ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ Komise zdůraznila, že sdílená pravomoc v oblasti vesmíru, kterou Unii uděluje Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jde ruku v ruce s posíleným partnerstvím s členskými státy. Dále Komise zdůraznila, že všechna nová opatření se musí opírat o stávající kapacity a o společně stanovené potřeby nových kapacit.
(2)
Rada v usnesení ze dne 26. září 2008 nazvaném „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (3) připomíná, že vesmírné prostředky se staly nepostradatelnou součástí naší ekonomiky a že je nutné zajistit jejich bezpečnost. Zdůraznila, že „… Evropa potřebuje rozvíjet svou schopnost pozorování a monitorování své vesmírné infrastruktury a vesmírného odpadu, zpočátku na základě stávajících národních a evropských prostředků, s využitím výhod vztahů, které mohou být navázány s dalšími partnerskými státy a jejich kapacitami“.
(3)
Rada v usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvaném „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ uznává, že je třeba, aby budoucí kapacita pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational Awareness - dále jen „SSA“) jakožto činnost prováděná na evropské úrovni rozvíjela a používala stávající národní i evropské civilní a vojenské kapacity, a vyzývá Komisi a Radu, aby navrhly systém řízení a politiku pro nakládání s údaji, které by umožnily členským státům přispívat vhodnými národními kapacitami v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky a předpisy. Dále vyzývá „všechny zúčastněné evropské orgány, aby prozkoumaly příslušná opatření“, která by vycházela ze stanovených požadavků civilních i vojenských uživatelů, využívala vhodné kapacity v souladu s příslušnými bezpečnostními požadavky a využívala výsledky přípravného programu SSA Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“).
(4)
Rada v závěrech ze dne 31. května 2011 ke sdělení Komise nazvanému „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ a v usnesení ze dne 6. prosince 2011 nazvaném „Hlavní směry týkající se přidané hodnoty a přínosů vesmíru pro bezpečnost evropských občanů“ (4) opětovně poukazuje na „potřebu účinného programu SSA jako činnosti na evropské úrovni“ a vyzývá Unii, aby co nejvíce využila „kapacit, schopností a dovedností, které jsou již k dispozici nebo jsou vyvíjeny v členských státech, na evropské úrovni a případně jinde ve světě“. Vzhledem k charakteru dvojího užití takového systému a s ohledem na jeho zvláštní bezpečnostní rozměr vyzvala Rada Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby v úzké spolupráci s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), v úzké spolupráci s ESA a členskými státy, které tyto kapacity vlastní a disponují těmito schopnostmi, a v konzultaci se všemi zainteresovanými stranami předložily návrhy, jak tyto kapacity a schopnosti v plném rozsahu využívat a stavět na nich za účelem rozvoje schopnosti získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA) jakožto činnosti na evropské úrovni, a aby v této souvislosti vymezily odpovídající politiku řízení a nakládání s údaji, která ochrání vysoce citlivé údaje SSA.
(5)
Obecně se má za to, že SSA zahrnuje tři hlavní oblasti, totiž: pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking, dále jen „SST“), sledování a předpovědi vesmírného počasí a sledování objektů v blízkosti Země. Cílem činnosti v těchto oblastech je ochrana infrastruktur ve vesmíru i z vesmíru. Toto rozhodnutí, které se vztahuje na SST, by mělo podporovat synergie napříč uvedenými oblastmi.
(6)
V zájmu snížení rizika kolize by Unie rovněž měla usilovat o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmického smetí a opatření pro jeho neutralizaci, jako jsou iniciativy a opatření vypracované ESA.
(7)
Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Proto by měl být zřízen rámec pro podporu SST, jehož prostřednictvím bude podporováno zřízení a provoz služeb sledování a průzkumu kosmických objektů s cílem předejít škodám na celistvých kosmických objektech v důsledku kolizí a šíření kosmického smetí. Rámec pro podporu SST by měl usnadňovat předpovídat trajektorie a dráhy vstupů kosmických objektů zpět do atmosféry a zajišťovat tak pro státní orgány a služby civilní ochrany co nejkvalitnější informace pro případ nekontrolovaného vstupu celistvých kosmických objektů nebo jejich částí v podobě kosmického smetí zpět do zemské atmosféry.
(8)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zabezpečení dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
(9)
Z poskytování služeb SST budou mít prospěch všichni veřejní a soukromí provozovatelé kosmických infrastruktur včetně Unie vzhledem k její odpovědnosti za kosmické programy Unie, zejména evropské programy družicové navigace Galileo a EGNOS, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (5), jakož i program Copernicus zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (6).Varovná hlášení o nekontrolovaném vstupu kosmických objektů zpět do atmosféry a odhad doby a místa dopadu bude přínosem i pro veřejné orgány členských států činné v oblasti civilní ochrany. Tyto služby by mohly být rovněž užitečné pro další uživatele, jako jsou soukromí pojistitelé, při odhadování případné odpovědnosti vyplývající z kolize v době životnosti družice. V dlouhodobém horizontu by měla být dále naplánována bezplatně přístupná a opakovaně využitelná služba poskytující informace o kosmických tělesech nacházejících se na oběžné dráze Země.
(10)
Služby SST by měly být doplňkem výzkumných činností souvisejících s ochranou kosmické infrastruktury, které jsou prováděny v rámci Horizontu 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), stěžejních kosmických programů Unie, Copernicus a Galileo, iniciativy Digitální agenda, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, dalších telekomunikačních infrastruktur, jež pomáhají k rozvoji informační společnosti, s iniciativami souvisejících s bezpečností, jakož i činností ESA.
(11)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru.
(12)
Rámec pro podporu SST by měl zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy americkými, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména s cílem předcházet kolizím ve vesmíru a zabránit šíření kosmického smetí. Navíc by měl rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny OSN pro snižování množství kosmického odpadu a další iniciativy, s cílem zajistit ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Tento rámec by měl být rovněž v souladu s návrhem Unie týkajícím se mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru.
(13)
Rámec pro podporu SST by měl spočívat ve vytváření sítí kapacit a prostředků SST jednotlivých členských států a jejich využívání, a to za účelem poskytování služeb SST. Jakmile tohoto cíle bude dosaženo, měl by se podpořit rozvoj nových senzorů nebo vylepšení stávajících senzorů provozovaných členskými státy.
(14)
Komise a konsorcium SST zřízené podle této směrnice by měly v úzké spolupráci s ESA a dalšími zúčastněnými stranami pokračovat ve vedení technických dialogů v oblasti SST s příslušnými strategickými partnery v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
(15)
Požadavky uživatelů na SSA z civilního a vojenského hlediska byly vymezeny ve schváleném pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Obecné požadavky uživatelů na získávání poznatků o situaci ve vesmíru z civilního a vojenského hlediska“. Poskytování služeb SST by mělo vycházet z požadavků civilních uživatelů. Čistě vojenské účely by neměly být předmětem tohoto rozhodnutí. Komise by měla zajistit mechanismus pravidelného přezkumu požadavků uživatelů a jejich případné aktualizace, a to za účasti zástupců uživatelské komunity. Za tímto účelem by měl pokračovat nutný dialog s relevantními aktéry, jako jsou Evropská obranná agentura a ESA.
(16)
Provoz služeb SST by měl být založen na partnerství mezi Unií a členskými státy a měl by využívat stávající i budoucí vnitrostátní odborné poznatky a prostředky, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA. Členské státy by si měly ponechat ve vlastnictví své prostředky a mít i nadále kontrolu nad nimi a být odpovědný za jejich provoz, údržbu a obnovu. Rámec pro podporu SST by neměl poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vyvstane-li s ohledem na požadavky uživatelů potřeba nových senzorů, bylo by možno tuto otázku řešit na úrovni jednotlivých členských států nebo případně v rámci některého evropského programu pro výzkum a vývoj. Komise a členské státy by měly podporovat a usnadňovat zapojení maximálního počtu členských států do rámce pro podporu SST, pokud splní kritéria pro účast.
(17)
K poskytování služeb SST by mohlo přispívat Satelitní středisko Evropské unie (dále jen „SATCEN“) - agentura Unie zřízená společnou akcí Rady 2001/555/SZBP (8), která civilním a vojenským uživatelům poskytuje informační služby a produkty v oblasti geoprostorových snímků s různými úrovněmi důvěrnosti informací. Výhodou, která provoz a realizaci služeb SST usnadní, jsou odborné kompetence této agentury, pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi v bezpečném prostředí, a její těsné institucionální vazby na členské státy. Aby mohlo středisko SATCEN plnit svou úlohu v kontextu rámce pro podporu SST, je nutné provést změnu výše zmíněné společné akce Rady, jejíž současné znění zapojení střediska SATCEN do oblasti SST nestanovuje. Komise by ve vhodných případech měla spolupracovat s ESVČ, a to s ohledem na její roli v podporování vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, kterou plní ve vztahu k operačnímu řízení střediska SATCEN.
(18)
Přesné informace o charakteru, specifikacích a poloze některých vesmírných objektů mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států a třetích zemí. Při zřizování a provozu sítě příslušných kapacit, včetně senzorů SST, kapacity pro zpracování a analýzu údajů SST a poskytování služeb SST, by proto měly být členskými státy a případně prostřednictvím Bezpečnostního výboru Rady (dále jen „bezpečnostní výbor“) přiměřeným způsobem zohledněny bezpečnostní aspekty. Proto je nezbytné, aby toto rozhodnutí obsahovalo obecná ustanovení o používání a bezpečné výměně informací SST mezi členskými státy, příjemci služeb SST a případně střediskem SATCEN. Kromě toho by Komise, ESVČ a členské státy měly vymezit koordinační mechanismy nutné k řešení záležitostí týkajících se bezpečnosti rámce na podporu SST.
(19)
Zúčastněné členské státy by měly mezi sebou vyjednat ustanovení týkající se používání údajů SST a používání výměny informací SST a tato ustanovení provádět. Ustanovení týkající se používání údajů SST a používání a výměny informací SST obsažená v tomto rozhodnutí a v dohodě mezi zúčastněnými členskými státy a případně střediskem SATCEN by měla zohledňovat potvrzená doporučení ohledně bezpečnosti údajů SST.
(20)
Vzhledem k tomu, že údaje SST mohou být citlivé povahy, je nutná spolupráce založená na účinnosti a vzájemné důvěře, mimo jiné ohledně způsobu, jakým jsou údaje SST zpracovávány a analyzovány. K tomuto cíli by mělo přispět případné používání softwaru s otevřeným zdrojovým kódem (open software), který by oprávněným poskytovatelům údajů SST umožňoval bezpečný přístup ke zdrojovému kódu za účelem provádění operačních úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostní výbor doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti údajů při provádění rámce na podporu SST. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy a případně SATCEN měly s přihlédnutím k doporučením bezpečnostního výboru vytvořit vhodné struktury a postupy řízení rizik.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(23)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, kterými jsou zejména podpora opatření zaměřených na zřízení a provoz sítě senzorů, zřízení kapacity pro zpracovávání a analýzu údajů SST a zřízení a provoz služeb SST, nemůže být dosaženo uspokojivě jednotlivými členskými státy, neboť z poskytování těchto služeb konsorciem zúčastněných členských států by měla prospěch Unie, zejména s ohledem na svou roli významného vlastníka kosmických prostředků, ale spíše jich, z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(24)
Cíle tohoto rozhodnutí jsou podobné cílům vymezeným v programech zřízených: nařízením (EU) č. 1285/2013, a sice v článku 1, čl. 3 odst. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EU (10), a sice v článku 2 odst. 2 písm. b) a c), příloze I části II bodu 1.6.2 písm. d) a příloze I části III bodech 7.5 a 7.8 a nařízením (EU) č. 377/2014, které v čl. 8 odst. 2 písm. b), přiděluje částku až do výše 26,5 milionu EUR v běžných cenách. Celková finanční pomoc pro provádění cílů rámce pro podporu SST, zejména na vytvoření sítě stávajících prostředků, se odhaduje na 70 milionů EUR. Vzhledem k podobnosti cílů tohoto rozhodnutí a výše uvedených programů mělo by být možné financovat akce podle tohoto rozhodnutí prostřednictvím uvedených programů v plném souladu s jejich základním právním aktem.
(25)
Zajištění přijatelné úrovně evropské autonomie v činnostech SST by mohlo vyžadovat přijetí základního aktu ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) pro SST. Tato možnost by se měla přezkoumat v rámci přezkumu v polovině období stávajícího víceletého finančního rámce.
(26)
Vzhledem k citlivé povaze SSA by provoz senzorů a zpracování údajů, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti zúčastněných členských států. Národní prostředky SST by měly zůstat v pravomoci členských států odpovědných za jejich kontrolu a provoz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení rámce
Zřizuje se rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (dále jen „SST“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;
2)
„celistvým kosmickým objektem“ jakýkoli kosmický objekt sloužící ke konkrétnímu účelu, včetně aktivních umělých družic a horních stupňů nosných raket;
3)
„kosmickým smetím“ veškeré kosmické objekty včetně celistvých kosmických objektů nebo jejich částí či prvků, jež se nacházejí na oběžné dráze Země nebo jež vstoupí zpět do atmosféry a které jsou nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;
4)
„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní radary a teleskopy, nebo radary a teleskopy v kosmickém prostoru, které jsou schopny měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;
5)
„údaji SST“ fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané z pozorování těmito senzory;
6)
„informacemi SST“ údaje SST zpracované tak, aby byly bezprostředně srozumitelné příjemci.
Článek 3
Cíle rámce pro podporu SST
1. Obecným cílem rámce pro podporu SST je přispívat k zajištění dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
2. Specifické cíle rámce pro podporu SST jsou:
a)
posuzovat a snižovat rizika kolizí při provozu evropských celistvých kosmických objektů na oběžné dráze a umožňovat jejich provozovatelům účinnější plánování a provádění opatření zmírňující rizika;
b)
snižovat rizika spojená s vypouštěním evropských celistvých kosmických objektů do vesmíru;
c)
zkoumat nekontrolované vstupy celistvých kosmických objektů nebo kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vydávat přesnější a účinnější včasná varování s cílem snížit možná rizika pro bezpečnost a zdraví občanů Unie a zmírnit potenciální škody na pozemní infrastruktuře;
d)
snažit se zabránit šíření kosmického smetí.
Článek 4
Akce podporované rámcem pro podporu SST
1. Za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3 podpoří rámec pro podporu SST tyto akce, jejichž účelem je zřízení kapacity SST na evropské úrovni, jež Evropě zajistí náležitou míru autonomie:
a)
zřízení a provoz monitorovací funkce sestávající ze sítě pozemních nebo vesmírných senzorů náležících jednotlivým členským státům, včetně národních senzorů vyvinutých v rámci ESA s cílem zkoumat a sledovat kosmické objekty a vytvořit jejich databázi;
b)
zřízení a provoz vyhodnocovací funkce za účelem zpracování a analýzy údajů SST na národní úrovni s cílem vytvářet informace a služby SST, jež budou postoupeny pro účely funkce poskytování služeb SST;
c)
zřízení funkce sloužící k poskytování služeb SST podle čl. 5 odst. 1 subjektům uvedeným v čl. 5 odst. 2.
2. Rámec pro podporu SST se nevztahuje na vývoj nových senzorů SST.
Článek 5
Služby SST
1. Služby SST podle článku 4 jsou civilní povahy a zahrnují následující služby:
a)
posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickým smetím a vydávání varovných upozornění na riziko kolize během fáze startu, vstupu na oběžnou dráhu, provozu na oběžné dráze a během fáze vedoucí k ukončení kosmické mise;
b)
detekce a charakterizace fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;
c)
posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu.
2. Služby SST se poskytují:
a)
všem členským státům;
b)
Radě;
c)
Komisi;
d)
ESVČ;
e)
veřejným a soukromým vlastníkům a provozovatelům celistvých kosmických objektů;
f)
veřejným orgánům činným v oblasti civilní ochrany.
Služby SST se poskytují v souladu s ustanoveními o využívání a výměně údajů a informací SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastněné členské státy, Komise a v příslušných případech ani SATCEN nejsou odpovědné za:
a)
škody způsobené neposkytnutím služeb SST a jejich přerušením;
b)
zpožděné poskytnutí služeb SST;
c)
poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST nebo
d)
jakákoli opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.
Článek 6
Úloha Komise
1. Komise:
a)
spravuje rámec pro podporu SST a zajišťuje jeho provádění;
b)
přijímá opatření nezbytná k identifikaci, řízení, zmírňování a sledování rizik spojených s rámcem pro podporu SST;
c)
zajišťuje potřebné aktualizace požadavků uživatelů SST;
d)
vymezuje obecné zásady řízení rámce pro podporu SST, zejména s cílem usnadnit zřízení a provozování konsorcia uvedeného v čl. 7 odst. 3;
e)
ve všech vhodných případech podporuje co nejširší účast členských států v souladu s článkem 7.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými pro účely činností rámce pro podporu SST stanoví plán koordinace a příslušná technická opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Komise včas předkládá Evropskému parlamentu a Radě všechny důležité informace související s prováděním rámce pro podporu SST, zejména s cílem zajistit transparentnost a jasnost, pokud jde o:
a)
orientační úsilí a různé zdroje Unie v oblasti financování;
b)
účast v rámci na podporu SST a na akcích podporovaných tímto rámcem;
c)
vývoj ve vytváření sítí kapacit SST členských států a v poskytování služeb SST;
d)
výměnu a využívání informací SST.
Článek 7
Účast členských států
1. Členské státy, které si přejí účastnit se provádění akcí uvedených v článku 4, musí Komisi předložit žádost, v níž prokážou, že:
a)
vlastní:
i)
odpovídající senzory SST, které jsou k dispozici nebo se vyvíjejí, nebo mají přístup k odpovídajícím senzorům SST, a mají dostatečné technické a personální zdroje pro jejich provoz, nebo
ii)
dostatečné kapacity pro operativní analýzu a zpracování dat, které jsou zvlášť určeny pro SST, nebo mají přístup k dostatečným kapacitám tohoto druhu;
b)
disponují akčním plánem pro provádění opatření stanovených v článku 4 zahrnujícím úpravu spolupráce s jinými členskými státy.
2. Komise přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy pro předkládání žádostí a plnění kritérií stanovených v odstavci 1 ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Každý členský stát, který splňuje kritéria uvedená v odstavci 1, pověří jeden subjekt na národní úrovni, aby jej zastupoval. Pověřené národní subjekty vytvoří konsorcium a uzavřou dohodu uvedenou v článku 10.
4. Seznam zúčastněných členských států zveřejní Komise na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.
5. Odpovědnost za provoz senzorů, zpracování údajů a uplatňování politiky nakládání s těmito údaji nesou zúčastněné členské státy. Zúčastněné členské státy si ponechávají plnou kontrolu nad svými prostředky.
Článek 8
Úloha Satelitního střediska Evropské unie
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) může spolupracovat s konsorciem vytvořeným podle čl. 7 odst. 3. V takovém případě uzavře se zúčastněnými členskými státy potřebná prováděcí ujednání.
Článek 9
Údaje SST a informace SST
Na využití a výměnu informací SST poskytovaných konsorciem a využití údajů SST v kontextu rámce pro podporu SST pro účely provedení akcí uvedených v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
je nezbytné zamezit neoprávněnému zpřístupnění údajů a informací, zároveň však umožnit efektivní provoz a využití vytvořených informací v co největším rozsahu;
b)
je třeba zajistit zabezpečení údajů SST;
c)
informace a služby SST se zpřístupňují příjemcům služeb SST vymezeným v čl. 5 odst. 2 podle zásady „vědět jen to nejnutnější“, v souladu s pokyny a bezpečnostními pravidly stanovenými původcem informací a vlastníkem dotyčného kosmického objektu.
Článek 10
Koordinace operativních činností
Pověřené národní subjekty tvořící konsorcium uvedené v čl. 7 odst. 3 uzavřou dohodu, která stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění akcí uvedených v článku 4. Tato dohoda musí obsahovat zejména ustanovení týkající se:
a)
využívání a výměny informací SST s ohledem na potvrzená doporučení obsažená v dokumentu nazvaném „Politika pro nakládání s údaji v rámci získávání poznatků o situaci ve vesmíru - doporučení ohledně bezpečnostních aspektů“;
b)
vytvoření struktury řízení rizik, která zajistí provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně údajů a informací SST;
c)
spolupráce se střediskem SATCEN za účelem provádění akce uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c).
Článek 11
Sledování a hodnocení
1. Provádění rámce na podporu SST sleduje Komise.
2. Do 1. července 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění rámce pro podporu SST, jež bude pojednávat o plnění cílů stanovených tímto rozhodnutím z hlediska výsledků i dopadů, o účinnosti využívání zdrojů a o evropské přidané hodnotě.
Tato zpráva může být případně doplněna návrhy změn, včetně případného základního aktu pro SST ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento článek, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EÚ
zo 16. apríla 2014,
ktorým sa zriaďuje rámec na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 189 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Komisia vo svojom oznámení zo 4. apríla 2011 s názvom „Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov“ zdôraznila, že spoločná právomoc v oblasti kozmického priestoru, ktorá sa Únii udelila na základe Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ide ruka v ruke s posilneným partnerstvom s členskými štátmi. Komisia tiež zdôraznila, že všetky nové opatrenia musia vychádzať z existujúcich zdrojov a zo spoločného určenia potrieb v súvislosti s novými zdrojmi.
(2)
Rada vo svojom uznesení z 26. septembra 2008 s názvom Ďalší rozvoj európskej politiky v oblasti kozmického priestoru (3) pripomenula, že kozmické prostriedky sa pre naše hospodárstvo stali nevyhnutnými a že sa musí zaručiť ich bezpečnosť. Zdôraznila, že „pre Európu je potrebné, aby sa […] vytvorila európska operačná spôsobilosť na účely monitorovania európskej vesmírnej infraštruktúry a vesmírneho odpadu a dohľadu nad nimi, pri využívaní vzťahov, ktoré by sa mohli vytvoriť s inými partnerskými národmi a ich spôsobilosťami.“
(3)
Rada vo svojom uznesení z 25. novembra 2010 s názvom Globálne výzvy: využitie európskych systémov pre kozmický priestor v plnej miere uznala potrebu budúcej spôsobilosti získavania informácií o situácii v kozmickom priestore (ďalej len „SSA“ (space situational awareness)) ako činnosti na európskej úrovni na rozvoj a využívanie existujúcich národných a európskych civilných a vojenských prostriedkov a vyzvala Komisiu a Radu, aby navrhli systém správy a politiku týkajúcu sa údajov, ktorými sa členským štátom umožní prispievať príslušnými národnými spôsobilosťami v súlade s uplatniteľnými bezpečnostnými požiadavkami a platnými právnymi predpismi týkajúcimi sa bezpečnosti. Ďalej vyzvala „všetkých európskych inštitucionálnych aktérov, aby preskúmali vhodné opatrenia“, ktoré by vychádzali zo stanovených civilných a vojenských požiadaviek používateľov, využili príslušné prostriedky v súlade s uplatniteľnými bezpečnostnými požiadavkami a využili vývoj prípravného programu Európskej vesmírnej agentúry (ESA) v oblasti SSA.
(4)
Rada vo svojich záveroch z 31. mája 2011 k oznámeniu Komisie s názvom Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov a vo svojom uznesení zo 6. decembra 2011 s názvom Usmernenia týkajúce sa pridanej hodnoty a prínosov kozmického priestoru pre bezpečnosť európskych občanov (4) opätovne zdôraznila „potrebu účinnej spôsobilosti získavania informácií o situácii v kozmickom priestore (SSA) ako činnosti na európskej úrovni“ a vyzvala Úniu, aby „v čo najširšej miere využila prostriedky, kompetencie a zručnosti, ktoré už sú k dispozícii alebo sa vyvíjajú v členských štátoch, na európskej a prípadne medzinárodnej úrovni“. Uznávajúc charakter duálneho využitia takéhoto systému a berúc do úvahy jeho osobitný bezpečnostný rozmer, Rada vyzvala Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby v úzkej spolupráci s ESA a členskými štátmi disponujúcimi príslušnými prostriedkami a kapacitami, a po porade so všetkými zainteresovanými stranami, predložila návrhy spôsobov, ako tieto prostriedky a kapacity naplno využívať a ako na nich budovať s cieľom rozvíjať schopnosti získavania informácií o situácii v kozmickom priestore (SSA) na európskej úrovni, a v tejto súvislosti vymedzila s ohľadom na vysokú citlivosť údajov SSA ako nevyhnutnú podmienku vhodnej politiky v oblasti riadenia a údajov.
(5)
SSA sa vo všeobecnosti chápe tak, že sa vzťahuje na tri hlavné oblasti, a to dohľad nad kozmickým priestorom a sledovanie tohto priestoru (SST), monitorovanie a predpoveď počasia z kozmického priestoru a objekty v blízkosti Zeme. Činnosti v uvedených oblastiach majú za cieľ ochranu infraštruktúr v kozmickom priestore i z kozmického priestoru. Týmto rozhodnutím, ktoré sa vzťahuje na SST, by sa mali posilňovať synergie medzi uvedenými oblasťami.
(6)
S cieľom znížiť riziko zrážok, by sa Únia mala usilovať aj o synergie s iniciatívami aktívneho odstraňovania a opatrení na pasivizáciu kozmického odpadu, napríklad tými, ktoré vyvíja ESA.
(7)
Kozmický odpad sa stal vážnou hrozbou pre bezpečnosť, ochranu a udržateľnosť činností v kozmickom priestore. Preto by sa mal vytvoriť rámec na podporu SST, s cieľom podporiť vytvorenie a prevádzkovanie služieb pozostávajúcich z monitorovania kozmických objektov a dohľadu nad nimi na účely predchádzania poškodeniu kozmických lodí pri zrážkach a šírení kozmického odpadu a s cieľom predpovedania trajektórie a dráhy návratu, aby sa čo najlepšie poskytovali informácie vládnym službám a službám civilnej ochrany v prípade neriadených návratov celých kozmických lodí alebo kozmického odpadu z nich do zemskej atmosféry.
(8)
Rámec na podporu SST by mal prispievať k zabezpečeniu dlhodobej dostupnosti európskej a vnútroštátnej kozmickej infraštruktúry, zariadení a služieb, ktoré sú nevyhnutné pre bezpečnosť a ochranu hospodárstiev, spoločností a občanov v Európe.
(9)
Z poskytovania služieb SST budú mať prospech všetci verejní aj súkromní prevádzkovatelia kozmických infraštruktúr, vrátane Únie, vzhľadom na zodpovednosť Únie za kozmické programy Únie, najmä európske programy satelitnej navigácie Galileo a EGNOS zriadené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1285/2013 (5), ako aj program Copernicus zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014 (6). Včasné varovania týkajúce sa neriadeného návratu a odhady časového rámca, a oblasti dopadu budú prínosom aj pre vnútroštátne orgány verejnej moci, ktoré sú zodpovedné za civilnú ochranu. Tieto služby by okrem toho mohli byť zaujímavé aj pre iných používateľov, ako sú napríklad súkromní poisťovatelia, aby mohli odhadnúť potenciálne záväzky vyplývajúce zo zrážky počas životného cyklu satelitu. Okrem toho sa v dlhodobom horizonte plánuje zriadenie voľne dostupnej a opätovne použiteľnej verejnej informačnej služby o orbitálnych prvkoch kozmických objektov obiehajúcich okolo Zeme.
(10)
Službami SST by sa mali dopĺňať výskumné činnosti týkajúce sa ochrany kozmickej infraštruktúry vykonávané v rámci programu Horizont 2020, ktorý bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (7), hlavné vesmírne programy Únie, Copernicus a Galileo, iniciatíva digitálna agenda, ako sa uvádza v oznámení Komisie z 26. augusta 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu, ostatné telekomunikačné infraštruktúry, ktoré pomáhajú realizovať informačnú spoločnosť, iniciatívy týkajúce sa bezpečnosti, ako aj činnosti ESA.
(11)
Rámcom na podporu SST by sa malo prispieť k zabezpečeniu mierového využitia a výskumu kozmického priestoru.
(12)
Rámec na podporu SST by mal zohľadňovať spoluprácu s medzinárodnými partnermi, najmä so Spojenými štátmi americkými, medzinárodnými organizáciami a inými tretími stranami, najmä s cieľom zabrániť zrážkam v kozmickom priestore a šíreniu vesmírneho odpadu. Okrem toho by sa ním mali dopĺňať aj existujúce opatrenia na zmiernenie rizík, ako sú usmernenia Organizácie Spojených národov na zmiernenie rizík spojených s vesmírnym odpadom alebo ďalšie iniciatívy, aby sa zaistila bezpečnosť, ochrana a udržateľnosť činností v kozmickom priestore. Mal by tiež byť v súlade s návrhom Únie na prijatie medzinárodného kódexu správania pre činnosti v kozmickom priestore.
(13)
Rámec na podporu SST by mal pozostávať z prepojenia a využívania vnútroštátnych prostriedkov v oblasti SST na poskytovanie služieb SST. Po dosiahnutí tohto cieľa by sa malo napredovať k vývoju nových snímačov alebo k zlepšeniu existujúcich snímačov prevádzkovaných členskými štátmi.
(14)
Komisia a konzorcium SST zriadené podľa tohto rozhodnutia by mali v úzkej spolupráci s ESA a ostatnými zainteresovanými stranami v súlade so svojimi príslušnými právomocami naďalej viesť so strategickými partnermi technický dialóg o SST.
(15)
Požiadavky používateľov z civilnej a vojenskej oblasti na SSA sa vymedzili v schválenom pracovnom dokumente útvarov Komisie s názvom Vysokoúrovňové požiadavky používateľov z civilnej a vojenskej oblasti na európsky systém na získavanie informácií o situácii vo vesmíre. Poskytovanie služieb SST by sa malo riadiť požiadavkami civilných používateľov. Toto rozhodnutie by sa nemalo zaoberať výlučne vojenskými zámermi. Komisia by mala zabezpečiť mechanizmus, ktorým by sa podľa potreby pravidelne preskúmavali a aktualizovali požiadavky používateľov a ktorý by zahŕňal zástupcov spoločenstva používateľov. Na tento účel by mala pokračovať v potrebnom dialógu s príslušnými aktérmi, ako sú Európska obranná agentúra a ESA.
(16)
Prevádzka služieb SST by sa mala zakladať na partnerstve medzi Úniou a členskými štátmi a mala by využívať súčasné, ako aj budúce vnútroštátne odborné znalosti a prostriedky, a to aj tých, ktoré sa vyvinuli prostredníctvom ESA. Členské štáty by si mali zachovať vlastníctvo a kontrolu nad svojimi prostriedkami a mali by naďalej zodpovedať za ich prevádzku, údržbu a obnovu. Rámcom na podporu SST by sa nemala poskytovať finančná podpora na vývoj nových snímačov SST. Ak nastane potreba nových snímačov na splnenie požiadaviek používateľov, mohla by sa riešiť podľa potreby buď na vnútroštátnej úrovni, alebo prostredníctvom európskeho programu pre výskum a vývoj. Komisia a členské štáty by mali podporovať a uľahčovať účasť čo najväčšieho počtu členských štátov počas trvania rámca na podporu SST, a to za predpokladu splnenia kritérií účasti.
(17)
K poskytovaniu služieb SST by mohlo prispievať Satelitné stredisko Európskej únie (EUSC), agentúra Únie zriadená jednotnou akciou Rady 2001/555/SZBP (8), ktorá poskytuje geopriestorové obrazové informačné služby a produkty na rôznych úrovniach utajenia civilným a vojenským používateľom. Odborné znalosti EUSC-u v oblasti nakladania s utajovanými skutočnosťami v zabezpečenom prostredí a jeho úzke inštitucionálne väzby s členskými štátmi sú výhodami, ktoré uľahčujú prevádzku a poskytovanie služieb SST. Predpokladom pre úlohu EUSC-u v rámci podpory SST je zmena uvedenej jednotnej akcie, ktorou sa v súčasnosti nestanovuje činnosť EUSC-u v oblasti SST. Komisia by mala v prípade potreby spolupracovať s ESVČ vzhľadom na úlohu ESVČ pri podpore operačného riadenia EUSC-u zo strany Vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku.
(18)
Presné informácie o charaktere, špecifikáciách a polohe určitých kozmických objektov môžu ovplyvniť bezpečnosť Únie alebo jej členských štátov a tretích krajín. Členské štáty, a v prípade potreby prostredníctvom Bezpečnostného výboru Rady, (ďalej len „bezpečnostný výbor“) by preto mali pri zriadení a prevádzkovaní siete relevantných spôsobilostí vrátane snímačov SST, kapacít na spracovanie a analýzu údajov SST a poskytovaní služieb SST primerane zohľadniť bezpečnostné hľadiská. V tomto rozhodnutí je preto potrebné stanoviť všeobecné ustanovenia o používaní a bezpečnej výmene informácií SST medzi členskými štátmi, príjemcami služieb SST a v prípade potreby EUSC-om. Komisia, ESVČ a členské štáty by okrem toho mali vymedziť koordinačné mechanizmy potrebné na riešenie otázok týkajúcich sa bezpečnosti rámca na podporu SST.
(19)
Za rokovania týkajúce sa ustanovení o používaní údajov SST a o používaní a výmene informácií SST a za vykonávanie týchto ustanovení by mali byť zodpovedné zúčastnené členské štáty. V ustanoveniach o používaní údajov SST a o používaní a výmene informácií SST uvedených v tomto rozhodnutí, a v dohode medzi zúčastnenými členskými štátmi, a v prípade potreby EUSC-om, by sa mali zohľadňovať schválené odporúčania týkajúce sa bezpečnosti údajov SST.
(20)
Potenciálna citlivosť údajov SST si vyžaduje spoluprácu založenú na efektívnosti a dôvere, vrátane spôsobu, akým sa údaje SST majú spracúvať a analyzovať. K tomuto cieľu by malo prispieť potenciálne použitie otvoreného zdrojového softvéru, ktorý by umožňoval zabezpečený prístup schválených prispievateľov údajov SST k zdrojovému kódu na účely operatívnych úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostný výbor odporučil vytvoriť štruktúru riadenia rizík na zabezpečenie riadneho zohľadňovania záležitostí, týkajúcich sa bezpečnosti údajov pri vykonávaní rámca na podporu SST. Zúčastnené členské štáty a v prípade potreby EUSC by na tento účel mali vytvoriť vhodné štruktúry a postupy riadenia rizík pri zohľadnení odporúčaní bezpečnostného výboru.
(22)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (9).
(23)
Keďže ciele tohto rozhodnutia, a to opatrenia zamerané na podporu vytvorenia a prevádzkovania siete snímačov, vytvorenia kapacity na spracovanie a analýzu údajov SST a vytvorenia a prevádzkovania služieb SST, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, keďže z poskytovania takýchto služieb konzorciom zúčastnených členských štátov by mala prospech Únia, najmä v jej úlohe ako hlavný vlastník kozmických prostriedkov, ale z dôvodu rozsahu tohto rozhodnutia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(24)
Ciele tohto rozhodnutia sú podobné cieľom programov ustanovených: nariadením (EÚ) č. 1285/13, v jeho článku 1, článku 3 písm. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EÚ (10), v jeho článku 2 ods. 2 písm. b) a c), v jeho prílohe I časti II bode 1.6.2 písm. d) a v jeho prílohe I časti III bodoch 7.5 a 7.8; nariadením (EÚ) č. 377/2014, v jeho článku 8 ods. 2 písm. b), ktorým sa prideľuje suma do výšky 26.5 miliónov EUR v bežných cenách. Celkový objem finančných prostriedkov na realizáciu cieľov rámca na podporu SST, najmä prepojenia existujúcich prostriedkov, sa odhaduje na 70 miliónov EUR. Pri zohľadnení podobnosti cieľov tohto rozhodnutia s cieľmi vyššie uvedených programov by sa opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí mohli financovať prostredníctvom uvedených programov, a to v plnom súlade s ich základným aktom.
(25)
Zabezpečenie akceptovateľnej úrovne európskej nezávislosti v rámci činností SST by si mohlo vyžadovať prijatie základného aktu pre SST v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (11). Takáto možnosť by sa mala preskúmať v kontexte preskúmania súčasného viacročného finančného rámca v polovici jeho trvania.
(26)
Uznávajúc citlivú povahu SSA, prevádzku snímačov a spracúvanie údajov vedúce k poskytovaniu služieb SST by mali naďalej vykonávať zúčastnené členské štáty. Na vnútroštátne prostriedky SST sa bude vzťahovať právomoc členských štátov, ktoré sú zodpovedné za ich kontrolu a prevádzku,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Zriadenie rámca
Týmto rozhodnutím sa zriaďuje rámec na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (ďalej len „SST“).
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účel tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„kozmický objekt“ je akýkoľvek človekom vytvorený objekt v kozmickom priestore;
2.
„kozmická loď“ je akýkoľvek kozmický objekt, ktorý slúži na konkrétny účel, vrátane aktívnych umelých družíc a vyšších stupňov nosných rakiet;
3.
„kozmický odpad“ je akýkoľvek kozmický objekt, vrátane kozmickej lode alebo jej úlomkov a častí na obežnej dráhe Zeme alebo vracajúcich sa do atmosféry Zeme, ktoré sú nefunkčné alebo už neslúžia na žiadny konkrétny účel, vrátane častí rakiet alebo umelých družíc, alebo nečinné umelé družice;
4.
„snímač SST“ je zariadenie alebo kombinácia zariadení, ako sú pozemné alebo kozmické radary a teleskopy, ktoré sú schopné merať fyzikálne parametre v súvislosti s kozmickými objektmi, ako sú veľkosť, poloha a rýchlosť;
5.
„údaje SST“ sú fyzické parametre kozmických objektov získané snímačmi SST alebo orbitálne parametre kozmických objektov odvodené z pozorovaní snímačmi SST;
6.
„informácie SST“ sú spracované údaje SST, ktoré sú zmysluplné pre príjemcu.
Článok 3
Ciele rámca na podporu SST
1. Všeobecným cieľom rámca na podporu SST je prispievať k zabezpečeniu dlhodobej dostupnosti európskej a vnútroštátnej kozmickej infraštruktúry, zariadení a služieb, ktoré sú nevyhnutné pre bezpečnosť a ochranu hospodárstiev, spoločností a občanov v Európe.
2. Špecifickými cieľmi rámca na podporu SST sú:
a)
posúdenie a zníženie rizík prevádzky európskych kozmických lodí na obežnej dráhe týkajúcich sa zrážky a umožnenie prevádzkovateľom kozmických lodí efektívnejšie plánovať a vykonávať opatrenia na zmiernenie následkov;
b)
zníženie rizík súvisiacich so štartom európskych kozmických lodí;
c)
sledovanie neriadených návratov kozmických lodí alebo kozmického odpadu do zemskej atmosféry a poskytovanie presnejších a účinnejších včasných varovaní s cieľom znížiť potenciálne riziká pre bezpečnosť občanov Únie a zmierniť potenciálne škody na pozemskej infraštruktúre;
d)
úsilie zabrániť šíreniu kozmického odpadu.
Článok 4
Opatrenia podporované rámcom na podporu SST
1. V záujme dosiahnutia cieľov ustanovených v článku 3 podporuje rámec na podporu SST nasledovné opatrenia zamerané na zriadenie spôsobilosti SST na európskej úrovni a s primeraným stupňom európskej nezávislosti:
a)
zriadenie a prevádzkovanie funkcie snímania, ktorú tvorí sieť pozemných a/alebo vo vesmíre umiestnených snímačov členských štátov, vrátane vnútroštátnych snímačov vyvinutých prostredníctvom ESA na zabezpečenie sledovania kozmických objektov a dohľadu nad nimi a na vytvorenie databázy o týchto objektoch;
b)
zriadenie a prevádzkovanie funkcie spracovania, na účely spracovania a analýzy údajov SST na vnútroštátnej úrovni, s cieľom získavať informácie SST a vytvárať služby SST na účely ich postúpenia funkcii poskytovania služieb SST;
c)
zriadenie funkcie na poskytovanie služieb SST, ako sa vymedzuje v článku 5 ods. 1, subjektom uvedeným v článku 5 ods. 2
2. Rámec na podporu SST sa nevzťahuje na vývoj nových snímačov SST.
Článok 5
Služby SST
1. Služby SST uvedené v článku 4 sú civilnej povahy. Zahŕňajú tieto služby:
a)
posúdenie rizika zrážky kozmických lodí alebo zrážky kozmických lodí s kozmickým odpadom a vydávanie varovaní na predchádzanie zrážkam počas štartu, počiatočnej fázy na obežnej dráhe, prevádzky na obežnej dráhe a fázy likvidácie kozmických lodí;
b)
zisťovanie a charakterizácia úlomkov na obežnej dráhe, rozpadov alebo zrážok;
c)
posúdenie rizika neriadeného návratu kozmických objektov a kozmického odpadu do zemskej atmosféry a vytváranie súvisiacich informácií vrátane odhadu časového rámca a pravdepodobného miesta možného dopadu.
2. Služby SST sa poskytujú:
a)
všetkým členským štátom;
b)
Rade;
c)
Komisii;
d)
ESVČ;
e)
verejným a súkromným majiteľom a prevádzkovateľom kozmických lodí;
f)
orgánom verejnej moci, ktoré sa zaoberajú civilnou ochranou.
Služby SST sa poskytujú v súlade s ustanoveniami o používaní a výmene údajov a informácií SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastnené členské štáty, Komisia a v prípade potreby EUSC nenesú zodpovednosť za:
a)
žiadne škody spôsobené nedostupnosťou služieb SST alebo prerušením ich poskytovania;
b)
oneskorené poskytovanie služieb SST;
c)
nesprávnosť informácií poskytnutých službami SST alebo
d)
za žiadne opatrenie vykonané v reakcii na poskytovanie služieb SST.
Článok 6
Úloha Komisie
1. Komisia:
a)
riadi rámec na podporu SST a zabezpečuje jeho vykonávanie;
b)
prijíma opatrenia potrebné na identifikáciu, kontrolu, zmierňovanie a monitorovanie rizík súvisiacich s rámcom na podporu SST;
c)
podľa potreby zabezpečuje aktualizáciu požiadaviek používateľov SST;
d)
vymedzuje všeobecné usmernenia pre správu rámca na podporu SST, najmä na uľahčenie zriadenia a prevádzky konzorcia uvedeného v článku 7 ods. 3;
e)
uľahčuje čo najširšiu účasť členských štátov vždy, keď je to vhodné, v súlade s článkom 7.
2. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa pre činnosti rámca na podporu SST vytvorí koordinačný plán a relevantné technické opatrenia. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 12 ods. 2
3. Komisia poskytne Európskemu parlamentu a Rade včas všetky relevantné informácie týkajúce sa vykonávania rámca na podporu SST, najmä s cieľom zabezpečiť transparentnosť a jasnosť, pokiaľ ide o:
a)
predbežný objem financovania a rôzne zdroje Únie v súvislosti s financovaním;
b)
účasť na rámci na podporu SST a opatreniach, ktoré sa ním podporujú;
c)
vývoj prepojenia prostriedkov členských štátov v oblasti SST a poskytovania služieb SST;
d)
výmenu a používanie informácií SST.
Článok 7
Účasť členských štátov
1. Členský štát, ktorý sa chce zúčastniť na vykonávaní opatrení uvedených v článku 4, predloží Komisii žiadosť, v ktorej preukážu splnenie týchto kritérií:
a)
vlastníctvo alebo prístup k:
i)
vhodným snímačom SST, ktoré sú dostupné alebo sa vyvíjajú, a technickým a ľudským zdrojom na ich prevádzku, alebo
ii)
vhodným kapacitám na operačnú analýzu a spracovanie údajov osobitne určených pre SST;
b)
vytvorenie akčného plánu na vykonávanie opatrení uvedených v článku 4 vrátane spôsobov spolupráce s inými členskými štátmi.
2. Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa postupov predkladania žiadostí a súladu členských štátov s kritériami uvedenými v odseku 1. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 12 ods. 2
3. Všetky členské štáty, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v odseku 1, určia vnútroštátny subjekt, ktorý ich bude zastupovať. Určené vnútroštátne subjekty vytvoria konzorcium a uzavrú dohodu uvedenú v článku 10.
4. Komisia zverejňuje a aktualizuje zoznam zúčastnených členských štátov na svojej webovej stránke.
5. Zodpovednosť za prevádzku snímačov, spracúvanie údajov a vykonávanie dátovej politiky nesú zúčastnené členské štáty. Prostriedky zúčastnených členských štátov zostávajú v plnom rozsahu pod vnútroštátnou kontrolou.
Článok 8
Úloha Satelitného strediska Európskej únie
Satelitné stredisko Európskej únie (EUSC) môže spolupracovať s konzorciom, ktoré sa má zriadiť podľa článku 7 ods. 3 V takom prípade uzavrie so zúčastnenými členskými štátmi potrebné vykonávacie dojednania.
Článok 9
Údaje SST a informácie SST
Na používanie a výmenu informácií SST sprístupnených konzorciom a používanie údajov SST, v kontexte rámca na podporu SST, na účely vykonávania opatrení uvedených v článku 4 sa vzťahujú tieto pravidlá:
a)
zamedzí sa neoprávnenému zverejneniu údajov a informácií, pričom sa umožní účinná prevádzka a maximálne využitie získaných informácií;
b)
zaisťuje sa bezpečnosť údajov SST;
c)
informácie a služby SST sa sprístupňujú na základe zásady „potreba poznať“ príjemcom služieb SST vymedzeným v článku 5 ods. 2, v súlade s pokynmi a bezpečnostnými pravidlami pôvodcu informácií a vlastníka daného kozmického objektu.
Článok 10
Koordinácia prevádzkových činností
Určené vnútroštátne subjekty, ktoré tvoria konzorcium uvedené v článku 7 ods. 3, uzavrú dohodu, ktorou sa stanovia pravidlá a mechanizmy ich spolupráce pri vykonávaní opatrení uvedených v článku 4. Táto dohoda musí obsahovať najmä ustanovenia o:
a)
používaní a výmene informácií SST pri zohľadnení schválených odporúčaní s názvom Dátová politika v oblasti získavania informácií o situácii v kozmickom priestore - odporúčania týkajúce sa aspektov bezpečnosti;
b)
vytvorení štruktúry riadenia rizík na zabezpečenie vykonávania ustanovení o používaní a bezpečnej výmene údajov SST a informácií SST;
c)
spolupráci so EUSC-om na účely vykonania opatrenia uvedeného v článku 4 ods. 1 písm. c).
Článok 11
Monitorovanie a hodnotenie
1. Komisia monitoruje vykonávanie rámca na podporu SST.
2. Komisia predloží do 1. júla 2018 Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní rámca na podporu SST týkajúcu sa dosiahnutia cieľov tohto rozhodnutia z hľadiska výsledkov a vplyvov, účinnosti využívania zdrojov a európskej pridanej hodnoty.
Túto správu môžu v prípade potreby dopĺňať návrhy na zmeny, vrátane možnosti základného aktu pre SST v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 12
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje sa na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 13
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 14
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Štrasburgu 16. apríla 2014