NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1205/2013
z 26. novembra 2013,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie prešetrovania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala 28. februára 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
Prešetrovanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 15. januára 2013 podala spoločnosť EU ProSun Glass (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby solárneho skla v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(3)
Po uverejnení oznámenia o začatí konania bola Komisia informovaná o tom, že výrobok bol v bode 2 oznámenia o začatí konania vymedzený nesprávne. Preto sa v Úradnom vestníku Európskej únie (3) uverejnilo korigendum k oznámeniu o začatí konania, v ktorom bola drobná chyba odstránená.
(4)
Dňa 27. apríla 2013 Komisia informovala prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) o začatí súbežného antisubvenčného konania v súvislosti s dovozom solárneho skla s pôvodom v ČĽR do Únie a začala osobitné prešetrovanie.
1.2. Registrácia
(5)
Žiadosť o registráciu dovozu solárneho skla z príslušnej krajiny bola prijatá spolu s podnetom, následne však bola 2. októbra 2013 stiahnutá.
1.3. Príslušné strany
(6)
Komisia oficiálne oznámila začatie prešetrovania navrhovateľovi, ostatným známym výrobcom v Únii, známym vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, dovozcom, obchodníkom, používateľom, dodávateľom a orgánom ČĽR. Všetky zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Komisia tiež informovala výrobcov v potenciálnych analogických krajinách o začatí konania a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.
1.3.1. Výber vzorky
a) Výber vzorky výrobcov z Únie
(7)
Prešetrovaním sa ukázalo, že výrobné odvetvie Únie v súčasnosti tvorí sedem aktívnych výrobcov, z ktorých dvaja sú MSP. V oznámení o začatí preskúmania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorili štyria výrobcovia z Únie, o ktorých bolo Komisii pred začatím prešetrovania známe, že vyrábajú solárne sklo. Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja podobného výrobku v období od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali viac ako 50 % celkovej výroby v Únii. Komisia informovala zainteresované strany o navrhovanej vzorke výrobcov z Únie prostredníctvom poznámky v dokumentácii, ktorá je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Komisia takisto zaslala výrobcom z Únie list, v ktorom ich informovala o navrhovanej vzorke. Zainteresované strany boli v oznámení o začatí konania takisto vyzvané, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke.
(8)
Záujem o zaradenie do vzorky prejavil aj jeden MSP. Komisia sa rozhodla zaradiť ho do vzorky spolu s druhou spoločnosťou, keďže tá mala vyšší podiel objemu predaja, a odstrániť zo vzorky spoločnosti s najnižším objemom predaja. K predbežne vybranej vzorke neboli doručené žiadne pripomienky. V dôsledku toho Komisia zaradila dve spoločnosti k pôvodne navrhovanej vzorke a odstránila jednu ďalšiu.
(9)
Po overovacích návštevách sa Komisia nakoniec rozhodla odstrániť jednu z piatich spoločností zaradených do vzorky, keďže sa zistilo, že táto spoločnosť nebola pre výrobné odvetvie Únie reprezentatívna. Predovšetkým preto, lebo bola v počiatočnej fáze (čo nebol prípad výrobného odvetvia Únie ako celku) a trend ziskovosti by teda neposkytol pravdivý obraz o stave výrobného odvetvia Únie.
(10)
V dôsledku toho Komisia nakoniec vybrala vzorku štyroch výrobcov z Únie. Konečná vzorka predstavuje 79 % predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Vzorka sa teda z hľadiska výrobného odvetvia Únie považuje za reprezentatívnu.
(11)
Traja zo siedmich výrobcov z Únie požiadali podľa článku 19 základného nariadenia, aby bola zachovaná dôvernosť informácií o ich totožnosti. Tvrdili, že zverejnenie ich totožnosti by mohlo viesť k riziku závažných nepriaznivých dôsledkov pre ich obchodnú činnosť. Ich žiadosť bola preskúmaná a zistilo sa, že bola opodstatnená. Vzhľadom na obmedzený počet výrobcov z Únie sa ďalej rozhodlo, že sa nezverejnia ani mená tých výrobcov z Únie, ktorí nepožiadali o anonymitu, keďže by to mohlo viesť k neúmyselnému zverejneniu totožnosti ostatných. Totožnosť spoločnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) je však už známa, keďže spoločnosť verejne vyhlásila, že je jedným z navrhovateľov.
b) Výber vzorky neprepojených dovozcov
(12)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(13)
Štyria neprepojení dovozcovia vyplnili formulár na výber vzorky pripojený k oznámeniu o začatí konania, zatiaľ čo iba dvaja dovozcovia predložili vyplnený dotazník. Vzhľadom na nízky počet spolupracujúcich dovozcov sa výber vzorky nepovažoval za potrebný.
c) Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov
(14)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov sa v oznámení o začatí konania na účely stanovenia dumpingu predpokladal výber vzorky, v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli vyvážajúci výrobcovia požiadaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojej činnosti súvisiacej s príslušným výrobkom za obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012.
(15)
Dvanásť čínskych vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí predstavovali vyše 95 % celkového čínskeho vývozu do Únie počas tohto obdobia, poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky.
(16)
Na základe prijatých informácií a v súlade s článkom 17 základného nariadenia Komisia vybrala predbežnú vzorku piatich vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho množstva vývozu solárneho skla do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty.
(17)
Všetky príslušné strany, ako aj orgány ČĽR, boli o navrhovanej vzorke informované a vyzvané, aby sa k nej vyjadrili. Po analýze doručených pripomienok sa Komisia rozhodla zachovať navrhovanú vzorku piatich spoločností a všetky zainteresované strany boli o konečnej vybranej vzorke zodpovedajúcim spôsobom informované.
(18)
Následne sa prešetrovaním zistilo, že dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nadhodnotili svoj vývozný predaj do Únie, a boli preto zaradení do vzorky na neopodstatnenom základe. Obidve spoločnosti boli preto zo vzorky vylúčené, potom ako im bola poskytnutá možnosť predložiť pripomienky. Komisia po riadnej analýze pripomienok, ktoré poskytli spoločnosti, dospela k záveru, že nepredložili nesprávne údaje zámerne a rozhodla, že by sa mali naďalej považovať za spolupracujúce strany v zmysle článku 18 základného nariadenia.
(19)
Po vylúčení týchto spoločností sa zvažovalo zaradenie ďalších vyvážajúcich výrobcov do vzorky. Vzhľadom na skutočnosť, že k obidvom vylúčeniam došlo v neskoršom štádiu prešetrovania, sa to však považovalo za nerealizovateľné, pretože by to mohlo ohroziť ukončenie prešetrovania v rámci predpísaných lehôt.
(20)
K revidovanej vzorke vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov solárneho skla patria preto tieto spoločnosti:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, a prepojené spoločnosti („skupina Flat Glass“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („skupina Xinyi“) a prepojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a prepojené spoločnosti („skupina Hehe“).
(21)
Komisia opravila objem celkového vývozu príslušného výrobku z ČĽR po tom, ako bola informovaná o nadhodnotení vývozného predaja dvoch vyvážajúcich výrobcov (pozri odôvodnenie 18). Podľa informácií od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavuje konečná vzorka viac ako 50 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie počas obdobia od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012. Pokiaľ ide o objem vývozu solárneho skla z ČĽR do Únie, považuje sa vzorka preto za reprezentatívnu.
d) Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy
(22)
Komisia poslala dotazníky všetkým čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí o ne požiadali, ako aj výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, neprepojeným dovozcom a ich združeniam, ako aj používateľom, ktorí sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(23)
Vyplnené dotazníky odovzdali štyria vyvážajúci výrobcovia z ČĽR, všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, dvaja neprepojení dovozcovia z Únie a dvanásti používatelia.
(24)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností alebo skupín spoločností.
a)
Výrobcovia z Únie
-
GMB/IF a ostatné spoločnosti, ktoré podliehajú dôvernému zaobchádzaniu,
b)
Dovozcovia
-
Vetrad NV, Holandsko,
c)
Používatelia
-
Sunerg Solar SRL, Taliansko,
d)
Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR
-
Spoločnosti zaradené do vzorky:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („skupina Flat Glass“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („skupina Xinyi“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („skupina Hehe“),
-
Spoločnosti, ktoré sú predmetom individuálneho preskúmania:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
e)
Výrobca v analogickej krajine
-
Keďže bolo potrebné určiť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, pre prípad, že by im nebolo poskytnuté trhovohospodárske zaobchádzanie ako je stanovené v článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia, vykonala sa overovacia návšteva s cieľom určiť normálnu hodnotu na základe údajov z Turecka ako analogickej krajiny, a to v priestoroch tejto spoločnosti:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș.,Turecko.
1.3.2. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(25)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(26)
Výrobkom, ktorý je predmetom tohto prešetrovania, je solárne sklo skladajúce sa z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM1,5 300 - 2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3) (ďalej len „príslušný výrobok“).
(27)
Príslušný výrobok je v súčasnosti zaradený pod číselný znak KN ex 7007 19 80.
(28)
Solárne sklo je jedným z komponentov na výrobu fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a modulov z tenkého fotovoltického filmu, ktoré vyrábajú elektrickú energiu, ako aj plochých tepelných kolektorov na výrobu horúcej vody.
2.2. Podobný výrobok
(29)
Prešetrovaním sa zistilo, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR, výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie, a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Turecku, ktoré sa považovalo za analogickú krajinu, majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia. Preto sa v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia predbežne považujú za „podobné výrobky“.
2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
(30)
Jeden dovozca požadoval vylúčenie záhradníckeho skla na stavbu skleníkov z rozsahu prešetrovania, pričom tvrdil, že pri skleníkoch sa používa sklo veľmi rozdielnej veľkosti, zatiaľ čo solárne sklo sa vyrába len v určitých pevne stanovených veľkostiach. Okrem toho tento dovozca poskytol osvedčenie preukazujúce, že časť jeho dovozu zahŕňa sklo s obsahom železa vyšším ako 300 ppm. V dôsledku toho časť dovážaného záhradníckeho skla jasne nepatrí do rozsahu súčasného prešetrovania.
(31)
Ďalší dovozca tvrdil, že nábytkové sklo, ktoré dováža (používané na sklenené poličky, panelové výplne, stolové dosky, posuvné panely dverí, vrchné panelové výrobky atď.) má rovnaké alebo veľmi podobné technické vlastnosti ako solárne sklo, avšak požiadal o jeho vylúčenie z rozsahu prešetrovania, keďže má odlišné konečné použitie. Na základe poskytnutých dôkazov sa však zdá, že väčšina skla, ktoré dováža, nezdieľa so solárnym sklom všetky technické vlastnosti, ako sa uvádza v odôvodnení 26. Konkrétne šesť druhov dovážaného skla má obsah železa oveľa vyšší ako 300 ppm a jeden druh dovážaného skla má obsah železa nižší ako 300 ppm, ale ich solárna priepustnosť je výrazne nižšia ako minimálnych 88 % potrebných na vymedzenie solárneho skla. Dovozca tvrdil, že aj keď tieto druhy skla nespĺňajú jednu z technických vlastností solárneho skla, ako je uvedené v odôvodnení 26, sú v súlade s primárnou klasifikáciou pre solárne sklo, t. j. „kalené sodno-draselné tabuľové sklo“. Komisia predbežne zastáva názor, že len tie druhy skla, ktoré spĺňajú všetky technické vlastnosti solárneho skla, patria do rozsahu prešetrovania. Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že uvedené druhy skla, ktoré dováža tento konkrétny dovozca, nepatria do rozsahu prešetrovania.
(32)
Akékoľvek druhy záhradníckeho a nábytkového skla, ktoré môžu mať podobné technické vlastnosti ako solárne sklo, však v tomto štádiu naďalej patria do rozsahu príslušného výrobku, pretože sa prípadne môžu použiť ako solárne sklo.
(33)
Dovozca tiež tvrdil, že plavené sklo by sa malo vylúčiť z rozsahu výrobku, keďže má iný výrobný proces ako valcované sklo, ktoré tento dovozca vníma ako jediný druh solárneho skla. Okrem toho, keďže nábytkárske výrobky z plaveného skla údajne nemôžu predstavovať náhradu za výrobky zo solárneho skla, tvrdilo sa, že plavené sklo by sa nemalo považovať za podobný výrobok a malo by byť z rozsahu prešetrovania vylúčené. Komisia je predbežne toho názoru, že plavené sklo nemožno vylúčiť z rozsahu prešetrovania, pretože spĺňa všetky technické vlastnosti uvedené v odôvodnení 26. Prešetrovanie okrem toho ukázalo, že plavené sklo sa dá jednoznačne použiť ako solárne sklo a vyrába ho tak výrobné odvetvie Únie, ako aj čínski vývozcovia. V dôsledku toho sa dospelo k predbežnému záveru, že plavené sklo patrí naďalej do rozsahu prešetrovania.
3. DUMPING
3.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
(34)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu z ČĽR stanovuje v súlade s článkom 2 ods. 1 až 6 základného nariadenia pre tých vyvážajúcich výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(35)
Stručne a len na uľahčenie orientácie uvádzame tieto kritériá:
1.
rozhodnutia firiem sú prijímané ako reakcia na podmienky trhu a bez podstatných zásahov štátu a náklady odrážajú trhové hodnoty;
2.
firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, pri ktorých sa vykonáva nezávislý audit v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a ktoré sa používajú na všetky účely;
3.
neexistujú žiadne závažné deformácie prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva;
4.
právnu istotu a stabilitu zabezpečujú zákony o konkurze a vlastníctve a
5.
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhového kurzu.
(36)
Desať spolupracujúcich spoločností požiadalo o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a v rámci stanovených lehôt zaslalo vyplnený formulár žiadosti o THZ. V súlade s článkom 2 ods. 7 písm. d) základného nariadenia bolo vykonané overovanie THZ v prípade spoločností, ktoré boli zaradené do vzorky, ako aj spoločnosti, ktorej bolo udelené individuálne preskúmanie (pozri odôvodnenie 48).
(37)
Z toho vyplýva, že sa vykonalo určenie THZ, pokiaľ ide o tieto štyri spoločnosti alebo skupiny spoločností.
-
Spoločnosti zaradené do vzorky
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („skupina Flat Glass“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („skupina Xinyi“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („skupina Hehe“).
-
Spoločnosti, ktoré sú predmetom individuálneho preskúmania
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komisia získala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a všetky informácie predložené v žiadostiach o THZ overila v priestoroch dotknutých spoločností.
(39)
V prípade prepojených strán Komisia preskúma, či skupina prepojených spoločností ako celok spĺňa podmienky na udelenie THZ. Preto v prípadoch, keď je do výroby alebo predaja príslušného výrobku priamo alebo nepriamo zapojená dcérska spoločnosť alebo akákoľvek iná spoločnosť prepojená so žiadateľom v ČĽR, preskúmanie THZ sa vykoná pre každú spoločnosť zvlášť, ako aj pre skupinu spoločností ako celok.
(40)
Zodpovedajúcim spôsobom boli prešetrené žiadosti o THZ, ktoré podali štyria vyvážajúci výrobcovia (skupiny spoločností) pozostávajúci z jedenástich právnych subjektov.
(41)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že ani jeden zo štyroch vyvážajúcich výrobcov (skupín spoločností), ktorí požiadali o THZ, nepreukázal, že spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(42)
Traja vyvážajúci výrobcovia konkrétne nepreukázali, a to buď jednotlivo alebo ako skupina, že majú prehľadný súbor účtovných záznamov, ktoré by boli predmetom nezávislého auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, a preto nesplnili druhé kritérium pre THZ.
(43)
Navyše ani jeden zo štyroch vyvážajúcich výrobcov, a to buď jednotlivo alebo ako skupina, nepreukázali, že by nepodliehali závažným deformáciám preneseným zo systému netrhového hospodárstva. Preto tieto spoločnosti alebo skupiny spoločností nesplnili tretie kritérium pre THZ. Všetci štyria vyvážajúci výrobcovia alebo skupiny vyvážajúcich výrobcov využívali preferenčné daňové režimy.
(44)
Jeden z týchto vyvážajúcich výrobcov navyše nesplnil ani tretie kritérium vzhľadom na to, že niekoľko spoločností v rámci tejto skupiny, bez ohľadu na ich nepriaznivú finančnú situáciu, získalo počas OP (a pred ním) významné financovanie pri takých sadzbách, ktoré by za bežných podmienok v trhovom hospodárstve boli vyhradené len pre finančne zdravé spoločnosti. Ďalšia skupina vyvážajúcich výrobcov takisto nesplnila tretie kritérium vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosti v rámci tejto skupiny nakupovali zemný plyn od štátneho dodávateľa za zníženú sadzbu.
(45)
Komisia oznámila výsledky prešetrovania v súvislosti s THZ príslušným spoločnostiam, orgánom ČĽR a navrhovateľovi a vyzvala ich, aby sa k nim vyjadrili.
(46)
Doručené pripomienky neboli také, aby bolo potrebné meniť predbežné zistenia Komisie. Po porade s členskými štátmi v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. c) boli všetci žiadatelia 13. septembra 2013 jednotlivo a oficiálne informovaní o konečnom rozhodnutí Komisie týkajúcom sa ich žiadostí o THZ.
(47)
Ani jeden zo štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich vývozcov v ČĽR, ktorí požiadali o THZ, teda nevedel preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, a ich žiadosti o THZ boli preto zamietnuté.
3.2. Individuálne preskúmanie
(48)
Jeden z dvoch vyvážajúcich výrobcov, ktorý bol pôvodne do vzorky zaradený, ale následne z nej vylúčený (pozri odôvodnenie 18), požiadal o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia, pokiaľ by nebol do vzorky zaradený. Po jeho vylúčení zo vzorky a s ohľadom na skutočnosť, že overovacia návšteva THZ sa už uskutočnila (pozri odôvodnenie 37), sa usúdilo, že udelenie individuálneho preskúmania tejto spoločnosti (ďalej len „IP“) by neznamenalo neprimeranú záťaž. Žiadny iný vyvážajúci výrobca, ktorý nebol zaradený do vzorky, o IP nepožiadal.
3.3. Normálna hodnota
3.3.1. Výber analogickej krajiny
(49)
V súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia Komisia v oznámení o začatí konania predpokladala, že normálna hodnota by sa mala určiť na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom, alebo ak by sa nenašla vhodná tretia krajina s trhovým hospodárstvom, normálna hodnota by sa mala určiť na základe cien v Únii v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. Pred určením normálnej hodnoty na základe cien v Únii by Komisia uprednostnila preskúmanie všetkých možností výberu vhodnej analogickej krajiny.
(50)
Zúčastnené strany boli vyzvané, aby sa vyjadrili k výberu analogickej krajiny a k použitiu cien v Únii.
(51)
Pripomienky boli doručené od Čínskej obchodnej komory pre vývoz/dovoz výrobkov ľahkého priemyslu a umeleckých remesiel („CCCLA“), od neprepojeného dovozcu, ako aj od dvoch čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí všetci protestovali proti použitiu cien v Únii na stanovenie normálnej hodnoty. Za vhodné analogické krajiny boli navrhnuté Turecko a India.
(52)
S cieľom preskúmať všetky možnosti výberu vhodnej analogickej krajiny útvary Komisie medzitým zistili jedenásť tretích krajín s trhovým hospodárstvom s možnou výrobou solárneho skla a na základe verejne dostupných informácií požiadali 24 spoločností v týchto krajinách, aby s Komisiou spolupracovali. Týmito krajinami boli: Austrália, India, Indonézia, Japonsko, Saudská Arábia, Južná Afrika, Južná Kórea, Taiwan, Thajsko, Turecko a Spojené štáty.
(53)
Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, sa okrem ČĽR a Únie podobný výrobok vyrába len v Indii a Turecku. S cieľom náležite posúdiť vhodnosť Turecka a Indie ako vhodných analogických krajín Komisia analyzovala informácie týkajúce sa podobného výrobku, a to konkrétne počet výrobcov, veľkosť domáceho trhu, úroveň dovozu a význam obchodných a neobchodných prekážok v oboch krajinách. Prihlásila sa však len jedna spoločnosť z Turecka a vyjadrila ochotu spolupracovať s Komisiou, a to aj napriek mnohým pokusom Komisie získať na spoluprácu aj výrobcov v Indii.
(54)
Turecko je treťou krajinou s trhovým hospodárstvom Dovozné clá uplatniteľné na podobný výrobok sú 3 % DNV. V dôsledku colnej únie medzi Tureckom a EÚ sú dovozné clá uplatniteľné na bilaterálnej úrovni vo výške 0 %. Podľa všetkého neexistujú žiadne ďalšie clá alebo iné významné neobchodné prekážky týkajúce sa podobného výrobku.
(55)
Podľa tureckého výrobcu, ktorý vyjadril ochotu pri prešetrovaní spolupracovať, ide o jedinú spoločnosť vyrábajúcu podobný výrobok v Turecku. Táto spoločnosť má významný objem výroby a podobný výrobok vyváža a zároveň predáva na domácom trhu, pričom vývoz je vyšší než objem predaný na domácom trhu.
(56)
Bez ohľadu na skutočnosť, že neexistujú obchodné ani neobchodné prekážky, nebolo počas OP na turecký trh dovezené žiadne solárne sklo. Súčasne sa prešetrovaním Komisie potvrdilo, že tento spolupracujúci výrobca z analogickej krajiny dosahoval počas OP primeraný a nie nadmerný zisk.
(57)
Na základe uvedených skutočností a s ohľadom na všetky informácie dostupné v tejto fáze prešetrovania bolo Turecko predbežne vybrané ako analogická krajina v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
3.3.2. Normálna hodnota
(58)
Vzhľadom na to, že všetky žiadosti o THZ boli zamietnuté, normálna hodnota pre všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov bola stanovená na základe informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine, v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
(59)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv skúmala, či bol predaj podobného výrobku v Turecku nezávislým zákazníkom reprezentatívny. Zistilo sa, že predaj podobného výrobku tureckého spolupracujúceho výrobcu je reprezentatívny, pokiaľ ide o objem jeho predaja na domácom tureckom trhu, v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Únie čínskymi vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky.
(60)
Komisia ďalej skúmala, či by bolo možné tento predaj považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. To sa vykonalo stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Transakcie týkajúce sa predaja sa považovali za ziskové vtedy, ak jednotková cena bola rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady. Na tento účel sa zistili výrobné náklady tureckého výrobcu počas OP.
(61)
Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja daného druhu na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku bola rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(62)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo ak bola vážená priemerná cena tohto druhu nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP.
(63)
Pokiaľ ide o predaj druhov výrobku, ktoré neboli ziskové, normálna hodnota bola vytvorená pomocou súčtu výrobných nákladov tureckého výrobcu a predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku pri tých druhy výrobku tureckého výrobcu, ktoré sú ziskové.
(64)
V dôsledku nedostatočnej technológie povrchovej úpravy, ktorá sa počas OP uplatňovala na solárne sklo vyrábané v Turecku, a keďže žiadne turecké solárne sklo nebolo vyrobené plavením, viaceré druhy výrobku sa na tureckom domácom trhu vôbec nepredávali. Preto pre druhy výrobkov, ktoré sa počas OP v Turecku nepredávali, ale z ČĽR do Únie sa vyvážali, musela byť normálna hodnota vytvorená podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia na základe výrobných nákladov tureckého analogického výrobcu s pripočítaním primeranej výšky predajných, všeobecných a administratívnych nákladov („PVA“) a zisku. Náklady na povrchovú úpravu a náklady na výrobný proces plavením vychádzali z údajov, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie.
3.4. Vývozné ceny
(65)
Vývozné ceny boli založené na cenách skutočne zaplatených alebo obvykle platených za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.5. Porovnanie
(66)
Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnávali na základe ceny zo závodu. Dumpingové rozpätia sa stanovili porovnaním individuálnych cien zo závodu účtovaných vývozcami zaradenými do vzorky s domácimi predajnými cenami výrobcu z analogickej krajiny, prípadne s vytvorenou normálnou hodnotou.
(67)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a ich porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(68)
Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov na dopravu, námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a úpravy vedľajších nákladov, vývozného cla a provízií vo všetkých prípadoch, v ktorých sa preukázal ich vplyv na porovnateľnosť cien.
3.6. Dumpingové rozpätie
(69)
V prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa vážená priemerná vytvorená normálna hodnota každého druhu podobného výrobku v Turecku porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu výrobku, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
(70)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a pre jedného výrobcu, ktorému bolo udelené IP, stanovili na základe porovnania váženej priemernej vytvorenej normálnej hodnoty každého druhu podobného výrobku stanovenej v Turecku s váženou priemernou vývoznou cenou každej spoločnosti pre zodpovedajúci druh príslušného výrobku, a vyjadrili sa ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
(71)
Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(72)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, dumpingové rozpätie sa stanovilo na základe dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce v ČĽR. Úroveň spolupráce je podiel objemu vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie na celkovom objeme vývozu z príslušnej krajiny do Únie uvedenom v podnete (pozri odôvodnenie 15).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, pretože dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval počas OP viac než 80 % celkového vývozu do Únie. Na tomto základe bolo zvyškové dumpingové rozpätie, uplatniteľné na všetkých ostatných vyvážajúcich vývozcov v ČĽR, stanovené na úrovni zodpovedajúcej najvyššiemu dumpingovému rozpätiu zistenému u spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcoch zaradených do vzorky.
(74)
Stanovené dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:
Názov spoločnosti
Dočasné dumpingové rozpätie
Spoločnosti zaradené do vzorky
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Spoločnosť s individuálnym dumpingovým rozpätím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky, na ktoré sa vzťahuje priemer z celej vzorky
79,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
86,2 %
4. UJMA
4.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(75)
Podobný výrobok vyrobilo počas OP osem výrobcov z Únie. Tí predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a ďalej v texte sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Únie“.
(76)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii počas OP sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých navrhovateľom, makroekonomických údajov poskytnutých združením výrobného odvetvia Únie (Glass for Europe) a dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Keďže solárne sklo sa do Únie dováža ako colná položka 7007 19 80 - Ostatné - Vrstvené bezpečnostné sklo, ktorá zahŕňa aj iné výrobky, ktoré nie sú predmetom tohto prešetrovania, údaje Eurostatu sa na určenie objemu a hodnoty dovozu nemohli použiť. Objem a hodnota dovozu vychádzali z údajov, ktoré poskytol navrhovateľ a združenie výrobného odvetvia Únie. Ak to bolo možné, údaje boli porovnané s vyplnenými dotazníkmi. Na základe uvedeného sa celková výroba Únie počas OP odhadla približne na 21 734 000 m2.
(77)
Ako je uvedené v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení štyria výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali 79 % celkového predaja podobného výrobku v Únii.
4.2. Stanovenie relevantného trhu Únie
(78)
Počas prešetrovania sa zistilo, že výroba žiadneho výrobcu z Únie zaradeného do vzorky nebola určená na vlastnú spotrebu.
(79)
Preto na účely tohto prešetrovania nie je nutné uskutočniť osobitnú analýzu vlastnej spotreby.
4.3. Spotreba v Únii
(80)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu celkového predaja všetkých výrobcov z Únie na trhu Únie, po odpočítaní ich vývozu a po pripočítaní dovozu z ČĽR a dovozu z iných tretích krajín. Ako sa uvádza v odôvodnení 76, spotreba v Únii bola stanovená na základe údajov, ktoré poskytli navrhovateľ a združenie výrobného odvetvia Únie (Glass for Europe) a ktoré boli, ak to bolo možné, porovnané s vyplnenými dotazníkmi výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(81)
Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Spotreba v Únii (1 000 m2)
2009
2010
2011
OP
Celková spotreba v Únii
19 440
28 504
35 258
29 040
Index
100
147
181
149
Zdroj: združenie Glass for Europe a navrhovateľ
(82)
V posudzovanom období sa celková spotreba v Únii od roku 2009 do OP zvýšila o 49 %, ale počas OP sa v porovnaní s rokom 2011 znížila. V porovnaní s úrovňou v roku 2009 sa spotreba solárneho skla v Únii celkovo podstatne zvýšila. Je to hlavne v dôsledku nárastu spotreby konečných výrobkov, najmä solárnych modulov (pozri ďalej uvedené odôvodnenie 142).
4.4. Dovoz z príslušnej krajiny
4.4.1. Objem dumpingového dovozu z príslušnej krajiny a jeho podiel na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podiel na trhu
2009
2010
2011
OP
Objem dovozu z ČĽR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podiel na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: združenie Glass for Europe a navrhovateľ
(84)
Počas posudzovaného obdobia sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku do Únie výrazne zvýšil o 596 %. Viedlo to k významnému zvýšeniu podielu dumpingového dovozu príslušného výrobku na trhu do Únie. Podiel tohto dovozu na trhu sa zvýšil konkrétne zo 6,1 % na 28,7 %. V období od roku 2009 do OP sa dumpingový dovoz príslušného výrobku z hľadiska objemu a podielu na trhu celkovo podstatne zvýšil.
(85)
Zvýšenie dumpingového dovozu z príslušnej krajiny výrazne prekročilo nárast spotreby príslušného výrobku a podobných výrobkov v Únii. V dôsledku toho mohli vyvážajúci výrobcovia v oveľa väčšej miere využiť narastajúcu spotrebu v Únii a významne tak posilnili svoje postavenie na trhu.
4.4.2. Ceny dumpingového dovozu z príslušnej krajiny a cenové podhodnotenie
(86)
Priemerná cena dumpingového dovozu z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:
Tabuľka 3
Dovozné ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
OP
ČĽR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
navrhovateľ a vyplnené dotazníky od čínskych vyvážajúcich výrobcov
(87)
Priemerná dovozná cena príslušného výrobku sa v posudzovanom období znížila. Priemerná dovozná cena sa znížila o 27,2 %, a to zo 6,02 EUR/m2 v roku 2009 na 4,38 EUR/m2 v OP.
(88)
Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami za dovoz jednotlivých druhov výrobku od spolupracujúcich čínskych výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s úpravami smerom nahor, t. j. vrátane nákladov spojených s colným konaním, clami, manipuláciou a nakladaním tovaru. Tieto úpravy zvyšujú cenu v závislosti od kontrolného čísla výrobku o 7 až 15 %.
(89)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre každé číslo druhu výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, s primeranými úpravami, ako bolo stanovené v odôvodnení 88, a po odpočítaní zliav a zrážok. Z výsledku porovnania vyplynulo, že ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v dôsledku dumpingového dovozu príslušného výrobku podhodnotené, pričom vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia, vyjadrené ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky, bolo vo výške 10,6 % až 26,7 %.
4.5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(90)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a ukazovateľov, ktoré počas posudzovaného obdobia ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie.
(91)
Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 7 a 8, na preskúmanie prípadnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa vykonal výber vzorky.
(92)
Komisia na účely analýzy ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia analyzovala makroekonomické ukazovatele pre posudzované obdobie na základe údajov o všetkých výrobcoch z Únie, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie. Mikroekonomické ukazovatele Komisia analyzovala na základe vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(93)
Na účely tohto prešetrovania sa posúdili tieto makroekonomické ukazovatele: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie po dumpingu z minulosti.
(94)
Takisto sa posúdili tieto mikroekonomické ukazovatele: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
4.6. Makroekonomické ukazovatele
4.6.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(95)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 4
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2009
2010
2011
OP
Výrobná kapacita (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Využitie kapacity
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Zdroj: navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov z Únie
(96)
Počas posudzovaného obdobia rástla výroba výrobného odvetvia Únie v súlade so spotrebou. V roku 2011 výroba dosiahla vrchol a potom sa počas OP znížila o 30 %. Vzhľadom na veľké zvýšenie spotreby výrobné odvetvie Únie zvýšilo v posudzovanom období svoju výrobnú kapacitu o 40 %. Hoci bola úroveň výroby vyššia, miera využitia kapacity výrobcov z Únie sa počas OP znížila o 5 percentuálnych bodov na 40 %, keďže výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju výrobnú kapacitu v reakcii na výrazný dopyt.
(97)
Hoci výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju kapacitu v reakcii na zvýšenú spotreby, úroveň výroby výrobného odvetvia Únie sa zvýšila v nižšej miere ako spotreba a využitie kapacity; po značnom raste v prvých troch rokoch posudzovaného obdobia počas obdobia prešetrovania klesala, čo sa časovo zhodovalo so zvýšeným podielom dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trhu.
4.6.2. Objem predaja a podiel na trhu
(98)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 5
Objem predaja a podiel na trhu
2009
2010
2011
OP
Objem predaja (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
index
100
146
159
112
Podiel na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: združenie Glass for Europe a navrhovateľ
(99)
Počas posudzovaného obdobia sa objem predaja výrobného odvetvia Únie zvýšil o 12 %. Vzhľadom na zvýšenie spotreby v Únii o 49 % sa to však premietlo do zníženia podielu výrobného odvetvia Únie na trhu z 90,2 % v roku 2009 na 67,7 % v OP, t. j. značného zníženia o 25 % počas posudzovaného obdobia. Predaj výrobného odvetvia Únie rástol oveľa menej ako dumpingový dovoz z príslušnej krajiny. Z toho vyplýva, že výrobcovia z Únie nemohli v plnej miere využívať výhody plynúce z rastúcej spotreby, a preto ich podiel na trhu počas posudzovaného obdobia klesol.
4.6.3. Rast
(100)
Rast výrobného odvetvia Únie sa odráža v ukazovateľoch objemu, ako sú výroba a predaj, ale najmä v jeho podiele na trhu. Napriek zvýšeniu spotreby počas analyzovaného obdobia podiel výrobcov z Únie na trhu nerástol v súlade so spotrebou. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu počas tohto obdobia poklesol, zatiaľ čo objem dovozu vzrástol. Počas toho istého obdobia sa podiel dovozu z ČĽR na trhu zvýšil o 366 %. Skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo v plnej miere využiť výhody plynúce z rastu trhu, mala celkový negatívny vplyv na jeho hospodársku situáciu.
4.6.4. Zamestnanosť a produktivita
(101)
V posudzovanom období sa zamestnanosť a produktivita vyvíjali takto:
Tabuľka 6
Zamestnanosť a produktivita
2009
2010
2011
OP
Zamestnanosť - ekvivalent plného pracovného času (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Zdroj: navrhovateľ a vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie
(102)
Zamestnanosť sa celkovo v období od roku 2009 do OP zvýšila o 52 %. K tomuto zvýšeniu však došlo v období až do roku 2011, keď dosiahla svoj vrchol 932 ekvivalentu plného pracovného času (FTE) a následne počas OP klesla na 857 FTE. Počas celého obdobia rokov 2009 - 2011 zostala produktivita pomerne stabilná. To je čiastočne spôsobené skutočnosťou, že výroba podobného výrobku je vysoko automatizovaná a vyžaduje si malý počet pracovníkov. Počas OP však klesla o 24,4 % v porovnaní s rokom 2011. Bol to výsledok poklesu výroby zhruba o 30 % za to isté obdobie.
(103)
Zamestnanosť preto počas OP poklesla, reagujúc tak na trend vo výrobe podobného výrobku v Únii počas OP.
4.6.5. Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie po dumpingu v minulosti
(104)
Všetky dumpingové rozpätia sú výrazne nad úrovňou de minimis. Vzhľadom na objem a ceny dovozu z príslušnej krajiny sa vplyv takého rozsahu skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie môže považovať za podstatný.
(105)
Keďže toto je prvé antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, zotavenie po dumpingu v minulosti nie je pre posúdenie relevantné.
4.6.6. Mikroekonomické ukazovatele
(106)
Ako sa uvádza v odôvodnení 92, mikroekonomické ukazovatele sa analyzovali na základe vyplnených dotazníkov poskytnutých výrobcami z Únie zaradených do vzorky. Pre väčšinu výrobcov z Únie zaradených do vzorky bol rok 2009 rokom, kedy vykonali svoje počiatočné investície a začali s výrobou podobného výrobku. Preto sú všetky ukazovatele, ktoré sú analyzované ďalej, výrazne ovplyvnené touto počiatočnou fázou v roku 2009. S cieľom poukázať na trendy bez rušivého vplyvu počiatočnej fázy spoločností zaradených do vzorky sú indexy uvedené aj od roku 2010.
4.6.7. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(107)
Priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 7
Priemerné predajné ceny v Únii
2009
2010
2011
OP
Priemerná jednotková predajná cena na trhu Únie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobné náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie
(108)
Jednotkové predajné ceny počas posudzovaného obdobia neustále klesali, ale pokles cien bol obzvlášť výrazný počas OP, keď klesli o 7,9 % v porovnaní s rokom 2011, o 9,5 % v porovnaní s rokom 2010 a o 23 % v porovnaní s rokom 2009.
(109)
Napriek veľkému rozdielu medzi priemernou jednotkovou predajnou cenou výrobného odvetvia Únie a čínskymi dovoznými cenami, ako je vysvetlené v odôvodnení 89, bolo skutočné cenové podhodnotenie na základe porovnania podľa jednotlivých druhov výrobku oveľa nižšie, t. j. medzi 10,6 % a 26,7 % počas obdobia prešetrovania.
(110)
Jednotkové výrobné náklady sa zvýšili o viac ako 10 % v období od roku 2011 do OP, pričom v období rokov 2010 a 2011 zostali pomerne stabilné. Výrobné náklady vo všeobecnosti sledovali trend v oblasti predajných cien v období od roku 2009 do OP. K zvýšeniu jednotkových výrobných nákladov došlo v dôsledku zníženia objemu výroby, zatiaľ čo celkové výrobné náklady v období od roku 2011 do OP v skutočnosti klesli.
4.6.8. Náklady práce
(111)
Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Priemerné náklady práce na zamestnanca
2009
2010
2011
OP
Priemerné náklady na zamestnanca (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie
(112)
V období od roku 2009 do OP sa priemerné náklady práce na zamestnanca nepretržite zvyšovali, celkovo o 12 %. K hlavnému zvýšeniu však došlo v období od roku 2011 do OP, t. j. o 4,8 %. Celkové zvýšenie nákladov práce možno čiastočne vysvetliť infláciou a nákladmi na prepúšťanie pri znižovaní stavu zamestnancov, ktoré museli znášať niektorí výrobcovia z Únie v súvislosti s útlmom výrobného odvetvia v období od roku 2011 do OP.
4.6.9. Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:
Tabuľka 9
Zásoby
2009
2010
2011
OP
Konečný stav zásob (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie
(114)
Medzi rokom 2011 a OP sa zásoby zvýšili o 7,3 % a medzi rokom 2009 a OP vzrástli o 15 %, pričom medzi rokmi 2010 a 2011 poklesli o 11,6 %.
(115)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že vzhľadom na zníženie predaja z hľadiska objemu aj hodnoty mali výrobcovia z Únie sklon uchovávať obmedzené zásoby podobného výrobku. Zvýšenie zásob podobného výrobku v posudzovanom období je preto dôležitým ukazovateľom na určenie toho, či výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu.
4.6.10. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(116)
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 10
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
2009
2010
2011
OP
Ziskovosť
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peňažný tok (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investície (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnosť investícií
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: vyplnené dotazníky od výrobcov z Únie
(117)
Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja.
(118)
V roku 2009 zaznamenala väčšina výrobcov z Únie zaradených do vzorky straty, ktoré, ako už bolo uvedené, vznikli najmä v dôsledku toho, že v tom období títo výrobcovia s výrobou podobného výrobku začínali. V roku 2010 dosiahol priemerný zisk už 8,31 %. Následne sa ziskovosť v roku 2011 mierne znížila, keď sa dumpingový dovoz začal zvyšovať. Odvetvie napokon utrpelo počas OP značné straty, t. j. pokles o 276,6 % v porovnaní s rokom 2011.
(119)
Vývoj čistého peňažného toku, t. j. schopnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky samofinancovať svoje činnosti, zaznamenal medzi rokom 2011 a OP výrazný pokles o 81 %. Od roku 2010 sa postupne zvyšoval a počas posudzovaného obdobia zaznamenal celkový nárast.
(120)
Návratnosť investícií bola vyjadrená ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty investícií.
(121)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že po počiatočnej fáze v roku 2009, keď výrobné odvetvie významne investovalo do podobného výrobku, investície medzi rokmi 2009 a 2011 neustále klesali a potom počas OP sa zvýšili. V porovnaní s úrovňami roku 2009 však investície počas OP zostali na nízkej úrovni. Investície realizované počas OP boli zamerané najmä na výskum a vývoj, ako aj na zlepšovanie a udržiavanie výrobných technológií a postupov s cieľom zlepšiť efektívnosť. Výrobné odvetvie investovalo najmä do nových druhov výrobkov, ktoré sa počas rovnakého obdobia z ČĽR nedovážali a ktoré sú náročné na výskum a inovácie.
(122)
Návratnosť investícií sa naproti tomu medzi rokmi 2009 a 2012 znížila o 34 %. Pred OP sa však neustále zvyšovala, t. j. medzi rokmi 2009 a 2011 vzrástla o 293 %, ale počas OP poklesla v porovnaní s rokom 2011 o 186 %.
(123)
Pokiaľ ide o schopnosť zvyšovať kapitál, zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie je čoraz menej schopné vytvárať peňažné prostriedky v súvislosti s podobným výrobkom, v dôsledku čoho sa zhoršuje finančná situácia výrobného odvetvia Únie.
4.7. Záver týkajúci sa ujmy
(124)
Z analýzy situácie výrobného odvetvia Únie vyplýva jasne klesajúci trend pri všetkých hlavných ukazovateľoch ujmy. V posudzovanom období sa celková výroba vzhľadom na všeobecne sa zvyšujúcu spotrebu zvýšila. Aj keď sa objem predaja zvýšil, trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v OP zmenšil z dôvodu vyššej miery nárastu spotreby v posudzovanom období. V posudzovanom období sa prudko znížili priemerné predajné ceny, a to malo negatívny vplyv na všetky ukazovatele finančnej výkonnosti, ako sú napríklad ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
(125)
Počas posudzovaného obdobia sa celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie zvýšil. Zvýšenie objemu predaja výrobného odvetvia Únie sa však spájalo s výrazným znížením priemernej predajnej ceny, ako aj podielu výrobného odvetvia Únie na trhu.
(126)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa pri prešetrovaní potvrdila najmä skutočnosť, že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sú pod úrovňou jeho výrobných nákladov, a teda majú negatívny vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ktorá počas OP dosiahla výrazne negatívne úrovne.
(127)
Kapacita sa však medzi rokom 2009 a OP vyvíjala pozitívne. Okrem toho, hoci investície skutočne medzi rokom 2009 a OP poklesli, medzi rokom 2011 a OP sa zvýšili. Spôsobené to bolo tým, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 121, že spoločnosti zaradené do vzorky naďalej investovali do podobného výrobku, okrem iného tak, že sa zameriavali na druhy výrobku v oblastiach trhu, v ktorých ešte neexistujú vývozy týchto konkrétnych druhov výrobku z príslušnej krajiny a ktoré sú náročné na výskum a inovácie. Zároveň je zrejmé, že výrobné odvetvie Únie musí byť takisto schopné vyrábať a predávať veľké objemy základnejších druhov výrobku (ktoré sú v súčasnosti v konkurenčnom vzťahu s dumpingovými dovozmi z ČĽR), aby mohlo pokryť fixné náklady a dosiahnuť úspory z rozsahu.
(128)
Preto je možné dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie nielen utrpelo počas OP značnú ujmu, ale si aj aktívne hľadalo spôsoby, ako znížiť svoju expozíciu voči dumpingovým dovozom príslušného výrobku, pričom rozvíjalo inovatívne výrobky, ktoré sa ešte z príslušnej krajiny nedovážajú.
(129)
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
(130)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či dumpingový dovoz z príslušnej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie takú ujmu, ktorá sa môže považovať za značnú. Okrem dumpingového dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom období spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
5.1. Vplyv dumpingového dovozu
(131)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že sa dumpingový dovoz v posudzovanom období prudko zvýšil, pričom sa jeho objem zvýšil výrazne, o 596 %, a jeho podiel na trhu o 366 %. Preto sa potvrdzuje, že objem dovozu príslušného výrobku a jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období prudko zvýšili. Existuje jasná časová zhoda medzi zvýšením dumpingového dovozu a stratou podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Pri prešetrovaní sa takisto zistilo, že prostredníctvom dumpingového dovozu sa v OP podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, ako sa uvádza v odôvodnení 89.
(132)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že ceny dumpingového dovozu sa počas posudzovaného obdobia znížili o 27,2 %, čo viedlo k vyššiemu rozpätiu podhodnotenia. Vzhľadom na tento enormný cenový tlak vyvinulo výrobné odvetvie Únie výrazné úsilie o zníženie svojich výrobných nákladov. Napriek tomuto úsiliu mimoriadne nízka úroveň čínskych dovozných cien prinútila výrobné odvetvie Únie ďalej znižovať svoje predajné ceny na neziskové úrovne. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa preto v posudzovanom období prudko znížila a v OP vykázala straty.
(133)
Na základe týchto skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že prítomnosť dumpingového dovozu a prudký nárast jeho trhového podielu za ceny, ktoré neustále podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, mali rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.2. Vplyv iných faktorov
5.2.1. Dovoz z tretích krajín
(134)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia takto:
Tabuľka 11
Dovoz z tretích krajín (1 000 m2)
2009
2010
2011
OP
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podiel na trhu
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Index
100
86
101
98
Priemerná cena EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: združenie Glass for Europe a podnet
(135)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 46 %, a to v súlade so zvýšením spotreby v Únii. Podiel tohto dovozu na trhu sa počas OP v porovnaní s rokom 2011 mierne znížil (o 3,5 %), ale celkovo zostal počas posudzovaného obdobia stabilný. Druhým najväčším vývozcom po ČĽR je Turecko nasledované Indiou.
(136)
Z dostupných informácií týkajúcich sa dovozu zo všetkých tretích krajín vyplýva, že priemerná dovozná cena bola vyššia než priemerná čínska dovozná cena. To isté platí aj pre jednotkovú cenu za určité druhy príslušného výrobku. Priemerná dovozná cena tretích krajín bola na druhej strane podobná alebo vyššia ako priemerná cena výrobného odvetvia Únie.
(137)
Na základe týchto skutočností, najmä vzhľadom na objemy dovozu z tretích krajín a ich podiely na trhu, ako aj na ich cenové úrovne, možno dospieť k predbežnému záveru, že dovoz z tretích krajín nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(138)
Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjal takto:
Tabuľka 12
Výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu
2009
2010
2011
OP
Hodnota vývozného predaja (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem vývozného predaja (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Priemerná cena (EUR/m 2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie
(139)
Vývozný predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v období od roku 2009 do roku 2011 zvýšil, ale v OP jeho hodnota náhle klesla o 74 % a jeho objem o 71,9 %. Na základe odpovedí čínskych vývozcov zaradených do vzorky to nastalo pravdepodobne v dôsledku veľmi nízkych cien čínskych vývozov do hlavných cieľových krajín vývozu výrobného odvetvia Únie (t. j. USA, Kanada).
(140)
Vývozný predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavoval 20 % ich celkového objemu predaja v roku 2009 (v počiatočnej fáze), 11 % v priebehu roka 2010 a počas roka s najvyššou úrovňou, t.j. roka 2011, len 14 %. Ďalší pokles na 5 % bol zaznamenaný v roku 2012, keď vstúpili do hospodárskej súťaže s lacným čínskym vývozom do hlavných cieľových tretích krajín. Z toho vyplýva, keďže trh Únie je hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie a vzhľadom na skutočnosť, že solárne sklo je pomerne ťažké a krehké, čo predstavuje dodatočné náklady pri preprave na väčšiu vzdialenosť (kvôli rozbitiu a korózii), že nie je možné v tejto fáze dospieť k záveru, že zhoršenie výkonnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu narúša príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.2.3. Vývoj spotreby
(141)
Ako už bolo uvedené, spotreba Únie sa od roku 2009 do OP zvýšila o 49 %. Svoj vrchol dosiahla v roku 2011, keď sa zvýšila o 81 % v porovnaní s rokom 2009. Výrobné odvetvie Únie však nemohlo mať z tohto nárastu spotreby úžitok. Jeho podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia neustále znižoval až dosiahol počas OP pokles o 25 % v porovnaní s rokom 2009 (- 14,1 % v porovnaní s rokom 2011). Naopak, čínsky podiel na trhu prudko narastal, a to aj napriek poklesu spotreby medzi rokom 2011 a OP, pričom dosiahol zvýšenie o 64,8 % medzi rokom 2011 a OP a celkové zvýšenie o 366 % počas celého obdobia. Počas posudzovaného obdobia došlo k obrovskému zvýšeniu čínskeho dovozu, a to o 596 %.
(142)
Keďže sa spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia zvyšovala, jej vývoj podporuje príčinnú súvislosť medzi zvyšujúcim sa dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a sama o sebe nie je príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Okrem toho aj počas OP, keď spotreba klesla, čínsky dumpingový dovoz dokázal naďalej zvyšovať svoj podiel na trhu na úkor výrobného odvetvia Únie. Preto je možné predbežne dospieť k záveru, že uvedený pokles spotreby v OP nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.2.4. Vývoj v oblasti solárnych modulov
(143)
Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, približne 80 až 85 % solárneho skla sa predáva výrobcom solárnych modulov (fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a modulov z tenkého fotovoltického filmu), a približne 15 až 20 % predaja výrobcom plochých slnečných tepelných kolektorov na výrobu horúcej vody. Z toho vyplýva, že trendy zaznamenané v oblasti solárnych modulov majú významný vplyv na spotrebu solárneho skla. Spotreba solárnych modulov sa v rovnakom období, t. j. v rokoch 2009 - 2012, neustále zvyšovala, a hoci v roku 2012 došlo k poklesu, úroveň spotreby bola stále o 221 % vyššia než v roku 2009 a o 44 % vyššia ako v roku 2010 (5). Okrem toho sa zistilo, že zatiaľ čo dopyt po moduloch v Únii bol pôvodne tvorený výkupnými cenami (feed-in-tariffs), nebolo možné dospieť k záveru, že zníženie výkupných cien (na konci roka 2011 a začiatkom roka 2012) narušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi a ujmou (6). Dôvodom bola skutočnosť, že dopyt po solárnych moduloch zostal v tom istom období rokov 2009 - 2012 aj naďalej relatívne vysoký.
(144)
Úroveň spotreby solárnych modulov, a v dôsledku toho aj dopyt po solárnom skle, zostali teda počas posudzovaného obdobia vysoké. Jej mierny pokles v roku 2012 nemožno ako taký považovať za faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.2.5. Záver
(145)
Z prešetrovania vyplynulo, že existuje príčinná súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z ČĽR. Analyzovali sa ďalšie možné príčiny ujmy, ako je dovoz z ďalších tretích krajín, spotreba a situácia na trhu niektorých používateľov (napríklad výrobcov solárnych modulov), a v prípade žiadnej z nich, analyzovanej jednotlivo, ako aj súhrnne, sa nepreukázalo, že by narúšala príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(146)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa preto predbežne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z príslušnej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
6. ZÁUJEM ÚNIE
(147)
Komisia v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú závažné dôvody na prijatie záveru, že v tomto konkrétnom prípade prijatie opatrení nie je v záujme Únie. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, dodávateľov surovín a používateľov príslušného výrobku.
6.1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(148)
Počas OP bolo vo výrobnom odvetví Únie priamo zamestnaných približne 860 osôb v oblasti výroby a predaja podobného výrobku. Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia prešetrovania značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny. Niektorí výrobcovia z Únie boli už nútení zatvoriť svoje výrobné zariadenia, kým niektorí ďalší čelili platobnej neschopnosti. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(149)
Očakáva sa, že uložením antidumpingových ciel sa obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť ceny podobného výrobku tak, aby odrážali výrobné náklady, a tým sa zlepší jeho ziskovosť. Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho celkovú finančnú situáciu. Okrem toho by výrobné odvetvie Únie malo mať lepší prístup ku kapitálu a malo byť schopné pokračovať v investíciách do výskumu, vývoja a inovácií na trhu so solárnym sklom. A nakoniec je pravdepodobné, že výrobcovia z Únie, ktorí boli nútení zastaviť výrobu v dôsledku tlaku čínskeho dumpingového dovozu, by mohli svoju podnikateľskú činnosť obnoviť. Celkovo by sa v rámci tohto scenára zabezpečili nielen existujúce pracovné miesta, ale takisto by existoval opodstatnený výhľad na ďalšie rozšírenie výroby a zvýšenie zamestnanosti.
(150)
Pokiaľ sa neprijmú opatrenia, očakávajú sa ďalšie straty podielu na trhu a ďalšie znižovanie ziskovosti výrobného odvetvia Únie. Táto situácia by bola z krátkodobého až strednodobého hľadiska neudržateľná. V dôsledku toho by okrem veľkého počtu výrobcov z Únie, ktorí už boli nútení z trhu odísť, mohli ďalší výrobcovia čeliť platobnej neschopnosti, a to by z krátkodobého až strednodobého hľadiska pravdepodobne viedlo k zániku výrobného odvetvia Únie a následne výrazne ovplyvnilo existujúce pracovné miesta.
(151)
Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antidumpingových ciel by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
6.2. Záujem neprepojených dovozcov a obchodníkov
(152)
Obchodovanie s príslušným výrobkom bolo hlavnou ekonomickou činnosťou dvoch spolupracujúcich dovozcov. Obaja diverzifikovali zdroje príslušného výrobku, t. j. neodoberali zdroje len z ČĽR, ale aj z Únie a tretích krajín.
(153)
Tvrdilo sa, že uloženie opatrení v súvislosti s príslušným výrobkom negatívne ovplyvní ekonomickú činnosť dovozcov. Po prvé, uloženie ciel by nemalo viesť k vylúčeniu dovozu z ČĽR v celom rozsahu. Po druhé, aj keď možno očakávať, že uloženie opatrení môže mať negatívny vplyv na finančnú situáciu dovozcov dovážajúcich výlučne alebo najmä z ČĽR, dá sa predpokladať, že vzhľadom na možnosť odoberať zdroje z tretích krajín budú dovozcovia flexibilní a v prípade potreby zmenia svoje zdroje dodávok.
(154)
Predbežne sa preto dospelo k záveru, že uloženie opatrení na navrhovanej úrovni môžu mať určitý negatívny vplyv na situáciu neprepojených dovozcov príslušného výrobku, ale že tento vplyv je zmiernený skutočnosťou, že dovozcovia a obchodníci môžu využiť iné zdroje dodávok, z tretích krajín a z výrobného odvetvia Únie, pričom výrobné odvetvie Únie má kapacitu na zvýšenie výroby, a že tento negatívny vplyv v žiadnom prípade neprevýši pozitívny vplyv na ostatné strany.
6.3. Záujem dodávateľov surovín
(155)
Žiadny dodávateľ surovín nespolupracoval pri prešetrovaní. Vzhľadom na chýbajúce údaje od týchto dodávateľov neboli k dispozícii žiadne dôkazy o tom, že uloženie opatrení by bolo v rozpore so záujmom týchto strán.
6.4. Záujem používateľov
(156)
Všetci používatelia, ktorí odpovedali, sú výrobcovia solárnych modulov a/alebo tepelných kolektorov. Traja používatelia jednoznačne podporujú uloženie antidumpingového cla, pričom tvrdia, že výrobné odvetvie Únie vyrába solárne sklo vyššej kvality, ktoré čínske spoločnosti nie sú vždy schopné dodať. Traja ďalší používatelia sa vyjadrili naopak proti uloženiu antidumpingových opatrení. Títo používatelia predpokladajú, že uloženie antidumpingových ciel by malo negatívny vplyv na ich podnikanie. Vzhľadom na katastrofálnu situáciu v odvetví solárnych modulov očakávajú, že nebudú môcť preniesť zvýšenie ceny na konečných spotrebiteľov.
(157)
Podľa informácií, ktoré poskytli používatelia, solárne sklo predstavuje približne iba 6 - 8 % celkových nákladov na solárne moduly. Solárne sklo predstavuje teda iba obmedzenú časť nákladov na fotovoltické moduly a ich konečnej hodnoty. Okrem toho je možné predpokladať, že v prípade uloženia antidumpingových ciel na solárne sklo dovážané z ČĽR by mal byť vplyv na celkové náklady na solárne moduly nižší ako 1 %. Príčinou je najmä skutočnosť, že spolupracujúci používatelia nakupujú významné množstvá solárneho skla od výrobcov z Únie. Možné uloženie antidumpingových ciel teda s najväčšou pravdepodobnosťou spôsobí mierny nárast cien vstupov na výrobu solárnych modulov, avšak tieto ceny by nemali výrazným spôsobom negatívne ovplyvniť náklady a konečné ceny v odvetví solárnych modulov v Únii.
(158)
Niektorí používatelia už navyše majú iné zdroje dodávok, napr. z Turecka a Indie, na ktoré by uloženie antidumpingových ciel nemalo negatívny účinok. Ostatní používatelia sa môžu takisto preorientovať na iné zdroje dodávok, či už z tretích krajín alebo z výrobného odvetvia Únie.
(159)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa argumenty proti uloženiu opatrení, ktoré predložili niektorí používatelia, predbežne zamietajú.
6.5. Aspekty hospodárskej súťaže
(160)
Jeden dovozca tvrdil, že vzhľadom na skutočnosť, že sa niektorí výrobcovia z Únie podieľali na celosvetovom karteli výrobcov plochého skla (solárne sklo je jeho súčasťou) a v roku 2007 im Európska komisia uložila pokuty, využívajú antidumpingový nástroj ako prostriedok na vyrovnanie straty spôsobenej týmito pokutami za kartel a znižovaním podielu na trhu Únie. Ak by sa navyše prístup na trh Únie obmedzil prostredníctvom antidumpingových ciel, znamenalo by to pre výrobcov z Únie silnejšiu motiváciu vstupovať do kartelu alebo sa uchyľovať k protisúťažnému správaniu v súvislosti s výrobkami, akými sú nábytkárske výrobky, ktoré majú v Únii obmedzené možnosti pákového efektu v súvislosti s objemom.
(161)
Tieto argumenty sa predbežne zamietajú. Po prvé, uvedený kartel prestal fungovať najneskôr v roku 2007. Účinky kartelu z minulosti preto nemali žiadny dosah na odvetvie počas posudzovaného obdobia. Po druhé, kartel sa netýkal žiadneho z výrobcov z Únie zaradených do vzorky a ani väčšiny súčasných výrobcov z Únie s najvyšším objemom predaja. Po tretie, možné uloženie antidumpingových ciel pravdepodobne nebude mať vplyv na súťažné správanie výrobného odvetvia Únie, keďže na jednej strane sa tým nezmení štruktúra trhu Únie a na druhej strane majú podniky všeobecnú povinnosť dodržiavať platné predpisy Únie a vnútroštátne predpisy týkajúce sa hospodárskej súťaže, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú uložené clá.
(162)
Jeden dovozca tiež tvrdil, že uloženie ciel by malo negatívny vplyv na trh Únie, pokiaľ ide o antireflexný povrch solárneho skla. Na tomto trhu, ktorý dovozca vymedzil ako príbuzný trh, údajne prevažujú výrobcovia z Únie a uloženie opatrení by posilnilo ich postavenie na úkor konkurenčných poskytovateľov antireflexných povrchov. Okrem toho uviedol, že dovozcovia čelia problémom pri získavaní objednávok od výrobcov z Únie alebo pri dodaniach takýchto objednávok v primeranom čase a za primerané ceny.
(163)
Po prvé, trh s antireflexnými povrchmi je zahrnutý do prešetrovania a nie je príbuzným trhom. Na základe prešetrovania sa ukázalo, že výrobcovia z Únie zostávajú aj napriek relatívne vyšším účtovaným cenám na tomto trhu konkurencieschopní, a to vďaka, ako sa zdá, nižšej kvalite solárneho skla s antireflexným povrchom dovážaného z ČĽR. Neboli však predložené žiadne dôkazy o tom, že by výrobné odvetvie Únie nebolo schopné uspokojiť prípadný zvýšený dopyt po solárnom skle s antireflexným povrchom. Preto sa tento argument v tejto fáze zamieta. Pokiaľ ide o tvrdenie, že výrobcovia Únie odmietli poskytovať objednávky alebo včasné dodávky za primerané ceny, je záležitosťou každého výrobcu zvoliť si vlastnú obchodnú stratégiu, pokiaľ takýto výrobca alebo takíto výrobcovia nie sú v postavení jediného dominantného subjektu alebo v spoločnom dominantnom postavení na relevantnom trhu. Na trhu Únie existuje hospodárska súťaž dostatočná na to, aby bolo možné zmeniť a/alebo diverzifikovať dodávateľov. Tento argument sa preto takisto predbežne zamieta.
6.6. Záver o záujme Únie
(164)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe vyhodnotenia všetkých rôznych záujmov ako celku vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov, neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz solárnych skla s pôvodom v ČĽR.
7. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(165)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, mali by sa uložiť dočasné opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(166)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bez toho, aby sa prekročili zistené dumpingové rozpätia.
(167)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenie by malo výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie takého primeraného zisku z predaja podobného výrobku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v Únii mohlo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže získať, t. j. keby dumpingový dovoz neexistoval. Ziskové rozpätie na úrovni 8,3 % z obratu sa považuje za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo podľa predpokladu dosiahnuť, ak by nedochádzalo k poškodzujúcemu dumpingu. Toto ziskové rozpätie je založené na priemernom zisku, ktorý dosiahli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky v roku 2010, keď bol dovoz príslušného výrobku ešte nízky, a teda nemohol ešte narúšať normálne podmienky hospodárskej súťaže.
(168)
Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Únie. Táto cena sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia na úrovni 8,3 % k výrobným nákladom, ktoré počas OP vznikli výrobcom z Únie zaradeným do vzorky.
(169)
Nevyhnutné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR zaradených do vzorky, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas OP predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.
7.2. Predbežné opatrenia
(170)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz solárnych skla s pôvodom v ČĽR na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(171)
Na základe uvedených skutočností sa sadzby antidumpingového cla stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy a dumpingových rozpätí. V dôsledku toho sú sadzby dočasného antidumpingového cla, vyjadrené pomocou ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasné antidumpingové clo
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“ v celej krajine) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách, ktorý vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a sídlo nie sú osobitne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využiť a platí pre ne colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Vzhľadom na skutočnosť, že zo strany vyvážajúcich výrobcov existovala vysoká úroveň spolupráce (viac než 80 %, pozri odôvodnenie 15), táto colná sadzba je založená na najvyššom individuálnom rozpätí ujmy, ktoré bolo stanovené pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Colná sadzba uplatniteľná na „ostatné spolupracujúce spoločnosti“ je založená na váženom priemere vývozcov zaradených do vzorky a uplatňuje sa na všetky spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky (s výnimkou spoločnosti Henan Yuhua, ktorá podlieha clu stanovenému individuálne na základe jej žiadosti o individuálne preskúmanie (pozri odôvodnenie 48).
(173)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) treba adresovať Komisii (7) a pripojiť všetky príslušné informácie, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti v oblastiach výroby, domáceho predaja a vývozného predaja, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú individuálne colné sadzby.
7.3. Záverečné ustanovenia
(174)
V záujme správneho administratívneho postupu treba stanoviť obdobie, počas ktorého zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote určenej v oznámení o začatí konania, môžu písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť. Je potrebné takisto uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel vykonané na účely tohto nariadenia sú dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení prehodnotiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Dočasné antidumpingové clo sa ukladá na dovozy solárneho skla pozostávajúceho z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM 1,5 300-2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3), ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a má pôvod v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzby dočasného antidumpingového cla, uplatniteľné na čistú cenu na hranici Únie pred preclením, sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I
38,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
42,1 %
B999
3. Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II, colným orgánom členských štátov. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa colná sadzba vzťahujúca sa na všetky ostatné spoločnosti.
4. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.
5. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné colné predpisy.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, môžu zainteresované strany požiadať o zverejnenie hlavných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, môžu písomne predložiť svoje stanoviská a požiadať o ústne vypočutie Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie z GR pre obchod, a to do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 26. novembra 2013