ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/494
ze dne 9. července 2014
o opatřeních SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), která provedlo Slovinsko ve prospěch podniku Adria Airways d.d.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4543)
(Pouze slovinské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit v souvislosti s podporou SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1) řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Oznámením SANI č. 5628 ze dne 11. března 2011, které bylo zaevidováno téhož dne, oznámilo Slovinsko Komisi podporu na záchranu podniku Adria Airways d.d. (dále jen „Adria“ nebo „podnik“) ve formě státní záruky a zvýhodněné půjčky ve výši 6,2 milionu EUR.
(2)
Dopisy ze dne 31. března 2011 a 12. dubna 2011 poskytly slovinské orgány doplňkové informace. Komise si další informace vyžádala dopisem ze dne 29. dubna 2011, na nějž slovinské orgány neodpověděly. Dne 13. července 2011 se uskutečnila schůzka se slovinskými orgány a jejich poradci, během níž bylo Komisi sděleno, že oznámená podpora na záchranu nebude vzhledem k nepříznivé finanční situaci podniku postačovat a že Slovinsko zamýšlí vložit do podniku Adria v hotovosti částku ve výši 50 milionů EUR. Dne 1. srpna 2011 Slovinsko své oznámení podpory na záchranu stáhlo.
(3)
V návaznosti na informace, podle nichž Slovinsko dne 30. září 2011 provedlo výše uvedený vklad v hotovosti, se Komise rozhodla ve svém předběžném šetření z moci úřední pokračovat a vyžádala si další informace dopisy ze dne 12. září 2011, 28. listopadu 2011 a 17. dubna 2012, na něž slovinské orgány odpověděly dopisy ze dne 11. října 2011, 27. prosince 2011, 13. ledna 2012 a 18. května 2012. E-mailem ze dne 7. listopadu 2012 mimoto slovinské orgány poskytly memorandum vyhotovené právními zástupci podniku Adria.
(4)
Na žádost slovinských orgánů se dne 12. července 2012 uskutečnila schůzka za účasti zástupců podniku Adria a holdingové společnosti PDP ve vlastnictví státu (2), která je jedním z akcionářů podniku Adria. Na této schůzce předložily slovinské orgány a zástupci podniku Adria a společnosti PDP vysvětlení a argumenty týkající se posuzovaných opatření.
(5)
Dopisem ze dne 20. listopadu 2012 Komise Slovinsku sdělila, že se s ohledem na podporu rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Slovinsko své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podalo dopisem ze dne 21. ledna 2013. Komise si od Slovinska vyžádala další informace dopisem ze dne 5. března 2013, na nějž Slovinsko odpovědělo dne 19. dubna 2013. Další informace poskytlo Slovinsko dne 16. září 2013. Komise si od Slovinska vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 6. listopadu 2013, na nějž Slovinsko odpovědělo dne 4. prosince 2013 a 6. a 17. ledna 2014. Dne 25. března a 5. prosince 2013 a 8. ledna 2014 se konaly schůzky se slovinskými orgány a jejich právními zástupci.
(6)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo dne 8. března 2013 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k opatřením vyjádřily.
(7)
Dne 8. dubna 2013 obdržela Komise připomínky od jedné zúčastněné strany, a to společnosti Ryanair. Komise tyto připomínky předala Slovinsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit; připomínky Slovinska byly obdrženy dopisem ze dne 13. května 2013.
2. SLOVINSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY
(8)
Podnik Adria je slovinský národní letecký dopravce a nejdůležitější leteckou společností na lublaňském letišti. V roce 2011 přepravil 73,4 % cestujících, kteří využili lublaňské letiště, poté se v roce 2012 toto číslo snížilo na 71,3 % a v roce 2013 na 69,8 % (4).
(9)
Ačkoli je přítomnost nízkonákladových dopravců ve Slovinsku omezená (společnost easyJet provozuje z Lublaně pouze jednu linku a společnost Wizz Air dvě), v roce 2013 na ně připadalo 12,6 % cestujících ve veřejné dopravě (5). V současnosti létá z Lublaně na svá hlavní uzlová letiště pět dalších konkurentů, a to společnosti Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines a Air Serbia.
3. PŘÍJEMCE
(10)
Adria je velký podnik s přibližně 450 zaměstnanci. V roce 2013 měl obrat ve výši 142,3 milionu EUR a vykázal ztráty ve výši 3 milionů EUR (odhadované údaje). Má jedenáct letadel, převážně regionálních. Vlastníky podniku Adria jsou v současnosti mimo jiné Republika Slovinsko s 69,9 % podílem, společnost Bank Assets Management Company (BAMC) (na niž byla převedena některá aktiva banky Nova Ljubljanska Banka d.d. (6) (dále jen „banka NLB“)) s 19,6 % podílem, ABANKA d.d. s 4,7 % podílem a holdingová společnost PDP s 2,1 % podílem.
(11)
Finanční situace podniku Adria se od roku 2008 trvale zhoršovala a podnik zaznamenal nižší tržby, záporný zisk před zdaněním (EBT) a záporný vlastní kapitál. Další údaje o finanční situaci podniku Adria mezi roky 2007 a 2011 jsou uvedeny v oddíle 7.1.
(12)
Dne 1. srpna 2012 zahájilo Slovinsko společně se společností PDP a bankami NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. a Unicredit Bank of Slovenia d.d. proces privatizace podniku Adria a vyžádaly si nabídky na odkup 74,87 % akcií podniku. V týž den zveřejnila slovinská agentura pro správu kapitálových aktiv (AUKN) veřejnou výzvu pro investory k vyjádření nezávazného zájmu o koupi většinového podílu akcií podniku (7). Zdá se však, že tento proces byl zrušen a privatizace podniku Adria začne později nanovo.
4. POPIS OPATŘENÍ A PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
4.1. Opatření č. 1: navýšení kapitálu v roce 2007
(13)
K 31. prosinci 2006 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 1
Vlastnická struktura podniku Adria před navýšením kapitálu v roce 2007
Název
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
3,2
(14)
Dne 19. února 2007 rozhodla valná hromada akcionářů podniku Adria o navýšení základního kapitálu o 10,9 milionu EUR. Fond KAD ve vlastnictví státu upsal přibližně 99,6 % vydaných akcií, zatímco zbytek upsali individuální akcionáři. Všechny akcie byly upsány do 5. dubna 2007.
(15)
Splacený kurz činil 27 EUR za akcii. Ve zprávě o ocenění ze dne […] (11) byla hodnota akcií v září 2006 vyčíslena na […] EUR za akcii.
(16)
Po navýšení kapitálu v roce 2007 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 2
Vlastnická struktura podniku Adria po navýšení kapitálu v roce 2007
Název
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
1,8
4.2. Opatření č. 2: navýšení kapitálu v roce 2009
(17)
Dne 13. ledna 2009 se představenstvo podniku Adria rozhodlo navýšit základní kapitál vydáním nových akcií. V důsledku toho se kapitál podniku Adria zvýšil o 2,36 milionu EUR. Fond KAD upsal přibližně 99,5 % vydaných akcií a zbytek upsali individuální akcionáři. Všechny akcie byly upsány do 20. července 2009.
(18)
Splacený kurz činil 22 EUR za akcii. Ve zprávě o ocenění ze dne […] byla hodnota akcií v září 2008 vyčíslena na […] EUR za akcii.
(19)
Po navýšení kapitálu v roce 2009 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 3
Vlastnická struktura podniku Adria po navýšení kapitálu v roce 2009
Název
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
2,9
4.3. Opatření č. 3: navýšení kapitálu v roce 2010
(20)
Dne 2. září 2010 rozhodla valná hromada akcionářů podniku Adria o navýšení základního kapitálu o 2,5 milionu EUR. Přibližně 80 % vydaných akcií upsala holdingová společnost PDP (nástupnická společnost fondů KAD a SOD). Zbývajících 20 % vydaných akcií upsaly dvě soukromé cestovní agentury: Kompas d.d. a Palma d.o.o. (každá 10 %). Všechny akcie byly upsány do 1. října 2010.
(21)
Splacený kurz činil 12 EUR za akcii. Ve zprávě o ocenění ze dne […] byla hodnota akcií v červnu 2009 vyčíslena na […] EUR.
(22)
Po navýšení kapitálu v roce 2010 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 4
Vlastnická struktura podniku Adria po navýšení kapitálu v roce 2010
Název
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
2,4
4.4. Opatření č. 4: navýšení kapitálu v roce 2011
(23)
Dne 21. září 2011 rozhodla valná hromada akcionářů podniku Adria o navýšení základního kapitálu o 69,7 milionu EUR. Republika Slovinsko upsala v hotovosti akcie v hodnotě 49,5 milionu EUR a společnost PDP upsala rovněž v hotovosti akcie v hodnotě 0,5 milionu EUR. Zbývající část navýšení kapitálu (tj. 19,7 milionu EUR) měla podobu kapitalizace pohledávek ze strany několika bank: a) 13,83 milionu EUR ze strany banky NLB, b) 3,35 milionu EUR ze strany banky Abanka Vipa d.d., c) 1,24 milionu EUR ze strany banky Unicredit Bank of Slovenia d.d. a d) 1,28 milionu EUR ze strany banky Hypo Alpe-Adria Bank d.d. K navýšení kapitálu došlo dne 30. září 2011.
(24)
Schválený kurz činil 1 EUR za akcii, což je minimální hodnota, kterou připouštějí slovinské právní předpisy. Zpráva o ocenění vyhotovena nebyla.
(25)
Po navýšení kapitálu v roce 2011 vlastnily kapitál podniku Adria tyto subjekty:
Tabulka 5
Vlastnická struktura podniku Adria po navýšení kapitálu v roce 2011
Název
%
Republika Slovinsko
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Ostatní (včetně individuálních akcionářů)
0,1
Plán restrukturalizace ze září 2011
(26)
Podle slovinských orgánů se stát, společnost PDP a banky rozhodly podílet na navýšení kapitálu v roce 2011 na základě plánu nazvaného „program finanční a obchodní restrukturalizace“ (dále jen „plán restrukturalizace“) ze září 2011. Tento plán obsahoval potřebná opatření pro finanční a obchodní restrukturalizaci podniku Adria, která umožní obnovení jeho životaschopnosti. Plán byl jednoznačně vyhotoven pro účely oznámení podpory na restrukturalizaci, jelikož odkazuje na pojmy jako „vlastní příspěvek“ a „narušení hospodářské soutěže“, které se obvykle v obchodních plánech nevyskytují.
(27)
Podle plánu restrukturalizace, který byl předložen původně, by podnik Adria dosáhl životaschopnosti v roce 2013 (základní a optimistický scénář) nebo v roce 2014 (pesimistický scénář). Podle původně předloženého plánu restrukturalizace byly potíže podniku Adria způsobeny: a) […].
(28)
Původně předložený plán restrukturalizace stanovil řadu opatření, jejichž cílem byla restrukturalizace podniku Adria a obnovení jeho životaschopnosti: a) […].
(29)
Podle původně předloženého plánu restrukturalizace mělo navýšení kapitálu v roce 2011 o 69,7 milionu EUR pokrýt záporný vlastní kapitál podniku Adria ve výši […], splacení závazků ve výši […] EUR (neuhrazené závazky vůči dodavatelům ve výši […] EUR a včasné splacení bankovních úvěrů ve výši […] EUR) a financování restrukturalizačních opatření s částkou ve výši […] EUR.
(30)
Celkové náklady restrukturalizace by na druhou stranu činily […] EUR, přičemž by byly částečně financovány z částky ve výši 50 milionů EUR, kterou v hotovosti vložily slovinský stát a společnost PDP. Příspěvek podniku Adria na restrukturalizační náklady („vlastní příspěvek“) by činil […] EUR a vyplýval by z kapitalizace pohledávek v souvislosti s bankovními úvěry (19,7 milionu EUR), […]. V původně předloženém plánu restrukturalizace se jako kompenzační opatření zvažoval prodej podniku AAT a zrušení pravidelných leteckých linek.
(31)
Vzhledem k pochybnostem, které Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, předložilo Slovinsko řadu aktualizací plánu restrukturalizace. Plán restrukturalizace v současnosti předpokládá dobu trvání restrukturalizace do roku 2015 a zahrnuje několik dodatečných restrukturalizačních opatření, aby byla zajištěna udržitelnější životaschopnost. K dodatečným restrukturalizačním opatřením (spolu s finančním dopadem v období 2014-2015) patří: a) […].
4.5. Opatření č. 5: akvizice podniku Adria Airways Tehnika d.d. v letech 2010-2011
(32)
Podnik AAT, 100 % dceřiná společnost podniku Adria, byl založen v roce 2010. Do té doby se jednalo o technickou servisní divizi podniku Adria nazývanou SVL. Podnik AAT působí v oblasti údržby letadel a poskytuje služby podniku Adria i jiným zákazníkům.
(33)
V období od listopadu 2010 do března 2011 získaly společnosti PDP a Aerodrom Ljubljana (správce lublaňského letiště, jehož většinovým vlastníkem je stát) od podniku Adria ve dvou fázích podíly v podniku AAT ve výši 52,3 %, resp. 47,7 %. V první fázi odkoupila společnost PDP v podniku AAT 18,24 % podíl ve formě 2 676 346 preferenčních akcií bez hlasovacích práv, a to za cenu 1 EUR za akcii. Společnost Aerodrom Ljubljana současně získala v podniku AAT podíl ve výši 31,16 % (4 570 881 akcií), a to konverzí dluhu ve výši přibližně 4,6 milionu EUR na preferenční akcie bez hlasovacích práv. Ve druhé fázi počátkem roku 2011 prodal podnik Adria své zbývající podíly v podniku AAT takto: společnost PDP získala 5 000 000 kmenových akcií za cenu 1 EUR za akcii a navýšila svůj podíl v podniku na 52,33 %, zatímco společnost Aerodrom Ljubljana navýšila svůj podíl v podniku AAT na 47,67 %, a to kapitalizací pohledávek vůči podniku Adria v hodnotě 2,2 milionu EUR.
(34)
Celková uhrazená cena tudíž činila 14,7 milionu EUR, tj. 1 EUR za akcii. Ve zprávě o ocenění z dubna 2010 byla hodnota podniku AAT jakožto technické servisní divize podniku Adria k prosinci 2009 stanovena v rozmezí od 14,4 milionu EUR do 14,9 milionu EUR.
5. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(35)
Komise se dne 20. listopadu 2012 rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení. V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise předběžně domnívala, že podnik Adria bylo možno v době, kdy byla uvedená opatření provedena, nebo nejpozději od roku 2008 považovat za podnik v obtížích. Komise vyslovila pochybnosti ohledně pěti posuzovaných opatření a dospěla k předběžnému závěru, že všechna tato opatření zahrnovala státní podporu.
(36)
Co se týká opatření č. 1 a 2, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení zastávala názor, že se fond KAD nacházel pod jednoznačným a přímým vlivem slovinského státu, a dospěla k předběžnému závaru, že účast fondu KAD na navýšení kapitálu v letech 2007 a 2009 zahrnovala státní prostředky a lze ji přičíst Slovinsku. Ačkoli byla cena akcií, kterou fond KAD skutečně zaplatil, nižší než hodnota stanovená ve dvou zprávách o ocenění, Komise vyslovila ohledně těchto zpráv pochybnosti, jelikož mezi oceněním akcií a navýšením kapitálu uběhla značná doba. Jelikož byl fond KAD v té době většinovým vlastníkem podniku Adria, Komise se domnívala, že cílem navýšení kapitálu v letech 2007 a 2009 bylo financování existující investice fondu KAD v podniku, který bylo možno považovat za podnik v obtížích.
(37)
Při posuzování opatření č. 3 Komise uvedla, že společnost PDP je nástupnickou společností fondů KAD a SOD, jejichž jednání Komise předběžně považovala za přičitatelné státu. Komise mimoto jako prvek přičitatelnosti státu zdůraznila skutečnost, že slovinský stát vlastní ve společnosti PDP nepřímo 100 % podíl (prostřednictvím fondů KAD, SOD a DSU (společnost pro správu majetku, která je zcela ve vlastnictví státu)), a poukázala na některé nepřímé důkazy přičitatelnosti ve smyslu rozsudku ve věci Stardust Marine (14). Obdobně jako v případě opatření č. 1 a 2 byla sice cena akcií, kterou společnost PDP skutečně uhradila, nižší než hodnota stanovená ve zprávě o ocenění, Komise však vyslovila ohledně zprávy pochybnosti, jelikož mezi oceněním akcií a navýšením kapitálu uběhlo 15 měsíců. Komise se rovněž předběžně domnívala, že účast dvou soukromých cestovních agentur (Kompas d.d. a Palma d.o.o.) na navýšení kapitálu v roce 2010 společně se společností PDP sama o sobě nepostačuje k tomu, aby rozptýlila pochybnosti Komise v souvislosti s možným zvýhodněním podniku Adria (15).
(38)
Ve vztahu k opatření č. 4 Komise uvedla, že investice Slovinska jednoznačně zahrnovala státní prostředky, a zopakovala svůj předběžný závěr, že jednání společnosti PDP lze přičíst státu. Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně účasti banky NLB na opatření č. 4, kterou lze považovat za přičitatelnou státu vzhledem ke skutečnosti, že a) většinovým vlastníkem banky NLB byl v té době stát, b) stát měl většinu hlasů v představenstvu a dozorčí radě banky a c) jednání státem kontrolované banky mohlo být ovlivněno orgány veřejné moci.
(39)
Při posuzování, zda opatření č. 4 zahrnovala nepatřičnou selektivní výhodu pro podnik Adria, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že skutečnost, že banky souhlasily s kapitalizací pohledávek pouze v případě, že stát vloží do podniku Adria hotovost, a zejména rozdílná povaha příspěvků státu a společnosti PDP v porovnání s příspěvkem bank (hotovost a konverze dluhu), postačuje k tomu, aby zakládala nikoli nevýznamné pochybnosti ohledně rovnocennosti navýšení kapitálu v roce 2011. Komise rovněž uvedla, že na rozdíl od předchozích navýšení kapitálu došlo k navýšení kapitálu v roce 2011 bez zprávy o ocenění.
(40)
Co se týká tvrzení slovinských orgánů, že se rozhodly podílet na opatření č. 4 na základě plánu restrukturalizace ze září 2011, Komise poznamenala, že plán restrukturalizace v zásadě nepostačoval ke splnění kritérií soukromého investora, jelikož některé odhady v plánu restrukturalizace byly (jak se zdálo) založeny na nejistých nebo nejasných předpokladech. Komise mimoto zdůraznila, že by soukromý investor uvážil riziko toho, že předchozí navýšení kapitálu představovala protiprávní státní podporu, a posoudil by dopad rizika možného příkazu Komise k navrácení podpory na ziskovost investice. Komise rovněž uvedla, že se banky mohly rozhodnout k účasti na navýšení kapitálu kvůli zájmu, který Slovinsko projevilo o podnik Adria, a to mnohem dříve, než bylo rozhodnuto o navýšení kapitálu v roce 2011.
(41)
S ohledem na opatření č. 5 Komise zopakovala svůj předběžný názor, že jednání společnosti PDP lze přičíst státu a že byly použity státní prostředky. Pokud jde o společnost Aerodrom Ljubljana, Komise dospěla k témuž předběžnému závěru, jelikož v době nabytí podniku AAT byl většinovým vlastníkem této společnosti stát. Komise rovněž pokládala za nepravděpodobné, že by se orgány veřejné moci nepodílely na důležitých rozhodnutích společnosti Aerodrom Ljubljana, správce lublaňského letiště, a to kvůli strategickému významu letiště pro zemi jakožto hlavní vstupní brány pro mezinárodní lety.
(42)
Jelikož k první fázi získání akcií podniku AAT došlo bezprostředně po navýšení kapitálu v roce 2010, byla Komise názoru, že by se obě opatření neměla posoudit odděleně, nýbrž jako součást rozsáhlejší akce na podporu podniku Adria. Při posuzování zprávy, která stanovila hodnotu akcií podniku AAT, Komise uvedla, že podnik AAT byl oceněn jako součást technické servisní divize podniku Adria (v té době SVL) a při stanovení hodnoty podniku AAT se přihlíželo k souvisejícím synergiím. Komise se však domnívala, že ve zprávě měla být hodnota divize SLV/podniku AAT vyčíslena jako hodnota samostatného subjektu bez ohledu na vnitroskupinové synergie, jelikož podnik AAT vznikl v roce 2010 odštěpením od podniku Adria a byl prodán jako samostatný subjekt. Komise vyslovila rovněž obavy v souvislosti se značným časovým odstupem mezi oceněním a prodejem akcií podniku AAT.
(43)
Komise vyslovila taktéž pochybnosti ohledně slučitelnosti pěti posuzovaných opatření s vnitřním trhem, zejména kvůli skutečnosti, že slovinské orgány neuvedly žádné možné důvody slučitelnosti.
(44)
Vzhledem k povaze dotyčných opatření a skutečnosti, že podnik Adria bylo možno v době provedení těchto opatření považovat za podnik v obtížích, Komise uvedla, že slučitelnost opatření lze posoudit pouze podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a zejména na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (16) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“). Komise za prvé uvedla, že patrně nejsou splněny podmínky podpory na záchranu stanovené v části 3.1 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. V souvislosti s podporou na restrukturalizaci, která je vymezena v části 3.2 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, Komise zdůraznila, že uvedená opatření byla provedena před jejich oznámením Komisi a bez existence věrohodného plánu restrukturalizace, který by splňoval podmínky stanovené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, což je okolnost, která sama o sobě postačuje k tomu, aby byla vyloučena slučitelnost opatření s vnitřním trhem (17).
(45)
Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně plánu restrukturalizace, jelikož se zdálo, že není dostatečně důkladný, aby umožnil obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku Adria, poněvadž některé jeho odhady vycházely z nevyčíslených, nejistých nebo nejasných předpokladů. Komise měla také pochybnosti, zda lze kompenzační opatření, která se v plánu restrukturalizace předpokládala, považovat za vhodná a/nebo dostatečná, jelikož se zdálo, že jsou nezbytná k obnovení životaschopnosti podniku Adria. Pokud jde o prodej podniku AAT, k tomu došlo několik měsíců před schválením plánu restrukturalizace, a to v době (konec roku 2010, začátek roku 2011), kdy podnik Adria naléhavě nutně potřeboval financování. Rovněž zrušení pravidelných leteckých linek se nejevilo jako přijatelné kompenzační opatření, jelikož většina těchto tras (27 z celkem 31) byla v plánu restrukturalizace označena jako ztrátová a jejich zrušení by bylo každopádně nezbytné k zajištění životaschopnosti podniku. Komise měla rovněž pochybnosti, zda lze plně přijmout navrhovaný vlastní příspěvek podniku Adria ve výši […] EUR, zejména kvůli tomu, že nebylo jasné, zda lze jako vlastní příspěvek započítat částky vyplývající z prodeje podniku AAT a kapitalizace pohledávek v souvislosti s bankovními úvěry. Jelikož byl podnik Adria v době provedení těchto opatření patrně podnikem v obtížích a podnik v obtížích může obdržet pouze podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci, vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně toho, zda byla dodržena zásada „jednou a dost“, zejména v souvislosti s navýšením kapitálu v roce 2011.
6. PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
6.1. Připomínky Slovinska
(46)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí Komise o zahájení řízení trvalo Slovinsko na tom, že opatření č. 1, 2 a 3 nezahrnovala státní podporu, jelikož rozhodnutí fondu KAD a společnosti PDP nelze přičíst státu. Slovinsko zejména uvedlo, že 100 % podíl státu nepostačuje k vyvození závěru, že opatření lze přičíst státu. Slovinsko mimoto poznamenalo, že zprávy o ocenění, v nichž byla vyčíslena hodnota akcií, byly adekvátní, byla tudíž dodržena zásada investora v tržním hospodářství, takže zvýhodnění podniku Adria je vyloučeno. Co se týká konkrétně opatření č. 3, Slovinsko tvrdilo, že upsání 20 % akcií dvěma soukromými cestovními agenturami za rovnocenných podmínek spolu se společností PDP bylo významné a prokazovalo, že trh o životaschopnosti podniku Adria nepochybuje, což vylučuje existenci státní podpory.
(47)
V souvislosti s opatřením č. 5 Slovinsko zopakovalo, že jednání společnosti PDP nelze přičíst státu. Co se týká jednání společnosti Aerodrom Ljubljana, Slovinsko se domnívalo, že vliv státu na její rozhodnutí o nabytí podniku AAT nelze odvozovat od skutečnosti, že někteří členové dozorčí rady byli navrženi státem a fondy KAD a SOD. Slovinsko se rovněž domnívalo, že zprávu o ocenění z dubna 2010, která stanovila hodnotu podniku AAT jakožto technické servisní divize podniku Adria v rozmezí od 14,4 milionu EUR do 14,9 milionu EUR, nelze považovat za zastaralou a že neexistují žádné náznaky, že ve zprávě o ocenění byly zohledněny synergie s podnikem Adria. Slovinsko mimoto uvedlo, že zápisy ze zasedání představenstva společností PDP a Aerodrom Ljubljana prokazují, že rozhodnutí o nabytí podniku AAT bylo přijato na základě ekonomicky racionálních úvah. Z těchto důvodů je existence státní podpory v opatření č. 5 vyloučena.
(48)
Slovinsko zpochybnilo rovněž hodnocení podniku Adria jakožto podniku v obtížích a domnívalo se, že podnik Adria byl v obtížích teprve od ledna 2011, tj. v době provedení opatření č. 4.
(49)
Co se týká opatření č. 4, Slovinsko existenci podpory vyloučilo a tvrdilo, že kapitalizaci pohledávky ze strany banky NLB nelze přičíst státu. Slovinsko se rovněž domnívalo, že nesplácené úvěry přeměněné na vlastní kapitál byly plně zajištěny zástavními právy k letadlům a budovám a že jejich konverzí na kapitál převzaly banky nové obchodní riziko. V tomto smyslu odpovídá kapitalizace pohledávek vkladu v hotovosti. Slovinsko také uvedlo, že při rozhodování o investici se banky a stát ovlivnily vzájemně a že toto rozhodnutí bylo (podle názoru Slovinska) založeno na spolehlivém plánu restrukturalizace, a Slovinsko dospělo k závěru, že investiční rozhodnutí byla přijata souběžně, což vylučuje nepatřičnou výhodu pro podnik Adria.
(50)
Jelikož se Slovinsko domnívalo, že opatření č. 1, 2, 3 a 5 nezahrnují státní prostředky, nepředložilo žádné důvody slučitelnosti těchto opatření. Slovinsko však uvedlo důvody slučitelnosti u opatření č. 4, pokud by Komise dospěla k závěru, že toto opatření představuje státní podporu. Jelikož podle Slovinska je podnik Adria v obtížích teprve od ledna 2011 (viz 48. bod odůvodnění), opatření č. 4 představuje na základě předloženého plánu restrukturalizace slučitelnou podporu na restrukturalizaci podle části 3.2 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(51)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, Slovinsko se domnívalo, že plán restrukturalizace zajišťuje dlouhodobou životaschopnost podniku Adria, a zdůraznilo, že v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci obsahuje plán restrukturalizace průzkum trhu a analýzu příčin, které vedly k potížím podniku, a že předpokládá ukončení činností, které by ze strukturálního hlediska zůstaly i po restrukturalizaci ztrátové. Jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění, Slovinsko předložilo řadu aktualizací plánu restrukturalizace, který v současnosti předpokládá dobu trvání restrukturalizace do roku 2015 a obsahuje několik dodatečných restrukturalizačních opatření, aby byla zajištěna udržitelnější životaschopnost. Slovinsko také zdůraznilo, že aktualizovaný plán restrukturalizace zajišťuje i podle pesimistického scénáře dlouhodobou životaschopnost podniku do konce roku 2015 s návratností vlastního kapitálu (ROE) ve výši […] % v roce 2014 a ve výši […] % v roce 2015, což přesahuje úrovně, které Komise schválila v rozhodnutí týkajícím se společnosti Air Malta (18).
(52)
Slovinsko zastává názor, že snížení kapacity (ve formě zrušení pravidelných leteckých linek) o […] % v zimní sezóně a […] % v letní sezóně, uvolnění letištních časů na určitých letištích, včetně koordinovaných (přetížených) letišť, a prodej podniku AAT představují vhodná a přiměřená kompenzační opatření. Slovinsko také uvedlo,že zrušené trasy byly ve skutečnosti ziskové, a to na základě tzv. „hrubého ziskového rozpětí“ (kladný příspěvek C1), což Komise v rozhodnutích týkajících se společností Air Malta a České aerolinie (19) akceptovala.
(53)
S ohledem na omezení podpory na minimum (vlastní příspěvek) Slovinsko v souladu s tím, co bylo uvedeno výše, tvrdilo, že prodej podniku AAT nezahrnuje státní podporu, a proto by se výnosy z tohoto prodeje ve výši 14,7 milionu EUR měly považovat za vlastní příspěvek. Slovinsko se rovněž domnívalo, že by se za vlastní příspěvek měla v plné výši považovat kapitalizace pohledávek ze strany bank, tj. 19,7 milionu EUR. Slovinsko poskytlo údaje o hodnotě letadel, která byla zastavena v souvislosti s dotyčnými úvěry, spolu s příslušnou zprávou společnosti AVAC (20) prokazující hodnoty těchto letadel. Po připočtení prodeje řady aktiv […] přesáhne vlastní příspěvek podle aktualizovaného plánu restrukturalizace [50-54] %.
(54)
Co se týká zásady „jednou a dost“, Slovinsko se domnívalo, že tato zásada byla dodržena, jelikož opatření č. 1, 2, 3 a 5, která předcházela opatření č. 4, nezahrnovala státní podporu podniku Adria.
6.2. Připomínky zúčastněných stran
(55)
Během formálního vyšetřovacího řízení obdržela Komise připomínky pouze od společnosti Ryanair, která souhlasila s předběžným zjištěním Komise, že opatření, která jsou předmětem posouzení, zahrnovala podporu a nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
(56)
Společnost Ryanair však tvrdila, že v rozhodnutí o zahájení řízení nebylo posouzení Komise týkající se zásady investora v tržním hospodářství úplné, jelikož Komise měla uvážit, zda by se soukromý investor nerozhodl podnik Adria zlikvidovat místo toho, aby mu poskytl další kapitál (21). Společnost Ryanair rovněž uvedla, že Komise měla v rozhodnutí o zahájení řízení posoudit, zda nebyla likvidace podniku Adria pro stát výhodnější než poskytnutí dalších finančních prostředků. Ačkoli se společnost Ryanair domnívala, že nemá k dispozici dostatek informací, aby se mohla vyjádřit k plánu restrukturalizace, pochybovala o tom, že podnik Adria bude opět ziskový.
(57)
Společnost Ryanair také tvrdila, že podpora poskytnutá podniku Adria poškozuje její postavení na trhu, jelikož maří snahy společnosti Ryanair o rozvoj trhu a způsobuje jí ztrátu příjmů.
6.3. Vyjádření Slovinska k připomínkám zúčastněných třetích stran
(58)
Slovinsko se podrobně zabývalo tvrzeními, která ve svých připomínkách uvedla společnost Ryanair. Slovinsko zejména uvedlo, že se na kapitálových injekcích ve prospěch podniku Adria nepodílel jen stát, nýbrž i soukromí investoři a subjekty, jejichž jednání nelze podle Slovinska přičíst státu. Slovinsko se mimoto domnívalo, že si společnost Ryanair mylně vyložila judikaturu, když tvrdila, že by stát měl před restrukturalizací a dlouhodobou životaschopností podniku Adria upřednostnit jeho úpadek. Podle Slovinska je test, který uvedla společnost Ryanair, chybný, jelikož by byl použitelný pouze na věřitele podniku Adria, nikoli však na investory: jelikož Slovinsko nemělo vůči podniku žádné pohledávky, nemohlo požadovat jeho likvidaci.
(59)
Slovinsko uvedlo, že se Komise zabývala předpoklady plánu restrukturalizace podniku Adria, a zdůraznilo, že pochybnosti společnosti Ryanair ohledně možného obnovení životaschopnosti podniku Adria jsou nepodložené. Slovinsko rovněž tvrdilo, že údajné poškození tržního postavení společnosti Ryanair nebylo doloženo.
7. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(60)
Toto rozhodnutí se zabývá nejprve otázkou, zda je podnik Adria podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (oddíl 7.1). Poté analyzuje, zda posuzovaná opatření zahrnují státní podporu pro podnik Adria ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (oddíl 7.2) a zda je tato podpora zákonná (oddíl 7.4) a slučitelná s vnitřním trhem (oddíl 7.5).
7.1. Potíže podniku Adria
(61)
Finanční situace podniku Adria se trvale zhoršovala od roku 2008, kdy podnik zaznamenal nižší tržby, záporný zisk před zdaněním (EBT) a záporný vlastní kapitál. Klíčové finanční parametry podniku Adria v období od roku 2007 do roku 2011 podle informací, které poskytly slovinské orgány, byly následující:
Tabulka 6
Klíčové finanční údaje podniku Adria od roku 2007 do června 2011 (v milionech EUR)
2007
2008
2009
2010
červen 2011
Obrat
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Čistý výsledek
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBTDA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Zapsaný kapitál
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Vlastní kapitál
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Peněžní tok z provozních činností
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Podnik Adria uzavřel účetní rok 2011 se ztrátami ve výši 12 milionů EUR (24), zatímco v roce 2012 dosáhly ztráty 10,8 milionu EUR (25). Rovněž se zdá, že v roce 2013 snížil podnik Adria ztráty na 3,1 milionu EUR (26).
(63)
V bodě 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je uvedeno, že podnik je považován za podnik v obtížích, pokud „došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců“. Toto ustanovení odráží předpoklad, že podnik, který zaznamenal významnou ztrátu zapsaného kapitálu, není schopen zamezit ztrátě, která by jej v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti (jak je stanoveno v bodě 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(64)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, v období od roku 2007 do června 2011 nedošlo ke ztrátě zapsaného kapitálu, nýbrž ve skutečnosti se zapsaný kapitál zvýšil. Komise však podotýká, že vlastní kapitál podniku byl v letech 2010 a 2011 záporný. Podnik současně nepřijal vhodná opatření, aby snížení vlastního kapitálu řešil. V dřívějších případech (27) dospěla Komise k závěru, že pokud má podnik záporný vlastní kapitál, v zásadě se předpokládá, že kritéria uvedená v bodě 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou splněna, přičemž v případě podniku Adria tomu tak bylo nejméně od roku 2010. Rovněž Tribunál dospěl v nedávném rozsudku (28) k závěru, že podnik se záporným vlastním kapitálem je podnikem v obtížích.
(65)
Potíže podniku Adria patrně vyvrcholily koncem roku 2010. Tisk v té době zmiňoval možnost, že na podnik Adria bude uvalena nucená správa, nebo že vyhlásí úpadek (29). To lze považovat za signál, že nejpozději v té době splňoval podnik Adria kritéria pro to, aby byl předmětem kolektivního úpadkového řízení podle slovinských právních předpisů ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(66)
Z výše uvedených důvodů Komise v souladu s rozhodnutím o zahájení řízení vyvozuje závěr, že v letech 2010 a 2011, tj. v době provedení opatření č. 3, 4 a 5, byl podnik Adria podnikem v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. a) a/nebo písm. c) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Z tabulky 6 v 61. bodě odůvodnění mimoto vyplývá, že v letech 2010 a 2011 bylo možno podnik Adria považovat za podnik v potížích rovněž ve smyslu bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, v němž se uvádí, že podnik může být považován za podnik v obtížích, „kdy jsou patrné typické příznaky […], například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv“.
(68)
Komise se však domnívá, že mezi roky 2007 a 2009 nevykazoval podnik Adria typické příznaky podniku v obtížích podle bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Co se týká roku 2008, podnik Adria poprvé v posuzovaném období vykázal ztráty ve výši 3,2 milionu EUR. Jak Slovinsko správně podotklo, v roce 2008 se příjmy a peněžní tok podniku Adria v porovnání s předchozím rokem zvýšily (z 179,2 milionu EUR na 205,4 milionu EUR, resp. z 16,9 milionu EUR na 18,5 milionu EUR). Jeho zapsaný kapitál byl stálý a činil 6,8 milionu EUR.
(69)
Komise rovněž uvádí, že v roce 2008 měl podnik Adria čistý zisk před zdaněním (EBT) ve výši 3,2 milionu EUR a v roce 2009 pak ve výši 14 milionů EUR. V těchto letech byl hospodářský výsledek podniku bez odpisů kladný a podnik dosáhl EBTDA ve výši 10,9 milionu EUR, resp. 1,6 milionu EUR (viz tabulka 6 v 61. bodě odůvodnění). Od roku 2010 byl EBTDA podniku Adria záporný. Jelikož o opatření č. 2 bylo rozhodnuto v lednu 2009 a akcie byly zcela upsány v červenci 2009, nemůže Komise dospět s jistotou k závěru, že v té době existovala jednoznačně zjistitelná tendence k záporným výsledkům, která by umožňovala vyvodit závěr, že podnik Adria byl podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
Komise proto zastává názor, že v letech 2007-2009, tj. v době provedení opatření č. 1 a 2, nebyl podnik Adria podnikem v obtížích.
7.2. Existence státní podpory
(71)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(72)
Aby bylo možno vyvodit závěr ohledně existence státní podpory, musí Komise posoudit, zda jsou u každého z pěti posuzovaných opatření splněna kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy (tj. převod státních prostředků, selektivní výhoda, možné narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvnitř EU).
7.2.1. Opatření č. 1 a 2: navýšení kapitálu v letech 2007 a 2009
(73)
Komise nejprve analyzuje, zda opatření č. 1 a 2 poskytla podniku Adria nepatřičnou selektivní výhodu.
(74)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise v této souvislosti uvedla, že cena akcií, kterou uhradil fond KAD, byla nižší než hodnota stanovená ve dvou zprávách o ocenění. Fond KAD získal nové akcie podniku Adria v únoru 2007 za cenu ve výši 27 EUR za akcii, což je méně než hodnota stanovená ve zprávě o ocenění, která k […] činila […] EUR za akcii (viz 15. bod odůvodnění). V lednu 2009 získal fond KAD akcie za cenu ve výši 22 EUR za akcii, což je méně než hodnota stanovená ve zprávě o ocenění, která k […] činila […] EUR za akcii (viz 18. bod odůvodnění). Komise však vyslovila pochybnosti ohledně spolehlivosti těchto zpráv, mimo jiné kvůli značnému časovému odstupu mezi navýšením kapitálu (únor 2007, resp. leden 2009) a oceněním akcií podniku ([…], resp. […]).
(75)
Komise posoudila údaje a důkazy, které v souvislosti s těmito zprávami Slovinsko předložilo po zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Co se týká opatření č. 1, Slovinsko objasnilo, že údaje, z nichž zpráva vycházela, pocházejí ze dne 30. září 2006 a že v době vyhotovení zprávy odhadcem se jednalo o poslední dostupné údaje. Pokud jde o opatření č. 2, zpráva o ocenění akcií byla zadána ve stejné době, kdy valná hromada akcionářů podniku Adria rozhodla o navýšení kapitálu. Komise nemá důvod domnívat se, že odhadce (P&S Capital) nebyl zcela nezávislý.
(76)
Ačkoli je pravdou, že mezi oceněním akcií podniku a navýšením kapitálu uběhlo […] měsíců, Komise nenašla žádné důkazy, které by prokazovaly, že tento časový odstup měl skutečně dopad na odhadovanou hodnotu akcií podniku Adria.
(77)
Komise poznamenává, že metoda ocenění použitá ve zprávách (čistá současná hodnota očekávaných volných peněžních toků (30)) je v případech akvizic obecně uznávaná. Z podrobné analýzy zpráv o ocenění mimoto vyplývá, že použité vzorce byly pro účely ocenění přiměřené a byly náležitě použity a že předpoklady a odhady týkající se růstu obratu a ziskovosti se jeví jako realistické. Ve zprávě o ocenění akcií pro kapitálovou injekci v roce 2007 (opatření č. 1) byly odhadovaný průměrný růst příjmů a ziskovost v rozmezí, které bylo zaznamenáno v minulosti. Ve zprávě o ocenění akcií pro kapitálovou injekci v roce 2009 (opatření č. 2) byly odhadovaný růst příjmů a ziskovost nižší než v minulosti, a to z těchto důvodů: a) vysoký hospodářský růst v roce 2008 způsobený především slovinským předsednictvím EU; b) pomalý světový hospodářský růst a c) napjatá situace na finančních trzích. Rovněž ostatní předpoklady použité ve zprávách se jevily jako realistické. Komise mimoto bere na vědomí, že fond KAD byl většinovým vlastníkem podniku Adria již před navýšeními kapitálu (31) a že cílem navýšení kapitálu bylo financování existující (ziskové) investice fondu KAD.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností Komise uvádí, že navýšení kapitálu v letech 2007 a 2009 byla v souladu s tržními podmínkami a neznamenala pro podnik Adria nepatřičnou výhodu.
(79)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření č. 1 a 2 představovala investice, které by uskutečnil i investor v tržním hospodářství ve srovnatelné situaci (32), existence státní podpory je proto vyloučena, aniž by bylo nutné blíže posoudit splnění ostatních kumulativních podmínek stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.2.2. Opatření č. 3: navýšení kapitálu v roce 2010
(80)
Jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění, jednou z nezbytných podmínek existence státní podpory je to, že opatření poskytuje příjemci nepatřičnou selektivní výhodu. V následující části Komise posoudí, zda je v případě opatření č. 3 tato podmínka splněna.
(81)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že cena ve výši 12 EUR za akcii, kterou společnost PDP a soukromé cestovní agentury zaplatily za akcie podniku Adria, byla nižší než cena ve výši […] EUR za akcii, která byla stanovena ve zprávě o ocenění. Stejně jako v případě opatření č. 1 a 2 však Komise vyslovila ohledně spolehlivosti této zprávy pochybnosti, a to zejména kvůli skutečnosti, že mezi navýšením kapitálu (září 2010) a oceněním akcií ve zprávě ([…]) uběhlo […] měsíců.
(82)
Informace, které poskytly slovinské orgány, pochybnosti Komise v této souvislosti do jisté míry zmírnily. Komise však připomíná, že na základě týchž informací a ocenění se dvě soukromé cestovní agentury (Kompas d.d. a Palma d.o.o.) na navýšení kapitálu v roce 2010 podílely 20 %, zatímco společnost PDP vložila zbývajících 80 % kapitálu. Soukromé cestovní agentury a společnost PDP se na opatření podílely za stejných podmínek a upsaly akcie k témuž dni. Soukromá účast i příspěvek společnosti PDP měly podobu vkladu v hotovosti. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zdůraznila, že soukromou účast ve výši 20 % lze v zásadě považovat za známku toho, že trh dotyčnou investici podpořil, ačkoli transakci je nutno posoudit v širším kontextu situace podniku Adria v té době a skutečnosti, že opatření č. 3 představovalo třetí navýšení kapitálu v rozmezí přibližně 3,5 roku.
(83)
Komise za prvé uvádí, že Slovinsko předložilo důkazy prokazující, že agentury Kompas d.d. a Palma d.o.o. byly společnosti zcela v soukromém vlastnictví, v nichž stát neměl žádnou kontrolu ani vliv. Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, opatření č. 1 a 2 nepředstavovala státní podporu. Vzhledem k tomu nelze mít patrně za to, že rozhodnutí soukromých cestovních agentur investovat do podniku Adria ovlivnila investiční rozhodnutí, která by přijal i soukromý investor. Komise bere rovněž na vědomí, že soukromé cestovní agentury upsaly akcie podniku Adria k témuž dni jako společnost PDP, zaplatily stejnou cenu, jejich investice se uskutečnila za stejných podmínek a navýšení kapitálu ze strany společnosti PDP a soukromých cestovních agentur se uskutečnilo v hotovosti.
(84)
I kdyby Komise dospěla k závěru, že účast společnosti PDP zahrnovala státní prostředky a že ji lze přičíst státu (viz v tomto smyslu 89. až 91. bod odůvodnění), ve smyslu ustálené judikatury (33) nelze 20 % soukromou účast považovat v porovnání s veřejným zásahem za zanedbatelnou. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nemůže Komise dospět k závěru, že rozhodnutí soukromých cestovních agentur investovat do podniku Adria bylo skutečně ovlivněno jednáním společnosti PDP. Tento závěr nemění ani skutečnost, že se podnik Adria považoval v roce 2010 za podnik v obtížích (viz oddíl 7.1).
(85)
Z důkazů předložených Slovinskem mimoto nevyplývá, že soukromé cestovní agentury měly při investování do podniku Adria jinou motivaci než dosažení zisku. Komise v této souvislosti odkazuje na zprávu předloženou Slovinskem, která se týkala strategických směrů podniku Adria na období 2009-2014 (a kterou měli investoři zjevně k dispozici v době přijetí investičního rozhodnutí), podle níž se očekávalo, že podnik Adria bude v období od roku 2010 do roku 2014 ziskový, a to na základě kapitálové injekce ve výši přibližně 2,5 milionu EUR a provedení určitých opatření ze strany podniku Adria, včetně zvýšení průměrného výnosu z cestujícího a snížení nákladů. Tuto zprávu lze pokládat za další náznak toho, že soukromé cestovní agentury byly skutečně přesvědčeny o ziskovosti své investice.
(86)
Komise se proto domnívá, že rozhodnutí soukromých cestovních agentur investovat do podniku Adria je rovnocenné rozhodnutí společnosti PDP a že jejich investice byla významná. Komise nemá mimoto důvod pochybovat o tom, že se soukromé cestovní agentury rozhodly investovat do podniku Adria za účelem dosažení zisku. Komise proto vyvozuje závěr, že opatření č. 3 neznamenalo nepatřičnou výhodu pro podnik Adria, existence státní podpory je tudíž vyloučena, aniž by bylo nutné blíže posoudit, zda jsou splněny ostatní kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.2.3. Opatření č. 4: navýšení kapitálu v roce 2011
(87)
Dne 30. září 2011 upsalo Slovinsko v hotovosti 70 % akcií podniku Adria (49,5 milionu EUR), které byly vydány v rámci navýšení kapitálu v roce 2011. Slovinsko investovalo finanční prostředky prostřednictvím slovinské agentury pro správu kapitálových aktiv (AUKN). Společnost PDP upsala v hotovosti další 1 % akcií (0,5 milionu EUR). Zbývající část navýšení (tj. 19,7 milionu EUR) měla podobu kapitalizace pohledávek ze strany několika bank: 20 % ze strany banky NLB, 5 % ze strany banky Abanka Vipa d.d., 2 % ze strany banky Unicredit Bank of Slovenia d.d. a 2 % ze strany banky Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
Agentura AUKN byla založena zákonem o správě a řízení kapitálových investic Republiky Slovinsko (34), její správní radu jmenovalo Státní shromáždění, agentura byla přímým uživatelem rozpočtu Republiky Slovinsko a její zaměstnanci byli státními úředníky (35). Je tudíž zřejmé, že jednání agentury AUKN lze přičíst státu a že zahrnovalo státní prostředky, což Slovinsko nezpochybnilo. Komise dále vyzdvihuje tiskovou zprávu úřadu předsedy vlády Slovinska ze dne 23. června 2011: „Na dnešním zasedání vláda […] rozhodla, že agentura [AUKN] přispěje na vlastní kapitál podniku Adria Airways, d. d. částkou ve výši 49,5 milionu EUR a akciová společnost [PDP] zaplatí částku ve výši 500 000 EUR […]. Aktivní zapojení do tohoto procesu umožní Republice Slovinsko uspokojovat i v budoucnu její potřeby v oblasti služeb pravidelné letecké dopravy, které poskytuje dopravce se sídlem ve Slovinsku.“ (36)
(89)
S ohledem na společnost PDP se Komise domnívá, že existuje řada ukazatelů ve smyslu rozsudku ve věci Stardust Marine (37), které umožňují vyvodit závěr, že společnost PDP byla založena za účelem provádění politik, o nichž rozhodly slovinské orgány veřejné moci, a že její rozhodnutí investovat v rámci opatření č. 4 lze přičíst státu a zahrnuje státní prostředky. Komise především uvádí, že 100 % podíl ve společnosti PDP vlastní nepřímo slovinský stát (prostřednictvím fondů KAD, SOD a DSU). Komise v tomto smyslu připomíná své rozhodnutí ve věci ELAN (38), v němž dospěla k závěru, že opatření fondů KAD a DSU, dvou vlastníků společnosti PDP, lze přičíst státu. Stát má mimoto veškeré hlasy ve výboru akcionářů, který jmenuje představenstvo společnosti. Podle článku 19 stanov společnosti PDP musí představenstvo schválit nákup cenných papírů, jestliže hodnota transakce přesáhne 500 000 EUR.
(90)
Komise v souladu s rozhodnutím o zahájení řízení připomíná rovněž prohlášení bývalého slovinského ministra financí na konci jeho funkčního období dne 28. října 2011 (tj. po provedení opatření č. 4): „Založením zvláštní restrukturalizační společnosti (PDP) jsme slovinským podnikům poskytli nový zdroj financování, know-how a odborných znalostí založených na osvědčených postupech při restrukturalizaci podniků. Podniky Adria Airways a Unior představují nepochybně největší úspěch.“ (39) Toto tvrzení lze pokládat za nepřímý důkaz přičitatelnosti státu ve smyslu rozsudku ve věci Stardust Marine. Tvrzení Slovinska, že toto prohlášení je nutno posoudit v politickém kontextu konce funkčního období ministra financí a pokládat je za „odvážné a dostatečně jasné [prohlášení], aby je bylo možno úspěšně sdělit prostřednictvím médií“, se nejeví jako přesvědčivé. Jako další nepřímý důkaz uvádí Komise tiskovou zprávu úřadu předsedy vlády Slovinska ze dne 23. června 2011 (viz 88. bod odůvodnění), která prokazuje, že slovinská vláda rozhodla, že společnost PDP přispěje k navýšení kapitálu v roce 2011 částkou ve výši 0,5 milionu EUR.
(91)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že účast společnosti PDP na navýšení kapitálu v roce 2010 zahrnovala státní prostředky a že jednání této společnosti lze přičíst státu.
(92)
Co se týká bank, Komise v souladu s rozhodnutím o zahájení řízení poznamenává, že banky Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. a Hypo Alpe-Adria Bank d.d. jsou čistě soukromými subjekty. Pokud jde o banku NLB, v době provedení opatření č. 4 byl jejím většinovým vlastníkem stát, a to buď přímo (45,62 % akcií), nebo nepřímo prostřednictvím fondů SOD (4,07 %) a KAD (4,03 %) (40), zatímco jediným dalším významným akcionářem banka KBC Bank (25 %). Skutečnost, že stát je většinovým vlastníkem banky NLB, což se promítá ve většině hlasů ve správní a dozorčí radě, naznačuje přičitatelnost opatření státu. Ze stanov banky NLB však nemůže Komise s jistotou odvodit, že její rozhodnutí o investici do podniku Adria lze přičíst státu. Rovněž z řídicí struktury banky NLB neodvodila Komise zasahování ze strany orgánů veřejné moci. Komise nenašla v tomto ohledu ani žádné nepřímé důkazy ve smyslu rozsudku ve věci Stardust Marine. Z výše uvedených důvodů se Komise domnívá, že rozhodnutí banky NLB o účasti na opatření č. 4 nelze přičíst Slovinsku.
(93)
Po objasnění, že jednání agentury AUKN a společnosti PDP je přičitatelné státu, musí Komise posoudit, zda toto jednání znamenalo pro podnik Adria nepatřičnou selektivní výhodu.
(94)
Slovinsko uvedlo, že rozhodnutí bank investovat do podniku Adria byla přijata souběžně s rozhodnutím státu, což samo o sobě existenci výhody vylučuje.
(95)
Komise za prvé připomíná svůj závěr, že v roce 2011, v době provedení opatření č. 4, byl podnik Adria podnikem v obtížích (viz 66. bod odůvodnění).
(96)
Komise mimoto uvádí, že účast bank na kapitálové injekci v roce 2011 měla podobu konverze 26 % jejich stávajících pohledávek vůči podniku Adria na kapitál. Stát a společnost PDP vložily na druhou stranu hotovost. Slovinsko tvrdilo, že z celkové částky ve výši 19,7 milionu EUR, která byla předmětem konverze, odpovídá částka ve výši [10-20] milionů EUR vkladu v hotovosti, jelikož tato část úvěrů byla plně zajištěna. Podle Slovinska převzaly banky při konverzi nové riziko, což lze považovat za rovnocenné vložení nových finančních prostředků ve výši [10-20] milionů EUR.
(97)
Komise posoudila informace, které poskytlo Slovinsko, a dospěla k závěru, že částka ve výši [10-20] milionů EUR z celkové částky ve výši 19,7 milionu EUR, která byla předmětem konverze, byla skutečně plně a náležitě zajištěna, a to hlavně zástavními právy k letadlům ve vlastnictví podniku Adria. Ke stanovení hodnoty těchto letadel použil podnik Adria zprávu „Aircraft Value Reference“, kterou v dubnu 2011 zveřejnila nezávislá společnost Aircraft Value Analysis Company (dále jen „AVAC“). Tato zpráva uvádí současné a budoucí hodnoty a nájemné u mnoha typů letadel, a to vždy horní a dolní mez. Při ocenění letadel, která byla dána do zástavy jako jistota, byly použity hodnoty značně nižší než horní mez uvedená společností AVAC. Komise zastává názor, že vzhledem k nezávislosti společnosti AVAC a rozsáhlému využívání této zprávy v odvětví poskytuje zpráva spolehlivý základ pro určení hodnoty letadel.
(98)
Pohledávky ve výši [0-10] milionů EUR, které byly kapitalizovány, však nebyly plně zajištěny. U této části nemůže Komise vyvodit závěr, že je rovnocenná vkladu v hotovosti a že banky převzaly nové riziko. Podmínky zbývajícího dluhu se zlepšily a celková úroveň rizika se významně snížila, jelikož zbývající část dluhů (které se konverze netýkala) měla kolaterál ve stejné výši jako před konverzí. Toto celkové riziko se dále snížilo v důsledku skutečnosti, že jako podmínku kapitalizace pohledávek musel podnik Adria […]. V některých případech mimoto podmínky nesplaceného dluhu (úroková sazba, splátkový kalendář atd.) […].
(99)
Slovinsko převzalo na druhou stranu plně riziko u částky ve výši nejméně 49,5 milionu EUR, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2011 se stalo akcionářem podniku Adria. Banky převzaly nové riziko, nikoli však ve stejné výši jako Slovinsko, jelikož se jejich postavení v důsledku konverze dluhu na kapitál zlepšilo. Zdá se tudíž, že při rozhodování o investici do podniku Adria nebyly banky ve srovnatelné situaci jako stát.
(100)
Nelze rovněž vyloučit, že rozhodnutí bank investovat do podniku Adria bylo ovlivněno jednáním státu. Ve výroční zprávě podniku Adria za rok 2011 se uvádí, že „vláda […] Slovinska dne 20. ledna 2011 jednoznačně zformulovala své stanovisko a uznala význam podniku Adria Airways jakožto národního leteckého dopravce pro slovinské hospodářství, slovinské občany a hosty ze zahraničí. Ve svém rozhodnutí objasnila vláda záměr zachovat podnik Adria Airways jakožto slovinského národního leteckého dopravce […]“. Toto rozhodnutí, které bylo vydáno před přijetím plánu restrukturalizace v září 2011, mohlo usnadnit rozhodování bank o investici, jelikož stát již naznačil záměr podpořit podnik Adria (41).
(101)
Na základě výše uvedených tvrzení vylučuje Komise tvrzení Slovinska, že stát a banky investovaly za rovnocenných podmínek.
(102)
Komise však musí analyzovat, zda je investice Slovinska do podniku Adria v souladu s tržními podmínkami. Slovinsko tvrdí, že se rozhodlo podílet na opatření č. 4 na základě plánu restrukturalizace ze září 2011, což by se mělo pokládat za dodržení zásady investora v tržním hospodářství.
(103)
Komise na úvod podotýká, že na rozdíl od předchozích navýšení kapitálu došlo k navýšení kapitálu v roce 2011 bez zprávy o ocenění. Podle judikatury by soukromý investor zvažující rekapitalizaci podniku se značnými dluhy požadoval plán restrukturalizace, který je schopen zajistit jeho životaschopnost (42). V daném případě slovinské orgány uvedly, že se rozhodly podílet na navýšení kapitálu v roce 2011 na základě plánu restrukturalizace ze září 2011.
(104)
Komise však již vyvodila závěr, že podnik Adria byl v roce 2011 podnikem v obtížích (viz 66. bod odůvodnění). To samo o sobě znamená nepravděpodobnost toho, že stát mohl očekávat, že podnik Adria dosáhne v přiměřené lhůtě obvyklé návratnosti investovaného kapitálu. Komise proto trvá na svém názoru uvedeném v rozhodnutí o zahájení řízení, že plán restrukturalizace nelze považovat za dostatečný, pokud jde o odůvodnění navýšení kapitálu v roce 2011 jako opatření, které je v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Plán restrukturalizace (v původní verzi ze září 2011) za prvé předpokládal obnovení životaschopnosti v roce 2013 s velmi nízkým ziskovým rozpětím (zisk před zdaněním) (realistický scénář předpokládal v roce 2013 ziskové rozpětí ve výši […] %, v roce 2014 ve výši […] % a v roce 2015 ve výši […] %). Nedostatečnou ziskovost pro akcionáře prokazuje rovněž skutečnost, že plán předpokládal v témže období obzvláště nízké úrovně vlastního kapitálu, a to v rozmezí od […] EUR v roce 2011 do […] EUR v roce 2015. To znamená, že by se kapitál vložený v září 2011 (69,7 milionu EUR) během období restrukturalizace značně snížil, a nepřinášel by tudíž žádné skutečné výnosy.
(105)
Slovinsko předložilo řadu průběžných zpráv vyhotovených podniky Airconomy a Adria v období od dubna do září 2011 (tj. před přijetím plánu restrukturalizace ze září 2011), které měly (jak se usuzovalo) obsahovat vyčíslení, jež chybělo v plánu restrukturalizace, a které byly v té době zjevně poskytnuty všem akcionářům podniku Adria a rovněž státu. Komise však podotýká, že se průběžné zprávy týkají období 2011-2012, zatímco plán restrukturalizace obsahoval výhledy do roku 2015, […]. Komise se proto domnívá, že průběžné zprávy neposkytují potřebné chybějící informace, aby plán restrukturalizace splňoval kritérium investora v tržním hospodářství.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že navýšení kapitálu v roce 2011 poskytlo podniku Adria nepatřičnou výhodu. Tato výhoda je selektivní, jelikož jediným příjemcem byl podnik Adria.
(107)
Komise musí rovněž posoudit, zda mohlo opatření č. 4 narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, jelikož podnik Adria zvýhodnilo v porovnání s jeho konkurenty, kteří veřejnou podporu neobdrželi. Je zřejmé, že opatření č. 4 mohlo ovlivnit obchod uvnitř EU a hospodářskou soutěž, jelikož podnik Adria soutěží s ostatními leteckými společnostmi v EU, zejména od vstupu třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetího balíčku“) v platnost dne 1. ledna 1993. V případě cestování na relativně kratší vzdálenosti v EU mimoto letecká doprava soutěží se silniční a železniční dopravou, a proto mohli být dotčeni i silniční a železniční dopravci.
(108)
Opatření č. 4 tudíž podniku Adria umožnilo pokračovat v činnosti, takže nemusel jako ostatní konkurenti čelit důsledkům, které obvykle vyplývají ze složité finanční situace.
(109)
Na základě výše uvedených tvrzení vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 4 zahrnovalo státní podporu ve prospěch podniku Adria ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.2.4. Opatření č. 5: prodej podniku AAT v letech 2010-2011
(110)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise z důvodů uvedených v 41. a 42. bodě odůvodnění k předběžnému závěru, že získání akcií podniku AAT společnostmi PDP a Aerodrom Ljubljana poskytlo podniku Adria nepatřičnou výhodu.
(111)
Vzhledem k rozdílné povaze příspěvků společností PDP a Aerodrom Ljubljana (hotovost v porovnání s kapitalizací pohledávek) a vzhledem k odůvodnění týkajícímu se opatření č. 4 (viz 94. až 101. bod odůvodnění) vyvozuje Komise závěr, že u opatření č. 5 lze přiměřeně vyloučit tvrzení ohledně rovnocennosti.
(112)
Komise však musí posoudit, zda byla investiční rozhodnutí společností PDP a Aerodrom Ljubljana ekonomicky racionální v tom smyslu, že by obezřetný subjekt v tržním hospodářství ve srovnatelné situaci jednal stejně. Komise v této souvislosti nejprve podotýká, že celková cena, kterou uhradily společnosti Aerodrom Ljubljana a PDP, tj. 14,7 milionu EUR, byla v rozmezí, které bylo stanoveno ve zprávě o ocenění podniku AAT. Komise však ohledně zprávy o ocenění vyslovila pochybnosti a uvedla, že hodnota podniku AAT (v té době technické servisní divize podniku Adria nazývané SVL) měla být stanovena jako hodnota samostatného subjektu bez ohledu na vnitroskupinové synergie. Komise rovněž podotkla, že mezi oceněním podniku AAT/SVL ([…]) a jeho prodejem (listopad 2010 - březen 2011) uběhla značná doba.
(113)
Komise musí za prvé uvést, že zprávu o ocenění vyhotovil nezávislý odborník (KPMG) a není důvod domnívat se, že odborník neprovedl tento úkol zcela nezávisle. Co se týká časového odstupu mezi oceněním a prodejem akcií, Slovinsko objasnilo, že zpráva o ocenění vycházela z finanční situace podniku Adria k 31. prosinci 2009, což byly poslední údaje, u nichž byl proveden externí audit. Komise konstatuje, že opatření č. 5 bylo provedeno v listopadu 2010, tj. méně než rok po dni ocenění podniku AAT podle zprávy o ocenění. Ačkoli zpráva o ocenění podniku AAT přihlíží k negativním výhledům podniku Adria, byl v ní podrobně posouzen obchodní segment služeb údržby, oprav a generálních oprav a vyvozen závěr, že se negativní tendence, která byla zaznamenána u podniku Adria, podniku AAT netýká a že podnik AAT je ziskový. Podrobnější posouzení zprávy o ocenění ukazuje, že podnik AAT/SVL byl oceněn jako samostatná obchodní jednotka, aniž byly uváženy možné synergie s podnikem Adria. V této souvislosti se zdá, že zpráva o ocenění byla vyhotovena v době, kdy bylo známo, že podnik AAT začne poskytovat služby v oblasti údržby, oprav a generálních oprav i dalším externím zákazníkům, zejména společnosti Spanair, která případně nahradí podnik Adria jako hlavního zákazníka podniku AAT. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že zpráva o ocenění obsahovala poslední dostupné auditované finanční údaje podniku AAT, byla vyhotovena nezávislým odborníkem a věrohodně vycházela ze všech příslušných obchodních aspektů, je její použití jako referenčního dokumentu u dotyčného opatření přijatelné. Ačkoliv je pravdou, že krize ještě nebyla u konce, rok 2009 byl rokem, kdy bylo slovinské hospodářství zasaženo nejvíce. V listopadu 2010, kdy se společnosti PDP a Aerodrom Ljubljana rozhodly koupit podnik AAT, uváděly odhady růstu HDP v letech 2010, 2011 a 2012 pro Slovinsko opět kladné údaje (1,1 %, 1,9 %, resp. 2,6 %) (43). Za této situace by soukromý investor neprovedl nutně nové ocenění, jelikož mohl předpokládat, že zpráva o ocenění vycházející z údajů za rok 2009 podává o podniku přesnou představu.
(114)
Důležitější však je, že Slovinsko poskytlo důkazy prokazující, že v době provedení opatření č. 5 byl podnik AAT ziskový, neměl žádné dluhy po splatnosti a byl schopen splácet své dluhy ze zisku. Slovinsko předložilo výhledy podniku AAT do roku 2014, podle nichž by podnik AAT dosáhl v roce 2010 zisku po zdanění ve výši […] EUR, načež by byl i nadále ziskový a v roce 2014 by dosáhl zisku ve výši přibližně […] EUR. Zdá se, že při přijímání investičních rozhodnutí měly společnosti PDP a Aerodrom Ljubljana tyto výhledy k dispozici.
(115)
Slovinsko předložilo rovněž důkazy, že společnost Aerodrom Ljubljana rozhodla o investici do podniku AAT na základě ekonomických aspektů. V srpnu a září 2010 posoudily představenstvo a dozorčí rada společnosti Aerodrom Ljubljana možnost získání akcií podniku AAT. Společnost Aerodrom Ljubljana posoudila výhodnost vyrovnání řady nesplacených pohledávek vůči podniku Adria na základě podmínek transakce, které zahrnovaly pevný výnos z preferenčních akcií podniku AAT ve výši 8 %, […]. Ačkoli z jiného ocenění vyplývala nižší cena akcií, dozorčí rada společnosti Aerodrom Ljubljana dospěla k závěru, že podmínky konverze ([…]) odůvodňují vyšší cenu akcií.
(116)
Co se týká druhé fáze prodeje podniku AAT, zápis ze zasedání dozorčí rady společnosti Aerodrom Ljubljana ze dne 21. ledna 2011 naznačuje, že byly projednány výhody a nevýhody jednotlivých cen akcií a zrušení prodejní opce společnosti Aerodrom Ljubljana. Od prodejní opce bylo upuštěno v době nabytí kmenových akcií počátkem roku 2011, dozorčí rada společnosti Aerodrom Ljubljana však dospěla k závěru, že to bylo z ekonomického hlediska racionální, jelikož výměnou za upuštění od prodejní opce se společnosti Aerodrom Ljubljana podařilo docílit rovné účasti na řízení podniku AAT navzdory skutečnosti, že vlastnila menší podíl než společnost PDP. Dozorčí rada mimoto uvedla, že koupě podniku AAT bude mít pro společnost Aerodrom Ljubljana pozitivní dopad: pokud by podnik Adria ukončil činnost, snížily by se odhadované příjmy letiště v roce 2011 o […] %.
(117)
Slovinsko předložilo také důkazy, že vedení společnosti PDP rozhodlo o získání preferenčních a kmenových akcií podniku AAT na základě ekonomicky racionálních důvodů. Zápis ze zasedání vedení společnosti PDP prokazuje, že vedení společnosti provedlo vlastní ocenění podniku AAT, podle něhož byla cena v rozmezí od […] EUR do […] EUR, což je rozpětí stanovené ve zprávě o ocenění zmíněné v 34. bodě odůvodnění. Ačkoli vnitřní návratnost investice společnosti PDP činila […] %, společnosti PDP se podařilo získat od podniku AAT lepší podmínky, včetně pevných dividend ve výši 8 %.
(118)
Komise proto vyvozuje závěr, že rozhodnutí společností PDP a Aerodrom Ljubljana o účasti na opatření č. 5 neznamenala nepatřičnou výhodu pro podnik Adria, jelikož oba investoři jednali jako obezřetné subjekty v tržním hospodářství a jejich investiční rozhodnutí byla z ekonomického hlediska opodstatněná. Není proto nutné posoudit, zda jsou splněny ostatní kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.3. Závěr ohledně existence podpory
(119)
Z výše uvedených důvodů vyvozuje Komise na straně jedné závěr, že opatření č. 1, 2, 3 a 5 nezahrnovala státní podporu pro podnik Adria.
(120)
Jak je uvedeno v oddíle 7.2.3, Komise se na druhou stranu domnívá, že opatření č. 4 zahrnovalo státní podporu, a posoudí proto jeho zákonnost a slučitelnost s vnitřním trhem.
7.4. Zákonnost podpory - opatření č. 4
(121)
V čl. 108 odst. 3 Smlouvy je stanoveno, že členský stát neprovede zamýšlená opatření podpory, dokud Komise nepřijme konečné rozhodnutí, kterým se toto opatření povoluje. Komise podotýká, že se Slovinsko podílelo na navýšení kapitálu v roce 2011 (opatření č. 4), aniž by je oznámilo Komisi za účelem schválení. Komise vyjadřuje politování nad tím, že Slovinsko nedodrželo povinnost zdržet se jednání, a porušilo tudíž svou povinnost podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
7.5. Slučitelnost podpory - opatření č. 4
(122)
Slovinsko se domnívá, že pokud by Komise shledala v opatření č. 4 státní podporu, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, konkrétně jako podpora na restrukturalizaci podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(123)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy lze povolit podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že slučitelnost opatření č. 4 lze posoudit pouze podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména podle ustanovení pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, která se týkají podpory na restrukturalizaci.
7.5.1. Způsobilost
(124)
Podle bodu 33 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou pro podporu na restrukturalizaci způsobilé pouze podniky v obtížích ve smyslu bodů 9 až 13 těchto pokynů. Komise již vyvodila závěr, že podnik Adria byl v roce 2011, tj. v době provedení opatření č. 4, podnikem v obtížích v (viz 66. bod odůvodnění).
(125)
V bodě 12 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je uvedeno, že nově vytvořený podnik není pro podporu na záchranu či restrukturalizaci způsobilý, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá. Za nově vytvořený se podnik považuje v zásadě během prvních tří let po zahájení činnosti v příslušné oblasti. Podnik Adria byl založen v roce 1961 a nelze jej považovat za nově vytvořený podnik. Podnik Adria rovněž nepatří do obchodní skupiny ve smyslu bodu 13 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(126)
Komise proto vyvozuje závěr, že podnik Adria je způsobilý pro podporu na restrukturalizaci.
7.5.2. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(127)
Podle bodu 34 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být poskytnutí podpory na restrukturalizaci podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí být ve všech případech jednotlivé podpory schválen Komisí. V bodě 35 je objasněno, že plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost.
(128)
Podle bodu 36 musí plán popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a zohledňovat současnou situaci a budoucí vyhlídky týkající se trhu, a to podle scénáře v nejlepším případě, scénáře v nejhorším případě a základního scénáře.
(129)
Plán musí počítat s přeměnou, která podniku po dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny její náklady, včetně odpisových a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností (bod 37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(130)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise měla pochybnosti, zda je plán restrukturalizace dostatečně důkladný, aby umožnil obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku Adria, jelikož se zdálo, že některé jeho odhady jsou založeny na nevyčíslených, nejistých nebo nejasných předpokladech. Komise si mimoto nebyla jistá, zda podnik skutečně dosáhne životaschopnosti do konce roku 2013, jak bylo stanoveno v původním plánu restrukturalizace.
(131)
Během formálního vyšetřovacího řízení předložilo Slovinsko řadu aktualizací plánu restrukturalizace. Podle aktualizovaného plánu dojde k obnovení životaschopnosti podniku Adria v roce 2014 nebo 2015. Doba trvání restrukturalizace tudíž činí nejvýše pět let v souladu s předchozí rozhodovací praxí v odvětví letecké přepravy cestujících (44). Komise dále podotýká, že zejména v odvětví letecké dopravy je nutno v současné hospodářské situaci dosáhnout stabilizace provozní výkonnosti a výkonnosti služeb, aby byla zajištěna dlouhodobá životaschopnost jako pevný základ pro budoucí růst, a nikoli pouze krátkodobý obrat, což přirozeně trvá několik let.
(132)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že hlavním účelem procesu restrukturalizace podniku Adria je dlouhodobá životaschopnost a v prvé řadě přijetí jednoznačné strategie a tržní orientace s řadou klíčových cílů: lepší finanční situace a od roku 2013 žádné ztráty, snížení nákladů složitosti a dosažení jasné, konkurenceschopné a udržitelné jedinečné prodejní struktury. Podle plánu podnik dosažením těchto cílů […].
(133)
Plán restrukturalizace popisuje rovněž okolnosti, které vedly k potížím podniku Adria a jež byly způsobeny především světovou hospodářskou krizí, malou velikosti primárního trhu podniku Adria (Slovinsko a sousední země), nízkou kapacitou jeho leteckého parku (především letouny CRJ200), […].
(134)
Plán restrukturalizace obsahuje scénář v nejlepším případě, scénář v nejhorším případě a základní scénář a analýzu rizik, která by mohla mít dopad na restrukturalizaci podniku Adria, jako jsou například změny cen paliva, riziko vyplývající z kolísání směnného kurzu nebo potenciální rizika týkající se leteckého parku. Ve všech případech se očekává, že do konce období restrukturalizace se podnik Adria stane opět životaschopným. Podle základního scénáře má podnik Adria dosáhnout v roce 2014 čistého ziskového rozpětí ve výši […] % a v roce 2015 ve výši […] %, poměru dluhu k vlastnímu kapitálu ve výši […] v roce 2014 a […] v roce 2015 a návratnosti vlastního kapitálu ve výši […] % v roce 2014 a […] % v roce 2015. Podle scénáře v nejhorším případě se čisté ziskové rozpětí v roce 2014 sníží na […] % a v roce 2015 na […] %, poměr dluhu k vlastnímu kapitálu vzroste na […] v roce 2014 a […] v roce 2015, zatímco návratnost vlastního kapitálu bude v roce 2014 činit […] % a v roce 2015 pak […] %.
(135)
Těžištěm plánu je restrukturalizace a zmenšení sítě podniku Adria, která byla ztrátová kvůli nadměrné kapacitě leteckého parku, leteckého personálu a ostatních zaměstnanců. Za tímto účelem plán restrukturalizace předpokládá významné omezení počtu tras a četnosti letů a rovněž menší letecký park s vyšší palivovou efektivitou, který sestává z […] letounů v roce 2015 ([…]), většinou […].
(136)
Plán restrukturalizace předpokládá uzavření […] tras a dodatečné omezení četnosti letů. Významně se sníží rovněž počet pravidelných leteckých linek a v roce 2015 dosáhne […]. Během období restrukturalizace sníží podnik Adria svou kapacitu o [11-14] % z hlediska ASK (45).
(137)
Restrukturalizační opatření, která se plánu předpokládají s ohledem na snížení nákladů (např. […] atd.) a zvýšení příjmů (např. […] atd.), představují další krok správným směrem k dosažení udržitelnější životaschopnosti. Dodatečná restrukturalizační opatření (viz 31. bod odůvodnění) mimoto předpokládají vyšší příjmy a nižší náklady s celkovým pozitivním dopadem ve výši […] EUR v roce 2014 a […] EUR v roce 2015, posílí tudíž obnovení životaschopnosti podniku Adria. Komise se proto domnívá, že iniciativy týkající se snížení nákladů a zvýšení příjmů umožní podniku Adria stát se do roku 2015 opět životaschopným.
(138)
Z důkazů, které Slovinsko předložilo, mimoto vyplývá, že podnik Adria v současnosti směřuje k dosažení většiny cílů stanovených v plánu restrukturalizace, což dále dokládá spolehlivost plánu.
(139)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, na základě aktualizací plánu restrukturalizace, které předložilo Slovinsko, vyvozuje Komise závěr, že dopad jednotlivých restrukturalizačních opatření je náležitě vyčíslen a že se ve všech scénářích předpokládá v celém období restrukturalizace do roku 2014 a 2015 životaschopnost na odpovídajících úrovních. Vzhledem k významným restrukturalizačním opatřením, která byla přijata, a dosavadnímu pokroku se proto Komise domnívá, že plán restrukturalizace umožní podniku Adria v přiměřené lhůtě obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost.
7.5.3. Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže (kompenzační opatření)
(140)
Podle bodu 38 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je třeba přijmout kompenzační opatření s cílem omezit nepříznivý dopad na podmínky obchodování na přijatelnou úroveň. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu a omezení vstupních překážek na dotčených trzích (bod 39 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(141)
V této souvislosti nebude ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu (bod 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(142)
Slovinsko jako kompenzační opatření pro podnik Adria navrhuje: a) […] pravidelných leteckých linek, b) přenechání letištních časů na řadě letišť, včetně koordinovaných letišť, c) omezení leteckého parku a d) prodej podniku AAT.
(143)
Slovinsko předložilo důkazy, které prokazují, že trasy zrušené podle plánu restrukturalizace byly v souladu s rozhodnutími Komise v předchozích případech (46) z hlediska rozpětí příspěvku C1 ziskové. Rozpětí příspěvku C1 bere v úvahu náklady na let, cestující a distribuci (tj. variabilní náklady), které lze přičíst každé jednotlivé trase. Všechny trasy s kladným příspěvkem C1 proto vytvářejí dostatečné příjmy nejen k pokrytí variabilních nákladů trasy, nýbrž přispívají rovněž k uhrazení fixních nákladů podniku. Z pohledu Komise je rozpětí příspěvku C1 vhodným ukazatelem pro posouzení, zda určitá trasa přispívá k ziskovosti letecké společnosti.
(144)
Co se týká kapacity, plán restrukturalizace uvádí, že celková kapacita podniku v roce 2011 činila […] ASK, zatímco na konci období restrukturalizace v roce 2015 má kapacita podniku Adria podle očekávání činit přibližně […] ASK, to představuje snížení zhruba o [11-14] %. Po vyloučení tras se záporným příspěvkem C1 se tento údaj sníží na [6-8] %.
(145)
Komise mimoto podotýká, že v důsledku změn sítě tras uvolnil podnik Adria řadu letištních časů, některé z nich na koordinovaných (47) letištích, jako je například Dublin a Kodaň. Tyto letištní časy umožní konkurenčním leteckým společnostem provozovat určité trasy a zvýšit kapacitu.
(146)
Pokud jde o omezení leteckého parku, Komise bere na vědomí, že podnik Adria zmenšil svůj letecký park z […] letadel v roce 2011 na […] letadel a tento počet by se podle plánu restrukturalizace neměl do konce období restrukturalizace v roce 2015 změnit. Co se týká prodeje podniku AAT, Komise se domnívá, že toto opatření je jako kompenzační opatření přijatelné, zejména s přihlédnutím k závěru vyvozenému v 118. bodě odůvodnění, že nezahrnuje státní podporu.
(147)
Při posuzování vhodnosti kompenzačních opatření vezme Komise v úvahu strukturu trhu a podmínky hospodářské soutěže, aby bylo možné zajistit, že žádné takové opatření nepovede ke zhoršení struktury trhu (bod 39 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci). Kompenzační opatření musí být úměrná rušivým účinkům podpory a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu nebo trzích, na nichž působí. Míru snížení kapacity či omezení působnosti na trhu je třeba stanovit případ od případu (bod 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(148)
Komise za prvé podotýká, že podnik Adria má z hlediska produktivní kapacity celého odvětví letecké dopravy v Unii a výstupu (z hlediska počtu cestujících) podíl na trhu pouze ve výši 0,15 % (1,17 milionu cestujících v roce 2011). U malého dopravce, jakým je podnik Adria, by další snížení počtu letadel a kapacity mohlo mít negativní dopad na jeho životaschopnost, aniž by poskytlo přiměřené tržní příležitosti jeho konkurentům.
(149)
Co se týká nejdůležitější části kompenzačních opatření, snížení kapacity, Komise považuje omezení ziskových tras přibližně o [6-8] % mezi rokem 2011 a 2015 za dostatečné, zejména v porovnání s jinými případy restrukturalizace leteckých společností (48). Toto snížení kapacity na ziskových trasách je vyšší než v případě společnosti Air Malta. Celkové snížení kapacity o [11-14] % je mimoto podobné 15 % snížení, které bylo schváleno v případě společnosti Austrian Airlines (49).
(150)
Komise rovněž podotýká, že Slovinsko je podporovanou oblastí, která je způsobilá pro regionální investiční podporu pro účely čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy (50). V bodě 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je stanoveno, že „[v podporovaných oblastech] mohou platit méně přísné podmínky, co se týče provádění kompenzačních opatření a výše příspěvku ze strany příjemce podpory. V případě, že je to v zájmu regionálního rozvoje a pokud je snížení kapacity nebo omezení účasti na trhu považováno za nejvhodnější opatření pro zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, může být požadované snížení v podporovaných oblastech nižší než v těch, které podporovány nejsou.“
(151)
V tomto kontextu považuje Komise kompenzační opatření, která navrhlo Slovinsko, podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci za dostatečná a přiměřená, aby bylo zajištěno, že nepříznivý dopad na podmínky obchodování vyplývající z poskytnutí podpory na restrukturalizaci podniku Adria je omezen na přijatelnou úroveň.
7.5.4. Podpora omezená na minimum (vlastní příspěvek)
(152)
Podle bodu 43 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je k omezení výše podpory na úplné minimum nezbytný významný příspěvek na restrukturalizační náklady poskytnutý z vlastních zdrojů příjemce. To může zahrnovat prodej aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek.
(153)
Takové přispění musí být skutečné, tj. opravdové, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok (bod 43 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci). Vlastní příspěvek nesmí přirozeně obsahovat žádnou další státní podporu. U velkých podniků považuje Komise obvykle za přiměřený příspěvek ve výši alespoň 50 % restrukturalizačních nákladů. Za výjimečných okolností a v případě zvlášť závažných problémů se však Komise může spokojit i s nižším příspěvkem (bod 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci).
(154)
Vzhledem k celkovým restrukturalizačním nákladům ve výši […] EUR činí navrhovaný vlastní příspěvek podniku Adria […] EUR, tj. přibližně [50-54] % celkových restrukturalizačních nákladů. Podle plánu restrukturalizace je vlastní příspěvek rozdělen následovně:
a)
[…];
b)
veškeré výnosy z prodeje podniku AAT (tj. 14,7 milionu EUR);
c)
celá kapitalizace pohledávek, kterou provedly banky v rámci opatření č. 4 (19,7 milionu EUR).
(155)
Co se týká podbodu i) 154. bodu odůvodnění, Komise se domnívá, že tato opatření jsou přijatelná jako vlastní příspěvek a jsou odůvodněná. Většina aktiv již byla skutečně prodána, a výnosy z jejich prodeje lze proto jednoznačně započítat jako vlastní příspěvek. Slovinsko mimoto předložilo důkazy, že zbývající aktiva jsou v současnosti předmětem prodeje a jejich hodnota byla stanovena v souladu s externím oceněním, včetně ocenění společností AVAC v případě letadel (viz 97. bod odůvodnění).
(156)
Co se týká podbodu ii) 154. bodu odůvodnění, Komise v 118. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že opatření č. 5 nezahrnuje státní podporu, výnosy z prodeje podniku AAT by se proto měly považovat za součást vlastního příspěvku.
(157)
Pokud jde o kapitalizaci pohledávek v podbodu iii) 154. bodu odůvodnění, Slovinsko se domnívá, že by se jako vlastní příspěvek měla započítat celá kapitalizace pohledávek, kterou banky provedly v rámci opatření č. 4. Komise v této souvislosti zastává názor, že konverze nezajištěného dluhu obvykle neprokazuje důvěru trhu ve společnost, jelikož nezajištění věřitelé nepřebírají nová rizika související s prováděním plánu restrukturalizace. V případě podniku Adria však Slovinsko prokázalo, že kapitalizované pohledávky byly do značné míry plně zajištěny, tj. [10-20] milionů EUR z celkové částky ve výši 19,7 milionu EUR (viz 97. bod odůvodnění). Pokud by byl podnik Adria zlikvidován, mohly banky plně zajištěnou částku získat zpět. Z toho vyplývá, že se banky vzdaly plně zajištěné pohledávky, kterou byly schopny získat zpět v plné výši, a nahradily ji vlastním kapitálem podniku Adria ve stejné hodnotě. Konverzí dluhu na kapitál proto banky převzaly nové riziko nejméně s ohledem na částku ve výši [10-20] milionů EUR, jelikož neměly jistotu, zda bude jejich investice do podniku Adria zisková.
(158)
Komise se proto domnívá, že kapitalizace pohledávek souvisejících s plně zajištěnými úvěry, tj. částka ve výši [10-20] milionů EUR, je přijatelná jako vlastní příspěvek.
(159)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem dosáhne výše vlastního příspěvku podniku Adria […] EUR, tj. [46-48] % restrukturalizačních nákladů. U velkých podniků, jako je Adria, by výše vlastního příspěvku měla obvykle činit 50 %. Podle bodu 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci však může být Komise méně přísná, pokud jde o výši vlastního příspěvku v podporovaných oblastech, jak tomu bylo v případě Slovinska v době provedení opatření (viz 150. bod odůvodnění). V předchozích případech, například ve věci Air Malta, schválila Komise úroveň vlastního příspěvku ve výši přibližně 45 %.
(160)
Komise se proto domnívá, že požadavky stanovené v bodě 43 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci byly splněny.
7.5.5. Zásada „jednou a dost“
(161)
Podpora musí dodržet rovněž bod 72 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, který stanoví, že podnik, který obdržel podporu na záchranu a restrukturalizaci v posledních deseti letech, není pro takovouto podporu způsobilý (zásada „jednou a dost“).
(162)
Jelikož opatření č. 1, 2, 3 a 5 nezahrnují státní podporu a jelikož se zdá, že podnik Adria neobdržel v minulých deseti letech žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci, vyvozuje Komise závěr, že s ohledem na opatření č. 4 je zásada „jednou a dost“ dodržena.
7.6. Závěr ohledně opatření č. 4
(163)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise konstatuje, že Slovinsko provedlo v roce 2011 protiprávně kapitálovou injekci ve prospěch podniku Adria v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise se však domnívá, že opatření a plán restrukturalizace splňují podmínky stanovené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise proto považuje tuto podporu za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Navýšení kapitálu podniku Adria Airways d.d. v letech 2007, 2009 a 2010, která Republika Slovinsko provedla ve prospěch podniku Adria Airways d.d., nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Nabytí podniku Adria Airways Tehnika d.d. společnostmi PDP a Aerodrom Ljubljana d.d. v letech 2010 a 2011 nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Kapitálová injekce ve výši 50 milionů EUR ve prospěch podniku Adria Airways d.d., kterou Republika Slovinsko provedla v roce 2011, představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Tato podpora je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.
V Bruselu dne 9. července 2014.
ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/494
z 9. júla 2014
o opatreniach SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ktoré poskytlo Slovinsko spoločnosti Adria Airways d.d.
[oznámené pod číslom C(2014) 4543]
(Iba slovinské znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
so zreteľom na rozhodnutie Komisie o začatí postupu stanoveného v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s pomocou SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
1. POSTUP
(1)
Notifikáciou č. 5628 z 11. marca 2011 prostredníctvom systému notifikovania štátnej pomoci (SANI), ktorá bola zaregistrovaná v rovnaký deň, Slovinsko notifikovalo Komisii pomoc na záchranu spoločnosti Adria Airways d.d. (ďalej len „Adria“ alebo „spoločnosť“) vo forme štátnej záruky a zvýhodneného úveru vo výške 6,2 milióna EUR.
(2)
Slovinské orgány poskytli doplňujúce informácie listami z 31. marca 2011 a 12. apríla 2011. Komisia si vyžiadala dodatočné informácie listom z 29. apríla 2011, na ktorý slovinské orgány neodpovedali. Dňa 13. júla 2011 sa konalo stretnutie so slovinskými orgánmi a ich poradcami, na ktorom bolo Komisii vysvetlené, že notifikovaná pomoc na záchranu by vzhľadom na nepriaznivú finančnú situáciu spoločnosti nebola dostatočná a že Slovinsko plánuje vložiť do spoločnosti Adria 50 miliónov EUR v hotovosti. Slovinsko 1. augusta 2011 stiahlo svoju notifikáciu pomoci na záchranu.
(3)
Na základe informácií, že Slovinsko napriek tomu uskutočnilo uvedenú hotovostnú injekciu 30. septembra 2011, sa Komisia rozhodla pokračovať vo svojom predbežnom vyšetrovaní ex officio a požiadala o ďalšie informácie listami z 12. septembra 2011, 28. novembra 2011 a 17. apríla 2012, na ktoré slovinské orgány odpovedali listami z 11. októbra 2011, 27. decembra 2011, 13. januára 2012 a 18. mája 2012. Slovinské orgány okrem toho e-mailom zo 7. novembra 2012 predložili memorandum, ktoré vypracovali právni zástupcovia spoločnosti Adria.
(4)
Na žiadosť slovinských orgánov sa 12. júla 2012 uskutočnilo stretnutie za účasti zástupcov spoločnosti Adria a spoločnosti PDP (2), ktorá je vo vlastníctve štátu a je jeden z akcionárov spoločnosti Adria. Na tomto stretnutí slovinské orgány a zástupcovia spoločností Adria a PDP predložili vysvetlenia a argumenty týkajúce sa posudzovaných opatrení.
(5)
Listom z 20. novembra 2012 Komisia informovala Slovinsko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v súvislosti s pomocou (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Slovinsko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom z 21. januára 2013. Komisia požiadala Slovinsko o dodatočné informácie listom z 5. marca 2013, na ktorý Slovinsko odpovedalo 19. apríla 2013. Slovinsko predložilo ďalšie informácie 16. septembra 2013. Komisia požiadala Slovinsko o dodatočné informácie listom zo 6. novembra 2013, na ktorý Slovinsko odpovedalo 4. decembra 2013, 6. a 17. januára 2014. Stretnutia so slovinskými orgánmi a ich právnymi zástupcami sa uskutočnili 25. marca, 5. decembra 2013 a 8. januára 2014.
(6)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené 8. marca 2013 v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k opatreniam.
(7)
Komisia dostala 8. apríla 2013 pripomienky od jednej zainteresovanej strany, konkrétne spoločnosti Ryanair. Postúpila ich Slovinsku, ktoré dostalo príležitosť sa k nim vyjadriť. Slovinsko zaslalo pripomienky listom z 13. mája 2013.
2. SLOVINSKÝ TRH LETECKEJ DOPRAVY
(8)
Spoločnosť Adria je slovinský národný letecký dopravca a hlavná letecká spoločnosť na ľubľanskom letisku. V roku 2011 prepravila 73,4 % cestujúcich, ktorí leteli cez ľubľanské letisko, a odvtedy sa toto číslo znížilo na 71,3 % v roku 2012 a 69,8 % v roku 2013 (4).
(9)
Hoci je prítomnosť nízkonákladových dopravcov v Slovinsku obmedzená (spoločnosť easyJet prevádzkuje iba jednu trať z Ľubľany, zatiaľ čo spoločnosť Wizz Air prevádzkuje dve), v roku 2013 prepravili 12,6 % cestujúcich využívajúcich verejnú dopravu (5). V súčasnosti existuje päť ďalších konkurentov, ktorí lietajú z Ľubľany do svojich hlavných uzlov, konkrétne Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines a Air Serbia.
3. PRÍJEMCA
(10)
Adria je veľká spoločnosť približne so 450 zamestnancami. V roku 2013 dosiahla obrat vo výške 142,3 milióna EUR a zaznamenala straty vo výške 3 miliónov EUR (odhadované údaje). Vlastní flotilu 11 lietadiel, najmä regionálnych prúdových lietadiel. V súčasnosti vlastní okrem iného 69,9 % spoločnosti Adria Slovinská republika, 19,6 % spoločnosť Bank Assets Management Company (BAMC) [na ktorú určité aktíva previedla spoločnosť Nova Ljubljanska Banka d.d. (6) (ďalej len „NLB“)], 4,7 % spoločnosť ABANKA d.d. a 2,1 % spoločnosť PDP.
(11)
Finančná situácia spoločnosti Adria sa od roku 2008 stále zhoršuje. Jej predaj sa znižuje, vykazuje záporný zisk pred zdanením a záporný vlastný kapitál. Ďalšie informácie o finančnej situácii spoločnosti Adria v rokoch 2007 až 2011 sa uvádzajú v oddiele 7.1.
(12)
Slovinsko začalo 1. augusta 2012 spolu so spoločnosťami PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. a Unicredit Bank of Slovenia proces privatizácie spoločnosti Adria v snahe predať 74,87 % akcií spoločnosti. K tomuto dátumu Agentúra správy kapitálových aktív Slovinskej republiky (AUKN) zverejnila verejnú výzvu na predloženie nezáväzného vyjadrenia záujmu zo strany investorov v procese predaja majoritného balíka akcií spoločnosti (7). Tento proces však bol podľa všetkého zrušený a proces privatizácie spoločnosti Adria sa začne znovu v neskoršom období.
4. OPIS OPATRENÍ A PLÁNU REŠTRUKTURALIZÁCIE
4.1. Opatrenie 1: navýšenie kapitálu v roku 2007
(13)
K 31. decembru 2006 bola podielová štruktúra kapitálu spoločnosti Adria takáto:
Tabuľka 1
Podielová štruktúra spoločnosti Adria pred navýšením kapitálu v roku 2007
Názov
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Ostatné (vrátane jednotlivých akcionárov)
3,2
(14)
Dňa 19. februára 2007 valné zhromaždenie akcionárov spoločnosti Adria rozhodlo o navýšení kapitálu spoločnosti o 10,9 milióna EUR. Štátom vlastnený fond KAD upísal približne 99,6 % navýšenia, zatiaľ čo zvyšok upísali jednotliví akcionári. Všetky akcie boli upísané do 5. apríla 2007.
(15)
Zaplatená cena za akciu predstavovala 27 EUR. V správe o ocenení z […] (11) bola hodnota akcií stanovená na […] EUR za akciu v septembri 2006.
(16)
Po navýšení kapitálu v roku 2007 bolo vlastníctvo kapitálu spoločnosti Adria takéto:
Tabuľka 2
Podielová štruktúra spoločnosti Adria po navýšení kapitálu v roku 2007
Názov
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Ostatné (vrátane jednotlivých akcionárov)
1,8
4.2. Opatrenie 2: navýšenie kapitálu v roku 2009
(17)
Dňa 13. januára 2009 rozhodla správna rada spoločnosti Adria o navýšení kapitálu spoločnosti Adria prostredníctvom emisie nových akcií. V dôsledku toho bol kapitál spoločnosti Adria navýšený o 2,36 milióna EUR. Spoločnosť KAD upísala približne 99,5 % navýšenia, zatiaľ čo zvyšok upísali jednotliví akcionári. Všetky akcie boli upísané do 20. júla 2009.
(18)
Zaplatená cena za akciu predstavovala 22 EUR. V správe o ocenení z […] bola hodnota akcií stanovená na […] EUR za akciu v septembri 2008.
(19)
Po navýšení kapitálu v roku 2009 bolo vlastníctvo kapitálu spoločnosti Adria takéto:
Tabuľka 3
Podielová štruktúra spoločnosti Adria po navýšení kapitálu v roku 2009
Názov
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Ostatné (vrátane jednotlivých akcionárov)
2,9
4.3. Opatrenie 3: navýšenie kapitálu v roku 2010
(20)
Dňa 2. septembra 2010 rozhodlo valné zhromaždenie akcionárov spoločnosti Adria o navýšení kapitálu spoločnosti o 2,5 milióna EUR. Holdingová spoločnosť PDP (nástupca KAD a SOD) upísala približne 80 % navýšenia. Dve súkromné cestovné kancelárie: Kompas d.d. a Palma d.o.o. upísali zvyšných 20 % (10 % každá). Všetky akcie boli upísané do 1. októbra 2010.
(21)
Zaplatená cena za akciu predstavovala 12 EUR. V správe o ocenení z […] bola hodnota akcií stanovená na […] EUR za akciu v júni 2009.
(22)
Po navýšení kapitálu v roku 2010 bolo vlastníctvo kapitálu spoločnosti Adria takéto:
Tabuľka 4
Podielová štruktúra spoločnosti Adria po navýšení kapitálu v roku 2010
Názov
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Ostatné (vrátane jednotlivých akcionárov)
2,4
4.4. Opatrenie 4: navýšenie kapitálu v roku 2011
(23)
Dňa 21. septembra 2011 rozhodlo valné zhromaždenie akcionárov spoločnosti Adria o navýšení kapitálu spoločnosti o 69,7 milióna EUR. Slovinská republika upísala 49,5 milióna EUR v hotovosti a spoločnosť PDP upísala 0,5 milióna EUR, tiež v hotovosti. Zvyšná časť navýšenia kapitálu (t. j. 19,7 milióna EUR) mala podobu konverzie dlhu na kapitál viacerými bankami: a) 13,83 milióna EUR bankou NLB; b) 3,35 milióna EUR bankou Abanka Vipa d.d.; c) 1,24 milióna EUR bankou Unicredit Bank of Slovenia d.d. a d) 1,28 milióna EUR bankou Hypo Alpe-Adria Bank d.d. K navýšeniu kapitálu došlo 30. septembra 2011.
(24)
Dohodnutá cena bola 1 EUR za akciu, čo je minimum, ktoré slovinské právo povoľuje. Nebola vypracovaná žiadna správa o ocenení.
(25)
Po navýšení kapitálu v roku 2011 bolo vlastníctvo kapitálu spoločnosti Adria takéto:
Tabuľka 5
Podielová štruktúra spoločnosti Adria po navýšení kapitálu v roku 2011
Názov
%
Slovinská republika
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Ostatné (vrátane jednotlivých akcionárov)
0,1
Plán reštrukturalizácie zo septembra 2011
(26)
Podľa slovinských orgánov sa štát, spoločnosť PDP a banky rozhodli podieľať na navýšení kapitálu v roku 2011 na základe plánu s názvom Finančný a obchodný reštrukturalizačný program (ďalej len „plán reštrukturalizácie“) zo septembra 2011. Tento plán zahŕňal opatrenia nevyhnutné na finančnú a obchodnú reštrukturalizáciu spoločnosti Adria, ktoré by umožnili návrat k jej životaschopnosti. Plán bol zjavne vypracovaný na účel notifikácie pomoci na reštrukturalizáciu, pretože sa v ňom uvádzajú pojmy ako „vlastný príspevok“ a „narušenie hospodárskej súťaže“, ktoré sa bežne v obchodnom pláne neuvádzajú.
(27)
Podľa pôvodne predloženého plánu reštrukturalizácie by spoločnosť Adria obnovila svoju životaschopnosť v roku 2013 (v prípade základného a optimistického scenára) alebo v roku 2014 (v prípade pesimistického scenára). V pôvodne predloženom pláne reštrukturalizácie sa tiež uvádza, že ťažkosti spoločnosti Adria boli spôsobené: a) […].
(28)
V pôvodne predloženom pláne reštrukturalizácie sa stanovuje niekoľko opatrení zameraných na reštrukturalizáciu spoločnosti Adria a obnovu jej životaschopnosti: a) […].
(29)
V pôvodne predloženom pláne reštrukturalizácie sa tiež uvádza, že navýšenie kapitálu v roku 2011 o 69,7 milióna EUR pokryje záporný vlastný kapitál spoločnosti Adria vo výške […] EUR, splácanie záväzkov vo výške […] EUR (záväzky voči dodávateľom po lehote splatnosti vo výške […] EUR a […] EUR za predčasné splatenie bankových úverov) a financovanie reštrukturalizačných opatrení vo výške […] EUR.
(30)
Na druhej strane by celkové náklady na reštrukturalizáciu dosiahli úroveň […] EUR a čiastočne by sa financovali z hotovostnej injekcie vo výške 50 miliónov EUR od slovinského štátu a spoločnosti PDP. Príspevok spoločnosti Adria na vlastné náklady na reštrukturalizáciu (ďalej len „vlastný príspevok“) by dosiahol výšku […] EUR a pochádzal by z konverzie bankových úverov na kapitál (19,7 milióna EUR), […]. V pôvodne predloženom pláne reštrukturalizácie sa zvažoval predaj spoločnosti AAT a zrušenie pravidelných tratí ako kompenzačné opatrenie.
(31)
Vzhľadom na pochybnosti, ktoré Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania, predložilo Slovinsko niekoľko zmien plánu reštrukturalizácie. Konkrétne sa v pláne reštrukturalizácie v súčasnosti predpokladá trvanie reštrukturalizácie do roku 2015 a uvádza sa v ňom niekoľko ďalších reštrukturalizačných opatrení s cieľom zabezpečiť udržateľnú životaschopnosť. Toto sú dodatočné reštrukturalizačné opatrenia na obdobie rokov 2014 a 2015 a ich finančný vplyv: a) […].
4.5. Opatrenie 5: nadobudnutie spoločnosti Adria Airways Tehnika d.d. v období rokov 2010 a 2011
(32)
Spoločnosť AAT, 100 % dcérska spoločnosť spoločnosti Adria, bola založená v roku 2010. Predtým bola internou údržbovou jednotkou spoločnosti Adria známa pod názvom SVL. Spoločnosť AAT pôsobí v odvetví údržby lietadiel pre spoločnosť Adria a iných klientov.
(33)
V období od novembra 2010 do marca 2011 získala spoločnosť PDP 52,3 % spoločnosti AAT a spoločnosť Aerodrom Ljubljana (prevádzkovateľ ľubľanského letiska vo väčšinovom vlastníctve štátu) 47,7 % spoločnosti AAT v dvoch fázach. V prvej fáze kúpila spoločnosť PDP 18,24 % podiel v spoločnosti AAT vo forme 2 676 346 prioritných akcií bez hlasovacieho práva za cenu 1 EUR za akciu. V rovnakom čase získala spoločnosť Aerodrom Ljubljana v spoločnosti AAT 31,16 % podiel (4 570 881 akcií), a to prostredníctvom konverzie dlhu na prioritné akcie bez hlasovacieho práva vo výške približne 4,6 milióna EUR. V druhej fáze začiatkom roka 2011 predala spoločnosť Adria svoje zvyšné akcie v spoločnosti AAT takto: spoločnosť PDP získala 5 000 000 kmeňových akcií za cenu 1 EUR za akciu a zvýšila svoj podiel v spoločnosti na 52,33 %, zatiaľ čo spoločnosť Aerodrom Ljubljana zvýšila svoj podiel v spoločnosti AAT na 47,67 % konverziou pohľadávok spoločnosti Adria v hodnote 2,2 milióna EUR.
(34)
Celková zaplatená cena tak predstavovala 14,7 milióna EUR, teda 1 EUR za akciu. V správe o ocenení z apríla 2010 sa hodnota spoločnosti AAT ako údržbovej jednotky spoločnosti Adria v decembri 2009 stanovila v rozmedzí od 14,4 milióna EUR do 14,9 milióna EUR.
5. ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
(35)
Dňa 20. novembra 2012 sa Komisia rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie. Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že spoločnosť Adria bolo možné v čase poskytnutia uvedených opatrení alebo prinajmenšom od roku 2008 považovať za firmu v ťažkostiach. Komisia zároveň vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o päť posudzovaných opatrení, a dospela k predbežnému záveru, že všetky tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc.
(36)
Pokiaľ ide o opatrenia 1 a 2, Komisia bola vo svojom rozhodnutí o začatí konania toho názoru, že slovinský štát mal jednoznačný a priamy vplyv na spoločnosť KAD, a predbežne vyvodila záver, že účasť spoločnosti KAD na navýšeniach kapitálu v rokoch 2007 a 2009 pozostávala zo štátnych zdrojov a bola pripísateľná Slovinsku. Hoci cena akcií, ktoré spoločnosť KAD skutočne zaplatila, bola nižšia ako hodnota stanovená v dvoch správach o ocenení, Komisia vyjadrila o týchto správach pochybnosti vzhľadom na značný časový odstup medzi ocenením akcií a uskutočnením kapitálových injekcií. Keďže spoločnosť KAD bola v tom čase majoritným akcionárom spoločnosti Adria, Komisia usúdila, že navýšenie kapitálu v rokoch 2007 a 2009 bolo zamerané na financovanie existujúcej investície spoločnosti KAD do spoločnosti, ktorú bolo možné považovať za firmu v ťažkostiach.
(37)
Pri posudzovaní opatrenia 3 Komisia uviedla, že spoločnosť PDP je nástupca spoločností KAD a SOD, ktorých konanie Komisia predbežne považovala za pripísateľné štátu. Komisia okrem toho zdôraznila ako prvok pripísateľnosti štátu skutočnosť, že slovinský štát nepriamo vlastní 100 % spoločnosti PDP [prostredníctvom spoločností KAD, SOD a DSU (spoločnosť správy aktív v 100 % vlastníctve štátu)] a poukázala na nepriame dôkazy pripísateľnosti v zmysle judikatúry vo veci Stardust Marine (14). Podobne ako v prípade opatrení 1 a 2, hoci bola cena akcií, ktoré spoločnosť PDP skutočne zaplatila, nižšia ako hodnota stanovená v správe o ocenení, Komisia vyjadrila o tejto správe pochybnosti vzhľadom na značný časový odstup v trvaní 15 mesiacov medzi ocenením akcií a navýšením kapitálu. Komisia takisto dospela k predbežnému záveru, že účasť dvoch súkromných cestovných kancelárií (Kompas d.d. a Palma d.o.o.) na kapitálovej injekcii v roku 2010 súčasne so spoločnosťou PDP sama osebe nestačila, aby Komisia prestala mať pochybnosti o možnej výhode pre spoločnosť Adria (15).
(38)
Pokiaľ ide o opatrenie 4, Komisia skonštatovala, že investícia Slovinska jednoznačne zahŕňala štátne zdroje, a zopakovala svoj predbežný záver, že konanie spoločnosti PDP bolo pripísateľné štátu. Komisia tiež vyjadrila pochybnosti o účasti banky NLB na opatrení 4, ktorá by sa mohla považovať za pripísateľnú štátu, pretože: a) banka NLB bola v tom čase vo väčšinovom vlastníctve štátu; b) štát mal väčšinu hlasov v správnej a dozornej rade banky a c) správanie banky kontrolovanej štátom mohli ovplyvniť orgány verejnej moci.
(39)
Pri posudzovaní, či opatrenie 4 predstavovalo neoprávnenú selektívnu výhodu pre spoločnosť Adria, Komisia v rozhodnutí o začatí konania skonštatovala, že skutočnosť, že banky sa dohodli na konverzii dlhu na kapitál iba v prípade, ak by štát do spoločnosti Adria vložil hotovostné prostriedky, a najmä odlišný charakter príspevkov štátu a spoločnosti PDP v porovnaní s charakterom príspevkov bánk (hotovosť verzus konverzia dlhu), viedli k dôvodným pochybnostiam o tom, či kapitálové navýšenie v roku 2011 prebehlo za podmienok pari passu. Komisia tiež skonštatovala, že na rozdiel od predchádzajúcich navýšení kapitálu navýšenie kapitálu v roku 2011 prebehlo bez toho, aby bola vypracovaná správa o ocenení.
(40)
Pokiaľ ide o tvrdenie slovinských orgánov, že sa rozhodli pre účasť na opatrení 4 na základe plánu reštrukturalizácie zo septembra 2011, Komisia poznamenala, že plán reštrukturalizácie na splnenie kritérií súkromného investora v zásade nestačil, keďže niektoré predpovede v pláne reštrukturalizácie boli podľa všetkého založené na neistých či nejasných predpokladoch. Komisia okrem toho zdôraznila, že súkromný investor by zvážil riziko, či predchádzajúce navýšenia kapitálu nepredstavovali neoprávnenú štátnu pomoc, a posúdil by vplyv rizika možného príkazu Komisie na vymáhanie na ziskovosť investície. Komisia na záver uviedla, že banky sa mohli rozhodnúť pre účasť na kapitálovej injekcii pre záujem, ktorý Slovinsko prejavilo o spoločnosť Adria dávno pred dátumom, keď sa rozhodlo o navýšení kapitálu v roku 2011.
(41)
Pokiaľ ide o opatrenie 5, Komisia zopakovala svoje predbežné stanovisko, že konanie spoločnosti PDP bolo pripísateľné štátu a zahŕňalo štátne zdroje. Pokiaľ ide o spoločnosť Aerodrom Ljubljana, Komisia dospela k rovnakému predbežnému záveru, keďže spoločnosť bola vo väčšinovom vlastníctve štátu už v čase nadobudnutia spoločnosti AAT. Komisia sa tiež domnieva, že je nepravdepodobné, že by orgány verejnej moci neboli zapojené do dôležitých rozhodnutí prijatých spoločnosťou Aerodrom Ljubljana, prevádzkovateľom ľubľanského letiska, pretože táto spoločnosť má ako hlavná brána pre medzinárodné lety pre krajinu strategický význam.
(42)
Keďže prvá fáza nadobudnutia akcií spoločnosti AAT prebehla bezprostredne po navýšení kapitálu v roku 2010, Komisia zastávala názor, že obe opatrenia by sa nemali posudzovať izolovane, ale ako súčasť väčšej operácie zameranej na podporu spoločnosti Adria. Pri skúmaní správy, v ktorej sa stanovila hodnota akcií spoločnosti AAT, Komisia skonštatovala, že spoločnosť AAT v nej bola ocenená ako súčasť údržbovej jednotky spoločnosti Adria (bolo to v čase, keď sa volala SVL) a že v správe sa pri stanovení hodnoty spoločnosti AAT zohľadnili synergie, ktoré z tejto skutočnosti vyplývali. Komisia sa však domnievala, že v správe sa mala oceniť hodnota spoločnosti SLV/AAT ako samostatného subjektu bez zohľadnení vnútroskupinových synergií, pretože spoločnosť AAT sa od spoločnosti Adria v roku 2010 odlúčila a bola predaná ako samostatný subjekt. Okrem toho vyjadrila Komisia takisto obavy v súvislosti so značným časovým odstupom medzi ocenením a predajom akcií spoločnosti AAT.
(43)
Komisia takisto vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti piatich posudzovaných opatrení s vnútorným trhom, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že slovinské orgány neposkytli žiadne možné dôvody zlučiteľnosti.
(44)
Vzhľadom na charakter skúmaných opatrení a na skutočnosť, že spoločnosť Adria bolo možné v čase poskytnutia opatrení považovať za firmu v ťažkostiach, Komisia skonštatovala, že zlučiteľnosť týchto opatrení možno posudzovať len na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, a to najmä so zreteľom na usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (16) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“). Komisia najprv poznamenala, že podmienky pomoci na záchranu stanovené v bode 3.1 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu zrejme neboli splnené. Pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu vymedzenú v bode 3.2 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, Komisia zdôraznila, že uvedené opatrenia boli poskytnuté pred notifikáciou Komisie a za neexistencie dôveryhodného plánu reštrukturalizácie, ktorý by spĺňal podmienky stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu, čo je okolnosť, ktorá by sama osebe stačila na to, aby bola vylúčená zlučiteľnosť opatrení s vnútorným trhom (17).
(45)
Komisia takisto vyjadrila pochybnosti o pláne reštrukturalizácie, pretože zrejme neposkytoval pevný základ obnovenia dlhodobej životaschopnosti spoločnosti Adria, keďže niektoré jeho predpovede sú založené na nekvantifikovaných, neistých alebo nejasných predpokladoch. Komisia tiež považuje za otázne, či možno kompenzačné opatrenia uvedené v pláne reštrukturalizácie považovať za vhodné a/alebo dostatočné, keďže boli podľa všetkého nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti spoločnosti Adria. Pokiaľ ide o predaj spoločnosti AAT, uskutočnil sa niekoľko mesiacov pred schválením plánu reštrukturalizácie, a to v čase - koniec roka 2010, začiatok roka 2011 -, keď spoločnosť Adria zrejme nutne potrebovala finančné prostriedky. Ako kompenzačné opatrenie podľa všetkého nebolo prijateľné ani zrušenie pravidelných tratí, keďže väčšina týchto tratí (27 z 31) bola v pláne reštrukturalizácie údajne nahlásená ako stratová a ich zrušenie by v každom prípade bolo potrebné na zabezpečenie životaschopnosti spoločnosti. Komisia mala tiež pochybnosti o tom, či navrhovaný vlastný príspevok spoločnosti Adria vo výške […] EUR možno plne akceptovať, najmä ak nie je jasné, či sumy z predaja spoločnosti AAT a konverzie bankových úverov na kapitál možno považovať za vlastný príspevok. Keďže spoločnosť Adria bola podľa všetkého v ťažkostiach v čase, keď boli opatrenia poskytnuté, a keďže firmy v ťažkostiach môžu prijímať iba pomoc na záchranu a/alebo reštrukturalizáciu, Komisia tiež vyjadrila pochybnosti o tom, či bola dodržaná zásada „jedenkrát a naposledy“, najmä pokiaľ ide o navýšenie kapitálu v roku 2011.
6. PRIPOMIENKY K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA
6.1. Pripomienky Slovinska
(46)
Slovinsko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu Komisie o začatí konania tvrdí, že opatrenia 1, 2 a 3 nepredstavovali štátnu pomoc, pretože rozhodnutia spoločností KAD a PDP nemožno pripísať štátu. Slovinsko konkrétne uviedlo, že 100 % podiel štátu nestačí na vyvodenie záveru, že opatrenia sú pripísateľné štátu. Slovinsko okrem iného konštatuje, že správy o ocenení, v ktorých sa stanovuje hodnota akcií, boli vhodné a že na tomto základe bola splnená zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve, čím je zvýhodnenie spoločnosti Adria vylúčené. Pokiaľ ide konkrétne o opatrenie 3, Slovinsko tvrdí, že upísanie 20 % akcií za podmienok pari passu dvoma súkromnými cestovnými kanceláriami súčasne so spoločnosťou PDP bolo významné a preukázalo, že trh nepochyboval o životaschopnosti spoločnosti Adria, čím možno vylúčiť prítomnosť štátnej pomoci.
(47)
Pokiaľ ide o opatrenie 5, Slovinsko zopakovalo, že konanie spoločnosti PDP nemožno považovať za pripísateľné štátu. Pokiaľ ide o konanie spoločnosti Aerodrom Ljubljana, Slovinsko sa domnieva, že vplyv štátu na jej rozhodnutie o kúpe spoločnosti AAT nemožno vyvodiť zo skutočnosti, že niektorých členov dozornej rady navrhol štát, spoločnosť KAD a spoločnosť SOD. Slovinsko sa ďalej domnieva, že správu o ocenení z apríla 2010, v ktorej sa stanovila hodnota spoločnosti AAT ako údržbovej jednotky spoločnosti Adria v rozmedzí od 14,4 milióna EUR do 14,9 milióna EUR, nemožno považovať za neaktuálnu a že nič nesvedčí o tom, že v správe o ocenení sa zohľadnili synergie so spoločnosťou Adria. Okrem toho Slovinsko tvrdí, že zo zápisnice zo zasadnutí rady spoločnosti PDP aj spoločnosti Aerodrom Ljubljana vyplýva, že rozhodnutie o nadobudnutí spoločnosti AAT bolo prijaté na základe ekonomicky racionálnych úvah. Z týchto dôvodov možno prítomnosť štátnej pomoci v prípade opatrenia 5 vylúčiť.
(48)
Slovinsko takisto spochybňuje hodnotenie spoločnosti Adria ako firmy v ťažkostiach a domnieva sa, že spoločnosť Adria bola v ťažkostiach až od januára 2011, t. j. v čase prijatia opatrenia 4.
(49)
Pokiaľ ide o opatrenie 4, Slovinsko vylučuje prítomnosť pomoci tvrdením, že konverzia dlhu na kapitál bankou NLB nie je pripísateľná štátu. Slovinsko okrem toho zastáva názor, že nesplatené úvery konvertované na kapitál boli plne kolateralizované záložným právom na lietadlá a budovy a že ich konverziou na kapitál banky prevzali nové obchodné riziko. V tomto zmysle by konverzia dlhu na kapitál zodpovedala hotovostnej injekcii. Slovinsko tiež poznamenáva, že banky a štát sa ovplyvňovali navzájom s cieľom prijať rozhodnutie o investícii, ktorá bola - podľa názoru Slovinska - založená na spoľahlivom pláne reštrukturalizácie, a dospelo k záveru, že investičné rozhodnutia boli súbežné, čím možno vylúčiť neoprávnenú výhodu pre spoločnosť Adria.
(50)
Keďže Slovinsko sa domnieva, že opatrenia 1, 2, 3 a 5 nezahŕňali štátne zdroje, neuviedlo žiadne odôvodnenie zlučiteľnosti týchto opatrení. Poskytlo však odôvodnenie zlučiteľnosti opatrenia 4 v prípade, že by Komisia dospela k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Keďže podľa Slovinska bola spoločnosť Adria v ťažkostiach až od januára 2011 (pozri odôvodnenie 48), opatrenie 4 predstavovalo zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu podľa bodu 3.2 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, a to na základe predloženého plánu reštrukturalizácie.
(51)
Pokiaľ ide o návrat k životaschopnosti, Slovinsko sa domnieva, že plánom reštrukturalizácie je zabezpečená dlhodobá životaschopnosť spoločnosti Adria, a zdôrazňuje, že v súlade s usmerneniami na záchranu a reštrukturalizáciu je súčasťou plánu reštrukturalizácie prieskum trhu a analýza príčin, ktoré viedli k ťažkostiam spoločnosti, a že sa v ňom plánuje zanechanie aktivít, ktoré by zostávali štrukturálne stratové aj po reštrukturalizácii. Ako sa uvádza v odôvodnení 31, Slovinsko predložilo niekoľko zmien plánu reštrukturalizácie, v ktorom sa v súčasnosti stanovuje trvanie reštrukturalizácie do roku 2015 a uvádza sa v ňom niekoľko ďalších reštrukturalizačných opatrení s cieľom zabezpečiť udržateľnejšiu životaschopnosť. Slovinsko tiež zdôrazňuje, že aktualizovaným plánom reštrukturalizácie sa zabezpečuje dlhodobá životaschopnosť spoločnosti do konca roka 2015, a to aj v prípade pesimistického scenára s návratnosťou vlastného kapitálu na úrovni […] % v roku 2014 a na úrovni […] % v roku 2015, čo je vyššie ako úrovne, ktoré Komisia schválila v rozhodnutí o spoločnosti Air Malta (18).
(52)
Slovinsko sa domnieva, že zníženie kapacity (vo forme zrušenia plánovaných služieb) o […] % v zimnom období a […] % v letnom období, uvoľnenie prevádzkových intervalov na niektorých letiskách vrátane koordinovaných (preťažených) letísk a predaj spoločnosti AAT predstavujú vhodné a primerané kompenzačné opatrenia. Slovinsko tiež tvrdí, že zrušené trate boli v skutočnosti ziskové na základe takzvaného hrubého rozpätia (pozitívny príspevok C1), ktorý Komisia schválila v prípadoch spoločností Air Malta a České aerolinie (19).
(53)
Pokiaľ ide o pomoc obmedzenú na minimum (vlastný príspevok), v súlade s uvedenými skutočnosťami Slovinsko tvrdí, že predaj spoločnosti AAT sa uskutočnil bez použitia pomoci, a preto by sa mal výnos z tohto predaja vo výške 14,7 milióna EUR uznať ako vlastný príspevok. Slovinsko sa tiež domnieva, že konverzia dlhu na kapitál, ktorú banky uskutočnili, by sa mala počítať ako vlastný príspevok v celej svojej výške, t. j. 19,7 milióna EUR. Slovinsko predložilo aj hodnoty lietadiel, na ktoré sa vzťahuje záložné právo v súvislosti s dotknutými úvermi, spolu s príslušnou správou spoločnosti AVAC (20), v ktorej sa dokladujú hodnoty týchto lietadiel. Ak by sa k týmto sumám pripočítal predaj niekoľkých aktív […], výška vlastného príspevku by podľa aktualizovaného plánu reštrukturalizácie prekročila [50 - 54] %.
(54)
Pokiaľ ide o zásadu „jedenkrát a naposledy“, Slovinsko zastáva názor, že zásada bola dodržaná, pretože opatrenia 1, 2, 3 a 5 - ktoré predchádzali opatreniu 4 - nepredstavovali pre spoločnosť Adria štátnu pomoc.
6.2. Pripomienky zainteresovaných strán
(55)
V priebehu formálneho vyšetrovacieho konania dostala Komisia pripomienky len od spoločnosti Ryanair, ktorá podporuje predbežné zistenia Komisie, a síce že posudzované opatrenia predstavujú pomoc a sú nezlučiteľné s vnútorným trhom.
(56)
Spoločnosť Ryanair však uviedla, že posúdenie zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve Komisiou nebolo v rozhodnutí o začatí konania úplné, pretože Komisia mala zvážiť, či by sa súkromný investor vopred rozhodol pre likvidáciu spoločnosti Adria namiesto toho, aby do nej vložil dodatočný kapitál (21). Spoločnosť Ryanair tvrdí, že Komisia mala vo svojich rozhodnutiach o začatí konania posúdiť, či je likvidácia spoločnosti Adria pre štát výhodnejšia ako poskytnutie ďalších finančných prostriedkov. Hoci spoločnosť Ryanair usúdila, že nemá dostatok informácií, aby sa vyjadrila k plánu reštrukturalizácie, vyjadrila pochybnosti o tom, že by spoločnosť Adria obnovila svoju ziskovosť.
(57)
Spoločnosť Ryanair zároveň uviedla, že akákoľvek pomoc spoločnosti Adria by poškodila pozíciu spoločnosti Ryanair na trhu, pretože by marila úsilie spoločnosti Ryanair o rozvoj jej trhu a spôsobila by spoločnosti Ryanair stratu príjmov.
6.3. Vyjadrenie Slovinska k pripomienkam zainteresovaných tretích strán
(58)
Slovinsko na argumenty, ktoré vo svojom vyjadrení predložila spoločnosť Ryanair, reagovalo podrobne. Slovinsko konkrétne poznamenalo, že nielen štát sa podieľal na kapitálových injekciách v prospech spoločnosti Adria, ale aj súkromní investori, rovnako ako subjekty, ktorých konanie podľa Slovinska nemožno pripísať štátu. Slovinsko sa okrem toho domnieva, že spoločnosť Ryanair si nesprávne vyložila judikatúru, keď tvrdí, že štát by mal uprednostniť konkurz spoločnosti Adria pred jej reštrukturalizáciou a dlhodobou životaschopnosťou. Podľa Slovinska bol test, ktorý navrhla spoločnosť Ryanair, chybný, pretože by sa vzťahoval iba na veriteľov spoločnosti Adria, ale nie na jej investorov: keďže Slovinsko nemalo voči spoločnosti žiadne úvery, nemohlo požiadať o jej likvidáciu.
(59)
Slovinsko poznamenalo, že Komisia sa zaoberala predpokladom uvedeným v pláne reštrukturalizácie spoločnosti Adria, a zdôraznilo, že pochybnosti spoločnosti Ryanair, či by sa spoločnosť Adria mohla znovu stať životaschopnou, sú nepodložené. Slovinsko na záver uviedlo, že údajné poškodenie pozície spoločnosti Ryanair na trhu nie je odôvodnené.
7. POSÚDENIE OPATRENÍ
(60)
Toto rozhodnutie sa zaoberá na úvod otázkou, či je spoločnosť Adria firmou v ťažkostiach v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu (oddiel 7.1). Následne sa v ňom analyzuje, či posudzované opatrenia predstavujú štátnu pomoc spoločnosti Adria v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (oddiel 7.2) a či táto pomoc, ak by existovala, je zákonná (oddiel 7.4) a zlučiteľná s vnútorným trhom (oddiel 7.5).
7.1. Ťažkosti spoločnosti Adria
(61)
Finančná situácia spoločnosti Adria sa od roku 2008 stále zhoršuje. Jej predaj sa znižuje, spoločnosť vykazuje záporný zisk pred zdanením a záporný vlastný kapitál. Základné finančné parametre spoločnosti Adria medzi rokmi 2007 a 2011 boli podľa informácií, ktoré poskytli slovinské orgány, takéto:
Tabuľka 6
Základné finančné údaje spoločnosti Adria zo obdobie roka 2007 - jún 2011 (mil. EUR)
2007
2008
2009
2010
jún 2011
Obrat
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Čistý výsledok
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
Čistý zisk pred zdanením, odpismi a amortizáciou
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Schválené základné imanie
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Vlastný kapitál
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Dlh/kapitál (pomer)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Peňažný tok z prevádzkových činností
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Na konci rozpočtového roku 2011 zaznamenala spoločnosť Adria straty vo výške 12 miliónov EUR (24), zatiaľ čo v roku 2012 jej straty dosiahli 10,8 milióna EUR (25). Zdá sa tiež, že v roku 2013 spoločnosť Adria svoje straty znížila na 3,1 milióna EUR (26).
(63)
V bode 10 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sa uvádza, že spoločnosť je v ťažkostiach, keď „sa viac ako polovica jej základného imania prekryla stratou a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá stratou v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov“. Toto ustanovenie vychádza z predpokladu, že spoločnosť, ktorá zaznamenala obrovskú stratu svojho schváleného základného imania, nebude schopná zamedziť stratám, ktoré by ju takmer s určitosťou odsúdili na vylúčenie z obchodnej činnosti v krátkodobom alebo strednodobom horizonte (ako sa uvádza v bode 9 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu).
(64)
Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, v období od roku 2007 do júna 2011 sa schválené základné imanie neznížilo, ale v skutočnosti vzrástlo. Komisia však uvádza, že kapitál spoločnosti dosiahol v rokoch 2010 a 2011 záporné hodnoty. Spoločnosť zároveň neprijala vhodné opatrenia s cieľom riešiť pokles vlastného kapitálu. V predchádzajúcich prípadoch (27) Komisia dospela k záveru, že v prípade, že má spoločnosť záporný vlastný kapitál, existuje a priori predpoklad, že kritériá uvedené v bode 10 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sú splnené, čo bol aj prípad spoločnosti Adria prinajmenšom od roku 2010. Všeobecný súd tiež v nedávnom rozsudku (28) dospel k záveru, že spoločnosť so záporným kapitálom je firmou v ťažkostiach.
(65)
Okrem toho sa tiež javí, že najväčšie ťažkosti mala spoločnosť Adria koncom roka 2010. Tlač v tom čase poukázala na možnosť, že spoločnosť Adria by mohla ísť do konkurzného správcovstva alebo by na ňu dokonca mohol byť vyhlásený konkurz (29). Táto informácia sa mohla vnímať ako znak toho, že spoločnosť Adria, aspoň v tom čase, splnila kritériá na to, aby sa podľa slovinského práva stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti v zmysle bodu 10 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.
(66)
Z uvedených dôvodov Komisia dospela v súlade s rozhodnutím o začatí konania k záveru, že spoločnosť Adria bola firmou v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. a) a/alebo bodu 10 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu v rokoch 2010 a 2011, teda v období, keď boli poskytnuté opatrenia 3, 4 a 5.
(67)
Okrem toho z tabuľky 6 v odôvodnení 61 vyplýva, že aj v rokoch 2010 a 2011 bolo možné spoločnosť Adria považovať za firmu v ťažkostiach v zmysle bodu 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, v ktorom sa uvádza, že firma sa môže považovať za nachádzajúcu sa v ťažkostiach „v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi […], ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky a klesajúca alebo nulová čistá hodnota aktív“.
(68)
Komisia sa však domnieva, že spoločnosť Adria v rokoch 2007 až 2009 nevykazovala obvyklé príznaky firiem v ťažkostiach podľa bodu 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Pokiaľ ide o rok 2008, spoločnosť Adria po prvýkrát v posudzovanom období zaznamenala straty vo výške 3,2 milióna EUR. Ako Slovinsko správne zdôrazňuje, v roku 2008 sa príjmy a peňažný tok spoločnosti Adria v porovnaní s predchádzajúcim rokom zvýšili (zo 179,2 milióna EUR na 205,4 milióna EUR v prípade príjmov a zo 16,9 milióna EUR na 18,5 milióna EUR v prípade peňažného toku). Jej základné imanie okrem toho zostalo stabilné na úrovni 6,8 milióna EUR.
(69)
Komisia tiež uvádza, že v rokoch 2008 a 2009 dosiahla spoločnosť Adria čistý zisk pred zdanením na úrovni 3,2 milióna EUR a 14 miliónov EUR. V tých istých rokoch bol s vylúčením odpisov hospodársky výsledok spoločnosti pozitívny, pričom jej čistý zisk pred zdanením, odpismi a amortizáciou dosiahol výšku 10,9 milióna EUR a 1,6 milióna EUR (pozri tabuľku 6 v odôvodnení 61). Od roku 2010 spoločnosť vykazuje záporný čistý zisk pred zdanením, odpismi a amortizáciou. Keďže o opatrení 2 sa rozhodlo v januári 2009 a akcie boli v plnej výške upísané v júli 2009, Komisia nemôže s istotou vyvodiť záver, že v tom čase existoval jednoznačný trend záporných výsledkov, na základe čoho by bolo možné dospieť k záveru, že spoločnosť Adria bola firmou v ťažkostiach v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.
(70)
Komisia preto zastáva názor, že spoločnosť Adria nebolo možné považovať za firmu v ťažkostiach v rokoch 2007 - 2009, t. j. v čase, keď boli poskytnuté opatrenia 1 a 2.
7.2. Existencia štátnej pomoci
(71)
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ akákoľvek pomoc poskytovaná v akejkoľvek podobe členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(72)
Na to, aby bolo možné vyvodiť záver o existencii štátnej pomoci, musí Komisia posúdiť, či sú kumulatívne kritériá článku 107 ods. 1 ZFEÚ (t. j. prevod štátnych zdrojov, selektívna výhoda, možné narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v rámci EÚ) splnené v prípade všetkých piatich posudzovaných opatrení.
7.2.1. Opatrenia 1 a 2: navýšenie kapitálu v rokoch 2007 a 2009
(73)
Komisia bude najprv analyzovať, či sa opatreniami 1 a 2 priznala spoločnosti Adria selektívna neoprávnená výhoda.
(74)
Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že cena akcií, ktorú zaplatila spoločnosť KAD, bola pod hodnotou stanovenou v dvoch správach o ocenení. Spoločnosť KAD nadobudla nové akcie spoločnosti Adria vo februári 2007 za cenu 27 EUR za akciu, čo je pod hodnotou […] EUR za akciu stanovenou v správe o ocenení k […] (pozri odôvodnenie 15). V januári 2009 nadobudla spoločnosť KAD akcie za cenu 22 EUR za akciu, čo bolo pod hodnotou […] EUR za akciu stanovenou v správe ocenení k […] (pozri odôvodnenie 18). Komisia však vyjadrila pochybnosti o spoľahlivosti týchto správ okrem iného vzhľadom na výrazný časový odstup medzi navýšeniami kapitálu (február 2007 a január 2009) a ocenením akcií spoločnosť ([…] a […]).
(75)
Komisia posúdila údaje a dôkazy, ktoré Slovinsko predložilo v súvislosti s týmito správami po začatí formálneho vyšetrovacieho konania. Pokiaľ ide o opatrenie 1, Slovinsko vysvetlilo, že údaje, na ktorých bola správa založená, sú z 30. septembra 2006 a že išlo o najnovšie dostupné údaje v čase, keď odhadca správu vypracoval. Pokiaľ ide o opatrenie 2, zistilo sa, že správa o ocenení bola zadaná v rovnakom čase, ako sa valné zhromaždenie spoločnosti Adria rozhodlo pristúpiť k navýšeniu kapitálu. Okrem toho Komisia nemá žiadny dôvod sa domnievať, že odhadca (P&S Capital) nebol úplne nezávislý.
(76)
Okrem toho, hoci je pravda, že medzi ocenením akcií spoločnosti a navýšením kapitálu bol časový odstup […] mesiacov, Komisia nezistila žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že tento časový odstup mal v skutočnosti vplyv na odhadovanú hodnotu akcií spoločnosti Adria.
(77)
Komisia konštatuje, že metóda ocenenia použitá v správach (čistá súčasná hodnota očakávaných voľných peňažných tokov (30)) sa v prípade nadobudnutí všeobecne akceptuje. Z podrobnej analýzy správ okrem toho vyplýva, že použité vzorce boli vhodné na účely ocenenia a primerane sa uplatnili a že predpoklady a prognózy týkajúce sa rastu obratu a ziskovosti vyzerali realisticky. Najmä v správe o ocenení v prípade kapitálovej injekcie v roku 2007 (opatrenie 1) sa predpokladalo priemerné tempo rastu tržieb a ziskovosti v rozsahu minulých sledovaných hodnôt. V správe o ocenení v prípade kapitálovej injekcie v roku 2009 (opatrenie 2) je predpokladané tempo rastu tržieb a ziskovosti nižšie ako minulé sledované hodnoty vzhľadom na: a) skutočnosť, že vysoký hospodársky rast v roku 2008 bol predovšetkým dôsledkom slovinského predsedníctva EÚ; b) pomalý svetový hospodársky rast a c) napätú situáciu na finančných trhoch. Zvyšné predpoklady použité v správach sa tiež javia ako realistické. Okrem toho Komisia konštatuje, že spoločnosť KAD bola majoritným akcionárom spoločnosti Adria už pred navýšeniami kapitálu (31) a že navýšenia kapitálu boli zamerané na financovanie existujúcej (a ziskovej) investície spoločnosti KAD.
(78)
Na základe uvedených skutočností Komisia konštatuje, že navýšenia kapitálu v rokoch 2007 a 2009 možno považovať za zlučiteľné s trhom a nepredstavovali neoprávnenú výhodu pre spoločnosť Adria.
(79)
Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia 1 a 2 predstavovali investície, ktoré by súkromný investor v trhovom hospodárstve za porovnateľných okolností (32) uskutočnil, a vylučuje preto prítomnosť štátnej pomoci bez toho, aby bolo potrebné ďalej posudzovať splnenie zvyšných kumulatívnych podmienok článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
7.2.2. Opatrenie 3: navýšenie kapitálu v roku 2010
(80)
Ako sa uvádza v odôvodnení 73, jednou z nevyhnutných podmienok prítomnosti štátnej pomoci je skutočnosť, že opatrením sa priznáva neoprávnená selektívna výhoda pre príjemcu. V nasledujúcom texte Komisia posúdi, či je táto podmienka splnená, pokiaľ ide o opatrenie 3.
(81)
Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia uviedla, že cena 12 EUR za akciu, ktorú spoločnosť PDP a súkromné cestovné kancelárie zaplatili za akcie spoločnosti Adria, bola pod hodnotou […] EUR za akciu stanovenou v správe o ocenení. Rovnako ako v prípade opatrení 1 a 2, Komisia vyjadrila pochybnosti o spoľahlivosti tejto správy, a to predovšetkým vzhľadom na značný časový odstup […] mesiacov medzi navýšením kapitálu (september 2010) a ocenením akcií, ktoré sa uvádza v správe ([…]).
(82)
Informácie, ktoré predložili slovinské orgány, do určitej miery zmiernili pochybnosti, ktoré Komisia v tejto súvislosti mala. Bez ohľadu na túto skutočnosť však Komisia pripomína, že na základe rovnakých informácií a ocenení sa dve súkromné cestovné kancelárie (Kompas d.d. a Palma d.o.o.) podieľali na navýšení kapitálu v roku 2010, a to v pomere 20 %, zatiaľ čo spoločnosť PDP vložila zvyšných 80 % kapitálu. Súkromné cestovné kancelárie a spoločnosť PDP sa na navýšení podieľali za rovnakých podmienok a upísali akcie v rovnaký deň. Okrem toho súkromná účasť aj príspevok spoločnosti PDP sa uskutočnili prostredníctvom hotovostného vkladu. Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zdôraznila, že 20 % súkromná účasť by sa v zásade mohla považovať za známku toho, že danú investíciu trh podporil, hoci operáciu bolo v tom čase potrebné posudzovať v širšom kontexte situácie spoločnosti Adria, a skutočnosť, že opatrenie 3 bolo tretím navýšením kapitálu v časovom rozmedzí približne 3,5 roka.
(83)
Komisia v prvom rade poznamenáva, že Slovinsko predložilo dôkazy, z ktorých vyplýva, že spoločnosti Kompas d.d. a Palma d.o.o. sú v plnom rozsahu súkromné spoločnosti, v ktorých štát neuplatňoval žiadny druh kontroly alebo vplyvu. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 79, opatrenia 1 a 2 nepredstavovali štátnu pomoc. Na tomto základe sa zdá, že o investičných rozhodnutiach, ktoré by súkromný investor prijal, nemožno tvrdiť, že mali vplyv na rozhodnutia súkromných cestovných kancelárií investovať do spoločnosti Adria. Komisia tiež poznamenáva, že súkromné cestovné kancelárie upísali akcie spoločnosti Adria k rovnakému dátumu ako spoločnosť PDP, zaplatili rovnakú cenu, ich investícia sa uskutočnila za rovnakých podmienok a navýšenie zo strany spoločnosti PDP a súkromných cestovných kancelárií sa vykonalo v hotovosti.
(84)
V každom prípade, aj keby Komisia dospela k záveru, že účasť spoločnosti PDP zahŕňala štátne zdroje a bola pripísateľná štátu (pozri v tomto zmysle odôvodnenia 89 až 91), 20 % súkromnú účasť nemožno porovnaní s verejným zásahom považovať za zanedbateľnú v zmysle ustálenej judikatúry (33). Okrem toho so zreteľom na uvedené skutočnosti nemôže Komisia vyvodiť záver, že rozhodnutie súkromných cestovných kancelárií investovať do spoločnosti Adria bolo v skutočnosti ovplyvnené konaním spoločnosti PDP. Skutočnosť, že spoločnosť Adria sa v roku 2010 považovala za firmu v ťažkostiach (pozri oddiel 7.1), nemá vplyv na tento záver.
(85)
Okrem toho z dôkazov, ktoré Slovinsko predložilo, nevyplýva, že by súkromné cestovné kancelárie mali inú motiváciu investovať do spoločnosti Adria než zisk. V tejto súvislosti Komisia poukazuje na správu Slovinska o strategickej orientácii spoločnosti Adria na obdobie rokov 2009 - 2014, ktorá bola podľa všetkého k dispozícii investorom v čase prijatia ich investičného rozhodnutia a podľa ktorej sa očakávalo, že spoločnosť Adria dosiahne v rokoch 2010 až 2014 zisk na základe kapitálovej injekcie vo výške približne 2,5 milióna EUR a vykonania určitých opatrení spoločnosťou Adria, ako aj vyššie priemerné výnosy na cestujúcich a zníženie nákladov. Túto správu by bolo možné považovať za ďalší znak toho, že súkromné cestovné kancelárie boli skutočne presvedčené o ziskovosti svojej investície.
(86)
Komisia preto zastáva názor, že rozhodnutie súkromných cestovných kancelárií investovať do spoločnosti Adria bolo prijaté za podmienok pari passu s rozhodnutím spoločnosti PDP a že ich investícia bola významná. Komisia okrem toho nemá dôvody pochybovať o tom, že súkromné cestovné kancelárie sa rozhodli investovať do spoločnosti Adria s cieľom dosiahnuť zisk. Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že opatrenie 3 nepredstavovalo neoprávnenú výhodu pre spoločnosť Adria, a preto vylučuje prítomnosť štátnej pomoci bez toho, aby bolo nutné ďalej posudzovať, či boli splnené ostatné kumulatívne podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
7.2.3. Opatrenie 4: navýšenie kapitálu v roku 2011
(87)
Slovinsko upísalo 30. septembra 2011 v hotovosti 70 % (49,5 milióna EUR) navýšenia kapitálu spoločnosti Adria v roku 2011. Slovinsko investovalo peňažné prostriedky prostredníctvom Agentúry správy kapitálových aktív Slovinska (AUKN). Okrem toho spoločnosť PDP upísala v hotovosti ďalšie 1 % (0,5 milióna EUR). Zvyšok navýšenia (t. j. 19,7 milióna EUR) mal podobu konverzie dlhu na kapitál niekoľkými bankami: 20 % bankou NLB, 5 % bankou Abanka Vipa d.d., 2 % bankou Unicredit Bank of Slovenia d.d. a 2 % bankou Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
Agentúra AUKN bola zriadená zákonom o správe a riadení kapitálových investícií Slovinskej republiky (34), jej správnu radu vymenovalo národné zhromaždenie, bola priamym používateľom rozpočtu Slovinskej republiky a jej personál tvorili verejní zamestnanci (35). Je teda zrejmé, že opatrenia agentúry AUKN boli pripísateľné štátu a že zahŕňali štátne zdroje, čo Slovinsko napokon nespochybňuje. Komisia ďalej upozorňuje na tlačovú správu Úradu predsedu vlády Slovinska z 23. júna 2011: „Na dnešnom zasadnutí vláda […] rozhodla, že [agentúra AUKN] prispeje sumou 49,5 milióna EUR k vlastnému imaniu spoločnosti Adria Airways, d.d. a akciovej spoločnosti [PDP] zaplatí 500 000 EUR […]. Slovinská republika by svojím aktívnym zapojením sa do tohto procesu v budúcnosti chcela sledovať tiež svoje záujmy v oblasti pravidelných leteckých služieb poskytovaných dopravcom so sídlom v Slovinsku.“ (36)
(89)
Pokiaľ ide o spoločnosť PDP, Komisia sa domnieva, že existuje niekoľko ukazovateľov v zmysle judikatúry vo veci Stardust Marine (37), na základe ktorých možno dospieť k záveru, že spoločnosť PDP bola zriadená, aby vykonávala politiku, o ktorej rozhodujú slovinské orgány verejnej správy, a že jej rozhodnutie investovať do opatrenia 4 je pripísateľné štátu a zahŕňa štátne zdroje. Po prvé Komisia konštatuje, že slovinský štát nepriamo vlastní 100 % spoločnosti PDP (prostredníctvom spoločností KAD, SOD a DSU). V tejto súvislosti Komisia pripomína svoje rozhodnutie vo veci ELAN (38), v ktorom dospela k záveru, že opatrenia spoločností KAD a DSU, dvoch vlastníkov spoločnosti PDP, sú pripísateľné štátu. Okrem toho štát má všetky hlasy vo výbore akcionárov, ktorý zasa vymenúva predstavenstvo spoločnosti. Podľa článku 19 stanov spoločnosti PDP musí predstavenstvo povoliť nákup cenných papierov, keď hodnota transakcie presiahne 500 000 EUR.
(90)
Komisia tiež v súlade so svojím rozhodnutím o začatí konania pripomína vyhlásenie bývalého slovinského ministra financií na konci jeho funkčného obdobia z 28. októbra 2011 (t. j. po poskytnutí opatrenia 4): „Zriadením osobitnej reštrukturalizačnej spoločnosti (PDP) sme slovinským firmám poskytli nové finančné zdroje, know-how a odborné znalosti založené na osvedčených postupoch pri reštrukturalizácii firiem. Spoločnosti Adria Airways a Unior sú určite najvýznamnejšími úspechmi.“ (39) Toto tvrdenie možno považovať za nepriamy dôkaz pripísateľnosti štátu v zmysle judikatúry vo veci Stardust Marine. Argumenty predložené Slovinskom, podľa ktorých je toto tvrdenie potrebné vnímať v politickom kontexte konca funkčného obdobia ministra financií ako „odvážne a dostatočne jednoduché [tvrdenie] na to, aby sa úspešne komunikovalo prostredníctvom médií“, sa nezdajú byť presvedčivé. Komisia na záver ako ďalší nepriamy dôkaz uvádza tlačovú správu Úradu predsedu vlády Slovinska z 23. júna 2011 (pozri odôvodnenie 88), z ktorej vyplýva, že slovinská vláda rozhodla, že spoločnosť PDP by k navýšeniu kapitálu v roku 2011 prispela sumou 0,5 milióna EUR.
(91)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že účasť spoločnosti PDP na navýšení kapitálu v roku 2010 zahŕňala štátne zdroje a že opatrenia spoločnosti PDP sú pripísateľné štátu.
(92)
Pokiaľ ide o banky, Komisia v súlade so svojím rozhodnutím o začatí konania konštatuje, že banka Abanka Vipa d.d., banka UniCredit Bank of Slovenia d.d. a banka Hypo Alpe-Adria Bank d.d. sú čisto súkromné subjekty. Pokiaľ ide o banku NLB, v čase prijatia opatrenia 4 väčšinu jej akcií vlastnil štát, a to buď priamo (45,62 % akcií), alebo nepriamo prostredníctvom spoločností SOD (4,07 %) a KAD (4,03 %) (40), pričom jediným ďalším významným akcionárom bola banka KBC Bank (25 %). Väčšinové vlastníctvo banky NLB štátom, ktoré sa premieta do väčšiny hlasov v správnej a dozornej rade, svedčí o pripísateľnosti opatrenia štátu. Na základe stanov banky NLB však Komisia nemôže s istotou vyvodiť záver, že jej rozhodnutie investovať do spoločnosti Adria je pripísateľné štátu. Komisia takisto na základe riadiacej štruktúry banky NLB nezistila žiadny zásah zo strany orgánov verejnej moci. Komisia v tejto súvislosti nenašla ani žiadne nepriame dôkazy v zmysle judikatúry vo veci Stardust Marine. Z uvedených dôvodov sa Komisia domnieva, že rozhodnutie banky NLB podieľať sa na opatrení 4 nie je pripísateľné Slovinsku.
(93)
Po tom, ako Komisia objasnila, že opatrenia agentúry AUKN a spoločnosti PDP sú pripísateľné štátu, musí posúdiť, či predstavovali selektívnu neoprávnenú výhodu pre spoločnosť Adria.
(94)
Slovinsko v prvom rade tvrdí, že rozhodnutie bánk investovať do spoločnosti Adria bolo súbežné s rozhodnutím štátu, čo samo osebe vylučuje existenciu výhody.
(95)
Komisia pripomína svoj záver, že spoločnosť Adria bola firmou v ťažkostiach v roku 2011, teda v čase, keď bolo poskytnuté opatrenie 4 (pozri odôvodnenie 66).
(96)
Okrem toho Komisia konštatuje, že účasť bánk na kapitálovej injekcii v roku 2011 mala podobu konverzie 26 % ich existujúcich pohľadávok voči spoločnosti Adria na kapitál. Na druhej strane štát a spoločnosť PDP vložili hotovosť. Slovinsko tvrdí, že z celkovej sumy 19,7 milióna EUR konvertovanej na kapitál by hotovostnej injekcii zodpovedalo [10 - 20] miliónov EUR, pretože táto časť úverov bola plne zabezpečená kolaterálom. Podľa Slovinska by banky prebrali nové riziko v dôsledku konverzie, ktorá by sa mohla vnímať ako rovnocenná s novým hotovostným vkladom vo výške [10 - 20] miliónov EUR.
(97)
Komisia posúdila informácie, ktoré Slovinsko predložilo, a dospela k záveru, že suma [10 - 20] miliónov EUR zo sumy 19,7 milióna EUR konvertovanej na kapitál bola naozaj plne a dostatočne zabezpečená prevažne záložným právom na lietadlá vo vlastníctve spoločnosti Adria. S cieľom stanoviť hodnotu týchto lietadiel sa Adria opierala o správu „Aircraft Value Reference“ (Referenčná hodnota lietadiel), ktorú v apríli 2011 uverejnila nezávislá spoločnosť Aircraft Value Analysis Company (AVAC). V tejto správe sa uvádzajú aktuálne a budúce hodnoty a prenájmy rôznych typov lietadiel, ako aj hraničné horné a dolné hodnoty. Na posúdenie lietadiel založených ako ručenie sa použili hodnoty výrazne pod hornou hodnotou, ktorú stanovila spoločnosť AVAC. Komisia sa domnieva, že správa predstavuje spoľahlivý základ stanovenia hodnoty lietadiel vzhľadom na nezávislý charakter spoločnosti AVAC a jej široké využitie v tomto odvetví.
(98)
Dlhy vo výške [0 - 10] miliónov EUR konvertované na kapitál však neboli plne zabezpečené. V súvislosti s touto zložkou nemôže Komisia vyvodiť záver, že suma zodpovedala hotovostnej injekcii a že banky preberali nové riziko. Okrem toho sa podmienky zostávajúceho dlhu zlepšili a celková miera rizika sa významne znížila, keďže zvyšná (nekonvertovaná) časť dlhov zostala na rovnakej úrovni ako kolaterál pred konverziou. Toto celkové riziko ďalej znižuje skutočnosť, že na to, aby mohla spoločnosť Adria uskutočniť konverziu dlhu na kapitál, musela […]. Okrem toho v niektorých prípadoch podmienky nesplateného dlhu (úroková sadzba, splátkový kalendár atď.) […].
(99)
Na druhej strane Slovinsko v plnej miere prebralo riziko prinajmenšom za sumu 49,5 milióna EUR, pretože sa stalo akcionárom spoločnosti Adria až po kapitálovej injekcii v roku 2011. Banky prevzali nové riziko, nie však na rovnakej úrovni ako Slovinsko, keďže ich pozícia sa v dôsledku konverzie dlhu zlepšila. Z uvedených skutočností vyplýva, že keď sa banky rozhodli investovať do spoločnosti Adria, podľa všetkého neboli v porovnateľnej situácii ako štát.
(100)
Tiež nemožno vylúčiť, že rozhodnutie bánk investovať do spoločnosti Adria bolo ovplyvnené správaním štátu. Vo výročnej správe spoločnosti Adria za rok 2011 sa uvádza, že „… vláda Slovinska jasne formulovala svoje stanovisko 20. januára 2011 a zaujala pozíciu o význame spoločnosti Adria Airways ako národného leteckého dopravcu pre slovinské hospodárstvo, občanov Slovinska a hostí zo zahraničia. Vo svojom rozhodnutí vláda stanovila svoj plán, podľa ktorého má spoločnosť Adria Airways zostať slovinským národným leteckým dopravcom […].“ Toto rozhodnutie, ktoré bolo prijaté v dostatočnom predstihu pred prijatím plánu reštrukturalizácie v septembri 2011, mohlo uľahčiť bankám rozhodnutie investovať, keďže štát už naznačil svoj silný záujem na podpore spoločnosti Adria (41).
(101)
Na základe uvedených argumentov Komisia odmieta argumenty Slovinska, podľa ktorých štát a banky investovali za podmienok pari passu.
(102)
Komisia však musí posúdiť, či by investícia Slovinska do spoločnosti Adria bola zlučiteľná s trhom. Slovinsko tvrdí, že sa rozhodlo podieľať na opatrení 4 na základe plánu reštrukturalizácie zo septembra 2011, čo by sa malo považovať za zlučiteľné so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.
(103)
Komisia predbežne uvádza, že na rozdiel od predchádzajúcich navýšení kapitálu prebehlo navýšenie kapitálu v roku 2011 bez toho, aby bola vypracovaná akákoľvek správa o ocenení. Okrem toho v súlade s judikatúrou na to, aby súkromný investor uvažoval nad rekapitalizáciou podniku so značnými dlhmi, by bol potrebný plán reštrukturalizácie, na základe ktorého by sa spoločnosť mohla stať životaschopnou (42). V danom prípade slovinské orgány tvrdia, že sa rozhodli podieľať na navýšení kapitálu v roku 2011 na základe plánu reštrukturalizácie zo septembra 2011.
(104)
Komisia však už vyvodila záver, že spoločnosť Adria bola v roku 2011 firmou v ťažkostiach (pozri odôvodnenie 66). Samo osebe je nepravdepodobné, že by štát v prípade spoločnosti Adria mohol očakávať normálny výnos z investovaného kapitálu v primeranej lehote. Komisia si okrem toho stojí za svojimi názormi na rozhodnutie o začatí konania, teda že plán reštrukturalizácie nemožno považovať za dostatočný dôvod na navýšenie kapitálu v roku 2011 v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Po prvé v pláne reštrukturalizácie (v jeho pôvodnom znení zo septembra 2011) sa predpokladala životaschopnosť v roku 2013 s veľmi nízkymi ziskovými maržami (zisk pred zdanením) (v prípade realistického scenára sa predpokladali marže na úrovni […] % v roku 2013, […] % v roku 2014 a […] % v roku 2015). Nedostatočnú návratnosť pre akcionárov preukazuje aj skutočnosť, že v pláne sa počíta s mimoriadne nízkou úrovňou kapitálu za rovnaké obdobie, a to v rozmedzí od […] EUR v roku 2011 do […] EUR v roku 2015. To by znamenalo, že kapitál vložený v septembri 2011 - 69,7 milióna EUR - by sa v období reštrukturalizácie výrazne znížil, a preto by nepriniesol žiadny skutočný výnos.
(105)
Slovinsko predložilo niekoľko priebežných správ vypracovaných spoločnosťami AirConomy a Adria z apríla - septembra 2011 (t. j. pred plánom reštrukturalizácie zo septembra 2011), ktoré mali obsahovať kvantifikácie chýbajúce v pláne reštrukturalizácie a ktoré sa v tom čase zrejme poskytli všetkým akcionárom spoločnosti Adria, ako aj štátu. Komisia však uvádza, že priebežné správy sa vzťahujú na obdobie rokov 2011 - 2012, zatiaľ čo plán reštrukturalizácie zahŕňal prognózu do roku 2015, […]. Na tomto základe sa Komisia domnieva, že priebežné správy neposkytli chýbajúce informácie potrebné na to, aby plán reštrukturalizácie spĺňal kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve.
(106)
Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že navýšenie kapitálu v roku 2011 znamenalo neoprávnenú výhodu pre spoločnosť Adria. Táto výhoda bola selektívnej povahy, pretože jej jediným príjemcom bola spoločnosť Adria.
(107)
Komisia musí posúdiť, či sa opatrením 4 mohla narušiť hospodárska súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi tým, že sa spoločnosti Adria poskytla výhoda v porovnaní s konkurentmi, ktorí verejnú podporu nedostali. Je zrejmé, že opatrením 4 sa mohol ovplyvniť obchod a hospodárska súťaž v rámci EÚ, pretože spoločnosť Adria konkuruje ostatným leteckým dopravcom v EÚ, a to najmä od nadobudnutia účinnosti tretej etapy liberalizácie leteckej dopravy (ďalej len „tretí balík“) k 1. januáru 1993. Okrem toho v prípade cestovania na relatívne kratšie vzdialenosti v rámci EÚ konkuruje cestnej a železničnej doprave, a preto mohli byť dotknutí aj cestní a železniční dopravcovia.
(108)
Opatrením 4 sa teda umožnilo spoločnosti Adria pokračovať v činnosti, pričom na rozdiel od ostatných konkurentov nemusí čeliť následkom svojej zložitej finančnej situácie.
(109)
Na základe uvedených argumentov Komisia dospela k záveru, že opatrenie 4 zahŕňalo štátnu pomoc v prospech spoločnosti Adria v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
7.2.4. Opatrenie 5: predaj spoločnosti AAT v rokoch 2010 - 2011
(110)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z dôvodov uvedených v odôvodneniach 41 a 42 dospela k predbežnému záveru, že nadobudnutie akcií spoločnosti AAT prostredníctvom spoločností PDP a Aerodrom Ljubljana znamenalo neoprávnenú výhodu pre spoločnosť Adria.
(111)
Vzhľadom na rozdielnu povahu príspevkov spoločností PDP a Aerodrom Ljubljana (hotovosť verzus konverzia dlhu na kapitál) a vzhľadom na odôvodnenie v súvislosti s opatrením 4 (pozri odôvodnenia 94 až 101) Komisia dospela k záveru, že argumentáciu podmienkami pari passu možno v prípade opatrenia 5 mutatis mutandis vylúčiť.
(112)
Komisia však musí posúdiť, či boli investičné rozhodnutia spoločností PDP a Aerodrom Ljubljana ekonomicky racionálne, v tom zmysle, či by obozretný hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve za podobných okolností konal rovnako. V tejto súvislosti Komisia v prvom rade uvádza, že celková cena, ktorú spoločnosti Aerodrom Ljubljana a PDP zaplatili, teda 14,7 milióna EUR, bola v rozmedzí hodnoty stanovenej v správe o ocenení spoločnosti AAT. Komisia však vyjadrila pochybnosti o správe o ocenení, pričom naznačila, že sa v nej mala oceniť hodnota spoločnosti AAT (v tom čase údržbovej jednotky spoločnosti Adria známej pod názvom SVL) ako samostatného subjektu bez zohľadnenia vnútroskupinových synergií. Komisia tiež uviedla, že medzi ocenením spoločnosti AAT/SVL ([…]) a predajom spoločnosti AAT (november 2010 - marec 2011) bol výrazný časový odstup.
(113)
Komisia musí predovšetkým uviesť, že správu o ocenení vypracoval nezávislý expert (KPMG) a že neexistujú žiadne dôvody domnievať sa, že expert nevykonal svoju úlohu úplne nezávisle. Pokiaľ ide o časový odstup medzi ocenením a predajom akcií, Slovinsko vysvetlilo, že správa o ocenení vychádzala z finančnej situácie spoločnosti Adria k 31. decembru 2009, teda z najnovších externe auditovaných údajov. Komisia konštatuje, že opatrenie 5 sa prvýkrát vykonalo v novembri 2010, teda necelý rok po dátume ocenenia spoločnosti AAT podľa správy o ocenení. Okrem toho, zatiaľ čo v správe o ocenení spoločnosti AAT sú zohľadnené negatívne prognózy spoločnosti Adria, podrobne sa v nej posudzujú služby údržby, opráv a generálnych opráv pre firemný segment a uvádza sa v nej záver, že negatívny trend spoločnosti sa nevzťahuje na spoločnosť AAT a že spoločnosť AAT bola ziskovou jednotkou. Okrem toho z podrobného hodnotenia správy o ocenení vyplýva, že spoločnosť AAT/SVL sa v nej posudzovala ako samostatná podniková jednotka bez zohľadnenia potenciálnych synergií so spoločnosťou Adria. V tejto súvislosti sa javí, že správa o ocenení bola vypracovaná v čase, keď bolo známe, že spoločnosť AAT začne poskytovať služby údržby, opráv a generálnych opráv pre ostatných externých klientov, najmä spoločnosť Spanair, ktorá by nakoniec nahradila spoločnosť Adria ako hlavného klienta spoločnosti AAT. Na základe uvedených skutočností, keďže správa obsahuje najnovšie dostupné auditované finančné údaje o spoločnosti AAT, vypracoval ju nezávislý expert a bola vierohodne založená na všetkých relevantných aspektoch podnikania, je jej použitie ako referenčnej správy v prípade príslušného opatrenia prijateľné. Hoci je pravda, že kríza sa ešte neskončila, zdá sa, že rok 2009 bol rokom, keď kríza zasiahla slovinské hospodárstvo najviac. V novembri 2010, keď sa spoločnosti PDP a Aerodrom Ljubljana rozhodli kúpiť spoločnosť AAT, sa prognózy rastu HDP v Slovinsku na roky 2010, 2011 a 2012 opäť vrátili do kladných hodnôt (1,1 %, 1,9 % a 2,6 %) (43). Za týchto okolností by súkromný investor nemusel nevyhnutne urobiť nové ocenenie, pretože by mohol predpokladať, že správa o ocenení založená na údajoch z roku 2009 poskytuje presnú predstavu o podniku.
(114)
Ešte dôležitejší je fakt, že Slovinsko predložilo dôkazy o tom, že spoločnosť AAT bola zisková, nemala žiadny dlh po lehote splatnosti a jej dlh bolo možné splatiť z jej zisku v čase, keď bolo vykonané opatrenie 5. Slovinsko okrem toho predložilo prognózu spoločnosti AAT do roku 2014, z ktorej vyplýva, že spoločnosť AAT by v roku 2010 dosiala zisk po zdanení vo výške […] EUR a neskôr by zostala ziskovou, pričom v roku 2014 by dosiahla zisky vo výške približne […] EUR. Tieto prognózy mali spoločnosti PDP a Aerodrom Ljubljana pri svojom investičnom rozhodovaní podľa všetkého k dispozícii.
(115)
Slovinsko takisto predložilo dôkazy o tom, že spoločnosť Aerodrom Ljubljana prijala rozhodnutie investovať do spoločnosti AAT na základe ekonomických úvah. V auguste a septembri 2010 správna a dozorná rada spoločnosti Aerodrom Ljubljana posúdila možnosť nadobudnutia akcií v spoločnosti AAT. Spoločnosť Aerodrom Ljubljana posudzovala vhodné vyrovnanie niekoľkých nesplatených pohľadávok voči spoločnosti Adria z hľadiska podmienok prevádzky, ktoré zahŕňali fixný výnos na úrovni 8 % prioritných akcií spoločností AAT, […]. Hoci sa v ďalšom ocenení navrhovala nižšia cena za akcie, dozorná rada spoločnosti Aerodrom Ljubljana dospela k záveru, že podmienkami konverzie ([…]) sa opodstatňovala vyššia cena akcií.
(116)
Pokiaľ ide o druhú fázu predaja spoločnosti AAT, v zápisnici zo zasadnutia dozornej rady spoločnosti Aerodrom Ljubljana z 21. januára 2011 sa uvádza, že sa diskutovalo o výhodách a nevýhodách rôznych cien akcií a o ukončení predajnej opcie spoločnosti Aerodrome Ljubljana. Konkrétne sa od predajnej opcie upustilo v čase získania kmeňových akcií začiatkom roka 2011, dozorná rada spoločnosti Aerodrom Ljubljana však dospela k záveru, že tento krok bol ekonomicky racionálny, pretože výmenou za upustenie od predajnej opcie spoločnosti Aerodrom Ljubljana sa podarilo získať rovnocenné spoluriadenie spoločnosti AAT napriek tomu, že spoločnosť vlastnila menej akcií ako spoločnosť PDP. Okrem toho dozorná rada poukázala na skutočnosť, že kúpa spoločnosti AAT bude mať pozitívny vplyv na spoločnosť Aerodrom Ljubljana: ak by spoločnosť Adria zastavila svoju prevádzku, príjmy letiska by sa podľa odhadov v roku 2011 znížili o […] %.
(117)
Slovinsko tiež predložilo dôkazy o tom, že vedenie spoločnosti PDP sa rozhodlo nadobudnúť prioritné akcie a kmeňové akcie spoločnosti AAT z ekonomicky racionálnych dôvodov. Zo zápisnice zo zasadnutí vedenia spoločnosti PDP skutočne vyplýva, že spoločnosť vykonala vlastné ocenenie spoločnosti AAT, v ktorom navrhla cenu medzi […] EUR a […] EUR, čo bolo stanovené v rozmedzí stanovenom v správe o ocenení, ktoré sa uvádza v odôvodnení 34. Hoci vnútorná miera návratnosti investície spoločnosti PDP by predstavovala […] %, spoločnosti PDP sa podarilo získať od spoločnosti AAT lepšie podmienky vrátane pevnej dividendy na úrovni 8 %.
(118)
Komisia preto dospela k záveru, že rozhodnutie spoločností PDP a Aerodrom Ljubljana podieľať sa na opatrení 5 nepredstavovalo neoprávnenú výhodu pre spoločnosť Adria, pretože obaja investori sa správali ako obozretné subjekty na trhu a prijali svoje investičné rozhodnutia na základe ekonomicky racionálnych dôvodov. Nie je teda potrebné posúdiť, či by boli splnené ostatné kumulatívne podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
7.3. Záver o existencii pomoci
(119)
Na jednej strane Komisia z uvedených dôvodov dospela k záveru, že opatrenia 1, 2, 3 a 5 neznamenali štátnu pomoc pre spoločnosť Adria.
(120)
Na druhej strane, ako je vysvetlené v oddiele 7.2.3, sa Komisia domnieva, že opatrenie 4 predstavovalo štátnu pomoc, a preto posúdi jeho zákonnosť a zlučiteľnosť s vnútorným trhom.
7.4. Zákonnosť pomoci - opatrenie 4
(121)
V článku 108 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že členský štát nemôže vykonať opatrenie pomoci skôr, než Komisia prijme rozhodnutie o schválení tohto opatrenia. Komisia konštatuje, že Slovinsko sa podieľalo na kapitálovej injekcii v roku 2011 (opatrenie 4) bez toho, aby ho Komisii vopred notifikovalo na schválenie. Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že Slovinsko si nesplnilo povinnosť zdržať sa konania podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ.
7.5. Zlučiteľnosť pomoci - opatrenie 4
(122)
Slovinsko sa domnieva, že ak by Komisia v prípade opatrenia 4 zistila štátnu pomoc, bola by zlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, a to najmä ako pomoc na reštrukturalizáciu podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.
(123)
Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ možno pomoc povoliť, ak sa poskytuje na podporu rozvoja určitých hospodárskych odvetví, a za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Komisia sa domnieva, že zlučiteľnosť opatrenia 4 možno posúdiť len na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, a to najmä na základe ustanovení týkajúcich sa pomoci na reštrukturalizáciu usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.
7.5.1. Oprávnenosť
(124)
Podľa bodu 33 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sú na pomoc na reštrukturalizáciu oprávnené iba firmy v ťažkostiach v zmysle bodov 9 až 13 týchto usmernení. V tejto súvislosti už Komisia dospela k záveru, že spoločnosť Adria bola firmou v ťažkostiach v roku 2011, teda v čase, keď bolo poskytnuté opatrenie 4 (pozri odôvodnenie 66).
(125)
V bode 12 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sa stanovuje, že novovytvorená firma nie je oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, dokonca ani vtedy, ak je jej východisková finančná pozícia neistá. Vo všeobecnosti sa firma považuje za novovytvorenú do troch rokov od začiatku jej operácií v príslušnej oblasti aktivít. Spoločnosť Adria bola založená v roku 1961 a nemožno ju považovať za novovytvorenú firmu. Spoločnosť Adria nepatrí ani do obchodnej skupiny v zmysle bodu 13 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.
(126)
Komisia preto dospela k záveru, že spoločnosť Adria je oprávnená na pomoc na reštrukturalizáciu.
7.5.2. Obnovenie dlhodobej životaschopnosti
(127)
Podľa bodu 34 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu musí byť poskytnutie pomoci na reštrukturalizáciu podmienené implementáciou plánu na reštrukturalizáciu, ktorý musí Komisia schváliť pre všetky prípady individuálnej pomoci. V bode 35 sa uvádza, že plán na reštrukturalizáciu, ktorého čas implementácie musí byť čo najkratší, musí obnoviť dlhodobú životaschopnosť firmy v rámci prijateľnej časovej lehoty a na základe realistických predpokladov v súvislosti s budúcimi operačnými podmienkami.
(128)
Podľa bodu 36 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu musia byť v pláne opísané okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam v spoločnosti a musí v ňom byť zohľadnený súčasný stav a budúce perspektívy v prípade optimistického, pesimistického a základného scenára.
(129)
Plán musí zabezpečiť obrat v situácii, ktorý firme umožní po ukončení reštrukturalizácie uhrádzať všetky náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov. Očakávaná návratnosť kapitálu musí byť dostačujúca na to, aby umožnila reštrukturalizovanej firme súťažiť na trhu na základe vlastných zásluh (bod 37 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu).
(130)
Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Komisia mala pochybnosti, či plán reštrukturalizácie poskytoval pevný základ obnovenia dlhodobej životaschopnosti spoločnosti Adria, keďže niektoré jeho predpovede boli podľa všetkého založené na nekvantifikovaných, neistých alebo nejasných predpokladoch. Okrem toho si Komisia nebola istá, či by spoločnosť obnovila svoju životaschopnosť do konca roka 2013, ako sa uvádza v pôvodnom pláne reštrukturalizácie.
(131)
V priebehu formálneho vyšetrovacieho konania Slovinsko predložilo niekoľko zmien plánu reštrukturalizácie. Podľa aktualizovaného plánu dôjde k obnoveniu životaschopnosti spoločnosti Adria v roku 2014 alebo 2015. Obdobie reštrukturalizácie teda trvá maximálne 5 rokov v súlade s predchádzajúcou rozhodovacou praxou v odvetví osobnej leteckej dopravy (44). Komisia ďalej uvádza, že najmä v odvetví leteckej dopravy je v súčasnej hospodárskej situácii potrebné stabilizovať prevádzku a služby, aby sa zabezpečila dlhodobá životaschopnosť ako pevný základ pre budúci rast, a nie iba krátkodobý obrat, ktorý zvyčajne trvá niekoľko rokov.
(132)
V pláne reštrukturalizácie sa zdôrazňuje, že hlavným cieľom reštrukturalizačného procesu spoločnosti Adria je dlhodobá životaschopnosť, ktorá je zameraná najmä na prijatie jasnej stratégie a orientáciu na trh, pričom jej hlavným cieľom je zvýšenie finančnej sily a žiadne straty od roku 2013, zníženie zložitostí nákladov a dosiahnutie jasnej, konkurencieschopnej a udržateľnej jedinečnej predajnej ponuky. Podľa plánu dosiahnutím týchto cieľov spoločnosť […].
(133)
V pláne reštrukturalizácie sa tiež opisujú okolnosti vedúce k ťažkostiam spoločnosti Adria, ktoré boli spôsobené predovšetkým globálnou finančnou krízou, malou veľkosťou primárneho trhu spoločnosti Adria (Slovinsko a susedné krajiny), nízkou kapacitou jej flotily (najmä lietadlá CRJ200), […].
(134)
Okrem toho sa v pláne reštrukturalizácie uvádza optimistický, pesimistický a základný scenár, ako aj analýza rizík, ktoré by mohli mať vplyv na reštrukturalizáciu spoločnosti Adria, napríklad zmeny cien pohonných látok, riziká vyplývajúce zo zmien výmenného kurzu alebo potenciálne riziká týkajúce sa flotily. V každom prípade sa očakáva, že spoločnosť Adria sa opäť stane životaschopnou do konca reštrukturalizačného obdobia. V prípade základného scenára sa očakáva, že spoločnosť Adria dosiahne čistú ziskovú maržu na úrovni […] % v roku 2014 a […] % v roku 2015, pomer dlhu k vlastnému kapitálu na úrovni […] v roku 2014 a […] v roku 2015 a mieru návratnosti vlastného kapitálu na úrovni […] % v roku 2014 a […] % v roku 2015. V prípade pesimistického scenára by sa čisté ziskové marže znížili na […] % v roku 2014 a na […] % v roku 2015, pomer dlhu k vlastnému kapitálu by sa zvýšil na […] v roku 2014 a na […] v roku 2015, zatiaľ čo miera návratnosti vlastného kapitálu by bola na úrovni […] % v roku 2014 a […] % v roku 2015.
(135)
Hlavným cieľom plánu je reštrukturalizovať a znížiť sieť spoločnosti Adria, ktorá bola stratová v dôsledku nadmernej kapacity flotily, lietajúceho personálu a ostatných pracovníkov. Na tento účel sa v pláne reštrukturalizácie počíta s významnou redukciou tratí a frekvencií, ako aj so zmenšenou a úspornejšou flotilou, ktorú bude do roku 2015 tvoriť […] lietadiel ([…]), prevažne […].
(136)
V pláne reštrukturalizácie sa počíta s uzavretím […] tratí a ďalším znižovaním frekvencií. Výrazne sa zníži aj počet pravidelných tratí, pričom v roku 2015 by ich malo byť […]. Celkovo spoločnosť Adria v priebehu obdobia reštrukturalizácie zníži svoju kapacitu z hľadiska voľných sedadlokilometrov (ďalej len „ASK“) o [11 - 14] % (45).
(137)
Reštrukturalizačné opatrenia stanovené v pláne týkajúce sa zníženia nákladov (napr. […] atď.) a zvýšenia príjmov (napr. […] atď.) predstavujú ďalší krok správnym smerom k dosiahnutiu udržateľnejšej životaschopnosti. Okrem toho ďalšie reštrukturalizačné opatrenia (pozri odôvodnenie 31) by mali priniesť vyššie výnosy a nižšie náklady s celkovým pozitívnym vplyvom vo výške […] EUR v roku 2014 a […] EUR v roku 2015 a tak posilniť návrat spoločnosti Adria k životaschopnosti. Komisia sa preto domnieva, že iniciatívy týkajúce sa zníženia nákladov a zvýšenia výnosov môžu spoločnosti Adria umožniť návrat k dlhodobej životaschopnosti do roku 2015.
(138)
Okrem toho z dôkazov, ktoré Slovinsko predložilo, vyplýva, že spoločnosť Adria je v súčasnosti na dobrej ceste k splneniu väčšiny cieľov stanovených v pláne reštrukturalizácie, čo je ďalší ukazovateľ spoľahlivosti plánu.
(139)
Pokiaľ ide o návrat k životaschopnosti, na základe zmien plánu reštrukturalizácie, ktoré Slovinsko predložilo, Komisia dospela k záveru, že vplyv jednotlivých reštrukturalizačných opatrení je náležite kvantifikovaný a s obnovou životaschopnosti na zodpovedajúcej úrovni sa počíta v prípade všetkých scenárov počas celého obdobia reštrukturalizácie do roku 2014 a 2015. Vzhľadom na prijaté významné reštrukturalizačné opatrenia a dosiahnutý pokrok sa preto Komisia domnieva, že plán reštrukturalizácie umožní spoločnosti Adria obnoviť jej dlhodobú životaschopnosť v primeranom čase.
7.5.3. Zabránenie neodôvodnenému narušeniu hospodárskej súťaže (kompenzačné opatrenia)
(140)
Podľa bodu 38 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu je potrebné prijať kompenzačné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa čo najviac zmiernili negatívne účinky na obchodné podmienky. Tieto opatrenia môžu zahŕňať rozdelenie aktív, zníženie kapacity alebo obmedzenie prítomnosti na trhu a zníženie vstupných prekážok na dotknutých trhoch (bod 39 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu).
(141)
V tejto súvislosti sa ukončenie stratových činností, ktoré by boli rozhodne nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti, sa na účely posúdenia kompenzačných opatrení nebude považovať za zníženie kapacity ani obmedzenie prítomnosti na trhu (bod 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu).
(142)
Slovinsko navrhuje nasledujúce kompenzačné opatrenia pre spoločnosť Adria: a) […] pravidelných tratí; b) uvoľnenie prevádzkových intervalov na niektorých letiskách vrátane koordinovaných letísk; c) redukcia flotily a d) predaj spoločnosti AAT.
(143)
Slovinsko predložilo dôkazy, z ktorých vyplýva, že trate zrušené v rámci plánu reštrukturalizácie boli ziskové na základe rozpätia príspevku C1 v súlade s postupom Komisie v predchádzajúcich prípadoch (46). V rozpätí príspevku C1 sú skutočne zohľadnené náklady na let, cestujúcich a distribúciu (t. j. variabilné náklady) pripadajúce na jednotlivé trate. Všetky trate s pozitívnym príspevkom C1 teda generujú dostatočné príjmy, ktoré pokryjú nielen variabilné náklady na trať, ale prispievajú aj na fixné náklady spoločnosti. Podľa Komisie sa rozpätie príspevku C1 javí ako vhodný údaj na posúdenie, či konkrétna trať prispieva k ziskovosti leteckej spoločnosti.
(144)
Pokiaľ ide o kapacitu, v pláne reštrukturalizácie sa uvádza, že celková kapacita spoločnosti v roku 2011 predstavovala […] ASK, pričom sa očakáva, že na konci obdobia reštrukturalizácie v roku 2015 bude kapacita spoločnosti Adria predstavovať približne […] ASK, čo znamená zníženie približne o [11 - 14] %. Ak sa vylúčia trate s negatívnym príspevkom C1, tento údaj sa zníži na [6 - 8] %.
(145)
Komisia okrem iného uvádza, že v dôsledku týchto zmien siete tratí spoločnosť Adria uvoľnila niekoľko prevádzkových intervalov, z ktorých niektoré sú koordinovanými (47) letiskami, napríklad Dublin a Kodaň. Tieto prevádzkové intervaly umožňujú konkurenčným leteckým dopravcom prevádzkovať niektoré trate a zvyšovať svoju kapacitu.
(146)
Pokiaľ ide o redukciu flotily, Komisia konštatuje, že spoločnosť Adria zredukovala svoju flotilu z […] lietadiel v roku 2011 na […] lietadiel, čo by podľa plánu reštrukturalizácie malo zostať nezmenené až do konca obdobia reštrukturalizácie v roku 2015. V súvislosti s predajom spoločnosti AAT sa Komisia domnieva, že toto opatrenie je prijateľné ako kompenzačné opatrenie, najmä ak sa zohľadní záver vyvodený v odôvodnení 118, teda že opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc.
(147)
Pri posudzovaní vhodnosti kompenzačných opatrení bude Komisia zohľadňovať štruktúru trhu a podmienky hospodárskej súťaže, aby sa zaistilo, že žiadne takéto opatrenie nepovedie k zhoršeniu štruktúry trhu (bod 39 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu). Kompenzačné opatrenia musia proporcionálne zodpovedať deformačným účinkom pomoci, a najmä veľkosti a relatívnej dôležitosti firmy na trhu alebo trhoch. Výška redukcie sa musí stanoviť podľa konkrétnych prípadov (bod 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu).
(148)
Komisia v prvom rade konštatuje, že trhový podiel spoločnosti Adria na potenciálnom produkte a výstupe leteckého odvetvia (z hľadiska cestujúcich) v celej Únii predstavoval iba 0,15 % (1,17 milióna cestujúcich v roku 2011). V prípade malého dopravcu, akým je spoločnosť Adria, by ďalšia redukcia flotily a znižovanie kapacity mohlo mať negatívny vplyv na jej životaschopnosť bez poskytnutia akýchkoľvek významných trhových príležitostí pre konkurentov.
(149)
Pokiaľ ide o najdôležitejšiu zložku kompenzačných opatrení, zníženie kapacity, Komisia považuje redukciu ziskových tratí približne o [6 - 8] % v rokoch 2011 až 2015 za dostatočnú, a to najmä v porovnaní s inými prípadmi reštrukturalizácie leteckých dopravcov (48). Toto zníženie kapacity ziskových tratí je vyššie než v prípade spoločnosti Air Malta. Okrem toho je zníženie celkovej kapacity o [11 - 14] % porovnateľné so schváleným znížením o 15 % v prípade spoločnosti Austrian Airlines (49).
(150)
Komisia na záver konštatuje, že Slovinsko je podporovanou oblasťou na účely regionálnej investičnej pomoci podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ (50). Podľa bodu 56 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu „… môžu byť však podmienky na schvaľovanie pomoci [v dotovaných oblastiach] menej prísne, pokiaľ ide o uplatňovanie kompenzačných opatrení a veľkosť príjemcovho príspevku. Ak regionálny rozvoj potrebuje odôvodnenie v prípadoch, keď sa zníženie kapacity alebo výskytu na trhu javí ako najvhodnejšie opatrenie na zabránenie neželanej deformácie hospodárskej súťaže, požadované zníženie bude menšie v dotovaných oblastiach ako nedotovaných.“
(151)
V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že kompenzačné opatrenia navrhované Slovinskom sú podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu dostatočné a primerané na to, aby sa zabezpečilo, že nepriaznivý vplyv na podmienky obchodovania súvisiaci s poskytnutím pomoci spoločnosti Adria na reštrukturalizáciu sa čo najviac minimalizuje.
7.5.4. Pomoc obmedzená na minimum (vlastný príspevok)
(152)
Podľa bodu 43 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu v záujme obmedzenia rozsahu pomoci na striktné minimum nevyhnutných nákladov na reštrukturalizáciu musí príjemca značnou čiastkou prispieť na reštrukturalizáciu z vlastných zdrojov. Tento príspevok môže pochádzať z predaja aktív, ktoré nie sú na prežitie firmy podstatné, alebo z externého financovania v rámci trhových podmienok.
(153)
Vlastný príspevok musí byť reálny, t. j. skutočný, vylučujúci všetky budúce očakávané zisky, ako je tok hotovosti (bod 43 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu). Samotný vlastný príspevok nesmie predstavovať žiadnu ďalšiu štátnu pomoc. V prípade veľkých firiem Komisia zvyčajne považuje za primeraný príspevok vo výške najmenej 50 % nákladov na reštrukturalizáciu. Za výnimočných okolností a v prípadoch s osobitnými ťažkosťami môže Komisia akceptovať nižší príspevok (bod 44 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu).
(154)
Pokiaľ ide o celkové náklady na reštrukturalizáciu vo výške […] EUR, navrhovaný vlastný príspevok spoločnosti Adria predstavuje […] EUR, t. j. približne [50 - 54] % celkových nákladov na reštrukturalizáciu. Vlastný príspevok v súlade s plánom reštrukturalizácie tvoria:
a)
[…];
b)
celková suma z predaja spoločnosti AAT (t. j. 14,7 milióna EUR);
c)
celková suma konverzie dlhu na kapitál, ktorú banky vykonali v rámci opatrenia 4 (19,7 milióna EUR).
(155)
Pokiaľ ide o bod i) odôvodnenia 154, Komisia sa domnieva, že tieto opatrenia sú prijateľné a sú opodstatnené ako vlastný príspevok. Väčšina aktív sa v skutočnosti predala, a preto výnos z predaja možno jednoznačne považovať za vlastný príspevok. Okrem toho Slovinsko predložilo dôkazy o tom, že zvyšné aktíva sú v súčasnosti v procese predaja a ich hodnota bola stanovená v súlade s externými oceneniami vrátane ocenenia spoločnosťou AVAC v prípade lietadiel (pozri odôvodnenie 97).
(156)
Pokiaľ ide o bod ii) odôvodnenia 154, keďže Komisia dospela v odôvodnení 118 k záveru, že opatrenie 5 nepredstavuje štátnu pomoc, je zrejme rozumné vyvodiť záver, že výnos z predaja spoločnosti AAT by sa mal považovať za zložku vlastného príspevku.
(157)
Pokiaľ ide o konverziu dlhu na kapitál podľa písmena c) odôvodnenia 154, Slovinsko sa domnieva, že celková suma konverzie dlhu na kapitál, ktorú banky vykonali v rámci opatrenia 4, by sa mala rátať ako vlastný príspevok. V tejto súvislosti Komisia zastáva názor, že konverzia nezabezpečeného dlhu by za normálnych okolností nepreukázala dôveru trhu v spoločnosť, pretože nezabezpečení veritelia nepreberajú nové riziká súvisiace s vykonávaním plánu reštrukturalizácie. V prípade spoločnosti Adria však Slovinsko preukázalo, že dlh konvertovaný na vlastný kapitál bol do značnej miery plne zabezpečený, t. j. [10 - 20] miliónov EUR z celkovej sumy 19,7 milióna EUR (pozri odôvodnenie 97). V prípade likvidácie spoločnosti Adria by teda banky boli schopné vymôcť plne zabezpečenú sumu. Z toho vyplýva, že banky sa vzdali plne zabezpečenej pohľadávky, ktorú by boli schopné v plnej miere vymôcť, a nahradili ju kapitálom spoločnosti Adria rovnakej hodnoty. Banky teda konverziou dlhu na kapitál prevzali nové riziko prinajmenšom za sumu [10 - 20] miliónov EUR, pretože nemajú istotu, že ich investícia do spoločnosti Adria bude zisková.
(158)
Na tomto základe sa Komisia domnieva, že konverzia plne zabezpečených úverov na kapitál, t. j. [10 - 20] miliónov EUR, je prijateľná ako vlastný príspevok.
(159)
Pri zohľadnení uvedených skutočností dosahuje úroveň vlastného príspevku spoločnosti Adria výšku […] EUR alebo [46 - 48] % nákladov na reštrukturalizáciu. V prípade veľkej firmy, akou je spoločnosť Adria, by výška vlastného príspevku mala zvyčajne byť 50 %. Podľa bodu 56 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu však Komisia môže byť menej prísna, pokiaľ ide o výšku vlastného príspevku v dotovaných oblastiach, ako to bolo v prípade Slovinska v čase, keď sa opatrenia poskytli (pozri odôvodnenie 150). V predchádzajúcich prípadoch, napríklad v prípade spoločnosti Air Malta, Komisia schválila vlastný príspevok na úrovni približne 45 %.
(160)
Komisia sa preto domnieva, že boli splnené požiadavky bodu 43 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.
7.5.5. Zásada „jedenkrát a naposledy“
(161)
Pomoc musí byť v súlade s bodom 72 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, v ktorom sa stanovuje, že spoločnosť, ktorá dostala pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu za posledných desať rokoch, nie je oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu (zásada „jedenkrát a naposledy“).
(162)
Keďže opatrenia 1, 2, 3 a 5 nepredstavujú štátnu pomoc a keďže spoločnosť Adria podľa všetkého nebola príjemcom žiadnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu za posledných 10 rokov, Komisia dospela k záveru, že v prípade opatrenia 4 sa dodržala zásada „jedenkrát a naposledy“.
7.6. Záver týkajúci sa opatrenia 4
(163)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia konštatuje, že Slovinsko v roku 2011 nezákonne realizovalo kapitálovú injekciu v prospech spoločnosti Adria, a to v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Komisia sa však domnieva, že opatrenie a plán reštrukturalizácie spĺňajú podmienky stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia preto považuje pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Navýšenie kapitálu spoločnosti Adria Airways d.d. v rokoch 2007, 2009 a 2010, ktoré Slovinská republika realizovala v prospech spoločnosti Adria Airways d.d., nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Nadobudnutie spoločnosti Adria Airways Tehnika d.d. spoločnosťami PDP a Aerodrom Ljubljana d.d. v rokoch 2010 a 2011 nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok 2
Kapitálová injekcia vo výške 50 miliónov EUR v prospech spoločnosti Adria Airways d.d., ktorú Slovinská republika realizovala v roku 2011, predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Táto pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Slovinskej republike.
V Bruseli 9. júla 2014