehlivé.
5.2 Objem, ceny a podíl dovozu z Ruska na trhu
(111)
V následující tabulce je popsán vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu dotčeného výrobku z Ruska:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu (v tunách)
164 658
134 060
200 542
199 604
Index (2008 = 100)
100
81
122
121
Podíl na trhu
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Index
100
88
130
137
Průměrná cena CIF (EUR/t)
201
258
262
264
Index
100
128
130
131
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(112)
Objem dovozu z Ruska vzrostl během posuzovaného období o více než 20 %. V období přezkumného šetření činil podíl tohoto dovozu na trhu 3,1 %, což je zvýšení o více než 30 % oproti roku 2010, kdy dosahoval 2,3 %. Ceny CIF vystoupaly v průběhu posuzovaného období z 201 EUR/t na 264 EUR/t. Na základě srovnání průměrné ruské vývozní ceny CIF do Unie a průměrné ceny ze závodu výrobců v Unii během období přezkumného šetření se zdá, že ruské ceny se podbízejí cenám Unie. Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byly v období přezkumného šetření na úrovni 303 EUR za tunu. Jak je však uvedeno v bodě 3, téměř všichni vyvážející výrobci, kteří prodávali dotčený výrobek během období přezkumného šetření, měli cenové závazky a jejich vývozní ceny do EU byly determinovány těmi cenovými závazky, které stanovovaly minimální dovozní ceny. V důsledku toho nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení.
(113)
Po poskytnutí informací RFPA uvedlo, že Komisí vypočítané cenové podbízení a prodej pod cenou jsou chybné, neboť u těchto výpočtů je nutno provádět řadu úprav (o běžná cla, náklady po dovozu, rozdíly ve výrobcích, balení a úroveň obchodu). RFPA rovněž uvedlo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2002 došlo ke změně metodiky, pokud jde o použití úprav. Dále navrhlo, aby se pro účely výpočtu cenového podbízení použily prodejní ceny na vývoz do Unie, které si účtoval ruský výrobce, jenž neměl prospěch ze závazku, jakož i vývozní ceny ruského výrobce osvobozeného od antidumpingového cla.
(114)
V tomto ohledu stačí připomenout, že z důvodů uvedených v 112. bodě odůvodnění Komise neprováděla výpočet podbízení a prodeje pod cenou. Tato tvrzení proto nejsou podložená.
5.3 Objem, ceny a podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
(115)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence opět vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Jiné třetí země
Objem v tunách
348 100
312 043
295 139
285 962
Index
100
90
85
82
Podíl na trhu
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Index
100
96
91
93
Průměrná cena (CIF)
201
270
279
275
Index
100
134
139
137
Zdroj: Eurostat.
(116)
Dusičnan amonný se dováží hlavně z Ukrajiny, Gruzie a Srbska. Platná antidumpingová opatření uložená na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny skončila v roce 2012. Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí než z Ruska klesl; jejich podíl na trhu zůstal během posuzovaného období vcelku stabilní a převyšoval tržní podíl ruského dovozu. Lze to vysvětlit poklesem spotřeby během stejného období. Celkově průměrné ceny dovozu z jiných zemí se zvýšily v souladu se stejnou tendencí ruských cen a cen výrobního odvětví Unie.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(117)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(118)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě makroekonomických ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a překonání účinků dřívějšího dumpingu) a mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál). Makroekonomické ukazatele vycházejí z údajů od žadatele uvedených v původní žádosti o přezkum a v následných podáních a ze statistiky a týkají se všech známých výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele jsou založeny na údajích obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly ověřeny během šetření.
5.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(119)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil zjištění z předchozích šetření, totiž že shromažďování přesných a spolehlivých údajů o kapacitě a výrobě dotčeného výrobku je složitý úkol. Pevné hnojivo se vyrábí chemickou syntézou v peletárně po výrobě roztaveného/kapalného dusičnanu amonného. Z roztaveného/kapalného dusičnanu amonného lze vyrobit tuhý výrobek, ale také další navazující výrobky, jako je dusičnan vápenatoamonný. Tuhý výrobek lze mimoto používat jako hnojivo, ale i pro průmyslové účely. V důsledku existence víceúčelových závodů, které mohou rychle přecházet z výroby jednoho hnojiva na druhé, může docházet ke statistickému zkreslení. Nízká míra využití výrobní kapacity u dotyčného výrobku je proto méně užitečný ukazatel celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(120)
S přihlédnutím k těmto okolnostem se celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Index
100
99
103
99
Výrobní kapacita (v tunách)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Index
100
101
102
102
Využití kapacity
46 %
45 %
46 %
45 %
Index
100
98
100
98
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(121)
Výroba dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie zůstala mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření relativně stálá, přibližně na úrovni 7 milionů tun.
(122)
Výrobní kapacita zůstala po celé toto období také víceméně stabilní. Výrobní kapacita vykázaná výrobním odvětvím Unie bere v úvahu celkovou výrobní kapacitu dusičnanu amonného, nejen pro dotyčný výrobek, ale také pro jiné výrobky. Ve skutečnosti je využití kapacity pro výrobu dusičnanu amonného podstatně vyšší, když se vezmou v úvahu tyto jiné výrobky. Například na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využití kapacity během posuzovaného období bylo přibližně o 20 procentních bodů vyšší (72 % v roce 2010 a 68 % během období přezkumného šetření).
5.4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(123)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Index
100
93
93
88
Podíl na trhu
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Index
100
100
100
99
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(124)
Objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během období přezkumného šetření o 12 % ve srovnání s prodaným objemem v roce 2010. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie z důvodů, které jsou vysvětleny ve 106. bodě odůvodnění.
(125)
Jelikož během posuzovaného období jak prodej, tak spotřeba klesaly, podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal víceméně stabilní, a odvětví Unie tedy nezaznamenalo růst.
5.4.3 Zaměstnanost a produktivita
(126)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se zaměstnanost a produktivita v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 253
1 110
1 128
1 105
Index
100
89
90
88
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
2 390
2 616
2 648
2 579
Index
100
109
110
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(127)
Během posuzovaného období počet zaměstnanců ve čtyřech společnostech zařazených do vzorku klesl (o 12 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření). Jelikož tento pokles byl větší než pokles výroby, produktivita pracovních sil výrobců v Unii zařazených do vzorku, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 7 %.
5.4.4 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(128)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, Komise nestanovovala současnou velikost dumpingových rozpětí, neboť ceny dovozu z Ruska byly založeny na závazcích minimální ceny, a byly tudíž nespolehlivé pro užitečné posouzení toho, zda bude dumping pravděpodobně pokračovat nebo se znovu obnoví, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak ukazují současná zisková rozpětí (tabulka č. 10) a vysoký podíl na trhu (tabulka č. 5) výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu.
5.4.5 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(130)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu v Unii (EUR/t)
204
291
305
303
Index
100
143
149
149
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
180-195 (23)
200
216
225
Index
100
108
113
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Průměrná čistá prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2010 až 2012 výrazně zvýšila, ale v průběhu období přezkumného šetření klesla.
(132)
Průměrné výrobní náklady také vzrostly, zejména kvůli nárůstu ceny plynu, který je důležitým vstupem.
5.4.6 Náklady práce
(133)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
31 909
37 764
40 938
41 736
Index
100
118
128
131
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(134)
Průměrné náklady práce na zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající tendenci. K nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi roky 2010 a 2011, zatímco mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření narostly o 3 procentní body.
5.4.7 Zásoby
(135)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
108 300
151 562
195 351
97 092
Index
100
140
180
90
Konečný stav zásob jako procento výroby
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Index
100
142
176
90
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(136)
Konečný stav zásob nejprve v letech 2011 a 2012 výrazně vzrostl ve srovnání s rokem 2010 a poté v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 o 10 % klesl. Od roku 2010 do období přezkumného šetření sledoval konečný stav zásob stejný trend jako úroveň výroby.
5.4.8 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(137)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Index
100
178
150
123
Peněžní tok (v EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Index
100
195
191
182
Investice (v EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Index
100
88
78
96
Návratnost investic
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Index
100
217
190
159
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(138)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že hrubý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(139)
Během posuzovaného období vzrostla ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku z 11,7 % v roce 2010 na 14,4 % v období přezkumného šetření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že cílový zisk používaný pro analýzu by měl vzít v úvahu potřebu tak vysoce kapitálově náročného odvětví dosahovat uspokojivé návratnosti vloženého kapitálu (ROCE) podle očekávání investorů. Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož cílový zisk pro analýzu se musí omezovat jen na zisk, jehož dosažení by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu.
(140)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se zvýšil mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření o 82 %, ačkoli v období přezkumného šetření byl o něco nižší než v letech 2011 a 2012 (o 13 a 5 procentních bodů).
(141)
Investice vykazovaly klesající trend. Pokles byl výraznější v letech 2011 a 2012, avšak během období přezkumného šetření dosáhl až pouhých -4 % ve srovnání s rokem 2010. Investice souvisely hlavně se zajišťováním dodržování stále přísnějších požadavků v oblasti životního prostředí.
(142)
Návratnost investic je zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic. Víceméně kopírovala trend ziskovosti během celého posuzovaného období.
(143)
Šetření neodhalilo, že by výrobci z Unie zařazení do vzorku měli potíže s navyšováním kapitálu.
5.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(144)
V nařízení Rady (ES) č. 661/2008 je obsažen závěr, že hospodářské situaci výrobního odvětví Unie není působena újma a že hlavním důvodem pro takovou pozitivní situaci je existence antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku z Ruska.
(145)
Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti potvrzují závěry z předchozího šetření. Od roku 2010 do období přezkumného šetření byl zaznamenán stejně příznivý vývoj hospodářských ukazatelů. Spotřeba v Unii klesla a dovoz z Ruska vzrostl, ale výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet významný podíl na trhu a dále zvýšit svou ziskovost, přestože zisk v roce 2012 a v období přezkumného šetření byl nižší než v roce 2011, což naznačuje klesající trend. Výrobní náklady vzrostly, hlavně kvůli zvýšení cen plynu (hlavní suroviny pro výrobu dotčeného výrobku), ale prodejní ceny vzrostly také a umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout zdravé úrovně ziskovosti.
(146)
Jak je vysvětleno v 119. a následujících bodech odůvodnění, na údaje týkající se využití kapacity se nelze spoléhat při činění rozhodujících závěrů o situaci výrobního odvětví Unie a celkově lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a ruský vývoz dusičnanu amonného mu v důsledku existence antidumpingových opatření nepůsobí újmu.
(147)
Po poskytnutí informací RFPA a zástupci ruských orgánů tvrdili, že příznivý stav výrobního odvětví Unie, včetně jeho vývozu do třetích zemí, podporuje závěr o neobnovení podstatné újmy. Komise však zastává názor, že nynější příznivá hospodářská situace výrobního odvětví Unie, včetně objemu jeho vývozu do třetích zemí, automaticky nevylučuje, že se tato situace může v budoucnu změnit, pokud by opatření pozbyla platnosti.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(148)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by současná platná opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad ruského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(149)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ruských výrobců v oblasti tvorby cen.
6.1. Spotřeba v Unii
(150)
Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozím rokům o 11 %. Toto snížení spotřeby dotčeného výrobku je způsobeno používáním jiných hnojiv, účinnějším využitím dusičnanu amonného zemědělci a bezpečnostními obavami. Výrobní odvětví Unie proto soutěží s ruskými výrobky na smršťujícím se trhu. Následně se to pravděpodobně projeví tlakem na snižování cen.
(151)
Po poskytnutí informací, jak je uvedeno v 109. bodě odůvodnění, RFPA nesouhlasilo se závěrem, že spotřeba dotčeného výrobku bude v EU klesat i v budoucnosti. Zpráva, na niž se odvolává RFPA, však předpovídá mírné oživení poptávky po dusíkatých hnojivech, nikoli nutně zvýšení spotřeby dotčeného výrobku. Stále přísnější environmentální a bezpečnostní požadavky, které platí pro skladování a používání dusičnanu amonného, spolu s vyspělostí určitých trhů a stále účinnější technikou hnojení naznačují, že i v případě zvýšení spotřeby hnojiv, a spotřeby dusíkatých hnojiv zvlášť, spotřeba dotčeného výrobku v dohledné budoucnosti neporoste. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
6.2 Volná kapacita, obchodní toky, přitažlivost trhu Unie a cenové chování
(152)
Komise stanovila během období přezkumného šetření volnou ruskou kapacitu, která odpovídá více než 16,9 % celkové spotřeby dotčeného výrobku v Unii (viz 73. a 74. bod odůvodnění). Tato kapacita se ještě více zvýšila po uplynutí období přezkumného šetření a nyní se odhaduje na přibližně 24,3 % spotřeby Unie.
(153)
Volná kapacita by se dala při absenci opatření s největší pravděpodobností využít k výrobě dalšího značného množství dusičnanu amonného na vývoz do Unie. Ruští výrobci již teď vyváží polovinu své produkce do třetích zemí. Očekává se, že domácí spotřeba v Rusku se bude v budoucnosti zvyšovat o 3 % ročně. Ruské vývozní ceny účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou výrazně nižší než stávající ceny v Unii. Pokud po pozbytí platnosti opatření zůstanou ceny na trhu Unie na úrovni značně vyšší než jsou ceny na trzích těchto třetích zemí, ruští výrobci budou mít silnou motivaci nejen k tomu, aby využili volnou kapacitu pro trh Unie, ale rovněž k přesměrování části svého současného vývozu do třetích zemí na trh Unie.
(154)
Zvyšování ruského vývozu do třetích zemí navíc naráží na jistá omezení. Některé potenciálně největší vývozní trhy pro dusičnan amonný (Čína, USA a Austrálie) jsou pro ruský vývoz nedostupné (viz 85. bod odůvodnění). Případné stanovení nulového cla v USA pro dva ruské výrobce na dobu jednoho roku (viz 86. bod odůvodnění) pravděpodobně nepovede k významnému růstu ruského vývozu do USA, protože domácí ceny plynu v USA klesly a očekává se, že zůstanou na nízké úrovni v důsledku vzrůstající těžby plynu z břidlic i v důsledku stávajících omezení vývozu břidlicového plynu, které udržují ceny plynu na domácím trhu v USA na nízké úrovni (viz také 86. bod odůvodnění). Na čínský trh se dusičnan amonný nadále dovážet nesmí. Předpokládá se, že spotřeba dusičnanu amonného na současných ruských vývozních trzích (hlavně v Latinské Americe a zejména v Brazílii) poroste, avšak současná volná ruská kapacita více než dvojnásobně převyšuje předpokládané zvýšení spotřeby na těchto trzích a není pravděpodobné, že by se této navýšené spotřeby zmocnili (výlučně) ruští výrobci. Četné tradiční ruské vývozní trhy, jako je Egypt, Turecko, Peru a Brazílie, také budují své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv (viz 87. bod odůvodnění).
(155)
Trh Unie je každopádně atraktivnější než Latinská Amerika vzhledem ke své zeměpisné blízkosti a existenci dobře rozvinutých distribučních kanálů. Podstatně nižší náklady za přepravu skutečně zajistí ruským vývozcům vyšší zisk, a ti, budou-li mít možnost volby, dají přednost prodeji do Unie za předpokladu, že úroveň cen v Unii zůstane i nadále vyšší než v třetích zemích.
(156)
Komise stanovila pro období přezkumného šetření cenu, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobuje újmu, tak, že sečetla výrobní náklady (zjištěné na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedené v tabulce 7), prodejní, správní a režijní náklady a cílový zisk.
(157)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku činí prodejní, správní a režijní náklady 5 % až 8 % výrobních nákladů a cílový zisk pro toto odvětví činí 8 %, jak bylo stanoveno v předchozím šetření (24).
(158)
Na základě těchto čísel se cena, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie, pohybovala v průběhu období přezkumného šetření v rozmezí od 257 EUR/t do 264 EUR/t.
(159)
Komise poznamenává, že jeden ze dvou ruských vyvážejících výrobců podléhajících cenovému závazku v průběhu období přezkumného šetření prodával dotčený výrobek za cenu vyšší, než je minimální dovozní cena podle závazku. Naproti tomu druhý vyvážející výrobce, na něhož se závazek vztahoval jen po omezenou dobu během období přezkumného šetření, prodával za cenu nižší, než je minimální dovozní cena. Za těchto okolností není jasné, jak by stanovili své ceny, kdyby závazky a s nimi antidumpingová cla pozbyly platnosti. Rovněž je třeba poznamenat, že množství prodávaná těmito dvěma vyvážejícími výrobci nebyla v období přezkumného šetření významná. Kromě toho je třeba mít na paměti, že jiní ruští výrobci pravděpodobně znovu vstoupí na trh EU, pokud by opatření neexistovala, což zvýší konkurenční tlak na ceny na trhu, včetně tlaku na dva vyvážející výrobce, jejichž závazky platily v období přezkumného šetření.
(160)
Jedním z určujících prvků pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy je to, jaké ceny pravděpodobně stanoví společnosti, na které se nevztahují cenové závazky, pro tento vývoz navíc. Během období přezkumného šetření činily ruské vývozní ceny do třetích zemí v průměru 201 EUR/t neboli o 34 % méně, než je současná průměrná cena, za niž výrobci v Unii prodávají v Unii. Tyto ruské vývozní ceny jsou, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na udržitelné úrovni. Je pravděpodobné, že při absenci antidumpingových opatření vstoupí ruský vývoz od společností, na které se nevztahují cenové závazky, na trh Unie s průměrnou cenou nižší, než jsou dovozní ceny ze třetích zemí, a také nižší než, je dovoz z Ruska podléhající cenovým závazkům, který je v horní části cenové úrovně, jež nezpůsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie. Jinak by nemohli získat další podíl na trhu. Vzhledem k tomu, že jeden z vyvážejících ruských výrobců prodává v současnosti v rámci cenového závazku za cenu, která se nachází v horní hranici cenové úrovně, jež nepůsobí újmu, Komise se na základě informací, které má v současné době k dispozici, domnívá, že je pravděpodobné, že tento dovoz navíc bude realizován za cenu, která působí újmu. Bez ohledu na současnou úroveň zisku výrobního odvětví Unie by takové pravděpodobné ceny ohrozily schopnost výrobního odvětví Unie dosahovat obvyklého zisku, který by mohlo předpokládat při neexistenci dumpingového dovozu.
(161)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že srovnání ruských vývozních cen do třetích zemí s cenami Unie nemá žádný smysl, jelikož srovnávat by se měl prodej na stejné trhy s náležitými úpravami o cla, obchodní úroveň atd.
(162)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise netvrdí, že pokud by opatření pozbyla platnosti, ruský vývoz by byl o 34 % levnější než ceny výrobního odvětví Unie. Komise má za to, že je pravděpodobné, že ceny, s nimiž ruský vývoz vstoupí do Unie při neexistenci opatření, by byly nižší, než kolik činí výrobní náklady Unie s připočtením přiměřeného ziskového rozpětí, a tudíž by působily újmu. Tyto cenové úrovně by pro ruské vývozce byly stále ještě přitažlivější, než je současná úroveň prodejních cen na trzích třetích zemí. Proto je pravděpodobné, že dojde k odklonu od současných obchodních toků.
(163)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že současné výrobní náklady, a tedy současné ceny, které nepůsobí újmu, pravděpodobně v krátké době neklesnou s ohledem na tendenci růstu výrobních nákladů během posuzovaného období (viz tabulka 7). Během šetření skutečně nevyšly najevo žádné signály, že by se tato tendence měla změnit.
(164)
Po poskytnutí informací RFPA zdůraznilo, že den před zveřejněním poskytlo informace o snižování ceny plynu v Unii. RFPA konkrétně upozornilo na údaje z významné publikace na trhu s hnojivy, kde byly zveřejněny centrální ceny EU na nizozemském trhu s plynem „Title Transfer Facility“ (TTF) namísto nereprezentativních cen ve Waidhausu. RFPA rovněž citovalo ceny zemního plynu v USA a zprávu společnosti Yara International za 1. čtvrtletí 2014, kde je uvedeno, že tato společnost zažívá výrazně nižší ceny plynu.
(165)
Komise poznamenává, že v ekonomické studii, kterou předložila některá sdružení zemědělců (viz níže bod 7 o zájmu Unie) je uvedeno, že: „ceny zemního plynu v Unii jsou vyšší než ve většině ostatních regionů a v dohledné budoucnosti se očekává jejich další růst“. Co se týče snížení ceny plynu, které oznámila společnost Yara International, to je zvláštní případ, neboť Yara Group je nadnárodní skupina, která má přístup k několika zdrojům levného plynu mimo Unii. Další výrobci dotčeného výrobku, zejména ti, kteří se nacházejí ve východních regionech Unie, spoléhají na ruský plyn. Proto se Komise nadále domnívá, že neexistuje přesvědčivý důkaz, že se ceny plynu pro výrobce v Unii v blízké budoucnosti významně sníží.
6.3 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(166)
Vzhledem k tomu, že ruský dusičnan amonný by byl vyvážen na trh Unie ve významném objemu a za ceny způsobující újmu výrobcům v Unii, tito by byli nuceni snížit své ceny, aby si udrželi objem prodeje a podíl na trhu. Dusičnan amonný je totiž zboží komoditního typu, u něhož se hospodářská soutěž mezi různými výrobci odehrává především v cenách.
(167)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Pokud se tato omezení nediskriminačním způsobem vztahují jak na vývozce ze třetích zemí, tak na výrobce v Unii, má Komise za to, že toto tvrzení by mělo být zamítnuto.
6.4 Závěry
(168)
S ohledem na výsledky šetření, volnou kapacitu spojenou s mírným růstem spotřeby v Rusku, omezenou schopnost zvýšit vývoz do třetích zemí a přitažlivost trhu Unie, se má za to, že zrušení opatření pravděpodobně povede k obnovení dumpingového dovozu z Ruska.
(169)
Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie je v současné době v situaci, kdy mu není způsobována újma. Neexistují však signály toho, že tento pozitivní stav bude udržitelný, pokud by opatření pozbyla platnosti. Naopak, podle žadatelem předložené analýzy trhu dosáhly nyní tržní ceny dusičnanu amonného svého maxima a vrcholu hospodářského cyklu. Nyní se předpokládá pokles hospodářského cyklu i ceny. Přesněji řečeno, poté, co od roku 2009 každoročně rostly, budou nyní ceny podle všeho klesat. V dohledné budoucnosti proto výrobní odvětví Unie nebude dosahovat takové úrovně cen a zisku, jakých dosahovalo během posuzovaného období. Současně výrobní náklady zůstanou stabilní nebo se budou dále zvyšovat, čímž se ještě více zkrátí ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji a vzhledem ke klesající spotřebě v Unii vyvolá prudký nárůst dovozu ve významných množstvích a za podbízivé ceny silný tlak na snížení prodejních cen výrobního odvětví a způsobí mu ztrátu významného podílu na trhu. To se vší pravděpodobnosti nevyhnutelně způsobí obnovení podstatné újmy.
(170)
Po poskytnutí informací RFPA kritizovalo, že se Komise opírá o analýzu trhu, kterou předložil žadatel, a uvedlo, že očekávaná úroveň cen v letech 2017-2018 se bude podobat cenám v roce 2010, které byly vyšší než ceny v předchozích letech. RFPA rovněž poznamenalo, že v roce 2010 byla průměrná ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk (dosahovala 12,8 %) a že čtvrtletní zpráva za rok 2014 společnosti Yara International zobrazuje slibné vyhlídky.
(171)
Výhledový charakter přezkumu před pozbytím platnosti ztěžuje vyvození přesných závěrů, pokud jde o projekci cen v roce 2017 a v letech následujících. Nezávislá analýza trhu však ukazuje, že cenová úroveň dotčeného výrobku se má v následujících dvou letech podle všeho snižovat. To a očekávané zvýšení výrobních nákladů se vší pravděpodobností sníží v současnosti dosahovaný zisk výrobního odvětví Unie. Tento výhledový závěr platí bez ohledu na skutečnost, že během období přezkumného šetření a posuzovaného období byla ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk ve výši 8 %, jak byl stanoven v předchozím šetření. To, že přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz močoviny z Ruska nezjistil pravděpodobnost obnovení újmy, a proto je zrušil, není v tomto ohledu relevantní, neboť každý případ musí být posuzován podle vlastních charakteristik a specifik. Kromě toho se zpráva společnosti Yara International za první čtvrtletí 2014, která je určená jejím investorům, nezaměřuje konkrétně na dotčený výrobek a neměla by se chápat jako reprezentativní odhad očekávání výrobního odvětví Unie, pokud jde o dotčený výrobek. Toto tvrzení se proto zamítá.
(172)
Zástupci ruských orgánů a RFPA tvrdili, že Komise neposkytla skutečné důkazy, které by potvrzovaly závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by k obnovení dumpingového dovozu dotčeného výrobku, což by vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(173)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise neprokázala příčinnou souvislost mezi zrušením opatření a pravděpodobným obnovením újmy. Naopak, příčinou pravděpodobného obnovení újmy jsou zřejmě vnější prvky uvedené v informačním dokumentu (klesající spotřeba, klesající ceny, zvýšení výrobních nákladů, nízká míra využití kapacity).
(174)
Komise s tímto hodnocením nesouhlasí. Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti, je odůvodněna zejména pravděpodobným obnovením dumpingového vývozu z Ruska ve významných objemech a za ceny, které sice budou nižší než ceny v Unii, ale pro ruské vývozce budou stále ještě rentabilní. Tím, že ve svém celkovém posouzení uvedla některé vnější faktory, Komise pouze pojmenovala další činitele, které mohou mít v příštích letech vliv na trh Unie, a tudíž i na situaci výrobního odvětví Unie, ale neprohlásila tím za neplatný závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dumping působící újmu se pravděpodobně obnoví.
7. ZÁJEM UNIE
(175)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení existujících antidumpingových opatření vůči Rusku bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(176)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(177)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla v platnosti od roku 1995, analýza umožňuje zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany, kterých se zavedená antidumpingová opatření dotýkají.
(178)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
7.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(179)
Stávající opatření přispěla k velkému poklesu dumpingového dovozu z Ruska a pro výrobní odvětví Unie znamenala úlevu. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se nachází ve zdravé hospodářské situaci, o čem svědčí hlavně stálý zisk. Je ovšem nutno podotknout, že někteří výrobci v Unii již vykazují zisky výrazně nižší, než je průměrný zisk výrobního odvětví Unie nebo dokonce nižší, než je cílový zisk 8 %.
(180)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by s největší pravděpodobností čelilo rostoucí nekalé soutěži ze strany ruských výrobců. Zrušení opatření by bezpochyby vedlo k rychlému zhoršení jeho hospodářské situace. Ukončení opatření proto není v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.2 Zájem dovozců
(181)
V předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude pravděpodobně mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. EFIA se přihlásilo jako zúčastněná strana a požadovalo, aby opatření pozbyla platnosti, a to z řady důvodů:
-
opatření jsou v platnosti již téměř 20 let a dosáhla požadovaného účinku ochrany výrobců v Unii,
-
v důsledku rostoucí domácí spotřeby v Rusku neexistuje riziko, že ruské výrobky budou přesměrovány do Unie,
-
je v zájmu uživatelů, aby měli přístup k různým zdrojům dodávek a tedy větší výběr.
(182)
Tato tvrzení je třeba zamítnout. Je pravda, že výrobní odvětví Unie v současné době netrpí jakoukoli podstatnou újmou. Přezkum před pozbytím platnosti má však odpovědět na otázku, co by se v budoucnosti stalo, kdyby opatření pozbyla platnosti. V tomto směru lze současné výsledky výrobního odvětví Unie použít pouze coby přesvědčivé informace naznačující, k čemu by mohlo dojít v budoucnu, do té míry, do jaké tyto informace umožňují posoudit cenovou úroveň, která nepůsobí újmu.
(183)
Dovozci a obchodníci v Unii mají přístup k řadě zdrojů dodávek uvnitř i vně Unie, včetně Ruska. Rusko je jedinou zemí, proti níž byla zavedena opatření.
7.3 Zájem uživatelů
(184)
Přihlásilo se několik sdružení uživatelů. Některá z nich však pouze žádala, aby byla uznána za zúčastněnou stranu a nezaujala žádné zvláštní stanovisko týkající se zájmu Unie. Dvě vnitrostátní sdružení vyjádřila názor, že po tolika letech působení stávajících opatření již není v jejich zájmu je dále zachovávat.
(185)
Uvedla tyto důvody:
-
silný dopad hnojiv na výrobní náklady zemědělců (mezi 7 % až 42 % jejich variabilních nákladů, v závislosti na druhu plodin),
-
možnost nakupovat hnojiva za cenu, která je přibližně o 15 EUR až 20 EUR levnější než cena, kterou si účtují výrobci v Unii,
-
možnost získat přístup k mírně odlišnému výrobku (ruské pelety jsou prý o něco menší než pelety Unie, a tedy vhodné pro použití u některých plodin) a
-
možnost mít přístup k několika dodavatelům, čímž se posiluje hospodářská soutěž, předchází vzniku oligopolů a cenových dohod.
(186)
Tato tvrzení nelze přijmout z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 182. a 183. bodech odůvodnění. Komise si není vědoma nesoutěžního jednání mezi výrobci v Unii, kteří se volně podílejí na hospodářské soutěži na trhu Unie.
(187)
Na dotazník pro uživatele neodpověděl žádný zemědělec. Přesný dopad hnojiv jako celku, a dusičnanu amonného zvláště, na výrobní náklady zemědělců proto nebylo možno ověřit. Údajně vysoce pozitivní dopad nižších cen dusičnanu amonného na výrobní náklady zemědělců tak nelze potvrdit. Na základě informací, které má Komise k dispozici, však dusičnan amonný představuje přibližně pouze 21 % celkové spotřeby Unie všech dusíkatých hnojiv (dusičnan amonný, dusičnan vápenatoamonný, močovina, roztok směsi močoviny a dusičnanu amonného, NPK/NP/NK atd.) (25). Vzhledem k tomu, že existují také jiná hnojiva (s vyšším obsahem draslíku a fosfátu), odhaduje se podíl dusičnanu amonného na všech hnojivech používaných zemědělci v Unii na ještě méně než 21 %. V důsledku toho je důvodné se domnívat, že dopad stávajících platných opatření na zemědělce v Unii je vcelku nevýznamný.
(188)
Kromě toho, i když v krátkodobém horizontu by se mohlo zdát, že přístup k levnějším hnojivům je v zájmu zemědělců, v krátkodobém až střednědobém horizontu existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie s tím nebezpečím, že někteří zranitelnější výrobci v Unii usazení v určitých regionech Unie by byli nuceni ukončit podnikání. V budoucnosti by tak uživatelé a zemědělci měli ještě menší výběr dodavatelů a mohli by se stát závislejšími na ruském vývozu, což by zřejmě vedlo k zvýšení cen.
(189)
Jedno sdružení uživatelů předložilo studii, kterou zpracoval nezávislý ekonomický poradce, podle něhož by ukončení platných opatření mělo za následek pokles cen hnojiv v rámci Unie ku prospěchu uživatelů, omezený nárůst objemu dovozu a mírně negativní dopad na výrobce v Unii, což by ovšem bylo kompenzováno solidním ziskovým rozpětím, z něhož se těší v současné době. Je však třeba uvést, že některé předpoklady, o něž se opírá hodnocení uvedené v této ekonomické studii, neodpovídají závěrům šetření. Šetřením bylo zjištěno, že vývozní ceny dusičnanu amonného z Ruska do třetích zemí jsou nižší než ceny odhadované ve zmíněné ekonomické studii. Podobně se hodnoty zjištěné ruské výrobní kapacity a potenciálu domácí spotřeby liší od hodnot použitých pro simulaci dopadu zrušení opatření. Proto se na hodnocení provedené v rámci studie nelze při formulaci rozhodujících závěrů plně spolehnout.
(190)
Po poskytnutí informací požádalo několik sdružení zemědělců o slyšení před Komisí a předložilo mírně pozměněnou verzi studie uvedené v předchozím bodě odůvodnění se zohledněním údajů, jež Komise poskytla v informačním dokumentu.
(191)
Revidovaná studie zjevně potvrzuje předpoklad Komise, že ruské vývozní ceny by se snížily na úroveň přibližně ruských cen na domácím trhu, tj. 221 EUR za tunu. To přiměje výrobce v Unii snížit ceny, aby nepřišli o svůj podíl na trhu.
(192)
Zástupci zemědělců vysvětlili, v jak obtížné situaci se nacházejí, když soutěží s výrobci zemědělských produktů z třetích zemí, aniž by byli, na rozdíl od výrobců dotčeného výrobku v Unii, chráněni antidumpingovými cly. Očekávají, že pokud by opatření pozbyla platnosti, cena dotčeného výrobku poklesne a negativní důsledky pro výrobce v Unii by byly vyváženy přínosy pro zemědělce, tedy pro tu kategorii uživatelů, které zaměstnává miliony osob v Unii. Zástupci zemědělců také uvedli, že pokud cena dotčeného výrobku poklesne, koupí si spíše dotčený výrobek než jiný levnější, ale více znečišťují životní prostředí, jako je močovina nebo roztoky močoviny a dusičnanu amonného. Znamenalo by to přínos pro životní prostředí. Navrhli, aby, pokud budou opatření zachována, byla jejich platnost pozastavena (podobně jak se stalo v jiném šetření týkajícím se dovozu silikomanganu z Číny, Kazachstánu a Ukrajiny (26)).
(193)
Komise pečlivě zvážila argumenty předložené sdruženími zemědělců. Je nesporné, že zemědělci v Unii mají přístup k dotčenému výrobku, který vyrábějí výrobci v Unii a výrobci z třetích zemích, kromě ruských vyvážejících výrobců. Ale především, jak bylo potvrzeno během slyšení, které se konalo dne 19. června 2014, a v rozporu s předpokladem v ekonomické studii, neexistuje žádná záruka, že případný počáteční potenciální pokles cen dotčeného výrobku (pokud by platná opatření pozbyla platnosti) bude přenesen na konečné uživatele. Velmi často se stává, že zemědělci nakupují dotčený výrobek od distributorů a nezajímají se o jeho původ, pokud splňuje jejich požadavek z hlediska velikosti pelet nebo granulí atd.). Proto, pokud by opatření pozbyla platnosti, je vysoce pravděpodobné, že újma pro výrobce dotčeného výrobku v Unii se bude opakovat, avšak neexistuje žádná záruka, že uživatelé z toho budou mít jakýkoli prospěch.
(194)
Antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku jsou v platnosti již mnoho let bez nepřiměřených nákladů pro zemědělce, které by mohly ohrozit jejich existenci. Při analýze zájmu Unie se posuzuje přiměřenost zachování opatření a zohledňují se různé, někdy i protichůdné zájmy. Zachování opatření je v zájmu výrobců v Unii, protože jejich zrušení by mnoho z nich donutilo k ukončení podnikání. Jelikož Komise nemá důkazy, že v důsledku opatření vzniknou zemědělcům neúměrné náklady, z hlediska přiměřenosti je tedy v zájmu Unie opatření zachovat. V každém případě zemědělci připustili, že by raději dali přednost více zdrojům dodávek a že zánik výrobního odvětví Unie by nebyl v jejich zájmu.
(195)
Nakonec, jak je uvedeno v 193. bodě odůvodnění, nic nenasvědčuje tomu, že by zrušení opatření vedlo k poklesu cen dusičnanu amonného, který by byl přenesen na uživatele, což by vedlo k přechodu na dusičnan amonný z jiných, více znečišťujících hnojiv. Pozitivní účinek na životní prostředí tedy není doložen. Případný pozitivní dopad na životní prostředí by každopádně nebyl tak veliký, že by to bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie na zachování opatření. Co se týče návrhu pozastavit platnost opatření, to není možné, protože právní požadavky zakotvené v čl. 14 odst. 4 základního nařízení nejsou v této věci splněny.
(196)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že zrušení opatření by nebylo v zájmu uživatelů, nebo že přinejmenším dodatečné výhody uživatelů by nepřevážily nad dodatečnými náklady pro výrobní odvětví Unie.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(197)
Vzhledem k 179. až 195. bodům odůvodnění byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(198)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(199)
Po poskytnutí informací jeden ruský výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, požádal Komisi, aby zahájila jednání o závazku, a navrhl minimální cenu a množstevní strop. Základní nařízení však neobsahuje žádný právní základ pro přijetí nabídky závazku v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti, neboť formu opatření nelze měnit. Dotyčný ruský výrobce by mohl požádat o prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud by se domníval, že podmínky pro takový přezkum jsou splněny.
(200)
Po poskytnutí informací požádala Acron Group Komisi, aby řízení ukončila, pokud se jí týče, jelikož Acron je v jiné situaci než ostatní ruští výrobci. V průběhu přezkumu bylo nicméně zjištěno, že Acron se nachází ve stejné situaci jako ostatní ruští výrobci. Kromě toho čl. 11 odst. 2 základního nařízení neposkytuje právní základ pro různý přístup k vyvážejícím výrobcům.
(201)
S ohledem na závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy z toho tedy vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska uložená nařízením (ES) č. 661/2008, ve znění nařízení Rady (ES) č. 989/2009, měla být zachována na období dalších pěti let.
(202)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Konečné antidumpingové clo se ukládá na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházejících z Ruska.
2) Sazba konečného antidumpingového cla je stanovena pevnou částkou pod písmeny a), b) a c):
a)
Pro zboží vyrobené společností Open Joint Stock Company (OJSC) Azot, Novomoskovsk, Rusko, nebo společností Open Joint Stock Company (OJSC) Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Rusko, a prodávané buď přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo prostřednictvím společností Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, nebo prostřednictvím Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral a Chemical Company Eurochem, Moskva, Rusko, nebo Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii (doplňkový kód TARIC A522):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
32,82
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
28,88
b)
Pro zboží vyrobené společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (doplňkový kód TARIC A959):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
U zboží zmíněného v čl. 1 odst. 1, vyrobeného společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, které není uvedeno v tabulce výše, se antidumpingové clo nepoužije.
c)
Pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC A999):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
41,42
3) V případech, kdy dojde k poškození zboží před vstupem do volného oběhu a skutečně uhrazená cena nebo splatná cena je tudíž pro účely stanovení výše cla v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (27) poměrně rozdělena, musí být hodnota antidumpingového cla zmíněná v odstavci 2 snížena o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně uhrazené nebo splatné.
4) Bez ohledu odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz propuštěný do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Dovoz výrobků, pro něž bylo předloženo celní prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu, fakturovaných společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že
-
je vyráběn, dodáván a přímo fakturován uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2) Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 23. září 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 999/2014
z 23. septembra 2014,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2 a 5,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením Rady (ES) č. 2022/95 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Na základe ďalšieho prešetrovania, pri ktorom sa zistilo, že účinok cla sa postupne utlmuje, sa opatrenia zmenili nariadením Rady (ES) č. 663/98 (3). Po prvom preskúmaní pred uplynutím platnosti a prvom predbežnom preskúmaní podľa článkov 11 ods. 2 a 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009 (ďalej len „základného nariadenia“) Rada nariadením č. 658/2002 (4) uložila konečné antidumpingové clo vo výške 47,07 EUR za tonu na dovoz dusičnanu amónneho, ktorý je zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90 s pôvodom v Rusku. Následne sa vykonalo predbežné preskúmanie rozsahu výrobku podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia a nariadením Rady (ES) č. 945/2005 (5) bolo uložené konečné antidumpingové clo v rozsahu od 41,42 EUR za tonu do 47,07 EUR za tonu na dovoz tuhých hnojív s pôvodom v Rusku s obsahom dusičnanu amónneho viac ako 80 % hmotnosti, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20.
(2)
Po druhom preskúmaní pred uplynutím platnosti a druhom predbežnom preskúmaní podľa článkov 11 ods. 2 a 11 ods. 3 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 661/2008 (6) zachovala opatrenia v platnosti. Clo zostalo nezmenené, s výnimkou skupiny podnikov EuroChem (7), pre ktoré sa pevná suma cla pohybovala od 28,88 do 32,82 EUR za tonu.
(3)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) rozhodnutím 2008/577/ES (8) prijala ponuky záväzkov s množstvovým stropom od ruských výrobcov JSC Acron a JSC Dorogobuzh, členov spoločnosti „Acron“ Holding (ďalej spoločne označovaných ako „Acron“), a od skupiny podnikov EuroChem. Komisia rozhodnutím č. 2012/629/EÚ (9) stiahla prijatie záväzku ponúknutého skupinou podnikov EuroChem z dôvodu neuskutočniteľnosti záväzku.
(4)
Všeobecný súd rozsudkom z 10. septembra 2008 (10) na základe výkladu rozsudku z 9. júla 2009 (11) zrušil nariadenie Rady (ES) č. 945/2005, pokiaľ ide o spoločnosť JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (ďalej len „Kirovo“), časť spoločnosti OJSC UCC UralChem (ďalej len „UralChem“). Rada nariadením (ES) č. 989/2009 (12) príslušne zmenila nariadenie č. 661/2008. Antidumpingové clo (47,07 EUR za tonu) preto pre spoločnosť Kirovo platí len na dovoz dusičnanu amónneho, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
1.2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(5)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (13) platných antidumpingových opatrení Komisia dostala žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť o preskúmanie predložilo 28. marca 2013 únijné združenie výrobcov hnojív - Fertilizers Europe (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov z Únie, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby príslušného výrobku v Únii.
(6)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu a opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(7)
Ruské združenie výrobcov hnojív („RFPA“) po zverejnení tvrdilo, že žiadosť o preskúmanie podporuje len určitá časť únijných výrobcov dusičnanu amónneho ako hnojiva (FGAN) a že únijní výrobcovia všetkých stupňov dusičnanu amónneho a iných hnojív s obsahom dusičnanu amónneho predstavujú objem trikrát väčší ako žiadateľ. Toto tvrdenie je však nedôvodné, pretože žiadateľ a podporovatelia žiadosti vyrábajú FGAN, ako aj iné výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto preskúmanie pred uplynutím platnosti. Žiadosť teda podporili nielen výrobcovia FGAN, ale aj výrobcovia iných typov príslušného výrobku, čím sa splnil kvantitatívny prah na začatie preskúmania.
1.3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(8)
Keďže Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy odôvodňujúce začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, oznámila 12. júla 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) (14) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
(9)
Združenie RFPA pred začiatkom prešetrovania predložilo pripomienky týkajúce sa platných opatrení a napadlo ich zákonnosť. Rovnaká strana zároveň tvrdila, že neexistujú dôvody na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti na základe informácií zaslaných Komisii pred začatím konania v súvislosti s pravdepodobnosťou pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy, ak by sa opatrenia prestali uplatňovať.
(10)
Útvary Komisie tejto zainteresovanej strane odpovedali, že názory vyjadrené inými stranami ako žiadatelia podrobne preskúma až po začatí prešetrovania.
(11)
Rovnaká zainteresovaná strana požiadala aj o sprístupnenie žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v znení, v ktorom bola podaná 28. marca 2013, ako sa uvádza v oznámení o začatí konania, ako aj o sprístupnenie upozornenia na nedostatky, ktoré útvary Komisie vystavili žiadateľom k ich žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti, aby mohla lepšie uplatniť svoje práva na obhajobu. Útvary Komisie informovali zainteresovanú stranu, že rozhodnutie o začatí prešetrovania vychádzalo iba z konsolidovanej verzie žiadosti, do ktorej bola začlenená odpoveď na upozornenie na nedostatky. Predchádzajúce verzie a návrhy sú irelevantné. Neumožnenie prístupu k pôvodnému zneniu a listu by preto nepredstavovalo porušenie práv danej strany na obhajobu. Strana požiadala úradníka pre vypočutie z GR pre obchod, aby intervenoval pri tomto údajnom porušení práv na obhajobu. Úradník pre vypočutie potvrdil stanovisko útvarov Komisie zo 4. marca 2014.
(12)
Zainteresovaná strana požiadala o sprístupnenie žiadostí o preskúmanie pred uplynutím platnosti týkajúcich sa aj ďalších dvoch odlišných konaní. Strana tvrdila, že tieto žiadosti boli zamietnuté ako neopodstatnené a prístup k týmto dokumentom by jej umožnil porovnať okolnosti týchto dvoch prípadov vzhľadom na prebiehajúce preskúmanie a pochopiť, ako Komisia v jednotlivých prípadoch analyzuje dostatočnosť žiadostí, a tak primerane uplatniť svoje práva na obhajobu. Útvary Komisie poskytli strane všetky vysvetlenia a úradník pre vypočutie 4. marca 2014 potvrdil stanovisko útvarov Komisie.
1.4. Prešetrovanie
1.4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(13)
Prešetrovanie pokračovania a opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2012 do 30. júna 2013 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do 30. júna 2013 (ďalej len „posudzované obdobie“).
(14)
Združenie RFPA po zverejnení tvrdilo, že v porovnaní s predchádzajúcim preskúmaním pred uplynutím platnosti, ktoré vyústilo do nariadenia č. 661/2008, došlo k neopodstatnenej zmene metodiky, keďže posudzované obdobie v uvedenom preskúmaní bolo dlhšie.
(15)
Komisia sa domnieva, že okolnosti, na ktoré poukazuje združenie RFPA, nemožno pokladať za zmenu metodiky na účely článku 11 ods. 9 základného nariadenia. V každom prípade treba uviesť nasledujúce skutočnosti. Praxou Komisie je, že posudzované obdobie sa zvyčajne vzťahuje na ORP a tri predchádzajúce kalendárne roky, pokiaľ sa samotné ORP nevzťahuje na značnú časť predchádzajúceho kalendárneho roku. Vtedy možno výnimočne zohľadniť obdobie štyroch kalendárnych rokov. Táto situácia nastala aj pri predchádzajúcom preskúmaní pred uplynutím platnosti. Tvrdenie sa preto zamieta.
1.4.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(16)
V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa obrátili na Komisiu s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho výslovne informovala žiadateľov, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov a orgány v Rusku (ďalej len „príslušná krajina“), známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť.
(17)
Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou alebo úradníkom pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva pre obchod.
1.4.3. Výber vzorky
(18)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.
a) Výber vzorky výrobcov z Únie
(19)
Komisia v oznámení o začatí konania oznámila, že vybrala predbežnú vzorku výrobcov z Únie. Vzorku vybrala na základe objemu výroby v Únii a objemu predaja podobného výrobku na trhu Únie počas ORP. Túto vzorku tvorili štyria výrobcovia z Únie so sídlom vo Francúzsku, v Litve, Poľsku a Spojenom kráľovstve (15), čo predstavuje približne 42 % výroby Únie a 41 % predaja v Únii. Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby sa vyjadrili k provizórnej vzorke.
(20)
Zainteresovaná strana tvrdila, že provizórne vybraná vzorka výrobcov z Únie by mala zahŕňať iba výrobcov dusičnanu amónneho, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90, ako bolo pôvodne stanovené v nariadení (ES) č. 2022/95, a nie aj výrobcov tuhých hnojív s obsahom dusičnanu amónneho vyšším ako 80 % hmotnosti, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, ako je ustanovené v nariadení (ES) č. 945/2005.
(21)
Tento nárok bol podložený rozsudkom Súdu prvého stupňa vo veci T-348/05, uvedeným v odôvodnení (4), ktorým bolo zrušené nariadenie (ES) č. 945/2005, rozširujúce rozsah výrobku v porovnaní s pôvodným prešetrovaním.
(22)
Toto tvrdenie je neopodstatnené. Predmetným rozsudkom sa zrušilo nariadenie (ES) č. 945/2005 len v rozsahu, v akom sa týkalo jedného ruského vyvážajúceho výrobcu. Platné vymedzenie výrobku pre všetkých ostatných ruských výrobcov zostáva také, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 945/2005. V každom prípade všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vyrábajú dusičnan amónny v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Tuhé hnojivá uvedené pod inými číselnými znakmi KN vyrába výrobné odvetvie Únie a tieto hnojivá sú jednoducho výsledkom dodatočných chemických činností alebo miešania, pri ktorých vznikajú zložené hnojivá, označované aj ako „stabilizované hnojivá“ alebo „zmesi“, pod podmienkami, že obsah dusíka je vyšší ako 28 % hmotnosti alebo obsah dusičnanu amónneho je vyšší ako 80 % hmotnosti.
(23)
Vzorka je teda reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.
b) Výber vzorky dovozcov
(24)
S cieľom rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, vybrať vzorku, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(25)
Formulár na výber vzorky nevyplnili žiadni neprepojení dovozcovia, výber vzorky preto nebol potrebný.
c) Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Rusku
(26)
S cieľom rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, vybrať vzorku, Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Rusku, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala stálu misiu Ruska pri Únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.
(27)
Požadované informácie poskytlo a so zaradením do vzorky súhlasilo osem vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny. Počas ORP sa dovoz do Únie uskutočňoval prevažne v rámci záväzkov, ktoré boli schválené. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch vyvážajúcich výrobcov, ktorých by bolo možné primerane prešetriť v rámci dostupného časového horizontu. Títo výrobcovia mali najväčší objem celkového vývozného predaja. Patrili medzi nich aj dve spoločnosti, ktoré počas ORP uskutočňovali vývozný predaj do Únie v rámci záväzku. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa o výbere vzorky konzultovalo so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi príslušnej krajiny. Neboli vznesené žiadne pripomienky. Komisia sa preto rozhodla zachovať navrhovanú vzorku a všetky zainteresované strany boli o konečnej vybranej vzorke informované zodpovedajúcim spôsobom.
(28)
Komisia do vzorky vybrala tieto štyri spoločnosti:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (ďalej len „SBU Azot“).
(29)
Na základe vyplnených formulárov na výber vzorky táto vzorka predstavovala 88 % celkového vývozného predaja z Ruska z hľadiska objemu (do Únie a tretích krajín) počas ORP.
1.4.4. Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy
(30)
Komisia zaslala dotazníky všetkým ruským vyvážajúcim výrobcom, ktorí o ne požiadali, ako aj výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, združeniam používateľov a obchodným združeniam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania.
(31)
Vyplnené dotazníky doručili štyria ruskí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Jedno obchodné združenie zastupujúce používateľov, konkrétne Národná únia poľnohospodárov Anglicka a Walesu (NFU), vyplnilo dotazník čiastočne.
(32)
Pokiaľ ide o ruských vyvážajúcich výrobcov, úplne vyplnený dotazník zaslala len spoločnosť Acron. Ostatné tri spoločnosti zaradené do vzorky - EuroChem, UralChem a SBU Azot - poskytli len čiastočné odpovede, v ktorých uviedli údaje o kapacite, súhrnnom predaji na úrovni cien zo závodu a určité informácie o svojich výrobných nákladoch. Tieto čiastočné odpovede neumožnili Komisii riadne overiť ich údaje o predaji ani ich výrobné náklady.
(33)
Komisia informovala troch príslušných vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky o svojom úmysle uplatniť článok 18 základného nariadenia v súvislosti s neposkytnutými informáciami, na čo títo výrobcovia využili svoje právo byť vypočutí úradníkom pre vypočutie. V osobitných zverejneniach pre každého z troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky navyše Komisia uviedla, ktoré údaje poskytnuté jednotlivými spoločnosťami použila vo svojej analýze a ktoré údaje považovala za neúplné, a preto použila „dostupné skutočnosti“ podľa článku 18 ods. 1 základného nariadenia. Komisia použila najmä súhrnné údaje o predaji na úrovni cien zo závodu a nie podrobné údaje na základe zoznamov s jednotlivými obchodnými prípadmi.
(34)
Okrem toho združenie zastupujúce dovozcov - Európske združenie pre dovoz hnojív (ďalej len „EFIA“) - v mene svojich členov požiadalo, aby bolo uznané za zainteresovanú stranu, a predložilo písomné pripomienky. Traja jednotliví dovozcovia uviedli, že úplne ukončili celý dovoz hnojív s pôvodom v Rusku.
(35)
Písomné podania prišli aj od niekoľkých združení používateľov, predovšetkým od Výboru profesionálnych poľnohospodárskych organizácií v EÚ (COPA)/Všeobecnej konfederácie poľnohospodárskych družstiev v EÚ (Cogeca), NFU a od francúzskych združení AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) a AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy podľa článku 16 základného nariadenia sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia z Únie
-
AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Poľsko,
-
Grow How UK limited, Ince, Spojené kráľovstvo,
-
YARA France S.A., Francúzsko.
Vyvážajúci výrobcovia v Rusku
-
JSC Acron, JSC Dorogobuzh, prepojený obchodník ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot a OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot a Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC „Azot“ a LLC „Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant“ (SBU Azot).
Prepojený dovozca
-
Agronova Europe AG, Švajčiarsko (prepojená s Acron).
1.5. Zverejnenie
(37)
Komisia dňa 13. júna 2014 oznámila všetkým zainteresovaným stranám základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých plánovala navrhnúť zachovanie platných antidumpingových opatrení a vyzvala všetky zainteresované strany, aby sa vyjadrili. Pripomienky zainteresovaných strán Komisia zvážila a v prípade vhodnosti zohľadnila.
(38)
Združenie RFPA po zverejnení zopakovalo, že pri preskúmaní by došlo k viacerým údajným procesným nezrovnalostiam, a vzalo na vedomie odmietnutie Komisie poskytnúť prístup k pôvodnej verzii žiadosti, ktorú žiadateľ podal 28. marca 2013, ako aj údajné oneskorené poskytnutie prístupu k spisu, ktorý nie je dôverný.
(39)
Pokiaľ ide o žiadosť o prístup k pôvodnej žiadosti o preskúmanie, útvary Komisie niekoľkokrát písomne a ústne, a to aj prostredníctvom stretnutí, ktorým predsedal úradník pre vypočutie, objasnili dôvody, prečo žiadosť nebolo možné uznať podľa platného právneho rámca.
(40)
Pokiaľ ide o údajné neskoré poskytnutie prístupu k spisu, ktorý nie je dôverný, Komisia sa domnieva, že aj keby tento nárok bol oprávnený, nemalo by to vplyv na práva združenia RFPA na obhajobu. Po prvé, Komisia združeniu RFPA včas poskytla základné skutočnosti, na základe ktorých plánuje zachovať opatrenia a poskytla mu dostatočný čas na zaujatie stanoviska. Po druhé, združeniu RFPA bol pred týmto zverejnením poskytnutý prístup k celému spisu, ktorý nie je dôverný.
(41)
Združenie RFPA takisto tvrdilo, že „na rozdiel od bežnej praxe“ sa stretnutia medzi útvarmi Komisie a žiadateľom z mája a apríla 2014 nezaznamenali do spisu, ktorý nie je dôverný, a obmedzené údaje, ktoré predložil žiadateľ v máji 2014, nesprevádzalo primerané zhrnutie nedôverného charakteru.
(42)
Bežnou praxou je, že zainteresované strany, ktoré žiadajú o vypočutie, predkladajú svoje stanoviská ústne a priložia k nim písomné podania. Verzie týchto podaní, ktoré nie sú dôverné, sa zaradia do spisu prístupného na nahliadnutie a sprístupnia sa akejkoľvek inej zainteresovanej strane. V týchto dokumentoch sú zaznamenané stretnutia a vypočutia útvarmi Komisie. Toto tvrdenie sa preto zamieta ako vecne nesprávne.
(43)
Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, verziu obmedzených údajov predložených v máji 2014, ktorá nie je dôverná, nebolo možné predložiť inak, bez zverejnenia obchodných tajomstiev výrobcov z Únie. Ani toto tvrdenie teda nie je možné akceptovať.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(44)
Príslušný výrobok, ktorého sa toto prešetrovanie týka, je ten istý výrobok, ktorý sa vymedzil v nariadení (ES) č. 661/2008, t. j. tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho vyšším ako 80 % hmotnosti, v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, s pôvodom v Rusku (ďalej ako „DA“ alebo „príslušný výrobok“). Pokiaľ však ide o DA vyrábaný spoločnosťou JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), príslušný výrobok podľa nariadenia (ES) č. 989/2009 je len DA v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(45)
Hlavnou surovinou používanou na výrobu DA je plyn, ktorý predstavuje 70 % až 80 % celkových výrobných nákladov. Cieľom rozšírenia rozsahu výrobkov v roku 2005 bolo zahrnúť aj dusičnan amónny doplnený o fosfor a/alebo draslík, keďže sa zistilo, že tieto zmesi majú v zásade rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké agronomické vlastnosti.
(46)
Je potrebné poznamenať, že číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90 (čiže „dusičnan amónny iný než vo vodných roztokoch“ a „zmesi dusičnanu amónneho s uhličitanom vápenatým alebo s inými anorganickými nehnojivovými látkami s obsahom dusíka presahujúcim 28 % hmotnosti“) môžu obsahovať DA používaný na priemyselné účely (napríklad na výrobu výbušnín), ako aj DA používaný na poľnohospodárske účely. Obidva druhy majú rovnaké technické a chemické vlastnosti, môžu byť ľahko zameniteľné a považujú sa za príslušný výrobok.
(47)
Zástupcovia ruských orgánov po zverejnení tvrdili, že rozšírenie rozsahu výrobkov z roku 2005 je v rozpore s antidumpingovou dohodou WTO, pretože v súvislosti s doplnkovými výrobkami zahrnutými do rozšírenia z roku 2005 sa nevykoná žiadne stanovenie dumpingu, ujmy a príčinnej súvislosti.
(48)
Toto tvrdenie je neopodstatnené, a to z dôvodov, ktoré už boli uvedené v odôvodnení 22, a preto sa zamieta.
2.2. Podobný výrobok
(49)
Podobne ako v predchádzajúcich prešetrovaniach sa zistilo, že DA vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Rusku a DA vyvážaný do Únie z Ruska má rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a spôsoby použitia. Ide teda o podobné výrobky na účely tohto prešetrovania v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
(50)
Vzhľadom na fyzikálne a technické vlastnosti je DA, ktorý vyrába výrobné odvetvie Únie, výrobok podobný dusičnanu amónnemu, ktorý sa vyváža z Ruska do Únie.
3. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
3.1. Úvodné poznámky
(51)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia preskúmala, či by uplynutie platnosti existujúcich opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.
3.2. Dumping pri dovoze počas ORP
(52)
Ako je uvedené v odôvodnení 32, pri prešetrovaní plne spolupracoval len jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky (Acron). Ako sa však uvádza v odôvodnení 3, v roku 2008 Komisia prijala cenový záväzok od spoločnosti Acron, ktorý bol počas ORP stále v platnosti. Vzhľadom na existenciu cenového záväzku boli vývozné ceny spoločnosti Acron počas ORP určené daným cenovým záväzkom, v ktorom bola stanovená minimálna dovozná cena. Tieto vývozné ceny sa preto nepovažovali za spoľahlivý prvok pri posudzovaní pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu, ak by sa platnosť antidumpingových opatrení nechala uplynúť.
(53)
Združenie RFPA po zverejnení argumentovalo, že to znamená, že Komisia nezistila žiadny skutočný prebiehajúci dumping. To nie je presné. Vzhľadom na to, že ruskí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky - s výnimkou spoločnosti Acron - plne nespolupracovali, Komisia nemala k dispozícii dostatočné údaje na vykonanie výpočtov dumpingu na základe vlastných údajov týchto spoločností. Výpočet dumpingu mohla vykonať za spoločnosť Acron, ale ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 52, Komisia považovala jej údaje za nespoľahlivé na účely tohto preskúmania pred uplynutím platnosti.
(54)
Argument Komisie, že skutočné ceny pre EÚ sú nespoľahlivé z dôvodu existencie cenového záväzku, a preto sa nemôžu použiť na stanovenie vývoznej ceny, je podľa spoločnosti Acron protiprávny. Komisia však argumentovala niečím iným. Komisia netvrdila, že nie je možné použiť vývozné ceny ako také z dôvodu cenového záväzku, ale dospela k záveru, že tieto vývozné ceny považuje za nespoľahlivý prvok v analýze pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu v rámci osobitných okolností tohto prešetrovania. Vývozné ceny na základe cenového záväzku nie sú podľa Komisie zmysluplným ukazovateľom v analýze budúceho správania sa vyvážajúcich výrobcov v prípade neexistujúcich opatrení a akýchkoľvek cenových záväzkov.
(55)
Na rozdiel od toho, čo tvrdila spoločnosť Acron, jej vývozné ceny pre EÚ nemožno považovať za ceny vyplývajúce jedine z bežných trhových podmienok. Počas trvania celého ORP bola spoločnosť Acron jediným ruským vyvážajúcim výrobcom, ktorý využíval cenový záväzok, všetci ostatní ruskí vyvážajúci výrobcovia podliehali colnej povinnosti. Tieto prvky mali určite vplyv na konkurenčné postavenie spoločnosti Acron ako jediného ruského dodávateľa na trhu EÚ.
3.3. Pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu
(56)
Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 52 až 55 Komisia analyzovala, či existujú dôkazy o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu v prípade uplynutia platnosti opatrení. Analyzovala nasledujúce faktory: vývozná cena z Ruska do iných destinácií, výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku ako takom, ako aj atraktívnosť trhu Únie a trhov iných tretích krajín.
3.3.1. Vývozy z Ruska do iných destinácií
(57)
Komisia zistila, že vážený priemer vývoznej ceny zo závodu na trhy tretích krajín, ako je napríklad Brazília, Kolumbia a Peru, bol pre spoločnosť Acron počas trvania ORP nižší, ako skutočná priemerná cena zo závodu na domácom trhu zaplatená alebo splatná počas ORP. Spoločnosť Acron teda predávala na trhy tretích krajín za dumpingové ceny, a to najmä do Brazílie, ktorá je nepochybne najväčším trhom pre vývoz do tretích krajín.
(58)
V prípade ďalších troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky Komisia takisto konštatovala, že ich vážené priemerné predajné ceny zo závodu pre tretie krajiny, ako je napríklad Brazília, Peru, Kolumbia, Ukrajina a Kazachstan, boli u každého z týchto troch výrobcov nižšie ako ich priemerné ceny zo závodu na domácom trhu zaplatené alebo splatné počas ORP, a preto tiež predávali za dumpingové ceny. Toto zistenie bolo založené na overených údajoch, ktoré poskytli ruskí vyvážajúci výrobcovia, ktorí predstavovali približne 80 % vývozu do tretích krajín. Z tohto dôvodu nie je potrebné, aby sa Komisia spoliehala na ruské vývozné štatistiky, ako navrhlo združenie RFPA. Vývozné predaje všetkých štyroch výrobcov zaradených do vzorky, ktorí vyvážajú do tretích krajín, sa počas ORP uskutočňovali za udržateľné ceny.
(59)
Združenie RFPA tvrdilo, že z údajov sprístupnených v informačnom dokumente vyplýva, že v prípade spoločnosti EuroChem nejde o dumping, respektíve prinajlepšom ide o dumping de minimis. Tento argument je nesprávny. Účelom tejto analýzy nie je vypočítať presné dumpingové rozpätie spoločnosti EuroChem, ale určiť, či existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu z Ruska, ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení. V uvedenej súvislosti sa pri prešetrovaní zistilo, že aj spoločnosť EuroChem mala priemerné ceny zo závodu pre tretie krajiny nižšie ako svoje priemerné ceny zo závodu na domácom trhu, čiže predávala za dumpingové ceny. Cenová politika spoločnosti EuroChem pri predaji do tretích krajín (predaj na vývoz za ceny nižšie sú ceny pre domáci trh) je jeden relevantný faktor, podľa ktorého sa celkovo určilo, že ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, dumping pre EÚ by sa pravdepodobne zopakoval.
(60)
Združenie RFPA argumentovalo, že vo výpočtoch dumpingu sa nepoužili primerané metodiky. Ako už bolo vysvetlené, Komisia nepočítala dumpingové rozpätia, ale jednoducho porovnala priemerné ceny zo závodu pre domáci trh s vývoznými cenami zo závodu na základe údajov, ktoré nahlásili spoločnosti zaradené do vzorky. V analýze pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu nie je potrebné vypočítať presné dumpingové rozpätia, a teda nebol dôvod použiť hodnoty CIF, ako navrhovalo združenie RFPA.
(61)
To tvrdilo, že Komisia neporovnala ceny pre každý typ výrobku a neuskutočnila úpravu podľa úrovne obchodovania. Komisia toto tvrdenie analyzovala a zistila podobný cenový rozdiel aj v prípade, keby sa porovnanie vykonalo na úrovni jednotlivých výrobkov. Úprava podľa úrovne obchodu sa v žiadnom prípade nedala uskutočniť, keďže spoločnosti zaradené do vzorky - s výnimkou spoločnosti Acron - spolupracovali iba čiastočne a neposkytli dostatočne podrobné údaje, najmä podrobné zoznamy jednotlivých transakcií. Tento argument sa preto zamieta.
(62)
Vývozný predaj do Únie počas ORP sa nemohol použiť na určenie budúceho správania ostatných troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky z týchto dôvodov. Podobne ako spoločnosť Acron, aj spoločnosť EuroChem počas trvania ORP vyvážala len v rámci cenového záväzku. Spoločnosť EuroChem uskutočňovala predaj do Únie len počas platnosti záväzku. Keď Komisia prostredníctvom rozhodnutia 2012/629/EÚ tento záväzok dňa 11. októbra 2012 stiahla, spoločnosť predaj neuskutočňovala. Pokiaľ ide spoločnosť SBU Azot a UralChem, svoj príslušný výrobok počas trvania ORP do Únie nepredávali.
(63)
Komisia nepovažovala za potrebné určiť, či sa domáci predaj uskutočňuje pri bežnom obchode. Zo skutočných cien pre domáci trh už totiž vyplýva, že vývozný predaj na trhy tretích krajín je dumpingový. Preskúmanie ziskovosti domáceho predaja, z ktorého by mohol vyplynúť možný dôsledok potreby vytvorenia normálnej hodnoty (na základe nákladov a primeraného zisku), ak by sa zistila stratovosť takéhoto predaja, by viedlo iba k zvýšeniu normálnej hodnoty, a teda aj dumpingového rozpätia zisteného pri vývoznom predaji na trhy tretích krajín.
(64)
V rámci preskúmania pred uplynutím platnosti a analýzy pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu stačí preukázať pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, ak by uplynula platnosť opatrení. Komisia preto nevidela potrebu analyzovať ziskovosť domáceho predaja, a teda nehodnotila spoľahlivosť výrobných nákladov v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia.
(65)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že ruskí vyvážajúci výrobcovia v súčasnosti predávajú príslušný výrobok do tretích krajín Latinskej Ameriky, východnej Európy, Afriky a Ázie za dumpingové ceny. Priemerná vývozná cena zo závodu štyroch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky bola počas ORP na úrovni 201 EUR/t pre tretie krajiny, kým priemerná cena zo závodu pre domáci trh bola na úrovni 221 EUR/t. Komisia sa preto domnieva, že je pravdepodobné, že ak by sa súčasné opatrenia zrušili, ruskí vyvážajúci výrobcovia by svoje výrobky predávali na dumpingových úrovniach aj do Únie.
(66)
Združenie RFPA tvrdilo, že porovnanie ruských cien pre domáci trh s ruskými vývoznými cenami do tretích krajín nemá význam. Komisia však v tejto súvislosti zastáva názor, že tieto ceny sú významným ukazovateľom pri posúdení, ako by sa pravdepodobne vyvíjal budúci vývoz do Únie v prípade uplynutia platnosti opatrení, pretože ruský vývoz do väčšiny tretích krajín nepodlieha antidumpingovým clám. Vývozné ceny do tretích krajín sú významným prvkom pri tomto celkovom hodnotení najmä vzhľadom na neexistenciu spoľahlivých údajov o ruskom vývoze do Únie počas trvania ORP, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 52.
(67)
Ruská vláda a spoločnosť Acron v tejto súvislosti argumentovali, že pokračovanie opatrení je protizákonné už na základe skutočnosti, že tieto opatrenia boli uložené nariadením (ES) č. 661/2008 v prvom rade na základe údajne nezákonnej metodiky úpravy plynu pri stanovení normálnej hodnoty.
(68)
Ako sa uvádza v odôvodnení 63, Komisia v tomto prešetrovaní nepovažovala za potrebné určiť, či sa domáci predaj uskutočnil pri bežnom obchode s možným dôsledkom, že sa bude musieť zostaviť normálna hodnota. Ako spoločnosť Acron správne poznamenala vo svojom podaní po zverejnení, v prípade potreby sa tým v žiadnom budúcom prešetrovaní nevylučuje zostavenie normálnej hodnoty vrátane potrebných úprav.
3.3.2. Nevyužité kapacity
(69)
Komisia stanovila nevyužitú kapacitu známych ruských výrobcov nasledujúcim spôsobom. Údaje o nevyužitej kapacite štyroch spoločností zaradených do vzorky vychádzali z vyplnených dotazníkov, ktoré boli v prípade potreby opravené na základe overovacích návštev. V prípade závodov, v ktorých sa dusičnan amónny vyrába ako hnojivo aj ako dusičnan amónny na priemyselné účely (napr. vo výrobe výbušnín), tzv. „dusičnan amónny s nízkou hustotou“, ktorý je tiež príslušným výrobkom, ako sa uvádza v odôvodnení 46, sa do úvahy brala celková nevyužitá kapacita týchto závodov. V rovnakom duchu sa zohľadnila aj nevyužitá kapacita závodov, ktoré vyrábajú dusičnan amónny používaný len na priemyselné účely. Do výpočtu nevyužitej kapacity bola okrem toho zahrnutá aj celková nevyužitá kapacita závodu Kirovo, keďže nevyužitá kapacita iných typov dusičnanu amónneho, ktoré sú v súčasnosti vylúčené z uplatňovania antidumpingových opatrení (16), sa môže veľmi ľahko použiť na výrobu dusičnanu amónneho, v súčasnosti zaradeného pod číselné znaky KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(70)
Z ostatných piatich ruských výrobcov poskytla Komisii individuálnu odpoveď o svojej nevyužitej kapacite len jedna spoločnosť. Za ostatné poskytlo údaje združenie RFPA.
(71)
Ak údaje o skutočnej výrobe, ktoré poskytli ruskí výrobcovia nezaradení do vzorky, boli vyššie ako oznámená kapacita, na určenie skutočnej kapacity sa použila skutočná výroba. V týchto prípadoch sa oznámená kapacita týkala menovitej kapacity (čiže naprojektovanej kapacity závodov), ktorá nebola korigovaná po modernizácii závodov vedúcej k zvýšeniu ich kapacity.
(72)
Na základe toho Komisia zistila, že počas ORP mali ruskí vyvážajúci výrobcovia kapacitu celkovo 9 592 000 ton, kým skutočná výroba (vrátane dusičnanu amónneho používaného na priemyselné účely a iných druhov dusičnanu amónneho, ktoré sú v súčasnosti vylúčené z uplatňovania antidumpingových opatrení (17)) bola 8 519 105 ton.
(73)
Vyvážajúci výrobcovia mali teda počas ORP nevyužitú kapacitu 1,07 milióna tony na rozdiel od tvrdení združenia RFPA, že inštalovaná kapacita je plne využitá. Táto nevyužitá kapacita predstavuje 16,9 % spotreby Únie (na základe stanovenej spotreby 6,35 milióna tony počas ORP, pozri nasledujúci oddiel 5.1).
(74)
Komisia však v rámci svojej výhľadovej analýzy stanovila aj to, že po uplynutí ORP by sa táto kapacita ďalej zvýšila o približne 472 000 ton z dôvodu inštalácie nových kapacít u niektorých vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Celková nevyužitá kapacita tak predstavuje 24,3 % spotreby Únie.
(75)
Združenie RFPA po zverejnení trvalo na tom, že nevyužité kapacity neexistujú alebo že Komisia má prinajmenšom zanalyzovať skutočnosť, že neexistujú žiadne nevyužité menovité kapacity. Združenie RFPA nesúhlasilo ani s tým, že po uplynutí ORP boli vybudované nové kapacity.
(76)
Združenie RFPA a ruskí vyvážajúci výrobcovia oznámili svoju inštalovanú kapacitu na základe teoretickej menovitej kapacity, pri ktorej sa v niektorých prípadoch nezohľadnili nedávne modernizácie. Po overovacích návštevách bola Komisii táto skutočnosť jasná a zohľadnila ju. Ako združenie RFPA správne uviedlo vo svojom podaní po zverejnení, v prípade ruských výrobcov nezaradených do vzorky sa pri ruských výrobcoch nezaradených do vzorky, ktorí vyrábajú menej, než je oznámená kapacita, prijala oznámená menovitá kapacita. Ak údaje o skutočnej výrobe boli vyššie než oznámená kapacita, v prípade ostatných výrobcov nezaradených do vzorky sa skutočná výroba počítala ako základ na určenie skutočnej kapacity. V prípade troch výrobcov nezaradených do vzorky, ktorí nepredložili žiadne údaje o kapacite a výrobe, sa použili údaje poskytnuté združením RFPA.
(77)
Komisia sa domnieva, že ide o jasný a koherentný prístup pri stanovení celkovej výrobnej kapacity ruských výrobcov príslušného výrobku. V rozpore s vyjadrenými tvrdeniami sa na všetkých výrobcov uplatnila rovnaká metodika. Ak skutočná výroba bola vyššia ako oznámená menovitá kapacita, napríklad v dôsledku modernizácie výrobných zariadení, Komisia nevidí žiadny dôvod, prečo by sa takáto dodatočná kapacita nemohla vecne zohľadniť, pokiaľ je zrejmé, že menovitá kapacita nie je presná. Vznesený argument, že táto metodika nie je na trhu bežná, nie je dôvodom nezohľadniť údaje o skutočnej výrobe. Pri určení celkovej výrobnej kapacity ruských výrobcov je irelevantný aj spôsob výpočtu kapacity výrobného odvetvia Únie, ako to uvádza združenie RFPA.
(78)
V rozpore s tým, čo tvrdí združenie RFPA, nepoužitie oznámenej menovitej kapacity v niektorých prípadoch a jej nahradenie skutočnými, zväčša overenými údajmi o skutočnej výrobe neznamená, že Komisia použila koncepciu najlepších dostupných údajov v zmysle článku 18 základného nariadenia. Pokiaľ ide o kapacitu, Komisia v plnej miere využila údaje, ktoré poskytli ruskí výrobcovia, ale uplatnila metodiku na výpočet celkovej výrobnej kapacity, pri ktorej zohľadnila nielen menovitú kapacitu, ale aj skutočnú výrobu a kapacitu. Táto metodika bola stanovená vo všeobecnom informačnom dokumente a príslušné spoločnosti boli informované o výsledku použitia tejto metodiky pre jednotlivé spoločnosti a jednotlivé závody. Pri stanovení celkovej výrobnej kapacity preto Komisia využila len údaje, ktoré predložili ruskí výrobcovia a združenie RFPA. V tejto súvislosti boli poskytnuté všetky relevantné údaje a nebolo potrebné využiť iné zdroje údajov.
(79)
Pokiaľ ide o výrobcov, ktorí neboli prešetrení, vo všeobecnosti sa použili údaje o kapacite a výrobe, ktoré títo výrobcovia oznámili vo svojich odpovediach. Združenie RFPA predložilo pripomienky k výpočtu kapacity určitých spoločností a podnikov. Tvrdilo, že v prípade výrobcu Uralchem Kirovo sa v informačnom dokumente uvádza nesprávny objem výroby počas ORP. Komisia tento bod akceptovala a namiesto toho použila objem výroby, ako sa uvádza v podaní po zverejnení. Združenie RFPA správne pripomenulo technickú správu o kapacite poskytnutú počas návštevy v závode, ktorá sa týkala maximálnej dosiahnutej výroby DA v danom závode, a Komisia prihliadla aj na túto správu. Pokiaľ ide o výrobcu Uralchem Berezniki, pri výpočte kapacity sa použil údaj desiatich dní na údržbu, ako táto spoločnosť uviedla počas overovacej návštevy. Pripomienky o ďalších odstávkach predložené po zverejnení neboli podložené a zdalo sa, že sa zakladajú na údajoch o inej spoločnosti. Tieto pripomienky sa preto zamietli.
(80)
Podložené neboli ani pripomienky týkajúce sa určitých kritických miest výrobného procesu v iných závodoch, nebolo možné ich overiť, a preto neboli zohľadnené. Pokiaľ ide o tento konkrétny závod, kritické miesto sa podľa všetkého týkalo výroby kyseliny dusičnej. Aj po zohľadnení údajnej maximálnej výroby kyseliny dusičnej by však stále bolo možné dosiahnuť kapacitu stanovenú Komisiou, pričom sa berie do úvahy skutočnosť, že na výrobu jednej tony DA treba menej ako jednu tonu kyseliny dusičnej.
(81)
Pokiaľ ide o zvýšenie kapacity po ORP, združenie RFPA tvrdilo, že zvýšenie kapacity u jedného výrobcu, ktorý investoval do novej výrobnej linky, bolo nadhodnotené. Komisia však pri určení predpokladanej kapacity vychádzala z anglického prekladu technickej správy k tejto novej výrobnej linke, ktorý poskytla spoločnosť počas overovacej návštevy v priestoroch spoločnosti, a preto ho považovala za spoľahlivý.
(82)
Spoločnosť Acron tvrdila, že nemá významné nevyužité kapacity, a to najmä vzhľadom na ťažkosti súvisiace s prístupom k surovinám. Prešetrovaním sa však zistilo, že suroviny sa používajú nielen na výrobu príslušného výrobku, ale aj mnohých ďalších výrobkov. Vzhľadom na toto široké využitie, a teda na možnosť ľahko meniť využitie surovín na výrobu príslušného výrobku, sa tieto údajné ťažkosti nepovažovali za prvok, ktorý by obmedzoval celkovú výrobnú kapacitu príslušného výrobku.
(83)
Použitie metodiky opísanej v predchádzajúcich odôvodneniach viedlo Komisiu k záveru, že existuje značná nadmerná kapacita. Tvrdenia združenia RFPA a spoločnosti Acron sa nepodarilo odôvodniť a musia sa zamietnuť.
(84)
Komisia sa domnieva, že keby sa odstránili súčasné opatrenia, prinajmenšom časť tejto nevyužitej kapacity by sa pravdepodobne využila a nasmerovala na trhy Únie, a to z nasledujúcich dôvodov.
(85)
Po prvé, niektoré z potenciálne najväčších vývozných trhov pre DA vo svete (napríklad Spojené štáty americké a Austrália) ostávajú chránené pred ruským vývozom antidumpingovými opatreniami. Aj čínsky trh je naďalej uzavretý pre dovoz DA. Nie je teda pravdepodobné alebo je nemožné, aby ruskí výrobcovia vyvážali na tieto trhy.
(86)
Dňa 22. mája 2014 ministerstvo obchodu USA zverejnilo predbežné výsledky administratívneho preskúmania antidumpingového cla (18), v ktorom spoločnostiam Acron a EuroChem navrhuje nulové clo na vývoz DA do USA. Na ostatných vyvážajúcich výrobcov z Ruska sa však budú naďalej uplatňovať v súčasnosti platné clá, aj keby sa tento návrh potvrdil. Okrem toho podľa článku 751 písm. a) bod 2 colného sadzobníka USA z roku 1930 v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) sa odstránenie ciel pre spoločnosti Acron a EuroChem bude uplatňovať len po obdobie jedného roka a potom bude predmetom ďalšieho ročného administratívneho preskúmania, ktoré môže v závislosti od výsledkov tohto preskúmania viesť k opätovnému zavedeniu antidumpingových ciel. Trh USA pre DA ako hnojivo navyše v poslednom desaťročí klesá vzhľadom na stupňujúce sa bezpečnostné požiadavky a neochotu predajcov manipulovať s DA (19). Okrem toho v dôsledku ťažby bridlicového plynu, ktorá sa začala v minulých rokoch, majú výrobcovia DA z USA prístup k lacnejšiemu plynu. Je teda pravdepodobné, že spoločnosti Acron a EuroChem by museli čeliť silnej hospodárskej súťaži a nepodarilo by sa im získať si podstatný podiel na trhu v USA.
(87)
Združenie RFPA argumentovalo, že hlavné vývozné destinácie pre ruský DA, ako napríklad Latinská Amerika (najmä Brazília), Egypt a Turecko, prejdú do roku 2017 významným nárastom v porovnaní s rokom 2012. Citovalo správu, v ktorej sa predpokladá celkové zvýšenie dopytu po DA o 15 % spoločne pre Brazíliu, Egypt, Peru, Turecko, Ekvádor a Kolumbiu. Toto zvýšenie predstavuje 749 000 ton (t. j. zo 4,851 milióna tony v roku 2012 na 5,6 milióna tony v roku 2017), čiže priemerné zvýšenie o 149 800 ton za rok. To je však len 9,7 % odhadovanej ročnej nevyužitej kapacity ruských výrobcov. Žiadateľ tvrdí, že zvýšenie spotreby v týchto krajinách sa čiastočne vykompenzuje budúcou domácou výrobou, pretože tieto krajiny údajne majú viacero projektov na vybudovanie vlastných kapacít v oblasti výroby DA alebo iných dusíkatých hnojív. Bez ohľadu na to, či by tieto projekty boli naozaj zrealizované a aspoň čiastočne by prevzali nárast spotreby, Komisia sa domnieva, že predpokladaná spotreba v predmetných krajinách je na takej úrovni, ktorá by umožnila iba čiastočné absorbovanie nevyužitej kapacity ruských výrobcov.
(88)
Združenie RFPA po zverejnení tvrdilo, že Komisia nebrala do úvahy nárast spotreby ruského DA na trhoch iných tretích krajín, a to konkrétne v regióne bývalého Sovietskeho zväzu (bývalého ZSSR). Na jednom z hlavných trhov v tomto regióne - na Ukrajine - sú však tiež zavedené antidumpingové clá na dovoz z Ruska. V júli 2014 boli tieto clá predĺžené na obdobie piatich rokov a výška cla sa výrazne zvýšila. Tento trh sa však čoraz viac uzatvára pre dovoz ruského DA.
(89)
Okrem toho cenová úroveň na iných trhoch, napríklad v Kazachstane, je taká, že pre ruských vyvážajúcich výrobcov by bolo zaujímavejšie nasmerovať svoj vývoz do Únie. Tieto trhy sú takisto oveľa menšie ako trh Únie. Spotreba v Kazachstane predstavuje napríklad menej ako 4 % spotreby v Únii.
(90)
Ďalším tvrdením bolo, že predpokladaný rast ostatných hlavných vývozných destinácií nebol vypočítaný správne. Použité údaje však boli založené na nezávislej správe citovanej v odôvodnení 87. Aj keď by tieto údaje boli podhodnotené, ako sa tvrdí, predpokladaný nárast dopytu možno stále ľahko splniť len s použitím časti nevyužitej kapacity ruských výrobcov.
(91)
Po druhé, domáci trh pravdepodobne neabsorbuje nevyužitú kapacitu. Združenie RFPA tvrdilo, že podľa tej istej správy zostáva spotreba v Rusku naďalej výrazná, v budúcnosti bude podľa predpokladov rásť a ruskí výrobcovia sa v prvom rade budú snažiť uspokojiť domáci trh. Tento argument združenie RFPA opakovalo aj po zverejnení. Počas ORP však predaj na domácom trhu predstavoval 53 % celkového predaja ruských výrobcov a plánované zvýšenie o 3 % ročne počas nasledujúcich 5 rokov (v priemere približne 120 000 ton ročne) by sa bez problémov mohlo vykryť nevyužitou kapacitou, ktorou ruskí výrobcovia už disponujú. Predpokladaný ročný nárast predstavuje menej než 7,8 % odhadovanej ročnej nevyužitej kapacity ruských výrobcov po uplynutí ORP. Budúce zvýšenie spotreby je navyše len prognózované a nemusí k nemu dôjsť, prípadne bude prebiehať pomalšie, pretože podľa tej istej správy sa domáca spotreba v porovnaní so spotrebou Únie alebo tretích krajín vyznačuje značnými výkyvmi, ku ktorým došlo za posledných päť rokov (20).
(92)
Po tretie, Únia je naďalej najvýznamnejší svetový trh pre DA, keďže predstavuje približne 18 % celosvetovej spotreby. Jej zemepisná blízkosť k Rusku, ako aj skutočnosť, že niektorí ruskí vývozcovia majú v Únii dobre zavedené distribučné kanály, logisticky uľahčuje vývoz.
(93)
Združenie RFPA po zverejnení tvrdilo, že je potrebné zohľadniť údajné technické obchodné prekážky pre vstup ruského DA do Únie, a to konkrétne zákaz predaja (v Nemecku) alebo prísnu reguláciu skladovania DA v určitých iných členských štátoch. Na rozdiel od tvrdení združenia RFPA dané obmedzenia platia nediskriminačne pre vývozcov z tretích krajín, a aj výrobcov z Únie a nemajú neprimeraný vplyv na dovoz. Dané obmedzenia navyše nemajú žiadny vplyv na celkovú atraktívnosť trhu Únie, keďže z hľadiska spotreby naďalej patrí medzi najväčšie trhy na svete. Z tohto dôvodu Komisia toto tvrdenie zamieta.
(94)
Komisia preto dospela k záveru, že ruskí výrobcovia disponujú značnou nevyužitou kapacitou, ktorá by sa v prípade uplynutia platnosti opatrení veľmi pravdepodobne využila na značný dodatočný vývoz do Únie.
3.3.3. Stimuly na presmerovanie objemov predaja do Únie
(95)
Cenová úroveň v Únii je v súčasnosti omnoho vyššia ako v hlavných tretích krajinách, ktoré Rusko v súčasnosti zásobuje, a ako na ruskom domácom trhu. U štyroch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky bola počas ORP priemerná cena zo závodu pre vývoz (201 EUR/t) do tretích krajín o 34 % nižšia a priemerná cena zo závodu pre domáci trh (221 EUR/t) bola o 27 % nižšia ako priemerná cena zo závodu u výrobcov z Únie zaradených do vzorky (303 EUR/t) (tabuľka 7) a tiež nižšia ako priemerná cena zo závodu pre dovoz z Ruska do Únie (tabuľka 2) a z tretích krajín do Únie (tabuľka 3).
(96)
Ak by sa opatrenia zrušili, je pravdepodobné, že ceny v Únii by klesli v dôsledku zvyšujúcej sa ponuky lacnejšieho výrobku z dovozu. Vzhľadom na veľký rozdiel medzi vývoznými cenami ruských vyvážajúcich výrobcov do tretích krajín a cenami, ktoré ruskí vyvážajúci výrobcovia, vyvážajúci výrobcovia a výrobcovia z Únie účtovali počas ORP na trhu Únie, sa zdá nepravdepodobné, že ceny účtované na trhu Únie klesnú na úroveň, ktorú možno v súčasnosti vidieť na trhoch tretích krajín, na ktoré vyvážajú ruskí výrobcovia. Vyvážajúci výrobcovia sa preto pri predaji do Únie pravdepodobne budú snažiť dosiahnuť vyššie ziskové rozpätie. Vyvážajúci výrobcovia teda pravdepodobne budú mať motiváciu presmerovať do Únie časť ich súčasného objemu vývozu do tretích krajín (ktorý počas ORP predstavoval približne 3,4 milióna tony, čo zodpovedá viac ako 50 % spotreby Únie) (21).
3.4. Záver
(97)
Vzhľadom na skutočnosti uvedené v časti 3.3 Komisia dospela k záveru, že keby uplynula platnosť platných antidumpingových opatrení, je pravdepodobné, že dumping sa bude opakovať a množstvá vyvážané do Únie sa podstatne zvýšia.
4. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(98)
Výrobné odvetvie Únie bolo vymedzené podľa známych výrobcov DA v Únii počas posudzovaného obdobia.
(99)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 19, vybrala sa vzorka, ktorú tvoria štyri spoločnosti. Všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky spolupracovali, zaslali vyplnené dotazníky v stanovených lehotách a boli navštívení v priebehu prešetrovania. Združenie Fertilisers Europe navyše poskytlo dodatočné údaje týkajúce sa kapacity, výroby a predaja spolupracujúcich výrobcov nezahrnutých do vzorky a odhady pre ostatných výrobcov. Komisia podľa možností uskutočnila krížovú kontrolu týchto údajov s údajmi poskytnutými ďalšími zainteresovanými stranami a/alebo verejne dostupnými údajmi.
(100)
Združenie RFPA po zverejnení informácií tvrdilo, že vzorka zvolená Komisiou nebola reprezentatívna, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie je založené na tom, že rovnaké ekonomické ukazovatele (najmä ziskovosť) medzi spoločnosťami zaradenými do vzorky a celkovo vo výrobnom odvetví Únie sa líšia.
(101)
Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Štyri spoločnosti zaradené do vzorky boli vybrané objektívne na základe objemu ich výroby a predaja príslušného výrobku do Únie, ako sa stanovuje v článku 17 ods. 1 základného nariadenia. Cieľom výberu vzorky je umožniť útvarom Komisie v dostupnom čase vykonať dôkladné preskúmanie niektorých faktorov ujmy pre reprezentatívnu časť výrobného odvetvia Únie. Skutočnosť, že niektoré ukazovatele ujmy sa v jednotlivých spoločnostiach zaradených do vzorky a celkovým výrobným odvetvím Únie môžu líšiť, neznamená, že vzorka nie je reprezentatívna. Keďže údaje výrobcov zaradených do vzorky sa overili na mieste v priestoroch príslušných spoločností, považujú sa za spoľahlivé údaje. Ako sa uvádza ďalej v odôvodnení 145, v každom prípade sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie nebolo počas ORP v stave ujmy.
(102)
Združenie RFPA ďalej tvrdilo, že niektoré spoločnosti zaradené do vzorky nespolupracovali s Komisiou, keďže neposkytli niektoré údaje alebo poskytli iba čiastočné a nesprávne údaje. Združenie preto žiadalo, aby sa tieto údaje nepoužili na vyvodenie záverov o stave výrobného odvetvia Únie a aby sa z nedostatočnej spolupráce výrobného odvetvia Únie vyvodili nepriaznivé závery, respektíve aby sa namiesto týchto údajov použili ukazovatele pre celé výrobné odvetvie Únie.
(103)
Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Komisia je spokojná s údajmi, ktoré poskytli spoločnosti zaradené do vzorky, ktoré boli overené na mieste v priestoroch príslušných spoločností a predstavujú dôveryhodnú časť posúdenia situácie výrobného odvetvia Únie.
5. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
5.1. Spotreba v Únii
(104)
Komisia určila zjavnú spotrebu Únie na základe i) objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov, ktoré poskytol žiadateľ, a ii) dovozu z tretích krajín na základe údajov čerpaných z databázy podľa článku 14 ods. 6 (22).
(105)
Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Spotreba v Únii (v metrických tonách)
2010
2011
2012
ORP
Celková spotreba v Únii
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Index (2010 = 100)
100
93
93
89
Zdroj: Údaje, ktoré poskytol žiadateľ, overené údaje a údaje z databázy podľa článku 14 ods. 6
(106)
Medzi rokom 2010 a ORP klesla spotreba DA v Únii o 11 % bez ohľadu na fakt, že výroba poľnohospodárskych produktov sa zodpovedajúco neznížila. Existujú tri hlavné dôvody pre takýto pokles. Po prvé, zlepšilo sa rozšírenie zariadení a techník a v dôsledku toho je potrebné menšie množstvo hnojív na štvorcový meter pôdy. Po druhé, pokles spotreby DA je vyvážený používaním iných hnojív, napríklad dusičnanu vápenato-amónneho alebo kombinovaných hnojív. Po tretie, bezpečnostné otázky a prísne pravidlá, ktorými sa upravuje výroba a skladovanie dusičnanu amónneho, odrádzajú od používania tohto výrobku.
(107)
Po zverejnení združenie RFPA požiadalo o ďalšie informácie o zdrojoch údajov o spotrebe uverejnených Komisiou. Vypočutie pod vedením úradníka pre vypočutie sa konalo 26. júna 2014. Združenie RFPA následne tvrdilo, že údaje poskytnuté žiadateľom boli predložené v príliš neskorej fáze konania, boli neoverené a nejednotné s údajmi, ktoré žiadateľ poskytol predtým. Združenie RFPA ďalej tvrdilo, že tieto údaje s najvyššou pravdepodobnosťou nezahŕňali údaje o technickom dusičnane amónnom ani o zmesiach dusičnanu amónneho s inými látkami na hnojenie alebo s látkami na iné použitie, pretože sa odlišovali od podobných údajov, ktoré mal žiadateľ k dispozícii a poskytol ich svojim členom. Nemali by sa preto brať do úvahy a namiesto nich by sa mali použiť najlepšie dostupné fakty.
(108)
Toto tvrdenie sa zamieta. Komisia využila údaje o predaji v EÚ, ktoré poskytol žiadateľ, a krížovou kontrolou ich porovnala s overenými údajmi výrobcov zaradených do vzorky. K týmto údajom pridala údaje o dovoze, čím sa stanovila spotreba v Únii. Tieto údaje sa preto považujú za spoľahlivé.
(109)
Združenie RFPA takisto tvrdilo, že celková výroba v Únii je na základe výpočtu Komisie podhodnotená a že podľa správy, ktorú uverejnil nezávislý analytik trhu, sa spotreba skôr zvyšuje ako znižuje. Presnejšie povedané, údaje prevzaté z tejto správy týkajúcej sa dopytu po FGAN a EGAN (dusičnanu amónneho ako výbušniny) v Únii v roku 2010 zodpovedali údaju Komisie pre región (7,1 milióna tony), ale údaje z minulosti sa počas nasledujúcich rokov skôr zvyšovali a nie znižovali.
(110)
Toto tvrdenie je neopodstatnené, keďže Komisia použila skutočné údaje poskytnuté žiadateľom, ktoré boli čiastočne overené, ako aj dostupné štatistické údaje a tieto údaje považuje za spoľahlivé.
5.2. Objem, ceny a podiel na trhu dovozov z Ruska
(111)
Vývoj objemu, podielov na trhu a priemerných cien dovozu príslušného výrobku z Ruska je uvedený v tabuľke:
Tabuľka 2
Objem dovozu (v metrických tonách), podiel na trhu a ceny
2010
2011
2012
ORP
Objem dovozu (v tonách)
164 658
134 060
200 542
199 604
Index
100
81
122
121
Podiel na trhu
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Index
100
88
130
137
Priemerná cena CIF (v EUR/t)
201
258
262
264
Index
100
128
130
131
Zdroj: Databáza podľa článku 14 ods. 6
(112)
Objem dovozu z Ruska sa v posudzovanom období zvýšil o viac ako 20 %. O viac ako 30 % sa zvýšil aj podiel na trhu, z 2,3 % v roku 2010 na 3,1 % v ORP. Ceny CIF sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali z úrovne 201 EUR/t na úroveň 264 EUR/t. Porovnaním priemerných ruských vývozných cien CIF pre Úniu s priemernými cenami zo závodu u výrobcov z Únie počas ORP sa zdá, že ruské ceny podhodnocujú ceny Únie. Priemerná predajná cena zo závodu u výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtovaná neprepojeným zákazníkom v Únii bola počas ORP na úrovni 303 EUR za tonu. Ako sa však uvádza v oddiele 3, takmer všetci vyvážajúci výrobcovia, ktorí predávali príslušný výrobok počas ORP, mali cenové záväzky a ich vývozné ceny pre EÚ boli stanovené podľa týchto cenových záväzkov, v ktorých boli stanovené minimálne dovozné ceny. Tieto vývozné ceny preto nemožno považovať za spoľahlivý ukazovateľ s cieľom vykonať dôveryhodný a spoľahlivý výpočet podhodnotenia.
(113)
Združenie RFPA sa po zverejnení vyjadrilo, že výpočty Komisie týkajúce sa cenového podhodnotenia a predaja pod cenu sú nesprávne, pretože si vyžadujú viaceré úpravy (pre bežné clá, náklady po dovoze, rozdiely vo výrobku, balení a úrovni obchodu). Združenie RFPA takisto uviedlo, že v porovnaní s predchádzajúcim preskúmaním pred uplynutím platnosti v roku 2002 došlo k zmene metodiky v súvislosti s používaním úprav. Združenie RFPA ďalej navrhlo, aby sa na výpočet podhodnotenia použili ceny vývozného predaja do Únie od ruského výrobcu, ktorý nevyužíva záväzok, ako aj vývozné ceny ruského výrobcu oslobodeného od antidumpingových ciel.
(114)
V tejto súvislosti stačí pripomenúť, že Komisia z dôvodov uvedených v odôvodnení 112 nevykonala žiadne výpočty podhodnotenia a predaja pod cenu. Tieto tvrdenia sú teda nedôvodné.
5.3. Objem, ceny a trhový podiel dovozu z iných tretích krajín
(115)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú objemy dovozu z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia. Nasledujúce trendy, pokiaľ ide o množstvo a ceny, takisto vychádzajú z údajov Eurostatu.
Tabuľka 3
Objem dovozu (v metrických tonách), podiel na trhu a ceny
2010
2011
2012
ORP
Ostatné tretie krajiny
Objem v tonách
348 100
312 043
295 139
285 962
Index
100
90
85
82
Podiel na trhu
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Index
100
96
91
93
Priemerná cena (CIF)
201
270
279
275
Index
100
134
139
137
Zdroj: Eurostat
(116)
DA sa dováža najmä z Ukrajiny, Gruzínska a Srbska. Platnosť antidumpingových opatrení proti dovozu DA z Ukrajiny uplynula v roku 2012. Celkový objem dovozu s pôvodom v tretích krajinách iných ako Rusko sa znížil. Trhový podiel týchto krajín zostal počas posudzovaného obdobia celkovo stabilný a vyšší ako trhový podiel ruského dovozu. To možno vysvetliť znížením spotreby počas daného obdobia. Celková priemerná cena dovozu z iných krajín sa zvýšila v súlade s rovnakým trendom pri ruských cenách a cenách v Únii.
5.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(117)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(118)
Na účely analýzy ujmy sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe makroekonomických ukazovateľov (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem výroby, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita a zotavenie sa z dumpingu v minulosti) a mikroekonomických ukazovateľov (priemer cien na jednotku, priemer nákladov na jednotku, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť navýšenia kapitálu). Makroekonomické ukazovatele sú založené na údajoch, ktoré poskytol žiadateľ v pôvodnej žiadosti o preskúmanie a v následných podaniach, a na štatistikách a týkajú sa všetkých známych výrobcov v Únii. Mikroekonomické údaje sú založené na údajoch z vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky a v priebehu prešetrovania boli overené.
5.4.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(119)
V tomto preskúmaní pred uplynutím platnosti sa potvrdili zistenia z predchádzajúcich prešetrovaní, že zhromažďovanie presných a spoľahlivých údajov o kapacite a výrobe príslušného výrobku je zložitá úloha. Tuhé hnojivo je obsiahnuté v peletovacom závode (prilovacej veži) po výrobe taveniny/kvapalného dusičnanu amónneho prostredníctvom chemickej syntézy. Tavenina/kvapalina sa môže použiť na výrobu tuhého výrobku, ale aj iných nadväzujúcich výrobkov, napríklad dusičnanu amónno-vápenatého. Tuhý výrobok sa navyše môže použiť ako hnojivo, ale aj na priemyselné účely. Existencia týchto viacúčelových závodov, ktoré dokážu rýchlo zmeniť výrobu na iné hnojivá, môže spôsobovať štatistické skreslenia. Nízka miera využívania kapacity príslušného výrobku je preto menej významný ukazovateľ celkovej hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.
(120)
Vzhľadom na tieto upozornenia sa celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 4
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2010
2011
2012
ORP
Objem výroby (v tonách)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Index
100
99
103
99
Výrobná kapacita (v tonách)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Index
100
101
102
102
Využitie kapacity
46 %
45 %
46 %
45 %
Index
100
98
100
98
Zdroj: Informácie od žiadateľa, vyplnené dotazníky na výber vzorky a overené vyplnené dotazníky.
(121)
Výroba príslušného výrobku vo výrobnom odvetví Únie bola v období od roka 2010 do ORP relatívne stabilná a predstavovala približne 7 miliónov ton.
(122)
Aj výrobná kapacita zostala počas daného obdobia celkovo stabilná. Vo výrobnej kapacite výrobného odvetvia Únie sa zohľadňuje celková kapacita výroby DA, a to nielen príslušného výrobku, ale aj iných výrobkov. Skutočné využitie výrobnej kapacity DA je značne vyššie, ak sa zohľadnia aj tieto ďalšie výrobky. Napríklad podľa overených údajov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky bolo využitie kapacity počas posudzovaného obdobia približne o 20 percentuálnych bodov vyššia (zo 72 % v roku 2010 na 68 % počas ORP).
5.4.2. Objem predaja, podiel na trhu a rast
(123)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom a podiel na trhu sa vyvíjali počas posudzovaného obdobia takto:
Tabuľka 5
Objem predaja a podiel na trhu
2010
2011
2012
ORP
Objem predaja na trhu Únie (v tonách)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Index
100
93
93
88
Podiel na trhu
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Index
100
100
100
99
Zdroj: Informácie od žiadateľa, vyplnené dotazníky na výber vzorky a overené vyplnené dotazníky.
(124)
Objem predaja neprepojeným zákazníkom na trhu Únie sa počas ORP znížil o 12 % v porovnaní s objemom predaným v roku 2010. Tento vývoj je v súlade so všeobecným trendom klesajúcej spotreby na trhu Únie, a to z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 106.
(125)
Keďže predaj a spotreba počas posudzovaného obdobia klesli, trhový podiel výrobného odvetvia Únie zostal vo všeobecnosti stabilný, výrobné odvetvie Únie preto nezaznamenalo žiadny rast.
5.4.3. Zamestnanosť a produktivita
(126)
Podľa overených údajov od štyroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zamestnanosť a produktivita v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 6
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
ORP
Počet zamestnancov
1 253
1 110
1 128
1 105
Index
100
89
90
88
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
2 390
2 616
2 648
2 579
Index
100
109
110
107
Zdroj: Overené vyplnené dotazníky.
(127)
Počas posudzovaného obdobia sa počet zamestnancov v štyroch spoločnostiach zaradených do vzorky znížil (o 12 % v porovnaní s rokom 2010 a ORP). Keďže toto zníženie bolo vyššie ako pokles výroby, produktivita pracovnej sily výrobcov z Únie zaradených do vzorky, meraná ako výkon (v tonách) na zamestnanú osobu za rok, stúpla medzi rokom 2010 a ORP o 7 %.
5.4.4. Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie po dumpingu v minulosti
(128)
Ako sa uvádza v odôvodnení 52, Komisia nestanovila súčasný rozsah dumpingových rozpätí, pretože ruské dovozné ceny boli založené na záväzkoch s minimálnymi cenami, a teda nespoľahlivé na vykonávanie zmysluplného hodnotenia, či by dumping pokračoval alebo sa zopakoval, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti antidumpingových opatrení.
(129)
Ako vidieť zo súčasných ziskových rozpätí (tabuľka 10) a vysokého podielu na trhu (tabuľka 5), výrobné odvetvie Únie sa zotavilo z dumpingových praktík z minulosti.
5.4.5. Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce domáce ceny
(130)
Priemerné vážené jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 7
Predajné ceny v Únii
2010
2011
2012
ORP
Priemerná jednotková predajná cena zo závodu v Únii (v EUR/t)
204
291
305
303
Index
100
143
149
149
Jednotkové výrobné náklady (v EUR/t)
180-195 (23)
200
216
225
Index
100
108
113
Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.
(131)
Priemerná čistá predajná cena výrobcov Únie zaradených do vzorky sa v rokoch 2010 až 2012 výrazne zvýšila, ale v priebehu ORP mierne klesla.
(132)
Zvýšili sa aj priemerné výrobné náklady, najmä v dôsledku zvýšenia nákladov na plyn, ktorý je hlavným vstupom.
5.4.6. Náklady práce
(133)
Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Priemerné náklady práce na zamestnanca
2010
2011
2012
ORP
Priemerná mzda na zamestnanca (v EUR)
31 909
37 764
40 938
41 736
Index
100
118
128
131
Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.
(134)
Priemerné náklady práce na zamestnanca mali v posudzovanom období stúpajúci trend. Najväčší nárast nastal medzi rokmi 2010 a 2011, kým medzi rokom 2012 a ORP predstavoval 3 percentuálne body.
5.4.7. Zásoby
(135)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:
Tabuľka 9
Zásoby
2010
2011
2012
ORP
Konečné zásoby (v tonách)
108 300
151 562
195 351
97 092
Index
100
140
180
90
Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Index
100
142
176
90
Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.
(136)
Konečné zásoby sa v rokoch 2011 a 2012 najprv výrazne zvýšili v porovnaní s rokom 2010 a potom v ORP klesli o 10 % v porovnaní s rokom 2010. V porovnaní s úrovňou výroby sa pri konečných zásobách v období od roka 2010 do ORP prejavili rovnaké trendy.
5.4.8. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(137)
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 10
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
2010
2011
2012
ORP
Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Index
100
178
150
123
Peňažný tok (v EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Index
100
195
191
182
Investície (v EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Index
100
88
78
96
Návratnosť investícií
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Index
100
217
190
159
Zdroj: Overené údaje spoločností zaradených do vzorky.
(138)
Komisia určila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja.
(139)
Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyvíjala z úrovní 11,7 % v roku 2010 na 14,4 % v ORP. V tejto súvislosti žiadateľ tvrdil, že v cieľovom zisku pre potreby analýzy by sa v takomto kapitálovo vysokonáročnom odvetví mala zohľadniť potreba dosiahnuť uspokojivú návratnosť vloženého kapitálu (ROCE) podľa očakávaní investorov. Toto tvrdenie nebolo možné akceptovať, pretože cieľový zisk na účely analýzy sa musí obmedziť na zisk, ktorý by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať za bežných podmienok hospodárskej súťaže, keby dumpingový dovoz neexistoval.
(140)
Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Peňažný tok sa medzi rokom 2010 a ORP zvýšil o 82 %, hoci v ORP bol mierne nižší ako v rokoch 2011 a 2012 (nižší o 13 percentuálnych bodov v roku 2011 a o 5 percentuálnych bodov v roku 2012).
(141)
Investície mali klesajúci trend. Tento pokles bol výraznejší v roku 2011 a 2012, ale počas ORP predstavoval len mínus 4 % v porovnaní s rokom 2010. Investície sa zameriavali najmä na zabezpečenie súladu s čoraz prísnejšími environmentálnymi požiadavkami.
(142)
Návratnosť investícií je zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií. Počas celého posudzovaného obdobia sa celkovo vyvíjala v súlade s trendom ziskovosti.
(143)
Prešetrovaním sa nezistilo, že by výrobcovia z Únie zaradení do vzorky narazili na nejaké problémy pri zvyšovaní kapitálu.
5.5. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie
(144)
V nariadení (ES) č. 661/2008 sa došlo k záveru, že hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie je bez ujmy a že hlavným dôvodom tohto pozitívneho stavu je existencia antidumpingových opatrení na dovoz príslušného výrobku z Ruska.
(145)
Zistenia súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti potvrdzujú závery, ku ktorým sa dospelo v predchádzajúcom prešetrovaní. Medzi rokom 2010 a ORP boli hospodárske ukazovatele rovnako pozitívne. Spotreba v Únii sa znížila a dovoz z Ruska sa zvýšil, ale výrobné odvetvie Únie si dokázalo udržať významný podiel na trhu a ďalej zvyšoval svoju ziskovosť, hoci zisky v roku 2012 a v ORP boli nižšie ako v roku 2011, čo naznačuje klesajúci trend. Výrobné náklady vzrástli, najmä v dôsledku rastu cien plynu (hlavnej suroviny na výrobu príslušného výrobku), ale zvýšili sa aj predajné ceny, čo výrobnému odvetviu Únie umožnilo dosiahnuť zdravú úroveň ziskovosti.
(146)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 119 a nasledujúcich, údaje o využití kapacít nemožno dôveryhodne použiť na vyvodenie konečných záverov o stave výrobného odvetvia Únie, a celkovo možno dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie je v dobrom stave a vzhľadom na existenciu antidumpingových opatrení netrpí ujmou z ruského vývozu DA.
(147)
Združenie RFPA a zástupcovia ruských orgánov po zverejnení informácií tvrdili, že pozitívny stav výrobného odvetvia Únie vrátane jeho vývozu do tretích krajín podporuje zistenie o neexistencii opakovaného výskytu značnej ujmy. Komisia sa však domnieva, že súčasná pozitívna hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie, vrátane objemu vývozného predaja do tretích krajín, automaticky nevylučuje, že situácia sa môže v budúcnosti zmeniť, ak sa nechala uplynúť platnosť opatrení.
6. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY
(148)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa analyzoval potenciálny vplyv ruského dovozu na trh Únie a na výrobné odvetvie Únie s cieľom posúdiť pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť súčasných opatrení.
(149)
Analýza sa zamerala na trendy spotreby na trhu Únie, nevyužitú kapacitu, obchodné toky, atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie ruských výrobcov.
6.1. Spotreba v Únii
(150)
Spotreba príslušného výrobku sa v Únii znížila o 11 % v ORP v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Toto zníženie spotreby príslušného výrobku je dané používaním iných hnojív, efektívnejším využívaním DA zo strany poľnohospodárov a otázkami týkajúcimi sa bezpečnosti a zabezpečenia. Výrobné odvetvie Únie teda súťaží s ruskými výrobkami na čoraz menšom trhu. Na druhej strane to pravdepodobne bude vyvíjať tlak na znižovanie cien.
(151)
Po zverejnení informácií, a ako sa uvádza v odôvodnení 109, združenie RFPA nesúhlasilo so zistením, že spotreba príslušného výrobku v EÚ sa bude v budúcnosti znižovať. V správe, ktorú uvádza RFPA, sa uvádza okrajové obnovenie dopytu po dusíkatých hnojivách, a nie nevyhnutne nárast spotreby príslušného výrobku. Z čoraz prísnejších environmentálnych a bezpečnostných požiadaviek, ktoré sa týkajú skladovania a používania dusičnanu amónneho, ako aj z úrovne zrelosti niektorých trhov a čoraz účinnejších techník nanášania vyplýva, že aj v prípade zvýšenia spotreby hnojív a najmä dusíkatých hnojív, sa spotreba príslušného výrobku v dohľadnej budúcnosti nezvýši. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
6.2. Nevyužitá kapacita, obchodné toky, atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie
(152)
Komisia stanovila nevyužitú ruskú kapacitu počas ORP na viac ako 16,9 % celkovej spotreby v Únii (odôvodnenia 73 až 74) Táto kapacita sa po ORP ešte viac zvýšila a v súčasnosti sa odhaduje na približne 24,3 % spotreby v Únii.
(153)
Ak by sa neuplatňovali opatrenia, táto nevyužitá kapacita by sa s najvyššou pravdepodobnosťou využila na výrobu značných dodatočných množstiev DA určených na vývoz do Únie. Ruskí výrobcovia už polovicu svojej výroby vyvážajú do tretích krajín. Predpokladá sa, že domáca spotreba v Rusku sa v budúcnosti bude zvyšovať o 3 % ročne. Ruské vývozné ceny do tretích krajín sú podstatne nižšie ako súčasné ceny pre Úniu. Ak by po uplynutí platnosti opatrení zostali ceny na trhu Únie podstatne vyššie ako ceny na trhoch týchto tretích krajín, ruskí výrobcovia by mali silnú motiváciu nielen pre využitie svojej nevyužitej kapacity na trhu Únie, ale aj na presmerovanie určitého objemu svojho súčasného vývozu do tretích krajín na trh Únie.
(154)
Okrem toho existujú obmedzenia dodatočného ruského vývozu do tretích krajín. Niektoré z potenciálne najväčších vývozných trhov pre DA (Čína, USA a Austrália) sú pre ruský vývoz nedostupné (pozri odôvodnenie 85). Možné stanovenie nulového cla pre dvoch ruských výrobcov v USA na obdobie jedného roka (pozri odôvodnenie 86) pravdepodobne nepovedie k významnému nárastu ruského vývozu do USA, pretože domáce ceny plynu v USA klesli a očakáva sa, že zostanú na nízkej úrovni z dôvodu narastajúceho prieskumu bridlicového plynu a existujúcich vývozných obmedzení týkajúcich sa bridlicového plynu, ktoré udržia ceny plynu pre domáci trh USA na nízkej úrovni (pozri odôvodnenie 86). Čínsky trh je takisto naďalej uzavretý pre dovoz DA. Spotreba DA na súčasných ruských vývozných trhoch (najmä v Latinskej Amerike a predovšetkým v Brazílii) bude podľa očakávaní rásť, ale súčasná nevyužitá ruská kapacita je viac než dvojnásobná než predpokladaný nárast spotreby na týchto trhoch a je nepravdepodobné, že túto očakávanú dodatočnú spotrebu prevezmú (výlučne) ruskí výrobcovia. Niekoľko tradičných ruských vývozných trhov, ako napríklad Egypt, Turecko, Peru a Brazília, si tiež budujú vlastné kapacity na výrobu DA alebo iných dusíkatých hnojív (pozri odôvodnenie 87).
(155)
Trh Únie je v každom prípade atraktívnejší než trh Latinskej Ameriky z dôvodu geografickej blízkosti a existencie dobre zavedených distribučných kanálov. Podstatne nižšie náklady na prepravu vytvárajú vyšší zisk pre ruských vývozcov, ktorí - ak si budú môcť vybrať - uprednostnia predaj do Únie, pokiaľ cenová úroveň zostane vyššia ako v tretích krajinách.
(156)
Komisia určila cenu nespôsobujúcu ujmu pre výrobné odvetvie Únie počas ORP pripočítaním výrobných nákladov (zistených na základe overených údajov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky uvedených v tabuľke 7), plus PVA nákladov a cieľového zisku.
(157)
Na základe overených údajov od štyroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa PVA náklady určili na úrovni 5 až 8 % výrobných nákladov a cieľový zisk pre toto odvetvie na úrovni 8 %, ako bolo stanovené v predchádzajúcom prešetrovaní (24).
(158)
Na základe týchto údajov sa cena nespôsobujúca ujmu pre výrobné odvetvie Únie pohybovala počas ORP v rozmedzí 257 EUR/t až 264 EUR/t.
(159)
Komisia poznamenáva, že jeden z dvoch ruských vyvážajúcich výrobcov podliehajúcich cenovému záväzku počas ORP predával príslušný výrobok za cenu vyššiu ako minimálna dovozná cena stanovená v záväzku. Na druhej strane, druhý vyvážajúci výrobca, ktorý počas ORP podliehal záväzku len na obmedzené obdobie, predával pod minimálnu dovoznú cenu. Za týchto okolností nie je jasné, ako by stanovili svoje ceny v prípade, keby platnosť záväzkov uplynula spolu s antidumpingovými clami. Zároveň je potrebné uviesť, že množstvá týkajúce sa týchto dvoch vyvážajúcich výrobcov neboli počas ORP významné. Okrem toho treba pripomenúť, že v prípade neexistencie opatrení je pravdepodobné, že by na trh EÚ mohli znovu vstúpiť ostatní ruskí výrobcovia, čím sa na trhu zvýši konkurenčný tlak na ceny vrátane dvoch vyvážajúcich výrobcov, na ktorých sa počas ORP vzťahovali záväzky.
(160)
Jedným z rozhodujúcich prvkov posúdenia pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy sú ceny, za aké by sa pravdepodobne uskutočňoval tento dodatočný vývoz od spoločností, na ktoré sa nevzťahuje cenový záväzok. Počas ORP boli ruské vývozné ceny do tretích krajín priemerne na úrovni 201 EUR/t alebo o 34 % nižšie ako priemerná cena, za ktorú výrobcovia z Únie predávajú v Únii. Tieto ruské vývozné ceny sú na udržateľnej úrovni, ako sa uvádza v odôvodnení 58. Je pravdepodobné, že ruský vývoz od spoločností, na ktoré sa nevzťahuje cenový záväzok, by sa pri neexistencii antidumpingových opatrení umiestnil na trhu Únie na priemernej cenovej úrovni, ktorá je nižšia ako dovozné ceny z tretích krajín a tiež nižšia ako cena dovozu z Ruska v rámci záväzku, ktorá predstavuje hornú hranicu cieľovej ceny, ktorá nespôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Únie. V opačnom prípade by nemohli získať ďalší trhový podiel. Keďže súčasná cenová úroveň ruského dovozu prebiehajúceho súčasne v rámci cenového záväzku pre jedného vyvážajúceho výrobcu zodpovedá hornej hranici cenovej úrovne nespôsobujúcej ujmu, Komisia sa na základe aktuálne dostupných informácií domnieva, že je pravdepodobné, že tento dodatočný dovoz sa bude uskutočňovať na úrovni, ktorá by spôsobila ujmu. Bez ohľadu na súčasnú úroveň zisku výrobného odvetvia Únie by takéto pravdepodobné ceny ohrozili schopnosť výrobného odvetvia Únie dosiahnuť normálny zisk, ktorý by mohli očakávať, ak by dumpingový dovoz neexistoval.
(161)
Združenie RFPA po zverejnení informácií tvrdilo, že porovnanie ruských vývozných cien s cenami tretích krajín a cenami Únie nemá zmysel, pretože porovnať by sa mali predaje na rovnakých trhoch s vhodnými úpravami pre clá, úroveň obchodu atď.
(162)
Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Komisia netvrdí, že keby sa nechala uplynúť platnosť opatrení, ruský vývoz by podhodnotil ceny Únie o 34 %. Komisia považuje za pravdepodobné, že ceny, za ktoré by ruský vývoz vstúpil do Únie v prípade neexistencie opatrení, by boli nižšie ako výrobné náklady Únie plus primerané ziskové rozpätie, a teda by boli poškodzujúce. Takéto cenové úrovne by boli pre ruských vývozcov stále atraktívnejšie než súčasná úroveň predajných cien na tretích trhoch. Je preto pravdepodobný odklon od bežných obchodných tokov.
(163)
Prešetrovaním sa takisto preukázalo, že nie je pravdepodobné, aby sa súčasné výrobné náklady, a teda aj súčasná nepoškodzujúca cena, v krátkodobom horizonte znížili vzhľadom na trend zvyšovania výrobných nákladov počas posudzovaného obdobia (pozri tabuľku 7). Prešetrovaním sa skutočne neukázali žiadne náznaky, že by sa táto tendencia mala zmeniť.
(164)
Združenie RFPA po zverejnení upozornilo, že deň pred zverejnením poskytlo informácie o klesajúcich cenách plynu v Únii. Združenie RFPA uviedlo najmä údaje poskytnuté v poprednej publikácii trhu s hnojivami, v ktorej sa uvádzali ceny v uzloch EÚ podľa cien holandského plynu v rámci trhu „Title Transfer Facility“ (TTF) namiesto nereprezentatívnych cien vo Waidhause. Združenie RFPA uviedlo aj ceny plynu v USA a správu skupiny Yara International za prvý štvrťrok 2014 pre svojich investorov, v ktorej sa uvádza, že spoločnosť má oveľa nižšie náklady na plyn.
(165)
Komisia poznamenáva, že v hospodárskej štúdii, ktorú predložili niektoré združenia poľnohospodárov (pozri nasledujúci oddiel 7 o záujme Únie) sa uvádza: „ceny zemného plynu v Únii sú vyššie než vo väčšine iných regiónov a v dohľadnej budúcnosti sa očakáva ich rast“. Pokiaľ ide o zníženie nákladov na plyn, ktoré oznámila skupina Yara International, tento prípad je výnimkou, pretože skupina Yara je nadnárodná skupina s prístupom k niekoľkým zdrojom lacného plynu mimo Únie. Ostatní výrobcovia príslušného výrobku, a najmä výrobcovia so sídlom vo východných regiónoch Únie, závisia od ruského plynu. Komisia sa preto stále domnieva, že neexistuje žiadny presvedčivý dôkaz o tom, že ceny plynu pre výrobcov z Únie sa v blízkej budúcnosti výrazne znížia.
6.3. Vplyv predpokladaného objemu dovozu a cenové dôsledky v prípade zrušenia opatrení
(166)
Keďže ruský DA by sa na trh Únie vyvážal v značných objemoch a na poškodzujúcej cenovej úrovni, výrobcovia z Únie by boli nútení znížiť svoje ceny, aby si udržali objemy predaja a podiely na trhu. DA je skutočne takým druhom komoditného výrobku, pri ktorom je hospodárska súťaž medzi rôznymi výrobcami založená prevažne na cene.
(167)
Združenie RFPA po zverejnení tvrdilo, že je potrebné zohľadniť údajné technické obchodné prekážky pre vstup ruského DA do Únie, a to konkrétne zákaz predaja (v Nemecku) alebo prísnu reguláciu skladovania DA v určitých iných členských štátoch. Pokiaľ sa tieto obmedzenia vzťahujú nediskriminačne na vývozcov z tretích krajín a výrobcov z Únie, Komisia sa domnieva, že toto tvrdenie by malo byť zamietnuté.
6.4. Závery
(168)
Vzhľadom na zistenia z prešetrovania, nevyužitú kapacitu v spojitosti s miernym rastom spotreby v Rusku, obmedzenú schopnosť zvyšovať vývoz do tretích krajín a atraktívnosť trhu Únie sa dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by pravdepodobne spôsobilo opätovný výskyt dumpingových dovozov z Ruska.
(169)
Prešetrovaním sa takisto ukázalo, že výrobné odvetvie Únie je v súčasnosti v situácii bez spôsobenej ujmy. Nie sú však žiadne náznaky, že tento pozitívny stav bude trvalý, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. Naopak, podľa analýzy trhu predloženej žiadateľom trhové ceny DA už dosiahli svoje maximum a vrchol hospodárskeho cyklu. Hospodársky cyklus, ako aj ceny majú teraz podľa prognóz klesať. Konkrétnejšie sa zdá, že po stabilnom každoročnom raste od roku 2009 už ceny začínajú klesať. Úroveň cien aj zisku, ktorú zaznamenávalo výrobné odvetvie Únie v posudzovanom období, sa teda v blízkej budúcnosti nedosiahne. Výrobné náklady zároveň zostanú nemenné alebo sa budú ďalej zvyšovať, čím stlačia ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie. Pri tomto scenári a vzhľadom na pokles spotreby v Únii by prudký nárast dovozu vo veľkých množstvách za nižšie ceny vyvinul silný tlak na predajné ceny výrobného odvetvia a viedol by k strate významného podielu na trhu. To by s veľkou pravdepodobnosťou nevyhnutne spôsobilo opakovaný výskyt značnej ujmy.
(170)
Združenie RFPA po zverejnení kritizovalo, že Komisia sa spolieha na analýzu trhu, ktorú poskytol žiadateľ, a uviedlo, že očakávané cenové úrovne v rokoch 2017 - 2018 budú podobné ako ceny v roku 2010 a vyššie ako ceny v predchádzajúcich rokoch. Združenie RFPA takisto poznamenalo, že v roku 2010 bola priemerná ziskovosť výrobného odvetvia Únie vyššia ako cieľový zisk (12,8 %) a zisk podľa štvrťročnej správy skupiny Yara International za rok 2014, ktorá predpovedá sľubné vyhliadky.
(171)
Výhľadový charakter preskúmania pred uplynutím platnosti sťažuje vyvodenie presných záverov o prognózach cenovej úrovne v roku 2017 a neskôr. Z nezávislej analýzy trhu však vyplýva, že cenové úrovne príslušného výrobku sa podľa očakávania v nasledujúcich dvoch rokoch znížia. Táto skutočnosť spolu s očakávaným nárastom výrobných nákladov s najväčšou pravdepodobnosťou obmedzí zisk, ktorý v súčasnosti dosahuje výrobné odvetvie Únie. Tento výhľadový záver platí bez ohľadu na to, že počas ORP a počas posudzovaného obdobia bola úroveň zisku, ktorý dosahovalo výrobné odvetvie Únie, vyššia ako cieľový zisk 8 %, ako bolo zistené v predchádzajúcom prešetrovaní. Skutočnosť, že v preskúmaní pred uplynutím platnosti, ktorým sa ukončujú antidumpingové opatrenia na dovozy močoviny z Ruska, sa nezistila pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy, nie je v tejto súvislosti relevantná, keďže každý prípad by sa mal posudzovať podľa jeho skutkovej podstaty a špecifík. Prezentácia skupiny Yara International za prvý štvrťrok 2014 pre investorov sa navyše nezameriava osobitne na príslušný výrobok a nemala by sa brať ako vyjadrenie očakávaní odvetvia Únie vyrábajúceho príslušný výrobok. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(172)
Zástupcovia ruských orgánov a združenie RFPA tvrdili, že Komisia nepredložila pozitívne dôkazy na podporu záveru, že ak by sa platnosť opatrení nechala uplynúť, došlo by k opätovnému výskytu dumpingového dovozu príslušného výrobku, čo by spôsobilo opakovaný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(173)
Združenie RFPA takisto tvrdilo, že Komisia nepreukázala príčinnú súvislosť medzi ukončením opatrení a pravdepodobnosťou opakovaného výskytu ujmy. Naopak, príčinou pravdepodobného opakovaného výskytu ujmy sú podľa všetkého vonkajšie prvky uvedené v informačnom dokumente (pokles spotreby, pokles cien, rastúce výrobné náklady, nízka miera využitia kapacity).
(174)
Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí. O pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy, ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení, svedčí najmä pravdepodobný opakovaný výskyt dumpingového vývozu z Ruska v značných objemoch a za ceny, ktoré budú pre ruských vývozcov stále ziskové, ale nižšie ako ceny Únie. Uvedením niektorých vonkajších faktorov Komisia vo svojom celkovom hodnotení len označila ďalšie činitele, ktoré môžu mať v nasledujúcich rokoch vplyv na trh Únie, a teda aj na situáciu výrobného odvetvia Únie, to však neruší platnosť záveru, že opakovaný výskyt poškodzujúceho dumpingu je pravdepodobný, ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení.
7. ZÁUJEM ÚNIE
(175)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení voči Rusku bolo proti záujmu Únie ako celku. Zisťovanie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
(176)
Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.
(177)
Pri pôvodnom prešetrovaní sa zastával názor, že uloženie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Keďže toto prešetrovanie je preskúmaním a opatrenia sú účinné už od roku 1995, analýzou sa umožňuje posúdenie akéhokoľvek neprimeraného nepriaznivého vplyvu na strany, ktorých sa týkajú platné antidumpingové opatrenia.
(178)
Na tomto základe sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy existujú nevyvrátiteľné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie zachovať existujúce opatrenia.
7.1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(179)
Existujúcimi opatreniami sa prispelo k veľkému poklesu dumpingového dovozu z Ruska a ponúkla sa pomoc pre výrobné odvetvie Únie. Ukázalo sa, že výrobné odvetvie Únie je v zdravej hospodárskej situácii, o čom svedčia najmä neustále zisky. Je však dôležité poznamenať, že niektorí výrobcovia z Únie už vykazujú zisky výrazne nižšie ako priemerný zisk dosahovaný výrobným odvetvím Únie, ba dokonca nižší ako cieľový zisk 8 %.
(180)
Ak by sa platnosť opatrení nechala uplynúť, výrobné odvetvie Únie by s najväčšou pravdepodobnosťou muselo čeliť silnejšej nekalej hospodárskej súťaži zo strany ruských výrobcov. Ukončenie opatrení by nepochybne viedlo k rýchlemu zhoršeniu ich hospodárskej situácie. Ukončenie opatrení teda nie je v záujme výrobného odvetvia Únie.
7.2. Záujem dovozcov
(181)
V prechádzajúcom prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení pravdepodobne nebude mať závažný nepriaznivý účinok na situáciu dovozcov a používateľov v Únii. Združenia E.F.I.A. sa prihlásilo ako zainteresovaná strana a požadovalo nechať uplynúť platnosť opatrení z viacerých dôvodov, a to:
-
opatrenia sú v platnosti už takmer 20 rokov a priniesli požadovaný účinok ochrany výrobcov z Únie,
-
v dôsledku zvyšujúcej sa domácej spotreby v Rusku neexistuje riziko presmerovania ruských výrobkov do Únie,
-
je v záujme spotrebiteľov, aby mali prístup k rôznym zdrojom ponuky, a teda širšie možnosti výberu.
(182)
Tieto tvrdenia by sa mali zamietnuť. Je pravda, že výrobné odvetvie Únie v súčasnosti netrpí žiadnou značnou ujmou. V preskúmaní pred uplynutím platnosti sa však má odpovedať na otázku, čo by sa stalo v budúcnosti, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení. V tejto súvislosti sa súčasná výkonnosť výrobného odvetvia Únie môže použiť iba ako rozhodujúci ukazovateľ toho, čo by sa mohlo stať v budúcnosti, pokiaľ umožňuje posúdiť úroveň nepoškodzujúcej ceny.
(183)
Dovozcovia a obchodníci v Únii majú prístup k viacerým zdrojom v rámci Únie a mimo nej vrátane Ruska. Rusko je jedinou krajinou, proti ktorej sa uplatňujú platné opatrenia.
7.3. Záujem používateľov
(184)
Prihlásilo sa niekoľko združení používateľov. Niektoré z nich však požadovali len uznanie za zainteresované strany a nezaujali osobitné stanovisko k záujmu Únie. Dve národné združenia vyjadrili názor, že zachovanie existujúcich opatrení už po mnohých rokoch platnosti nie je v ich záujme.
(185)
Uviedli tieto dôvody:
-
veľký vplyv hnojív na výrobné náklady poľnohospodárov (7 % až 42 % ich variabilných nákladov v závislosti od typu plodiny),
-
možnosť nákupu hnojív za cenu, ktorá je približne o 15 až 20 EUR nižšia ako ceny výrobcov z Únie,
-
možnosť prístupu k mierne odlišnému výrobku (ruské pelety sú údajne o niečo menšie ako pelety z Únie, a teda sú vhodné na použitie v určitých druhoch výroby), a
-
možnosť prístupu k niekoľkým dodávateľom, čím sa zlepší hospodárska súťaž a zamedzí sa vzniku oligopolných pozícií a určovaniu cien.
(186)
Tieto tvrdenia nemožno prijať z rovnakých dôvodov, ako sa uvádza v odôvodneniach 182 a 183. Komisia si nie je vedomá žiadnych nesúťažných postupov medzi výrobcami z Únie, ktorí voľne súťažia na trhu Únie.
(187)
Používateľský dotazník nevyplnili žiadni poľnohospodári. Presný dosah hnojív ako takých a najmä DA na výrobné náklady poľnohospodárov preto nebolo možné overiť. Údajný veľmi pozitívny vplyv nižších cien DA na výrobné náklady poľnohospodárov tak nebolo možné potvrdiť. Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, však DA predstavuje zhruba len 21 % celkovej spotreby všetkých hnojív s obsahom dusíka (dusičnan amónny, dusičnan amónno-vápenatý, močovina, roztok močoviny a DA, NPK/NP/NK atď.) v Únii (25). Keďže existujú aj iné hnojivá (obsahujúce vyššie množstvá draslíka a fosforu), podiel DA vo všetkých hnojivách používaných poľnohospodármi Únie sa odhaduje na menej ako 21 %. Preto sa možno domnievať, že dosah súčasných platných opatrení na poľnohospodárov Únie vcelku nie je významný.
(188)
Veľmi krátkodobý prístup k lacnejším hnojivám sa síce môže zdať v záujme poľnohospodárov, v krátkodobom/strednodobom horizonte však existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie s rizikom, že niektorí zraniteľnejší výrobcovia z Únie nachádzajúci sa v niektorých regiónoch Únie môžu zaniknúť. Používatelia/poľnohospodári by tak v budúcnosti mali ešte menší výber dodávateľov a mohli by závisieť od ruského vývozu, ale Rusko by v takom prípade zrejme zvýšilo ceny.
(189)
Jedno združenie používateľov predložilo štúdiu vypracovanú nezávislým ekonomickým poradcom, podľa ktorej by ukončenie platných opatrení viedlo k zníženiu cien hnojív v Únii v prospech používateľov, k obmedzenému nárastu objemu dovozu a k mierne negatívnemu vplyvu na výrobcov z Únie, ktorý by však bol vyvážený riadnymi ziskovými rozpätiami, ktoré v súčasnosti títo výrobcovia dosahujú. Treba však poznamenať, že niektoré východiská uvedené vo vyhodnotení ekonomickej štúdie nezodpovedajú zisteniam z prešetrovania. Prešetrovaním sa zistilo, že vývozná cena DA z Ruska do tretích krajín je nižšia ako cena odhadovaná v ekonomickej štúdii. Podobne aj stanovené hodnoty ruskej kapacity a možnej domácej spotreby sa líšia od hodnôt použitých v simuláciách vplyvu odstránenia opatrení. Na posúdenie vykonané v rámci tejto štúdie sa preto nemožno pri vyvodzovaní konečných záverov v plnej miere spoľahnúť.
(190)
Po zverejnení požiadalo viacero združení poľnohospodárov o vypočutie pred Komisiou a predložilo mierne upravenú verziu štúdie uvedenej v predchádzajúcom odôvodnení, v ktorej zohľadnili údaje poskytnuté Komisiou v informačnom dokumente.
(191)
Zdá sa, že revidovaná štúdia potvrdzuje predpoklad Komisie, že ruské vývozné ceny by sa znížili na úroveň ruských cien pre domáci trh, ktorá predstavuje 221 EUR za tonu. Výrobcov z Únie by to nútilo znížiť ceny, aby neprišli o podiely na trhu.
(192)
Zástupcovia poľnohospodárov vysvetlili svoju zložitú situáciu, keď súťažia s výrobcami poľnohospodárskych výrobkov z tretích krajín bez akéhokoľvek antidumpingového cla, ktoré by ich chránilo, na rozdiel od výrobcov príslušného výrobku z Únie. Očakávajú, že ak sa platnosť antidumpingových opatrení nechá uplynúť, cena príslušného výrobku by sa znížila a negatívne dôsledky pre výrobcov z Únie by sa vyvážili výhodami pre poľnohospodárov - kategóriu používateľov, ktorá v Únii zamestnáva milióny ľudí. Zástupcovia poľnohospodárov ďalej poznamenali, že ak by sa cena príslušného výrobku znížila, kupovali by príslušný výrobok a nie iné menej nákladné, ale viac znečisťujúcejšie hnojivá, ako sú napríklad močovina alebo roztoky močoviny a dusičnanu amónneho. Bolo by to prínosné pre životné prostredie. Navrhli, že ak by sa opatrenia zachovali, mali by byť pozastavené (podobne, ako sa stalo pri inom prešetrovaní týkajúcom sa dovozu silikomangánu z Číny, Kazachstanu a Ukrajiny (26)).
(193)
Komisia pozorne zvážila argumenty predložené združeniami poľnohospodárov. Je nesporné, že poľnohospodári z Únie majú prístup k príslušnému výrobku vyrábanému výrobcami z Únie a výrobcami z tretích krajín okrem ruských vyvážajúcich výrobcov. Ako sa potvrdilo pri vypočutí, ktoré sa konalo 19. júna 2014, a na rozdiel od východiska použitého v ekonomickej štúdii, v prvom rade neexistuje žiadna záruka, že akékoľvek potenciálne počiatočné zníženie ceny príslušného výrobku (ak by sa platnosť opatrení nechala uplynúť) by sa prenieslo na koncových používateľov. Keď poľnohospodári kupujú príslušný výrobok, veľmi často ho kupujú od distribútorov a ani nepoznajú jeho pôvod, pokiaľ výrobok spĺňa ich potreby (veľkosť pelety alebo granule a pod.). Ak by sa teda nechala uplynúť platnosť opatrení, je veľmi pravdepodobné, že by došlo k opätovnému výskytu ujmy pre výrobcov príslušného výrobku z Únie, ale neexistuje záruka, že by z toho používatelia mali nejaké výhody.
(194)
Antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku platia už mnoho rokov bez neprimeraných nákladov pre poľnohospodárov, ktoré by mohli ohroziť ich existenciu. Pri analýze záujmu Únie sa posudzuje proporcionalita zachovania opatrení pri zohľadnení rôznych a niekedy i protichodných záujmov. Zachovanie opatrení je v záujme výrobcov z Únie, pretože zrušenie opatrení by mnohých z nich vyradilo z činnosti. Z hľadiska proporcionality je v záujme Únie zachovať opatrenia, keďže Komisia nemá dôkazy o poľnohospodároch, ktorým by vznikli neprimerané náklady. Poľnohospodári v každom prípade uznali, že by uprednostnili viaceré zdroje dodávok a že zánik výrobného odvetvia Únie by nebol v ich záujme.
(195)
Napokon, ako sa uvádza v odôvodnení 193, neexistuje dôkaz, že odstránenie opatrení by viedlo k takému zníženiu ceny DA, ktoré by sa premietlo na používateľov a viedlo k prechodu z DA na iné znečisťujúcejšie hnojivá. Údajný pozitívny účinok na životné prostredie je teda nepodložený. Akýkoľvek možný pozitívny vplyv na životné prostredie by v žiadnom prípade nemal taký vplyv, aby bol v rozpore so všeobecným záujmom Únie, ktorým je zachovať opatrenia. Pokiaľ ide o návrh na pozastavenie opatrení, toto nie je možné, pretože v danom prípade nie sú splnené právne požiadavky zakotvené v článku 14 ods. 4 základného nariadenia.
(196)
Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že ukončenie opatrení by nebolo v záujme používateľov, alebo že prinajmenšom doplnkové výhody, ktoré majú používatelia, by nevyvážili dodatočné náklady vznikajúce výrobnému odvetviu Únie.
7.4. Záver o záujme Únie
(197)
S ohľadom na odôvodnenia 179 až 195 sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody v záujme Únie proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.
8. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(198)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Podania a pripomienky sa riadne vzali do úvahy tam, kde to bolo opodstatnené.
(199)
Jeden ruský výrobca, ktorý nebol zaradený do vzorky, po zverejnení požiadal Komisiu o začatie rokovaní o záväzku a navrhol minimálnu cenu a množstvový strop. V základnom nariadení však nie je právny základ pre prijatie ponuky záväzku v súvislosti s preskúmaním pred uplynutím platnosti, keďže forma opatrení sa nemôže zmeniť. Daný ruský výrobca by mohol požiadať o predbežné preskúmanie na základe článku 11 ods. 3 základného nariadenia, ak sa domnieva, že sú splnené podmienky takéhoto preskúmania.
(200)
Skupina Acron po zverejnení požiadala Komisiu o ukončenie konania, pokiaľ ide o skupinu, pretože spoločnosť Acron by bola v odlišnej situácii v porovnaní s ostatnými ruskými výrobcami. Zo zistení z prešetrovania ale vyplýva, že spoločnosť Acron je v rovnakej situácii ako ostatní ruskí výrobcovia. Článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa navyše neposkytuje právny základ pre rozlišovanie medzi rôznymi vyvážajúcimi výrobcami.
(201)
Z tohto dôvodu a vzhľadom na závery o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy vyplýva, že v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia by sa antidumpingové opatrenia uplatňované na dovoz dusičnanu amónneho s pôvodom v Rusku, uložené nariadením (ES) č. 661/2008, ktoré bolo zmenené nariadením Rady (ES) č. 989/2009, mali ponechať na ďalšie obdobie piatich rokov.
(202)
Opatrenia ustanovené týmto nariadením sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia.
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz tuhých hnojív s obsahom dusičnanu amónneho vyšším ako 80 % hmotnosti, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a s pôvodom v Rusku.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla je pevne stanovená suma, ako sa uvádza v bodoch a), b) a c):
a)
Pre tovar vyrobený spoločnosťou Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot“, Novomoskovsk, Rusko alebo spoločnosťou Open Joint Stock Company (OJSC) „Nevinnomyssky Azot“, Nevinnomyssk, Rusko a predávaný buď priamo prvému nezávislému zákazníkovi v EÚ, alebo spoločnosťou EuroСhem Trading GmbH, Zug, Švajčiarsko, alebo prostredníctvom spoločnosti Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „EuroСhem“, Moskva, Rusko alebo spoločnosti EuroСhem Trading GmbH, Zug, Švajčiarsko prvému nezávislému zákazníkovi v EÚ (doplnkový kód TARIC A522):
Opis výrobku
Číselný znak KN
Kód TARIC
Stanovená hodnota cla (v EUR za tonu)
Dusičnan amónny iný než vo vodných roztokoch
3102 30 90
-
32,82
Zmesi dusičnanu amónneho s uhličitanom vápenatým alebo s ostatnými anorganickými nehnojivými látkami s obsahom dusíka presahujúcim 28 % hmotnosti
3102 40 90
-
32,82
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti
3102 29 00
10
32,82
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti
3102 60 00
10
32,82
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti
3102 90 00
10
32,82
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti, bez obsahu fosforu a draslíka
3105 10 00
10
32,82
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O menej ako 3 % hmotnosti
3105 10 00
20
31,84
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 10 00
30
30,85
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O rovnajúcim sa 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 10 00
40
29,87
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 9 % hmotnosti alebo viac, ale nie viac ako12 % hmotnosti
3105 10 00
50
28,88
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O menej ako 3 % hmotnosti
3105 20 10
30
31,84
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 20 10
40
30,85
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 20 10
50
29,87
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O rovnajúcim sa 9 % hmotnosti alebo viac, ale nepresahujúcim 12 % hmotnosti
3105 20 10
60
28,88
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 menej ako 3 % hmotnosti
3105 51 00
10
31,84
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 51 00
20
30,85
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 51 00
30
29,87
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 rovnajúcim sa 9 % hmotnosti alebo viac, ale nepresahujúcim 10,40 % hmotnosti
3105 51 00
40
29,41
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 menej ako 3 % hmotnosti
3105 59 00
10
31,84
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 59 00
20
30,85
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 59 00
30
29,87
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 9 % hmotnosti alebo viac, ale nie viac ako 10,40 % hmotnosti
3105 59 00
40
29,41
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O menej ako 3 % hmotnosti
3105 90 20
30
31,84
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 90 20
40
30,85
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 90 20
50
29,87
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako P2O5 9 % hmotnosti alebo viac, ale nie viac ako 12 % hmotnosti
3105 90 20
60
28,88
b)
Pre tovar vyrobený spoločnosťou JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (doplnkový kód TARIC A959):
Opis výrobku
Číselný znak KN
Kód TARIC
Stanovená hodnota cla (v EUR za tonu)
Dusičnan amónny iný než vo vodných roztokoch
3102 30 90
-
47,07
Zmesi dusičnanu amónneho s uhličitanom vápenatým alebo s ostatnými anorganickými nehnojivými látkami s obsahom dusíka presahujúcim 28 % hmotnosti
3102 40 90
-
47,07
Na tovar uvedený v odseku 1 vyrobený spoločnosťou JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, ktorý nie je uvedený v predchádzajúcej tabuľke, sa neuplatňuje žiadne antidumpingové clo.
c)
Pre všetky ostatné spoločnosti (doplnkový kód TARIC A999):
Opis výrobku
Číselný znak KN
Kód TARIC
Stanovená hodnota cla (v EUR za tonu)
Dusičnan amónny iný než vo vodných roztokoch
3102 30 90
-
47,07
Zmesi dusičnanu amónneho s uhličitanom vápenatým alebo s ostatnými anorganickými nehnojivými látkami s obsahom dusíka presahujúcim 28 % hmotnosti
3102 40 90
-
47,07
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti
3102 29 00
10
47,07
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti
3102 60 00
10
47,07
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti
3102 90 00
10
47,07
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti, bez obsahu fosforu a draslíka
3105 10 00
10
47,07
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O menej ako 3 % hmotnosti
3105 10 00
20
45,66
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 10 00
30
44,25
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 10 00
40
42,83
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a/alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 9 % hmotnosti alebo viac, ale nie viac ako 12 % hmotnosti
3105 10 00
50
41,42
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O menej ako 3 % hmotnosti
3105 20 10
30
45,66
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 20 10
40
44,25
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 20 10
50
42,83
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 9 % hmotnosti alebo viac, ale nie viac ako 12 % hmotnosti
3105 20 10
60
41,42
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 menej ako 3 % hmotnosti
3105 51 00
10
45,66
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 51 00
20
44,25
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 51 00
30
42,83
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 9 % hmotnosti alebo viac, ale nie viac ako 10,40 % hmotnosti
3105 51 00
40
42,17
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 menej ako 3 % hmotnosti
3105 59 00
10
45,66
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 59 00
20
44,25
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 59 00
30
42,83
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom fosforu vyjadreného ako P2O5 9 % hmotnosti alebo viac, ale nepresahujúcim 10,40 % hmotnosti
3105 59 00
40
42,17
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O menej ako 3 % hmotnosti
3105 90 20
30
45,66
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 3 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 6 % hmotnosti
3105 90 20
40
44,25
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti alebo s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 6 % hmotnosti alebo viac, ale menej ako 9 % hmotnosti
3105 90 20
50
42,83
Tuhé hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho presahujúcim 80 % hmotnosti a s obsahom draslíka vyjadreného ako K2O 9 % hmotnosti alebo viac, ale nie viac ako 12 % hmotnosti
3105 90 20
60
41,42
3. V prípadoch, keď bol tovar poškodený ešte pred vstupom do voľného obehu a z tohto dôvodu cena skutočne zaplatená alebo splatná je na účely stanovenia colnej hodnoty pomerne rozdelená v súlade s článkom 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 (27), výška antidumpingového cla uvedeného v odseku 2 sa zníži o percento, ktoré zodpovedá pomernému rozdeleniu ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej.
4. Bez ohľadu na odsek 1 sa konečné antidumpingové clo neuplatňuje na dovoz uvedený do voľného obehu v súlade s článkom 2.
5. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Dovoz deklarovaný na uvedenie do voľného obehu, fakturovaný spoločnosťami, od ktorých Komisia prijala záväzky a ktorých názvy sú uvedené v rozhodnutí 2008/577/ES, v znení zmien, sa oslobodzuje od antidumpingového cla uloženého podľa článku 1 pod podmienkou, že:
-
výrobky sú vyrobené, odoslané a fakturované priamo uvedenými spoločnosťami prvému nezávislému zákazníkovi v Únii a
-
k tomuto dovozu je priložená faktúra súvisiaca so záväzkom, čo je obchodná faktúra obsahujúca aspoň prvky a vyhlásenie uvedené v prílohe tohto nariadenia a
-
tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá opisu vo faktúre súvisiacej so záväzkom.
2. Colný dlh vzniká v čase prijatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu:
-
ak sa vzhľadom na dovoz uvedený v odseku 1 stanoví, že jedna alebo viacero podmienok uvedených v tomto odseku nie sú splnené, alebo
-
keď Komisia odvolá prijatie záväzku podľa článku 8 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1225/2009 nariadením alebo rozhodnutím, ktorým sa odkazuje na príslušné transakcie, a vyhlási príslušné faktúry súvisiace so záväzkom za neplatné.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Bruseli 23. septembra 2014