PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Japonska pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/752/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému a obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že ústřední protistrany, které jsou usazeny a mají povolení v Japonsku, nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany usazené v Japonsku. Dne 27. ledna 2014 byl doručen dodatek k tomuto posudku. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že mezi právně závaznými požadavky, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, a právně závaznými požadavky pro ústřední protistrany podle nařízení (EU) č. 648/2012, existuje řada rozdílů. Toto rozhodnutí se však neopírá jen o srovnávací analýzu právně závazných požadavků, které se vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, ale také o posouzení účinku těchto požadavků z hlediska úrovně zmírňování rizika, které dosahují.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Japonska na clearingové organizace v něm povolené patří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (dále jen „zákon FIEA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing cenných papírů a finančních derivátů, a zákon Commodity Derivatives Act 2009 (dále jen „zákon CDA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing komodit. Toto rozhodnutí se vztahuje pouze na režim stanovený v zákoně FIEA.
(7)
V zákoně FIEA se stanoví, že před udělením povolení k vykonávání clearingových činností se musí předseda vlády Japonska ubezpečit o tom, že clearingová organizace zavedla obchodní pravidla, tj. vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace, která jsou v souladu s platnými právními předpisy; že finanční situace clearingové organizace je postačující pro vykonávání clearingu finančních nástrojů; že předpokládaná příjmová a výdajová situace spojená s výkonem činnosti clearingové organizace je příznivá; že zaměstnanci clearingové organizace mají dostatečné znalosti a zkušenosti na to, aby mohli vykonávat clearing finančních nástrojů náležitým způsobem a s jistotou, a že struktura a systém clearingové organizace jsou dostatečně vyvinuté, aby mohlo vypořádání probíhat vhodným způsobem. Podle čl. 194-7 odst. 1 zákona FIEA předseda vlády přenese pravomoci, které mu byly svěřeny podle zákona FIEA, na komisaře Japonské agentury pro finanční služby (Financial Services Agency of Japan, JFSA). Komisař JFSA je tak odpovědný za udělování povolení k vykonávání clearingových činností.
(8)
Kromě toho JFSA v prosinci 2013 zveřejnila Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures (dále jen „pokyny“), které podrobně rozebírají rámec dohledu nad infrastrukturou finančních trhů, včetně clearingových organizací, a zejména způsob, jakým mají clearingové organizace dodržovat zákon FEIA. Tyto pokyny se provádějí do vnitřních pravidel a postupů clearingových organizací.
(9)
Právně závazné požadavky Japonska mají dvoustupňovou strukturu. Hlavní zásady pro clearingové organizace podle zákona FIEA („základní pravidla“) stanoví jednotné normy, které musí clearingové organizace dodržovat, aby získaly povolení poskytovat clearingové služby v Japonsku. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků Japonska. Aby clearingové organizace prokázala svůj soulad se základními pravidly, musí komisaři JFSA předložit svá vnitřní pravidla a postupy ke schválení. Tato vnitřní pravidla a postupy tvoří druhý stupeň právně závazných požadavků Japonska a v souladu s pokyny musí poskytovat podrobné informace o tom, jak bude clearingová organizace žádající o povolení dodržovat uvedené přísné normy. Kromě toho vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace obsahují další ustanovení, kterými se doplňují základní pravidla. Jakmile komisař JFSA tato vnitřní pravidla a postupy schválí, stanou se pro clearingové organizace právně závaznými. Tato pravidla jsou tak nedílnou součástí právních předpisů a předpisů o dohledu, které musí ústřední protistrany usazené v Japonsku dodržovat. V případě nedodržení základních pravidel nebo vnitřních pravidel a postupů clearingové organizace má komisař JFSA pravomoc podniknout vůči clearingové organizaci správní kroky, např. vydat příkaz nařizující zlepšení obchodních operací nebo odebrat clearingové organizaci povolení v plném či částečném rozsahu.
(10)
Základní pravidla pro clearingové organizace doplněná o vnitřní pravidla a postupy těchto organizací vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako pravidla stanovená v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkající počtu selhání, jež mají být kryty celkovými finančními zdroji, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby pokryly selhání nejméně dvou členů clearingového systému, vůči nimž mají největší expozice za mimořádných, ale reálných tržních podmínek (dále jen „zásada minimálního pokrytí“). Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný.
(11)
Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkají rizika likvidity, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby uplatňovaly zásadu minimálního pokrytí. Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný. Nakonec, právně závazné požadavky na všechny clearingové organice, které se týkají zachování provozu, požadavků na kolaterál, investiční politiky, vypořádacího rizika, oddělování a přenositelnosti, výpočtu počátečních marží, řídících systémů, včetně organizačních požadavků, požadavků týkajících se vrcholového vedení, výboru pro rizika, vedení záznamů, kvalifikované účasti, informací předávaných příslušnému orgánu, střetu zájmů, externího zajišťování činností a provozování podnikatelské činnosti, vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako požadavky stanovené v nařízení (EU) č. 648/2012, a měly by být považovány za rovnocenné.
(12)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že clearingové organizace povolené v Japonsku splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(13)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(14)
JFSA je odpovědná za dohled nad infrastrukturou finančních trhů. JFSA průběžně sleduje, zda clearingové organizace dodržují požadavky na řízení rizik, prostřednictvím postupů dohledu a zkoumání na základě vyhodnocení rizik, včetně prověřování obezřetnostních požadavků. JFSA může clearingové organizace zejména požádat, aby mu poskytly informace, zprávy a další materiály týkající se jejich obchodování, a může provést kontrolu obchodních operací, záznamů a účetních knih clearingových organizací. Rovněž posuzuje, jak clearingové organizace dodržují své povinnosti. Na základě těchto kontrol vydává zprávu, která uvádí všechny zjištěné nedostatky. JFSA má na zajištění toho, aby clearingové organizace napravily zjištěné problémy náležitým způsobem, různé nástroje, například může od clearingových organizací požadovat, aby předložily písemný důkaz o včasné nápravě uvedených problémů. JFSA má i další prostředky k vymáhání dodržování předpisů, např. možnost vydat příkazy nařizující zlepšení obchodních operací a vymáhat plnění těchto příkazů. JFSA může rovněž clearingové organizaci odebrat povolení v plném či částečném rozsahu.
(15)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťují, že jsou ústřední protistrany předmětem průběžného účinného dohledu a vynucování.
(16)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(17)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou požádat o vydání povolení pro zahraniční ústřední protistrany, které jim umožňuje poskytovat v Japonsku stejné služby jako ty, k jejichž poskytování mají povolení v třetí zemi. Kritéria vztahující se na ústřední protistrany z třetích zemí, které žádají o povolení, jsou podobná kritériím, která se vztahují na udělování povolení pro japonské clearingové organizace. Ústřední protistrana z třetí země žádající o povolení by na základě právních předpisů a předpisů o dohledu, které se uplatňují v třetí zemi, měla mít zejména dostatečný finanční základ, dostatečně kvalifikované a zkušené zaměstnance, jakož i dostatečný systém a struktury, aby mohla clearingové činnosti vykonávat náležitým způsobem a s jistotou. Ústřední protistrany třetích zemí jsou navíc osvobozeny od určitých požadavků, které se vztahují na tuzemské ústřední protistrany povolené v Japonsku, pokud jim zahraniční orgány, se kterými JFSA uzavřela dohodu o spolupráci, udělily rovnocenné povolení.
(18)
Je proto nutné konstatovat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran třetích zemí.
(19)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro clearingové organizace splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj japonského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska, které se vztahují na clearingové organizace povolené v Japonsku a které tvoří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (FIEA) spolu s doplňující příručkou Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE
z 30. októbra 2014
o rovnocennosti regulačného rámca Japonska pre centrálne protistrany s požiadavkami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov
(2014/752/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25 ods. 6,
keďže:
(1)
Cieľom postupu uznávania centrálnych protistrán usadených v tretích krajinách stanoveného v článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 je umožniť centrálnym protistranám usadeným a povoleným v tretích krajinách, ktorých regulačné predpisy sú rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení, poskytovať zúčtovacie služby zúčtovacím členom alebo miestam obchodovania usadeným v Únii. Uvedený postup uznávania a v tomto rámci predpokladané rozhodnutie o rovnocennosti tak prispievajú k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorým je znížiť systémové riziko zvýšeným používaním bezpečných a spoľahlivých centrálnych protistrán pri zúčtovávaní zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to aj v prípadoch, keď sú tieto centrálne protistrany usadené a povolené v tretej krajine.
(2)
Na to, aby sa právny režim tretej krajiny považoval za rovnocenný s právnym režimom Únie vo vzťahu k centrálnym protistranám, zásadný výsledok príslušného právneho rámca a rámca dohľadu by mal byť rovnocenný s požiadavkami Únie s ohľadom na regulačné ciele, ktoré dosahujú. Účelom tohto posúdenia rovnocennosti je preto overiť, či právny rámec a rámec dohľadu Japonska zabezpečujú, že centrálne protistrany usadené a povolené v Japonsku nevystavujú zúčtovacích členov a miesta obchodovania usadené v Únii vyššiemu riziku, než by tomu mohlo byť zo strany centrálnych protistrán povolených v Únii, a následne, že nepredstavujú neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii.
(3)
Komisii bolo 1. septembra 2013 doručené technické poradenstvo, ktoré poskytol Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) k právnemu rámcu a rámcu dohľadu, ktoré sa vzťahujú na centrálne protistrany zriadené v Japonsku. Toto poradenstvo bolo doplnené 27. januára 2014. V rámci technického poradenstva sa zistilo niekoľko rozdielov medzi právne záväznými požiadavkami uplatňovanými na úrovni jurisdikcie na centrálne protistrany v Japonsku a právne záväznými požiadavkami uplatňovanými na centrálne protistrany podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Toto rozhodnutie sa však neopiera len o komparatívnu analýzu právne záväzných požiadaviek uplatňovaných na centrálne protistrany v Japonsku, ale aj o posúdenie výsledku uvedených požiadaviek z hľadiska úrovne zmierňovania rizika, ktorú dosahujú.
(4)
V súlade s článkom 25 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 musia byť na stanovenie toho, že právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny vo vzťahu k centrálnym protistranám povoleným v danej tretej krajine sú rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení, splnené tri podmienky.
(5)
Podľa prvej podmienky musia centrálne protistrany povolené v tretej krajine spĺňať právne záväzné požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v hlave IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
(6)
Právne záväznými požiadavkami Japonska pre zúčtovacie organizácie povolené v Japonsku je zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (ďalej len „FIEA“), ktorým sa zaviedol rámec dohľadu pre organizácie, ktoré zúčtovávajú cenné papiere a finančné deriváty, a zákon Commodity Derivatives Act 2009 (ďalej len „CDA“), ktorým sa stanovil rámec dohľadu pre organizácie, ktoré zúčtovávajú komodity. Toto rozhodnutie sa vzťahuje len na režim stanovený v zákone FIEA.
(7)
V zákone FIEA sa stanovuje, že pred udelením licencie na vykonávanie činností zúčtovania musí byť predseda vlády Japonska presvedčený o tom, že zúčtovacia organizácia má obchodné pravidlá, t. j. vnútorné pravidlá a postupy zúčtovacej organizácie, ktoré sú v súlade s príslušnými zákonmi a inými právnymi predpismi, že finančná kapacita zúčtovacej organizácie je pre vykonávanie zúčtovania finančných nástrojov dostatočná, že očakávané príjmy a výdavky súvisiace s činnosťou zúčtovacej organizácie sú priaznivé, že zamestnanci zúčtovacej organizácie majú dostatočné poznatky a skúsenosti na to, aby zúčtovanie finančných nástrojov vykonávali náležite a spoľahlivo a že štruktúra a systém zúčtovacej organizácie sú dostatočne vyvinuté na to, aby mohlo vyrovnávanie primerane fungovať. Podľa článku 194-7 ods. 1 zákona FIEA predseda vlády deleguje na komisára Japonskej agentúry pre finančné služby (JFSA) právomoci, ktoré mu boli zverené podľa zákona FIEA. Komisár JFSA je tak zodpovedný za udeľovanie licencie na zúčtovanie.
(8)
Okrem toho agentúra JFSA v decembri 2013 uverejnila komplexné usmernenia pre dohľad nad infraštruktúrou finančného trhu (Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, ďalej len „usmernenia“), v ktorých je podrobne stanovený rámec dohľadu, pokiaľ ide o infraštruktúru finančného trhu, a to aj pre zúčtovacie organizácie, a najmä to, ako majú zúčtovacie organizácie dodržiavať zákon FIEA. Uvedené usmernenia sa vykonávajú vo vnútorných pravidlách a postupoch zúčtovacích organizácií.
(9)
Štruktúra právne záväzných požiadaviek Japonska tým pozostáva z dvoch častí. Základné zásady pre zúčtovacie organizácie stanovené v zákone FIEA (ďalej len „základné predpisy“) stanovujú normy na vysokej úrovni, ktoré musia zúčtovacie organizácie dodržiavať, aby získali licenciu na poskytovanie zúčtovacích služieb v Japonsku. Uvedené základné predpisy tvoria prvú časť právne záväzných požiadaviek v Japonsku. S cieľom potvrdiť súlad so základnými predpismi musí zúčtovacia organizácia predložiť svoje vnútorné pravidlá a postupy komisárovi JFSA na schválenie. Uvedené vnútorné pravidlá a postupy tvoria druhú časť právne záväzných požiadaviek v Japonsku a v súlade s usmerneniami musia poskytovať podrobné informácie o tom, ako žiadajúca zúčtovacia organizácia splní uvedené normy. Okrem toho vnútorné pravidlá a postupy zúčtovacích organizácií obsahujú ďalšie ustanovenia, ktoré dopĺňajú základné predpisy. Keď komisár JFSA uvedené vnútorné pravidlá a postupy schváli, stávajú sa pre zúčtovaciu organizáciu právne záväznými. Uvedené pravidlá sú tak neoddeliteľnou súčasťou právneho rámca a rámca dohľadu, ktoré musia centrálne protistrany usadené v Japonsku spĺňať. V prípade nedodržiavania základných predpisov alebo vnútorných pravidiel a postupov zúčtovacej organizácie má komisár JFSA právomoc prijať voči zúčtovacej organizácii správne opatrenia, ktoré zahŕňajú vydanie nariadení na zlepšenie obchodných operácií či zrušenie celej licencie zúčtovacej organizácie alebo jej časti.
(10)
Základné predpisy uplatňované na zúčtovacie organizácie, doplnené ich vnútornými pravidlami a postupmi, dosahujú zásadné výsledky, ktoré sú rovnocenné s účinkami predpisov obsiahnutých v hlave IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Konkrétne na základe právne záväzných požiadaviek uplatňovaných na zúčtovacie organizácie týkajúcich sa počtu zlyhaní, ktoré musia byť pokryté celkovými finančnými zdrojmi, sa od zúčtovacích organizácií, ktoré zúčtovávajú viac ako 95 % celkového zúčtovaného objemu v Japonsku, vyžaduje, aby pokryli zlyhanie minimálne tých dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým majú najväčšie expozície za extrémnych, ale reálnych trhových podmienok (ďalej len „zásada minimálneho pokrytia“). Uvedenou požiadavkou sa zabezpečuje stupeň zmierňovania rizika, ktorý je rovnocenný s tým, ktorý sa sleduje požiadavkami stanovenými v hlave IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a preto by sa mal považovať za rovnocenný.
(11)
Na základe právne záväzných požiadaviek uplatňovaných na zúčtovacie organizácie týkajúcich sa rizika likvidity sa od zúčtovacích organizácií, ktoré zúčtovávajú viac ako 95 % celkového zúčtovaného objemu v Japonsku, vyžaduje, aby uplatňovali zásadu minimálneho pokrytia. Uvedenou požiadavkou sa zabezpečuje stupeň zmierňovania rizika, ktorý je rovnocenný s tým, ktorý sa sleduje požiadavkami stanovenými v hlave IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a preto by sa mal považovať za rovnocenný. Nakoniec právne záväzné požiadavky uplatňované na všetky zúčtovacie organizácie týkajúce sa kontinuity podnikateľskej činnosti, požiadaviek na kolaterál, investičnej politiky, rizika vyrovnania, oddelenia a prevoditeľnosti, výpočtu počiatočných marží a správy vrátane organizačných požiadaviek, požiadaviek v súvislosti s vyšším manažmentom, výborom pre riziká, uchovávaním záznamov, kvalifikovanými podielmi, informáciami zasielanými príslušnému orgánu, konfliktom záujmov, externým zabezpečovaním činností a podnikateľskou činnosťou dosahujú značné výsledky rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012, a preto by sa mali považovať za rovnocenné.
(12)
Komisia preto dospela k záveru, že právny rámec a rámec dohľadu Japonska zabezpečujú, že zúčtovacie organizácie povolené v Japonsku dodržiavajú právne záväzné požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v hlave IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
(13)
Na základe druhej podmienky podľa článku 25 ods. 6 musí právny rámec a rámec dohľadu Japonska vo vzťahu k centrálnym protistranám povoleným v Japonsku zabezpečovať, aby centrálne protistrany podliehali priebežnému účinnému dohľadu a presadzovaniu.
(14)
JFSA je zodpovedná za dohľad nad infraštruktúrou finančného trhu. JFSA nepretržite monitoruje súlad zúčtovacích organizácií s požiadavkami na riadenie rizika prostredníctvom postupov dohľadu a preskúmania založeného na riziku vrátane testovania prudenciálnych požiadaviek. Konkrétne JFSA si môže od zúčtovacích organizácií vyžiadať informácie, správy a iné obchodné materiály a môže vykonať kontrolu obchodov, záznamov a účtovných kníh zúčtovacích organizácií. Takisto posudzuje, či zúčtovacie organizácie dodržiavajú svoje povinnosti. Výsledkom uvedených preskúmaní je správa, v ktorej sa uvádzajú akékoľvek zistené nedostatky. JFSA má na zabezpečenie toho, aby zúčtovacie organizácie primerane riešili akékoľvek zistené problémy rôzne nástroje, napríklad môže od centrálnych organizácií vyžadovať písomné preukázanie včasnej nápravy takýchto problémov. JFSA má aj ďalšie prostriedky na presadzovanie dodržiavania predpisov, a to možnosť vydávať nariadenia na zlepšenie obchodných operácií či presadzovať takéto nariadenia. JFSA môže takisto zrušiť celú licenciu zúčtovacej organizácie alebo jej časť.
(15)
Komisia preto dospela k záveru, že právny rámec a rámec dohľadu Japonska vo vzťahu k centrálnym protistranám povoleným v Japonsku zabezpečuje v prípade centrálnych protistrán priebežný účinný dohľad a presadzovanie.
(16)
Na základe tretej podmienky podľa článku 25 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 musí právny rámec a rámec dohľadu Japonska zahŕňať účinný rovnocenný systém pre uznanie centrálnych protistrán, ktorým bolo udelené povolenie podľa právneho režimu tretej krajiny (ďalej len „centrálne protistrany z tretích krajín“).
(17)
Centrálne protistrany z tretích krajín môžu požiadať o licenciu pre „zahraničnú centrálnu protistranu“, ktorá im umožňuje poskytovať v Japonsku rovnaké služby ako tie, ktoré majú povolenie poskytovať v danej tretej krajine. Kritériá uplatňované na centrálnu protistranu z tretej krajiny, ktorá žiada o licenciu, sú podobné kritériám uplatňovaným na udeľovanie licencií pre japonské zúčtovacie organizácie. Konkrétne žiadajúca centrálna protistrana z tretej krajiny by mala mať na základe právneho rámca a rámca dohľadu, ktoré sa uplatňujú v tretej krajine, dostatočný finančný základ, dostatočné poznatky a skúsených zamestnancov, ako aj dostatočný systém a štruktúru na náležité a spoľahlivé vykonávanie zúčtovacích činností. Centrálne protistrany z tretích krajín sú navyše oslobodené od určitých požiadaviek uplatňovaných na domáce centrálne protistrany povolené v Japonsku, ak im zahraničné orgány, s ktorými JFSA uzatvorila dohodu o spolupráci, udelili rovnocennú licenciu.
(18)
Preto možno konštatovať, že právny rámec a rámec dohľadu Japonska zabezpečujú účinný rovnocenný systém pre uznávanie centrálnych protistrán z tretích krajín.
(19)
Preto možno vychádzať z toho, že právny rámec a rámec dohľadu Japonska vo vzťahu k zúčtovacím organizáciám spĺňajú podmienky stanovené v článku 25 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a uvedený právny rámec a rámec dohľadu by sa mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Komisia, ktorú bude informovať ESMA, by mala naďalej monitorovať vývoj japonského právneho rámca a rámca dohľadu pre centrálne protistrany a plnenie podmienok, na základe ktorých sa prijalo toto rozhodnutie.
(20)
Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Na účely článku 25 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právny rámec a rámec dohľadu Japonska, ktoré pozostávajú zo zákona Financial Instruments and Exchange Act 2006 (FIEA), doplneného usmerneniami Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, a ktoré sa vzťahujú na zúčtovacie organizácie povolené v Japonsku, považujú za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 648/2012.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 30. októbra 2014