PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/501
ze dne 24. března 2015
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 26. června 2014 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Komise zahájila toto šetření na základě podnětu podaného dne 13. května 2014 sdružením Eurofer (dále jen „žadatel“) jménem výrobců plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii, kteří podali podnět. Žadatel představuje přibližně 50 % celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.
(3)
Dne 14. srpna 2014 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření. Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3).
1.2. Celní evidence
(4)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 15. prosince 2014 prováděcí nařízení (EU) č. 1331/2014 (4), kterým se zavádí celní evidence dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, a to počínaje dnem 17. prosince 2014.
1.3. Zúčastněné strany
(5)
V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínské a tchajwanské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. Komise o zahájení šetření rovněž informovala výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a Jihoafrické republice a vyzvala je k účasti. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o USA jako o třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(6)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
a) Výběr vzorku
(7)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
Výběr vzorku výrobců v Unii
(8)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali přibližně 50 % objemu výroby. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily. K prozatímnímu vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky a prozatímní vzorek byl potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
Výběr vzorku dovozců
(9)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet jedna dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek čtyři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace.
(11)
Komise obdržela připomínky týkající se vlastnické struktury jednoho z vybraných dovozců. Zúčastněné strany tvrdily, že jeden dovozce by do vzorku neměl být zahrnut, protože je ve spojení s jedním výrobcem v Unii. Tento dovozce však nebyl ve spojení s žádnými výrobci v Unii během období šetření, nýbrž až následně. Kromě toho pojem „dovozce, který není ve spojení“, znamená, že daný dovozce není ve spojení s vyvážejícími výrobci. Dovozce, který není ve spojení, totiž může být ve spojení s výrobcem v Unii.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zástupce Tchaj-wanu při EU, aby našli a/nebo kontaktovali případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět údajných vyvážejících výrobců. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vývozců (z nichž tři jsou ve spojení) na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(14)
Šetření ukázalo, že dvě společnosti zařazené do vzorku a dvě spolupracující společnosti nezařazené do vzorku nesplňují definici vyvážejícího výrobce, jelikož působí pouze jako střediska služeb a dotčený výrobek používají jako výrobní vstup. Bylo zjištěno, že tyto společnosti nemají zařízení pro válcování za tepla ani za studena a jejich přidaná hodnota je s ohledem na náklady jejich vstupů nevýznamná. Ve skutečnosti kupují a prodávají různé druhy dotčeného výrobku (viz 26. až 28. bod odůvodnění níže).
(15)
Jedna z těchto společností je však ve spojení s vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku. Proto byla v šetření považována za součást uvedené skupiny společností. Po vyloučení společnosti, jež neodpovídala definici vyvážejícího výrobce, ze vzorku představuje zbytek vzorku nejméně zhruba 48 % celkového objemu vývozu z Tchaj-wanu do Unie a přibližně 80 % domácího prodeje na Tchaj-wanu. Vzorek byl tudíž stále reprezentativní.
(16)
Komise vyloučila z výpočtu všech individuálních dumpingových rozpětí a úrovně pro odstranění újmy ostatní tři společnosti. V důsledku toho nebyla pro tyto tři společnosti stanovena žádná celní sazba.
Individuální zjišťování
(17)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu požádal o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a toto individuální zjišťování mu bylo přiznáno.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala orgány ČLR, aby našly a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(19)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností ze dvou skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
b) Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce v ČLR
(20)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, známému sdružení vyvážejících výrobců a orgánům ČLR. Žádný z vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
c) Dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky čínským a tchajwanským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování, výrobcům ve dvou potenciálních srovnatelných zemích, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili.
(22)
Na dotazník odpověděli čtyři čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, čtyři tchajwanští vyvážející výrobci zařazení do vzorku (včetně dvou, kteří - jak se ukázalo - nebyli vyvážejícími výrobci), jeden tchajwanský vyvážející výrobce, který žádal o individuální zjišťování, dva výrobci v USA (srovnatelné zemi), čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazení do vzorku a šest uživatelů.
d) Inspekce na místě
(23)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itálie
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios a Madrid, Španělsko
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francie
Středisko služeb společnosti Acciai Speciali Terni S.P.A., které je ve spojení
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itálie
Žadatel
-
Eurofer, Brusel, Belgie
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Šanghaj
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Dovozce v Unii, který je ve spojení s výrobcem
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburk, Německo
(24)
Komise uspořádala slyšení, včetně slyšení u úředníka pro slyšení, s vyvážejícími výrobci, sdruženími a dovozci.
1.4. Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(26)
Dotčeným výrobkem jsou ploché válcované výrobky z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena (úběrem za studena) pocházející z Číny a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli mají širokou škálu použití, například při výrobě domácích spotřebičů (například vnitřních částí praček a myček nádobí), svařovaných trubek a zdravotnických prostředků, jakož i v odvětví zpracování potravin a v automobilovém průmyslu.
(28)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2.2. Obdobný výrobek
(29)
Bylo zjištěno, že ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné v dotčených zemích a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Zúčastněné strany tvrdily, že některé typy výrobku (včetně úzkých a precizních pásků) by měly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože výrobci v Unii nemohou plně zásobovat těmito segmenty trhu. Výrobní odvětví Unie však poskytlo důkazy, že jsou těmito segmenty trhu skutečně schopni plně zásobovat.
(31)
Pokud jde o precizní pásky, strany dále tvrdily, že Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise rozhodlo o vyloučení tohoto typu výrobku z příslušného výrobkového trhu, a to ve své analýze týkající se spojení podniků Outokumpu/INOXUM (5). Nicméně definice trhu ve věci týkající se spojení podniků se zaměřuje na nahraditelnost na straně poptávky a na straně nabídky. V případě antidumpingu je trh definován fyzickými vlastnostmi výrobku, který je předmětem šetření. Proto se v případě antidumpingu mohou typy výrobku lišit v některých parametrech (šířka, tolerance, mechanické vlastnosti). Kromě toho tento typ výrobku byl od samého počátku součástí šetření, jelikož výrobci precizních pásků v Unii byli kontaktováni při ověření postavení.
(32)
Komise proto tvrzení odmítla a rozsah definice výrobku, který je předmětem šetření, ponechala beze změny.
3. DUMPING
3.1. ČLR
3.1.1. Běžná hodnota
3.1.1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 uvedeného nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří podali žádost a prokázali, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, a mohlo by jim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný z nich o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
3.1.1.2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi.
(36)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Komise kontaktovala řadu potenciálních srovnatelných zemích (Indii, Jižní Afriku, Jižní Koreu, Tchaj-wan a USA) a na základě obdržených informací požádala 32 známých výrobců obdobného výrobku v Jižní Africe, Jižní Koreji a USA o poskytnutí informací. O výrobcích v Indii neobdržela žádné informace, a Indie tudíž nemohla být považována za potenciální srovnatelnou zemi. Tchaj-wan je předmětem stejného šetření, a informace poskytnuté výrobci, jichž se šetření týkalo, byly tedy za tímto účelem zohledněny.
(38)
Pouze dva výrobci v USA odpověděli na dotazník pro výrobce ve srovnatelné zemi. Komise tedy musela vybrat mezi USA a Tchaj-wanem.
(39)
V USA existují alespoň čtyři velcí výrobci obdobného výrobku (tři jsou vertikálně integrovaní a jeden nikoli) a celková výroba a spotřeba jsou srovnatelné s ČLR. Na Tchaj-wanu existuje jedna velká vertikálně integrovaná skupina výrobců, která řídí trh bez ohledu na existenci několika malých neintegrovaných výrobců. Výrobní proces v USA je podobný jako na Tchaj-wanu a přinejmenším jako u některých vyvážejících výrobců v ČLR. Suroviny používané v USA a na Tchaj-wanu jsou v zásadě stejné. V USA existují antidumpingová cla namířená proti Japonsku, Jižní Koreji a Tchaj-wanu a na Tchaj-wanu cla namířená proti ČLR a Jižní Koreji. Nicméně dovoz obdobného výrobku do USA a na Tchaj-wan je významný a během období šetření představuje přibližně 17 %, resp. 37 % celkové spotřeby těchto států. Hlavními zeměmi vyvážejícími do USA jsou Mexiko, ČLR, Tchaj-wan, Francie, Finsko, Japonsko a Německo a na Tchaj-wan pak ČLR, Jižní Korea, Japonsko, Finsko a Vietnam.
(40)
S ohledem na tyto okolnosti jsou USA považovány za vhodnější srovnatelnou zemi ze dvou hlavních důvodů:
i)
zatímco trh v USA je velmi konkurenční, trh a ceny plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli na Tchaj-wanu se do značné míry řídí jednou skupinou společností,
ii)
domácí trh na Tchaj-wanu je podstatně menší než v ČLR a USA.
(41)
Zúčastněné strany nesouhlasily s použitím USA jako srovnatelné země především kvůli údajnému rozdílnému výrobnímu postupu a rozdílnému druhu surovin používaných při výrobě. Tvrdily, že v tomto ohledu bude Tchaj-wan, který je rovněž zahrnut do tohoto šetření, vhodnější srovnatelnou zemí než USA.
(42)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.1.1.3. Běžná hodnota (srovnatelná země)
(43)
Informace obdržené od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(44)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku každého čínského vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje dvou spolupracujících výrobců obdobného výrobku na domácím trhu ve srovnatelné zemi reprezentativní.
(45)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(46)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(47)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(48)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření. Komise zohlednila veškeré transakce vykázané jako domácí prodej, neboť nebyl důvod pochybovat o tom, že byl určen k domácí spotřebě.
(49)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
3.1.2. Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku prodávali výrobek na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo - v případě jednoho vyvážejícího výrobce - prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce.
(51)
Jestliže vyvážející výrobci dotyčný výrobek prodávali na vývoz přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.
(52)
Pokud vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na vývoz do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl dovezený výrobek v Unii poprvé znovu prodán nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy cen o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk.
3.1.3. Srovnání
(53)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.
(54)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
3.1.4. Dumpingová rozpětí
(55)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 43. až 49. bod odůvodnění výše) s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočítala Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 30,0 %.
(59)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v dotčené zemi stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(60)
Úroveň spolupráce byla považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky hodnotu té ze společností zařazených do vzorku, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(61)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 2
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
Všechny ostatní společnosti
34,9
3.2. Tchaj-wan
3.2.1. Běžná hodnota
(62)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření, reprezentativní. Za vyvážející výrobce, kteří jsou předmětem šetření, Komise považovala vyvážející výrobce zařazené do vzorku a jednoho vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie.
(63)
Komise zjistila, že objem domácího prodeje vykázaný vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, zahrnoval významné množství obdobného výrobku prodávaného distributorům, kteří jej dále vyváželi. Výpočet na základě dostupných údajů o výrobě od spolupracujících společností a statistik týkajících se dovozu a vývozu obdobného výrobku na Tchaj-wanu potvrdil, že domácí prodej vykázaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci zahrnoval přibližně 50 % nepřímého prodeje na vývoz, který nebyl určen k domácí spotřebě.
(64)
Komise dále zjistila, že na domácím trhu na Tchaj-wanu existoval systém slev. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vysvětlil, že tento systém byl vymyšlen s cílem poskytnout pobídku místním střediskům služeb (distributorům), která dále vyvážela jejich výrobky z oceli. Protože ceny stanovené na domácím trhu dvěma hlavními výrobci, včetně slev, jsou v širokém měřítku měsíčně sdělovány všem distributorům, bylo i při neexistenci slev poskytovaných jinými výrobci jejich odběratelům stanovování cen za zboží, jež končí na tuzemském trhu, i za dále vyvážené zboží značně ovlivněno tchajwanským systémem stanovování cen.
(65)
S ohledem na zjištění vyplývající z inspekcí na místě byli tři vyvážející výrobci požádáni, aby přezkoumali prodej, který vykázali pro domácí trh na Tchaj-wanu, a odstranili veškerý prodej, který nebyl určen k domácí spotřebě. Tito výrobci však pouze potvrdili, že neznali konečné místo určení obdobného výrobku, jejž prodávali svým zákazníkům.
(66)
Jak je vysvětleno výše v 63. bodě odůvodnění, a aby se zajistilo, že běžná hodnota se zakládala pouze na cenách stanovených pro domácí spotřebu, zaujala Komise k výpočtu prozatímního dumpingu konzervativní přístup a použila vykázaný prodej koncovým uživatelům na Tchaj-wanu. Komise považovala za koncové uživatele veškeré hospodářské subjekty, jež dále transformovaly obdobný výrobek na jiný výrobek, který již dále nebyl obdobným výrobkem. Z domácího prodeje byl vyloučen prodej distributorům nebo obchodníkům, protože Komise během šetření zjistila, že jeden z hlavních distributorů na Tchaj-wanu, který nakupoval velký objem obdobného výrobku, jejž jeho dodavatelé vykázali v rámci domácího prodeje, většinu takto zakoupeného objemu vyvážel.
(67)
Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu reprezentativní.
(68)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(69)
Poté Komise prověřovala, zda jsou typy výrobku prodávané výrobci, kteří jsou předmětem šetření, na jejich domácím trhu ve srovnání s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobku je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(70)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(71)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(72)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření.
(73)
Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(74)
Analýza domácího prodeje ukázala, že u některých typů výrobku byl domácí prodej ziskový a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření (v případě, že byly splněny podmínky uvedené výše v 71. bodě odůvodnění), nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje (v případě, že tyto podmínky splněny nebyly). Jelikož prodej některých typů obdobného výrobku byl nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy v běžném obchodním styku nebyl zjištěn žádný prodej, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(75)
Běžná hodnota byla vypočítána přidáním těchto položek k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly vyvážejícím výrobcům, kteří jsou předmětem šetření, během období šetření:
i)
vážených průměrných prodejních, režijních a správních nákladů vynaložených během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a
ii)
váženého průměrného zisku dosaženého během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(76)
U jednoho z šetřených vyvážejících výrobců byly upraveny výrobní náklady. Jelikož značné množství vstupů používaných k výrobě obdobného výrobku bylo rovněž zajištěno prostřednictvím dodavatele ve spojení, nahradila Komise náklady na nákup těchto vstupů výrobními náklady vstupů šetřeného vyvážejícího výrobce.
(77)
U téhož vyvážejícího výrobce Komise rovněž zjistila, že byla dvakrát započtena úprava o hodnotu šrotu, protože množství vstupů přetvořených na konečné výrobky bylo vykázáno jako čisté množství bez šrotu. Komise proto zamítla odpočty hodnoty šrotu z výrobních nákladů konečného výrobku.
(78)
U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají v reprezentativních množstvích, byly doplněny průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro tyto typy. U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, nebo jestliže nebyl zjištěn žádný prodej v běžném obchodním styku, byly doplněny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu.
3.2.2. Vývozní cena
(79)
Šetření vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek na vývoz buď přímo nezávislým odběratelům v Unii, nebo prostřednictvím nezávislých distributorů na Tchaj-wanu. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3. Srovnání
(80)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny šetřených vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.
(81)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
(82)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nepoužili směnné kurzy uvedené v antidumpingových dotaznících, které jim byly zaslány před inspekcí na místě. Komise tudíž přepočítala transakce s použitím směnných kurzů uvedených v dotaznících.
3.2.4. Dumpingová rozpětí
(83)
U vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, včetně dvou společností ve spojení zařazených do vzorku a jedné společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Tabulka 3
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuální zjišťování)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(86)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 10,9 %.
(87)
U všech ostatních společností v dotčené zemi stanovila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících společností do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(88)
Úroveň spolupráce byla v tomto případě považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(89)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 4
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(90)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devět známých výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na více než 3 miliony tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii. Největší výrobce v Unii nespolupracoval, ani neměl proti podnětu výhrady. Při šetření spolupracovalo šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
(92)
Zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku by měl být vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, neboť podstatné množství dotčeného výrobku dovážel. Dovoz uskutečňovaný tímto výrobcem v Unii z dotčených zemí však představoval méně než 5 % celkového dovozu dotčeného výrobku a méně než 2 % objemu jeho prodeje v Unii. Na tomto základě se má v této fázi za to, že tento výrobce v Unii byl součástí výrobního odvětví Unie.
(93)
Zúčastněné strany tvrdily, že nezahrnutí největšího výrobce v Unii do vzorku činí vzorek nereprezentativním. Jak již bylo uvedeno, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Komise tudíž dospěla k závěru, že vzorek je reprezentativní. V každém případě se tento největší výrobce nepřihlásil.
4.2. Spotřeba v Unii
(94)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě údajů o objemech prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Unie shromážděných od výrobců zařazených do vzorku, údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii a údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných ze statistik Eurostatu.
(95)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Spotřeba v Unii
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět, Eurostat.
(96)
Spotřeba v Unii během posuzovaného období průběžně rostla o 4 %.
4.3. Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(97)
Komise zjišťovala, zda by dovoz dotčeného výrobku z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(98)
Dumpingové rozpětí stanovené s ohledem na dovoz z ČLR a Tchaj-wanu bylo vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Podíl na trhu během období šetření činil 5,1 % pro Tchaj-wan a 4,3 % pro ČLR.
(99)
Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a Tchaj-wanu a obdobným výrobkem byly podobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky soutěžily spolu navzájem i s obdobným výrobkem vyráběným v Unii, neboť všechny výrobky splňují stejné celosvětové normy, a jsou tudíž vzájemně zaměnitelné. Rovněž jsou prodávány prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů.
(100)
Tchajwanské sdružení odvětví železa a oceli (dále jen „TSIIA“) tvrdilo, že Komise by neměla souhrnně posuzovat účinky dumpingového dovozu z ČLR a Tchaj-wanu. Tvrdilo, že ačkoli ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli lze považovat za obdobné ve smyslu základního nařízení, nevztahují se na tchajwanský prodej na trhu Unie stejné podmínky hospodářské soutěže jako na čínský dovoz. Zejména by se měly lišit, pokud jde o třídy a jakost, přičemž tchajwanské výrobky dosahují vyšší jakosti.
(101)
Tvrzení týkající se různých tříd se vztahuje pouze na speciální výrobky, jež představují méně než 1 % dovozu. Kromě toho všechny výrobky (z EU, ČLR i Tchaj-wanu) splňují stejné celosvětové normy a nebyla předložena žádná tvrzení, jež by kvantifikovala rozdíly ve fyzických vlastnostech mezi obdobným výrobkem vyráběným v Unii a dováženým výrobkem, takže tento argument je neopodstatněný. Námitka byla proto zamítnuta.
(102)
Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z ČLR a Tchaj-wanu byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně.
4.3.2. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(103)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů o objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na stejném základě.
(104)
Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 6
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (tuny)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Podíl na trhu (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Objem dovozu z Tchaj-wanu (tuny)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Podíl na trhu (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Objem dovozu z dotčených zemí (tuny)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Podíl na trhu (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Zdroj: Eurostat.
(105)
Souhrnný dovoz z dotčených zemí vzrostl mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 70 % ze 184 140 tun na 312 517 tun. Dovoz během celého posuzovaného období neustále rostl s výjimkou roku 2012, kdy byl objem dovozu vyšší než v roce 2010, ale pod úrovní roku 2011.
(106)
Souhrnný podíl na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 63 % z 5,8 % na 9,5 %. Podobně jako objem dovozu během celého posuzovaného období neustále rostl i podíl na trhu, s výjimkou roku 2012.
4.3.3. Dovozní ceny u dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
(107)
Dovozní ceny stanovila Komise na základě údajů o hodnotě a objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Cenové podbízení dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, uvedenými v 17. bodě odůvodnění výše.
(108)
Vážená průměrná dovozní cena z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 7
Dovozní ceny
2010
2011
2012
Období šetření
ČLR (EUR/tuna)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Tchaj-wan (EUR/tuna)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
Dotčené země (EUR/tuna)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Zdroj: Eurostat.
(109)
Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu nejprve mezi rokem 2010 a 2011 vzrostly o 6 procentních bodů. Následně poklesly o 19 procentních bodů a celkový pokles činil 13 %. Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu sledovaly obdobný trend, s výjimkou roku 2012, kdy byly zaznamenány stále poměrně vysoké ceny pro ČLR, ale již poměrně nízké ceny pro Tchaj-wan. U obou zemí ceny dále klesly mezi rokem 2012 a obdobím šetření.
(110)
Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:
i)
váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a
ii)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu šetřených čínských a tchajwanských výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(111)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u jednotlivých transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení slev, provizí a nákladů na dodání. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčených zemí na trh Unie činil 9,6 % až 11,3 %.
(112)
Šetření ukázalo, že vyvážející výrobci prodávají téměř výhradně nezávislým distributorům nebo střediskům služeb pro ocelářský průmysl, zatímco výrobní odvětví Unie prodávalo distributorům, střediskům služeb pro ocelářský průmysl a konečným uživatelům. Z šetření nicméně nevyplynulo, že by tento rozdíl v obchodní úrovni měl dopad na ceny. Nezávislí distributoři a střediska služeb pro ocelářský průmysl naopak tvrdili, že jim výrobci v Unii neposkytují příznivější podmínky prodeje než uživatelům.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(114)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci.
(115)
Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů získaných od výrobců zařazených do vzorku a u ostatních výrobců v Unii na základě údajů uvedených v podnětu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(116)
Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingového rozpětí.
(117)
Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
(118)
Zúčastněné strany tvrdily, že pro posouzení újmy by měly být namísto rozdělení ukazatelů na makroekonomické a mikroekonomické ukazatele soustavně používány údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tvrdily, že samostatná analýza makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů byla předmětem manipulace ze strany žadatele, jelikož žadatel mohl ovlivňovat shromažďování údajů na makroekonomické úrovni, neboť rozhodnutí, zda určitý ukazatel byl makroekonomickým nebo mikroekonomickým ukazatelem, se zakládalo na dostupnosti informací.
(119)
Komise stanovila makroekonomické ukazatele a analyzovala je ve stavu zjištěném na úrovni Unie, a nikoli pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Má se za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví.
(120)
Údaje poskytnuté žadatelem pro posouzení makroekonomických ukazatelů byly považovány za přesné a spolehlivé. Platnost údajů byla ověřena porovnáním s informacemi poskytnutými výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Pro účely argumentace by analýza újmy soustavně používající pouze údaje poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku ukázala makroekonomické ukazatele v nepříznivějším světle. Neexistovalo odůvodnění vedoucí k závěru, že by žadatel záměrně tajil informace s cílem manipulovat s analýzou újmy. Neexistuje tudíž důvod pro to, aby nebyl brán zřetel k informacím poskytnutým žadatelem, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Tvrzení, že analýza všech ukazatelů újmy by se měla omezovat pouze na informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku, proto nelze přijmout.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Celková výroba, výrobní kapacita (na úrovni válcování za studena) a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Výrobní kapacita (v tunách)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Využití kapacity (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(122)
Objem výroby byl v letech 2010 až 2012 konstantní. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření se objem výroby výrazně snížil, a to o 6 procentních bodů, přičemž celkový pokles činil - navzdory stabilní poptávce - 5 %.
(123)
Výrobní kapacita v posuzovaném období současně mírně vzrostla o 4 %. Mírné zvýšení výrobní kapacity lze připsat lepšímu využívání strojů díky programům zaměřeným na zvýšení účinnosti, jež jsou ve výrobním odvětví Unie prováděny.
(124)
V důsledku toho se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 8 %. Je známo, že 100 % využití kapacity není v odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli dosažitelné ani dlouhodobě udržitelné. Nicméně využití kapacity ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období bylo daleko nižší než 90 % využití kapacity, které lze považovat za dosažitelnou a dlouhodobě udržitelnou úroveň výroby. Jelikož je kromě toho rozdíl mezi výrobní kapacitou a dlouhodobě udržitelnou úrovní výroby nepatrný, nemohl mít dopad na klesající trend zaznamenaný výrobním odvětvím Unie.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Podíl na trhu (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období stabilní, přičemž v roce 2012 byl mírně vyšší.
(127)
Vzhledem k tomu, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila, jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění výše, vedl poměrně stabilní objem prodeje ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 5 %. Podobně jako u objemu prodeje se rok 2012 jevil v pozitivnějším světle.
4.4.2.3. Růst
(128)
Jak bylo popsáno výše, v průběhu posuzovaného období byl objem prodeje výrobního odvětví Unie na rostoucím trhu poměrně stabilní. Současně výrazně vzrostl dovoz z dotčených zemí. V důsledku toho lze růst trhu v řádu přibližně 140 000 tun v průběhu posuzovaného období téměř výhradně připisovat dovozu z dotčených zemí, které během téhož období zvýšily jeho objem přibližně o 128 000 tun. Výrobní odvětví Unie proto vůbec nemohlo využívat růstu trhu.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(129)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(130)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie se v roce 2011 snížil o 2 procentní body, v roce 2012 o další 4 procentní body a v období šetření ještě o dalších 5 procentních bodů, což jasně ukazovalo klesající tendenci. Racionalizace počtu zaměstnanců by mohla souviset s prováděním různých plánů na zvýšení účinnosti výrobci v Unii a se snížením objemu výroby.
(131)
Obecně se má za to, že odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli má vysoké nároky na kapitál. Nicméně počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie je významný. Mzdové náklady jsou rovněž druhým nejdůležitějším nákladovým faktorem po surovinách a v průměru představují přibližně 10 % až 15 % celkových nákladů. Zaměstnanost je v tomto odvětví tudíž významným ukazatelem újmy.
(132)
Produktivita výrobního odvětví Unie v roce 2011 mírně klesla o 3 procentní body, poté v roce 2012 vzrostla o 10 procentních bodů a během období šetření opět klesla o 1 procentní bod. Celkově se v dotčeném období zvýšila o 6 procentních bodů z 242 tun na zaměstnance na 257 tun na zaměstnance, a to navzdory snížení počtu zaměstnanců, což svědčí o vyšší účinnosti.
4.4.2.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(133)
Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.
(134)
Jedná se o druhé antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Dovoz téhož výrobku pocházejícího z ČLR, Jižní Koreje a Tchaj-wanu byl již předmětem šetření v letech 2008 až 2009 (6). Ačkoliv toto šetření nemělo za následek uložení antidumpingových opatření, byla na jeho základě již tehdy předběžně zjištěna existence dumpingu (7).
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(135)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR za tunu)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(136)
Prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 11 %. Zatímco v roce 2011 ceny vzrostly o 6 %, následně do konce posuzovaného období poklesly o 17 procentních bodů.
(137)
Jednotkové výrobní náklady u celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli (včetně zboží, jež bylo nakonec vyvezeno) do značné míry sledovaly trend prodejních cen a v průběhu posuzovaného období klesly o 14 %. Prodejní ceny a jednotkové výrobní náklady však nejsou přímo srovnatelné, protože existuje určitý časový rozdíl mezi výrobou a prodejem. Jelikož průměrná úroveň zásob výrobního odvětví Unie představovala přibližně 15 % obratu, existuje mezi výrobou a prodejem časová prodleva v průměru téměř 2 měsíce.
(138)
Výrobní náklady i prodejní ceny jsou obecně ovlivněny vývojem cen surovin, zejména chromu a niklu. Ceny účtované výrobním odvětvím Unie sledují tzv. mechanismus „přirážky za slévání“. V rámci tohoto mechanismu ceny sestávají z pevně stanovené „základní ceny“ a „přirážky za slévání“, která kolísá v závislosti na chemickém složení dané třídy oceli a kotacích cen slitin na Londýnské burze kovů (London Metal Exchange - LME). Ceny jsou tedy vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin.
(139)
Zúčastněné strany uvedly, že trend vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie by měl být analyzován s vyloučením „přirážky za slévání“. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie neovlivňuje cenu niklu, zúčastněné strany tvrdily, že Komise by měla posuzovat pouze „základní cenu“.
(140)
Celková cena skutečně sestává ze základní ceny a z přirážky za slévání, přičemž odběratelé si jsou obvykle tohoto dělení vědomi. Šetření však ukázalo, že během období šetření tyto dva prvky ceny zpravidla nebyly na faktuře uvedeny zvlášť. V takových případech ani obchodní doklady, jež byly vystaveny k dřívějšímu datu než faktura, např. objednávka nebo potvrzení objednávky, tyto dva prvky obvykle neuvádějí samostatně.
(141)
Proto byl vývoj základní ceny analyzován na základě veřejně dostupných informací předložených zúčastněnými stranami. Tyto informace poskytují podrobné rozdělení celkové ceny účtované za výrobky z komodity třídy 304 (8) v Německu (9) podle základní ceny a přirážky za slévání. Zatímco přirážka za slévání kolísala v závislosti na vývoji cen surovin, základní cena během posuzovaného období průběžně klesla asi o 20 % z přibližně 1 200 EUR za tunu v roce 2010 na přibližně 1 000 EUR za tunu v období šetření. Zatímco úroveň snížení nemusí být nutně reprezentativní pro všechny výrobky a všechny výrobce v Unii, rozsah snížení podporuje závěr, že klesající tendenci nevykazovala pouze výše přirážky za slévání, ale také výše základní ceny.
4.4.3.2. Náklady práce
(142)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(143)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se během celého posuzovaného období zvyšovaly a mezi rokem 2010 a obdobím šetření vzrostly celkem o 8 %.
4.4.3.3. Zásoby
(144)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
2010
2011
2012
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(145)
Objem zásob zůstal mezi roky 2010 a 2011 poměrně stabilní, poté se v roce 2012 snížil o 13 procentních bodů a v období šetření se mírně zvýšil, a to o 7 procentních bodů. Celkově za posuzované období poklesl o 7 %. Jelikož se většina výroby uskutečňuje na objednávku, zásoby nejsou v tomto odvětví významným ukazatelem.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Peněžní tok (v milionech EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investice (v milionech EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Návratnost investic (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla po celé posuzované období záporná - mezi rokem 2010 a 2012 se snížila o 1,5 procentního bodu a v období šetření došlo k mírnému zlepšení o 0,5 procentního bodu, kdy činila -1,6 %. Jak je vysvětleno ve 141. bodě odůvodnění výše, záporná hodnota ziskovosti byla způsobena především neustále klesající základní cenou, a nikoli v důsledku kolísání cen surovin, jako je nikl.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Peněžní tok byl záporný ve třech ze čtyř posuzovaných let - v roce 2011 se zlepšil, poté však začal opět klesat. Dočasné zlepšení v roce 2011 bylo způsobeno zejména významným snížením stavu zásob polotovarů.
(149)
Investice vykazovaly klesající tendenci - v roce 2011 se snížily o 9 %, v roce 2012 o dalších 6 % a během období šetření o další 2 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snížily o 17 procentních bodů.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Ve všech čtyřech posuzovaných letech byla negativní. V roce 2011 se snížila o 146 %, v roce 2012 o dalších 124 % a v období šetření dosáhla hodnoty -3,1 %.
(151)
Schopnost získávat kapitál byla u všech čtyř výrobců zařazených do vzorku negativně ovlivněna tím, že z důvodu negativních údajů o ziskovosti nebyly schopni získat financování od bank. Výrobci byli nuceni využívat finanční prostředky poskytnuté jinými společnostmi ze skupiny.
4.4.4. Závěr ohledně újmy
(152)
Většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Objem výroby se snížil o 5 %, což způsobilo pokles využití kapacity o 8 %. Stabilní objem prodeje na rostoucím trhu vedl k poklesu podílu na trhu o 5 %. Zaměstnanost se snížila o 11 %, zatímco náklady práce vzrostly o 8 %. Investice se snížily o 17 %, zatímco návratnost investic zůstala během posuzovaného období záporná a prokázala zhoršující se tendenci.
(153)
Jedinými činiteli týkajícími se újmy, jež jasně vykazovaly mírně kladný trend, jsou výrobní kapacita a produktivita. V každém případě je toto zvýšení výrobní kapacity v souladu se zvýšením spotřeby během posuzovaného období. Zvýšení produktivity bylo důsledkem snížení počtu zaměstnanců.
(154)
V roce 2011 nebo 2012 prošly některé činitele týkající se újmy oproti předchozím letům dočasně pozitivnějším vývojem, načež se opět zhoršily - např. podíl na trhu, prodejní ceny a výrobní náklady. Ziskovost byla záporná všechny čtyři roky, peněžní tok tři roky ze čtyř.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, ceny energie, nadměrná kapacita a hospodářská soutěž uvnitř Unie.
5.1. Účinky dumpingového dovozu
(157)
Spotřeba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 4 %, zároveň se však objem dovozu z dotčených zemí zvýšil o 70 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval klesající trend. Bylo zjištěno, že způsob, jakým dovoz získal podíl na trhu a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, se shodoval. Rostoucí podíl dovozu na trhu v roce 2012 zpomalil a během období šetření vzrostl, zatímco zmenšující se trh výrobního odvětví Unie v roce 2012 rovněž zpomalil svůj vývoj a během období šetření opět poklesl. Je proto zřejmé, že ztracený podíl na trhu výrobního odvětví Unie souvisel s nárůstem dumpingového dovozu.
(158)
Dovozní ceny z dotčených zemí klesly během posuzovaného období o 13 %. V témže období se pak také snížily ceny výrobního odvětví Unie o 11 %. Během období šetření se dumpingový dovoz z dotčených zemí podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % - 11,3 %, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie. Cenová politika spojená s rostoucím dumpingovým dovozem z dotčených zemí neumožnila výrobnímu odvětví Unie udržet si svůj podíl na trhu anebo ziskovost.
(159)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovážené výrobky z dotčených zemí nesoutěží s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie. Dovoz z dotčených zemí údajně představují převážně tenké výrobky o tloušťce menší než 2 mm, zatímco výrobky dodávané výrobním odvětvím Unie mají většinou tloušťku větší. Toto tvrzení však nebylo skutečnostmi zjištěnými při šetření potvrzeno. Ve skutečnosti vyvážející výrobci a výrobní odvětví Unie prodávají silné výrobky o tloušťce větší než 2 mm i tenké výrobky o menší tloušťce. Mimoto průměrný vzájemný poměr silných výrobků a tenkých výrobků je podobný a činí přibližně 30 % - 35 % jak u výrobního odvětví Unie, tak u vyvážejících výrobců z dotčených zemí zařazených do vzorku.
(160)
Zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje souvislost mezi množstvím a cenami dovozu z ČLR a ziskovostí výrobního odvětví Unie. Konkrétně se odvolávaly na pokles dovozu z ČLR a stabilní ceny v období 2011-2012, což údajně nemohlo způsobit pokles průměrných cen na trhu Unie. Současně se zvýšily ztráty výrobního odvětví Unie a objem prodeje byl poměrně stabilní.
(161)
Tato analýza se však selektivně zaměřuje pouze na dva samostatné roky, a nikoli na celé posuzované období. Z analýzy celého období jasně vyplývá, že výrazné zvýšení dumpingového dovozu vedlo nejenom ke zhoršení ziskovosti, ale také ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu a ke snížení výroby, využití kapacity, zaměstnanosti, investic a návratnosti investic. Ačkoli rok 2012 nesledoval důsledně celkový trend, daný trend byl i nadále záporný. Účelem posouzení ukazatelů újmy během delšího období čtyř let je zejména vyhnout se případným závěrům na základě izolovaného vývoje. V každém případě byly účinky dumpingového dovozu z obou dotčených zemí posuzovány souhrnně z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše. Proto nebylo vhodné posuzovat nezávislé účinky dumpingového dovozu z ČLR samostatně.
(162)
Zúčastněné strany tvrdily, že podíl na trhu, který ztratilo výrobní odvětví Unie kvůli dovozu z Tchaj-wanu, nebyl významný. Tchajwanský dovoz podle informací uvedených v podnětu představoval během období šetření podíl na trhu ve výši 4,98 % a mezi rokem 2010 a obdobím šetření se zvýšil o 1,09 %. Zúčastněné strany tvrdily, že tedy bylo nemožné, aby tchajwanský vývoz způsobil újmu, kterou žadatelé údajně utrpěli.
(163)
Podle závěrů šetření se podíl tchajwanského dovozu na trhu v posuzovaném období celkově zvýšil a v období šetření dosáhl 5,1 %. Při šetření se rovněž jednoznačně zjistilo, že tento dumpingový dovoz se významně podbízel prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Proto v rozporu s tvrzením zúčastněných stran vytvořil dumpingový dovoz z Tchaj-wanu cenový tlak a spolu s čínským dumpingovým dovozem způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno výše. Je třeba připomenout, že účinky dovozu z obou dotčených zemí byly z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše posuzovány souhrnně. Účinky dumpingového dovozu pouze z Tchaj-wanu tudíž nebyly posuzovány samostatně.
(164)
Zúčastněné strany tvrdily, že objem tchajwanského dovozu byl nadhodnocen, neboť údajně zahrnoval významné množství plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, jež pocházely z Číny nebo z Koreje, avšak byly nesprávně vykázány jako pocházející z Tchaj-wanu. Toto tvrzení však nebylo podloženo důkazy.
(165)
Nicméně spolupracující tchajwanské společnosti (výrobci a další spolupracující strany) vykázaly vývoz představující převážnou část celkového dovozu z Tchaj-wanu. Otázka údajně nesprávně vykázaných výrobků jiného než tchajwanského původu mohla tedy mít maximálně jen velmi omezený dopad.
(166)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny čínských a tchajwanských vyvážejících výrobců stejně jako ceny výrobního odvětví Unie kopírovaly cenu niklu. Je sice možné, že v průběhu času vývoj cen vyvážejících výrobců kopíroval vývoj cen surovin, to se však netýká absolutní úrovně cen. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že jak čínské, tak tchajwanské ceny se podbízely ceně výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %. Pokud by platil argument, že čínské a tchajwanské ceny a ceny výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjely obdobně, vedlo by to pouze k závěru, že čínský a tchajwanský vývoz se během celého posuzovaného období podbízel cenám výrobního odvětví Unie s podobným rozpětím.
(167)
Zúčastněné strany tvrdily, že údajně vyšší investice neprokazují, že by výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Toto tvrzení však nebylo během šetření potvrzeno. Ve skutečnosti investice během posuzovaného období soustavně klesaly o 17 %, jak je uvedeno ve 149. bodě odůvodnění výše.
(168)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2. Účinky jiných činitelů
5.2.1. Dovoz ze třetích zemí
(169)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 15
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Indie
Objem (v tunách)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Podíl na trhu (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Průměrná cena (EUR/t)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Jižní Korea
Objem (v tunách)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Podíl na trhu (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Jižní Afrika
Objem (v tunách)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Podíl na trhu (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Průměrná cena (EUR/t)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
USA
Objem (v tunách)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Podíl na trhu (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Podíl na trhu (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem (v tunách)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Podíl na trhu (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Zdroj: Eurostat.
(170)
Třetími zeměmi s největším objemem dovozu byly Indie, Jižní Korea, Jižní Afrika a Spojené státy americké, přičemž podíly těchto zemí na trhu během období šetření činily 1,6 % až 2,8 %. Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu činil 10,8 %.
(171)
Dovoz z Indie byl zanedbatelný a po většinu posuzovaného období odpovídal 1 % nebo méně. Práh 1 % byl překročen pouze jednou, a to během období šetření, kdy byl podíl na trhu 1,9 %.
(172)
Podíl Jižní Koreje na trhu byl v posuzovaném období poměrně stabilní: v letech 2010 až 2012 poklesl z 2,3 % na 1,9 % a během období šetření se zvýšil pouze na 2,8 %.
(173)
Dovoz z Jižní Afriky a Spojených států amerických vykazoval v průběhu posuzovaného období klesající trend. Podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu se snížil z 2,1 % na 1,6 %, zatímco podíl dovozu ze Spojených států amerických na trhu klesl z 3,0 % na 2,8 %.
(174)
Pokud jde o ceny na základě údajů Eurostatu, lze konstatovat, že pouze dovozní cena u dovozu z Jižní Koreje byla nižší než dovozní cena u dovozu z ČLR a Tchaj-wanu, zatímco dovoz z Jižní Afriky vykazoval podobné ceny a dovoz z Indie a ze Spojených států amerických vyšší ceny. Je však třeba mít na paměti, že dotčený/obdobný výrobek zahrnuje rozličné třídy oceli, což má za následek významné cenové rozdíly, které v průměrných cenách podle údajů Eurostatu nemohly být zohledněny.
(175)
Zúčastněné strany se odvolávaly na dovoz z jiných třetích zemí, včetně USA, Jižní Koreje, Indie a Jižní Afriky. Tvrdily, že tento dovoz musel mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie a že jelikož existuje významný dovoz z ostatních třetích zemí, který není předmětem šetření Komise, neměla by být dovozu z ČLR a Tchaj-wanu připisována žádná újma způsobená dovozem z ostatních zemí.
(176)
Jak je uvedeno výše, během období šetření měly z jiných zemí, jež jsou zdrojem dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli do Unie, největší podíl na trhu Tchaj-wan a ČLR (5,1 %, resp. 4,3 %). Dovoz z žádné jiné země nepřekročil během posuzovaného období 3 % podíl na trhu. Navíc zatímco podíl dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl během posuzovaného období o 3,7 procentního bodu, podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčené země na trhu byl stabilní a během posuzovaného období se zvýšil pouze o 0,2 procentního bodu.
(177)
Vzhledem k stabilnímu trendu ve vývoji objemu dovozu proto Komise dospěla k předběžnému závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nepřispěl významnou měrou k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(178)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 16
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v tunách)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Průměrná cena (v EUR za tunu)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(179)
Objem vývozu u výrobců v Unii zařazených do vzorku se po jediném zvýšení v roce 2011 snižuje, a to jak co se týče objemu, tak i prodejních cen. Celkový objem vývozu výrobců zařazených do vzorku představoval přibližně 12 % jejich kombinované výroby. I když pokles vývozu mohl přispět ke snížení výroby, vzhledem k nízké úrovni vývozu v porovnání s prodejem v Unii byl podíl vývozu na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie velmi omezený.
5.2.3. Ceny energie, nadměrná kapacita
(180)
Zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly vysoké ceny energie, které jsou údajně o 20 % vyšší než v ČLR. Energie je však při výrobě plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pouze menším nákladovým faktorem, přičemž obvykle představuje méně než 10 % celkových nákladů. Ponecháme-li stranou otázku, zda ceny energie v ČLR odrážejí tržní hodnoty, rozdíl mezi cenami energie nemůže být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Zúčastněné strany tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno v podnětu, bylo výrobní odvětví Unie poznamenáno výraznou nadměrnou kapacitou. Komise zjistila, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se snížilo ze 77 % v roce 2010 na 70 % během posuzovaného období. Ovšem výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a spotřeba na trhu Unie se vyvíjely souběžně a v obou případech došlo během posuzovaného období ke zvýšení o 4 %. Pokles využití kapacity je tudíž způsoben neschopností výrobního odvětví Unie využít rostoucího trhu, neboť tento růst byl absorbován dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Výsledná údajná nadměrná kapacita je tedy spíše důsledkem dumpingového dovozu než příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(182)
Komise dospěla k závěru, že jak náklady na energii výrobního odvětví Unie, tak jeho údajná nadměrná kapacita nemohly způsobit újmu, kterou utrpělo.
5.3. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(183)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR vzrostl v reakci na koncentraci kapacity v Unii do malého počtu dodavatelů, kdy uživatelé v Unii měli k dispozici pouze omezený počet výrobců. Nicméně v posledních 10 letech se na trhu Unie vždy vyskytovali čtyři středně velcí a řada menších dodavatelů. Zatímco vlastnictví některých z těchto společností se během tohoto období změnilo, počet dodavatelů byl stabilní. Nárůst dumpingového čínského dovozu tudíž nemohl nastat v důsledku snížení počtu dodavatelů v Unii.
(184)
Zúčastněné strany uvedly, že trh Unie je velmi koncentrovaný a dovoz z dotčených zemí nemohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tvrdily, že objem dovozu z Asie nebyl dostatečně vysoký na to, aby omezil hospodářskou soutěž, a nemohl bránit výrobnímu odvětví Unie zvyšovat ceny. V této souvislosti se tytéž strany odvolávaly na rozhodnutí Komise o schválení spojení podniků Outokumpu a Inoxum (10) (s výhradou závazků) v listopadu 2012 (dále jen „rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum“).
(185)
Analýza v rámci řízení o spojování podniků a antidumpingové šetření se však týkají různých právních rámců, které mají odlišné cíle. Zatímco v řízení o spojování podniků se analyzuje, zda by navrhované spojení vyvolalo obavy z narušení hospodářské soutěže, antidumpingové šetření analyzuje, zda je výrobní odvětví Unie vystaveno dumpingu působícímu újmu.
(186)
V každém případě bylo v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum zkoumáno, zda nabytí společnosti Inoxum společností Outokumpu by vedlo ke vzniku podniku s dominantním postavením na trhu Unie. Subjekt vzniklý spojením společností Outokumpu a Inoxum by měl kombinovaný podíl na trhu přesahující 50 % a vedl by ke snížení počtu hlavních výrobců ze čtyř na tři. Toto rozhodnutí o spojení podniků zavazovalo společnost Outokumpu odprodat část společnosti Inoxum včetně výrobní společnosti Acciai Speciali Terni (dále jen „AST“). Cílem tohoto odprodeje bylo právě zachovat v Unii hospodářskou soutěž na trhu s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli a vznik plánovaného subjektu (spojením společnosti Outokumpu a veškerých aktiv společnosti Inoxum včetně AST), jehož tržní podíl na trhu Unie by byl vyšší než 50 %, se nikdy neuskutečnil. Namísto toho stále existují čtyři středně velké subjekty a několik menších subjektů, které si navzájem konkurují, aniž by některá z těchto stran dosahovala úrovně tržní síly, jíž by dosahoval navrhovaný subjekt vzniklý spojením podniků analyzovaným ve věci týkající se spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(187)
Zúčastněné strany se rovněž odvolávaly na diskusi v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum ohledně skutečnosti, že výrobci v Unii nebyli omezeni asijským dovozem během těch období, kdy byl asijský dovoz z důvodu kolísání cen niklu, směnných kurzů a nízkých cen niklu na Londýnské burze kovů méně konkurenceschopný. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo poznamenáno, že „i když omezení spojená s dovozem nemusí být v současnosti silná, je možné, že by se v budoucnosti zvýšila“ (11), což následně vedlo k posouzení pravděpodobného vývoje trhu. Ze současného šetření vyplývá následující: dumpingový dovoz z dotčených zemí dosáhl během období šetření 9,5 % podílu na trhu a v porovnání s rokem 2010 vzrostl o 70 %. Rovněž bylo zjištěno, že tento dumpingový dovoz se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(188)
Kromě toho skutečnost, že poptávka na trhu Unie je relativně stabilní, a to i v případě významného kolísání cen, neznamená, že kupující nejsou citliví na cenu. Zatímco nižší ceny, jež nabízejí vývozci, nevedou ke zvýšení spotřeby na trhu Unie, šetření jasně ukázalo, že kupující jsou ochotni nakupovat větší množství levného zboží z dovozu. Vzhledem k tomu, že tento levný dovoz nevytváří další poptávku, jde tento prodej na úkor prodeje ostatních účastníků trhu, a to hlavně na úkor výrobního odvětví Unie.
(189)
Šetření potvrdilo, že výrobní odvětví Unie prodává širší sortiment výrobků než spolupracující vyvážející výrobci. Avšak během období šetření se přibližně 75 % prodeje výrobního odvětví Unie týkalo čtyř nejčastějších tříd oceli (304, 304L, 316L a 430). Všechny tyto třídy prodávají vývozci z dotčených zemí v řadě různých šířek, tlouštěk a úprav. I výrobky z komodit, které nepatří do těchto tříd, spolu přímo soutěží, jelikož byly rovněž prodávány vývozci z dotčených zemí.
(190)
Žádná ze zúčastněných stran v tomto šetření nevznesla žádné námitky týkající se jakosti výrobku. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo na jedné straně uvedeno, že jakost výrobků neevropských výrobců lze v průměru považovat za srovnatelnou s jakostí u evropských výrobců (12), na druhé straně v něm bylo konstatováno, že odběratelé se zvláštními požadavky nemohou nakupovat v Asii (13). Jak však bylo popsáno výše, převážnou část prodeje výrobního odvětví Unie představují komoditní výrobky, u kterých je jakost srovnatelná.
(191)
Další faktory, které brání některým odběratelům nakupovat dovážené ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, jsou dlouhé dodací lhůty z důvodu dlouhé přepravy z dotčených zemí a méně příznivé platební podmínky, které nabízejí výrobci v dotčených zemích. Nicméně tyto faktory jsou relevantní především pro odběratele nakupující přímo od ocelárny, kteří představují zhruba pouze třetinu trhu Unie.
(192)
Zároveň většina prodeje probíhala prostřednictvím středisek služeb pro ocelářský průmysl, přičemž tento prodej představoval přibližně dvě třetiny trhu Unie. Téměř veškerý vývoz z dotčených zemí ve skutečnosti probíhá prostřednictvím nezávislých středisek služeb pro ocelářský průmysl, jež také nakupují od výrobního odvětví Unie. V tomto případě jsou platební podmínky, které nabízí distributor, pro uživatele relevantní. Jelikož se tento prodej obvykle uskutečňuje ze zásob distributora, odpovídá příslušná dodací lhůta rovněž době potřebné pro zaslání zboží od distributora uživateli. Proto většina prodeje není těmito faktory ovlivněna.
(193)
Většina prodeje uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie je tedy přímo ovlivněna dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
(194)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky hospodářské soutěže v Unii nemohly zabránit tomu, aby dumpingový dovoz z dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie působil újmu.
5.4. Účinek cen surovin
(195)
Zúčastněné strany tvrdily, že rozhodnutí, zda si koupí dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí, nebo obdobný výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie, je ovlivněno vývojem cen surovin, zejména niklu. Je tomu tak proto, že vývozci si účtují jednotnou cenu a výrobní odvětví Unie si účtuje základní cenu plus přirážku za slévání.
(196)
Proto by údajně bylo pro dovozce výhodnější v dotčených zemích nakupovat, když ceny surovin rostou (neboť ceny výrobního odvětví Unie budou upraveny směrem nahoru, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní). Na druhé straně, pokud by se ceny surovin snížily, údajně by pro dovozce bylo nakupovat v dotčených zemích méně výhodné (neboť ceny výrobního odvětví Unie se sníží, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní).
(197)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum byl analyzován dopad očekávaného vývoje ceny niklu na rozhodování dovozců o nákupu (14). V současném šetření bylo analyzováno, zda vývoj dovozu opravdu sledoval vývoj skutečných cen niklu podle výše popsaného trendu. Ceny niklu klesly (15) o 31 % z 16 453 EUR za tunu v roce 2010 na 11 327 EUR za tunu během období šetření. Podle tvrzení zúčastněných stran uvedeného ve 196. bodě odůvodnění výše mělo toto snížení cen niklu vést k poklesu dovozu z dotčených zemí. Šetření však ukázalo, že i přes značné snížení cen niklu se vývoz z dotčených zemí během stejného období zvýšil o 70 %, jak je popsáno v 104. bodě odůvodnění výše.
(198)
Vývoj cen surovin sice mohl mít určitý vliv na vývoj objemů dovozu, ale další faktory jako nízká úroveň cen vyvážejících výrobců nad tímto účinkem jasně převážily. Má se tedy za to, že vývoj cen niklu neměl na celkově rostoucí trend dumpingového dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období trvalý vliv.
5.5. Změny ve spotřebním vzorci
(199)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo stanoveno, že jak absolutní úroveň cen niklu, tak kolísání cen niklu pravděpodobně sníží atraktivitu korozivzdorné oceli jako materiálu a budou stimulovat poptávku po korozivzdorné oceli neobsahující nikl (16).
(200)
Co se týče atraktivity korozivzdorné oceli jako materiálu, objevil se též argument, že substituci korozivzdorné oceli mohla ovlivnit řada trendů, jako je potřeba využívání lehčích materiálů, např. v automobilech (negativní dopad na korozivzdornou ocel; přechod z oceli na kompozity), kratší životní cykly výrobků u spotřebního zboží (negativní dopad na korozivzdornou ocel; používají se levnější materiály), vyšší potřeba úpravy vody a výroba zelené energie (pozitivní dopad na korozivzdornou ocel; problém náhrady v mnohých použitích) a vývoj cen případných konkurenčních materiálů (železná ruda, hliník, měď) (17).
(201)
V tomto ohledu toto šetření potvrdilo závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum (18), že poptávka po korozivzdorné oceli obecně a po plochých za studena válcovaných výrobcích z korozivzdorné oceli konkrétně je poměrně nepružná. K největšímu růstu spotřeby došlo mezi lety 2010 a 2011, kdy ceny rostly. Během období klesajících cen od roku 2011 až do období šetření zůstala spotřeba stabilní a zvýšila se pouze o 1 %. Substituce korozivzdorné oceli, včetně výše uvedených faktorů, tudíž neměla na celkovou spotřebu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli měřitelný dopad.
(202)
Co se týče přesunu poptávky směrem k třídám korozivzdorné oceli neobsahujícím nikl, které jsou rovněž obdobným výrobkem, podrobná analýza prodejních transakcí, jež vykázali výrobci v Unii zařazení do vzorku, potvrzuje závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(203)
Jak je však popsáno ve 138. bodě odůvodnění výše, ceny účtované výrobním odvětvím Unie jsou přímo vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin. Přesun poptávky od jedné třídy oceli k jiné proto nemá žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie.
(204)
V této fázi byl tudíž vyvozen závěr, že změny ve spotřebním vzorci neměly na výkonnost výrobního odvětví Unie negativní dopad.
5.6. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(205)
Levný dumpingový dovoz z dotčených zemí se zvýšil jak v absolutním, tak v relativním vyjádření v porovnání se spotřebou v Unii v době, kdy se zhoršila většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie (výroba, využití kapacity, podíl na trhu, zaměstnanost, prodejní ceny, náklady práce, ziskovost, investice, návratnost investic). Dumpingový dovoz z dotčených zemí se během období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(206)
Ostatní faktory, jako jsou ceny energie, kapacita a podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie nepřispěly. Faktory jako dovoz z jiných třetích zemí a vývoz výrobního odvětví Unie mohly k újmě přispět, avšak ve velmi omezené míře.
(207)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k předběžnému závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčených zemí a že ostatní faktory posuzované jednotlivě tuto příčinnou souvislost nenarušují. Újma spočívá především v křehké finanční situaci výrobního odvětví Unie a v poklesu výroby, využití kapacity, zaměstnanosti a podílu na trhu.
(208)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinek jiného dovozu, vývozu výrobního odvětví Unie, cen energie, kapacity a podmínek hospodářské soutěže na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o jeho finanční situaci, výrobu a podíl na trhu, byl buď velmi omezený, nebo žádný.
6. ZÁJEM UNIE
(209)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
6.1. Zájem výrobního odvětví Unie
(210)
Většina výrobního odvětví Unie podporuje uložení opatření. Největší výrobce v Unii při šetření nespolupracoval, neměl však proti podnětu výhrady. Šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii při šetření spolupracovalo a podpořilo podnět.
(211)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Všechny finanční ukazatele (ziskovost, peněžní tok, návratnost investic) byly v průběhu celého posuzovaného období většinou záporné. Ostatní ukazatele, jako je výroba, využití kapacity, zaměstnanost a podíl na trhu, se v průběhu celého posuzovaného období vyvíjely negativně. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo jen udržet nízký objem prodeje po krizi a nemohlo těžit z růstu trhu.
(212)
Pokud by nebyla přijata opatření, bude dumpingový dovoz z dotčených zemí i nadále nutit výrobní odvětví Unie prodávat za ztrátové ceny. Toto hromadění dalších ztrát povede k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření uložit.
6.2. Zájem dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení
(213)
Dovozci a distributoři (včetně středisek služeb pro ocelářský průmysl) byli při tomto šetření velmi aktivní. Přihlásilo se 31 dovozců a distributorů, kteří vyjádřili nesouhlas s uložením opatření.
(214)
Dovozci a distributoři tvrdili, že uložením opatření se omezí jejich možné zdroje dodávek. Uvedli, že pokud budou opatření uložena, nebudou již dále moci odebírat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli z ČLR a Tchaj-wanu.
(215)
Šetření však ukázalo, že všichni dovozci a distributoři nakupují z různých zdrojů, včetně výrobního odvětví Unie, dotčených zemí a jiných třetích zemí. Na dodávky z dotčených zemí jsou tudíž odkázáni pouze do určité míry.
(216)
Tyto strany mohou i nadále nakupovat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli od výrobního odvětví Unie a jiných zemí, kterých se toho šetření netýká (například Indie, Jižní Afrika, Jižní Korea nebo USA) a jejichž celkový podíl na trhu dosahuje 11 %. Jak výrobní odvětví Unie, tak dovoz z jiných třetích zemí proto představují věrohodnou alternativu k dovozu z Číny a Tchaj-wanu.
(217)
Proto se v této fázi vyvozuje závěr, že uložení opatření může mít na situaci dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení, pouze malý negativní dopad.
6.3. Zájem uživatelů
(218)
Řada zúčastněných stran, včetně vyvážejících výrobců a distributorů, vyjádřila obavy ohledně možných negativních účinků opatření na uživatele. Samotní uživatelé tyto obavy nemají. Míra zapojení uživatelů do této věci byla velmi nízká. Stanovisko vyjádřilo šest uživatelů (včetně jedné skupiny čtyř společností), z nichž pouze jeden byl proti uložení opatření. Ostatní uživatelé a jejich sdružení se buď nezapojili, nebo se výslovně zdrželi jakéhokoli postoje.
(219)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření není proti zájmu uživatelů.
6.4. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(220)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum dospěla Komise k závěru, že navrhované spojení společností Outokumpu a Inoxum by pravděpodobně vedlo k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže kvůli nekoordinovaným účinkům z důvodu vytvoření dominantního postavení na trhu Evropského hospodářského prostoru (EHP) s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli (19). Komise s cílem vyhnout se takovému narušení uznala, že balíček týkající se odprodeje zahrnující AST postačuje k odstranění obav z narušení hospodářské soutěže (20). Nápravné opatření schválené Komisí zachovalo počet středně velkých výrobců v Unii (tj. 4).
(221)
Toto nápravné opatření již bylo provedeno a nyní je plně účinné. Mimoto se uložením antidumpingových opatření nesnižuje počet středně velkých výrobců v Unii. V této fázi se proto dospělo k závěru, že uložením opatření se nesníží ani neodstraní účinek závazku přijatého Komisí v rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
6.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(222)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu v této fázi šetření není v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(223)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(224)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(225)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(226)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období, tj. v letech 2010 až 2013, záporná. Předchozí roky 2008 a 2009 byly postiženy poklesem poptávky v době celosvětové hospodářské krize, a zisk dosažený v těchto letech tudíž nelze považovat za zisk dosažený za běžných podmínek hospodářské soutěže. Jak je uvedeno výše ve 134. bodě odůvodnění, předchozí šetření předběžně zjistilo existenci dumpingu v roce 2007, avšak mezi tímto dovozem a situací výrobního odvětví Unie nemohla být stanovena věcná spojitost.Proto byl cílový zisk stanoven na 8,1 %, což byl zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v roce 2007. To byl poslední reprezentativní rok, který se vyznačoval běžnými podmínkami hospodářské soutěže před poklesem poptávky v letech 2008 a 2009. Velikost trhu v roce 2013 téměř dosáhla úrovně spotřeby v roce 2007.
(227)
Na tomto základě Komise vypočítala pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla skutečné ztráty utrpěné během období šetření a připočetla výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 8,1 %.
(228)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(229)
Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz výše 57., 60., 85. a 88. bod odůvodnění).
7.2. Prozatímní opatření
(230)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše celních sazeb by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(231)
Jak již bylo uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu nařízením (EU) č. 1331/2014 s ohledem na možné zpětné uplatnění antidumpingových a vyrovnávacích opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (21) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“).
(232)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(233)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření (viz 3. bod odůvodnění výše), celní evidence dovozu z ČLR podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení by měla pokračovat.
(234)
V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(235)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
(%)
Rozpětí újmy
(%)
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
ČLR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
24,5
24,5
Všechny ostatní společnosti
34,9
25,2
25,2
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
22,9
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
23,9
12,0
(236)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.
(237)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být předložena Komisi (22). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(238)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(239)
Od 26. března 2015 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná. Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 1331/2014 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(240)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(241)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šanghaj
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
24,5
Všechny ostatní společnosti
25,2
C999
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze II
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
C999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1. Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
2. Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1331/2014 se nahrazuje tímto:
„1. Celní orgány se vyzývají, aby podle čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 597/2009 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie.“
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2015.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/501
z 24. marca 2015,
ktorým sa ukladá dočasné antidampingové clo na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dampingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s členskými štátmi,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Dňa 26. júna 2014 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala antidampingové prešetrovanie, pokiaľ ide o dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a na Taiwane (ďalej len „dotknuté krajiny“) na základe článku 5 základného nariadenia. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).
(2)
Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 13. mája 2014 podala spoločnosť Eurofer (ďalej len „sťažovateľ“) v mene sťažujúcich sa výrobcov plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena (ďalej len „výrobky z nehrdzavejúcej ocele“) z Únie. Sťažovateľ zastupuje približne 50 % celkovej výroby výrobkov z nehrdzavejúcej ocele z Únie. Podnet obsahoval dôkazy o dampingu a značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(3)
Komisia začala 14. augusta 2014 antisubvenčné prešetrovanie v súvislosti s dovozom výrobkov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v ČĽR do Únie a začala osobitné prešetrovanie. Oznámenie o začatí antisubvenčného konania uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie (3).
1.2. Registrácia
(4)
V nadväznosti na žiadosť sťažovateľa podloženú požadovanými dôkazmi prijala Komisia 15. decembra 2014 vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1331/2014 (4), ktorým sa zavádza registrácia dovozu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane k 17. decembru 2014.
1.3. Zainteresované strany
(5)
V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa na ňu obrátili s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho výslovne informovala sťažovateľa, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov a čínske a taiwanské orgány, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich dotkne začatie prešetrovania, a vyzvala ich na účasť. Komisia o začatí konania informovala aj výrobcov v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“) a Juhoafrickej republike a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili. V oznámení o začatí konania Komisia informovala zainteresované strany, že plánuje použiť USA ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“) v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
(6)
Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť sa k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie pred Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.
a) Výber vzorky
(7)
Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v súlade s článkom 17 základného nariadenia môže vytvoriť vzorku zainteresovaných strán.
Výber vzorky výrobcov z Únie
(8)
Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežný výber vzorky výrobcov z Únie už zrealizovala. Komisia vybrala vzorku na základe objemu výroby. Táto vzorka pozostávala zo štyroch výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali približne 50 % objemu výroby. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Komisii neboli k navrhovanej vzorke doručené žiadne pripomienky a predbežná vzorka sa schválila. Vzorka sa považuje za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie.
Výber vzorky dovozcov
(9)
S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(10)
Tridsaťjeden neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie vybrala vzorku štyroch dovozcov. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými známymi dovozcami.
(11)
Komisii boli doručené pripomienky týkajúce sa vlastníckej štruktúry jedného z vybraných dovozcov. Zainteresované strany tvrdili, že jeden dovozca by nemal byť zaradený do vzorky, pretože je prepojený s výrobcom v Únii. Tento dovozca však nebol prepojený so žiadnym výrobcom v Únii počas obdobia prešetrovania. Prepojeným dovozcom sa stal až neskôr. Okrem toho pojem „neprepojený dovozca“ znamená, že dovozca nie je prepojený s vyvážajúcimi výrobcami. Neprepojený dovozca v skutočnosti môže byť prepojený s výrobcom v Únii.
Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov na Taiwane
(12)
S cieľom rozhodnúť o tom, či je výber vzorky potrebný, a v prípade, že áno, uskutočniť jej výber, Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov na Taiwane, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala zástupcov Taiwanu pri EÚ, aby identifikovali a/alebo kontaktovali prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.
(13)
Spolu deväť údajných vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku 4 výrobcov (z toho troch prepojených) na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa o výbere vzorky konzultovalo so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi dotknutej krajiny. Neboli vznesené žiadne pripomienky.
(14)
Pri prešetrovaní sa ukázalo, že dve spoločnosti zaradené do vzorky a dve spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, nespĺňajú vymedzenie vyvážajúceho výrobcu, pretože pôsobia iba ako servisné strediská a príslušný výrobok používajú ako svoj výrobný vstup. Zistilo sa, že tieto spoločnosti nemajú žiadne zariadenia na valcovanie za tepla alebo za studena a ich pridaná hodnota vo vzťahu k nákladom na ich vstupy je nízka. V skutočnosti nakupujú a predávajú rôzne typy príslušného výrobku (pozri odôvodnenia 26 až 28 nižšie).
(15)
Jedna z týchto spoločností je však prepojená s vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. V rámci prešetrovania sa o nej preto uvažovalo ako o spoločnosti, ktorá je súčasťou danej skupiny spoločností. Po vylúčení spoločnosti, ktorá nevyhovovala vymedzeniu vyvážajúceho výrobcu, zo vzorky predstavovala zvyšná vzorka prinajmenšom približne 48 % celkového objemu vývozu z Taiwanu do Únie a približne 80 % domáceho predaja na Taiwane. Vzorka bola preto stále reprezentatívna.
(16)
Komisia ostatné tri spoločnosti vylúčila z akýchkoľvek výpočtov dampingového rozpätia a úrovne odstránenia ujmy. V dôsledku toho nebola pre tieto tri spoločnosti stanovená colná sadzba.
Individuálne preskúmanie
(17)
Jeden vyvážajúci výrobca z Taiwanu požiadal o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia a jeho žiadosti sa vyhovelo.
Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR
(18)
S cieľom rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť Komisia požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie stanovené v oznámení o začatí konania. Komisia okrem toho požiadala orgány ČĽR, aby identifikovali a/alebo kontaktovali prípadných ostatných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem o účasť na prešetrovaní.
(19)
Osem vyvážajúcich výrobcov v ČĽR poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku 4 spoločností patriacich do dvoch skupín na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa o výbere vzorky konzultovalo so všetkými známymi príslušnými vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi dotknutej krajiny. Neboli vznesené žiadne pripomienky.
b) Formuláre žiadosti o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR
(20)
Na účely článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia Komisia zaslala formuláre žiadosti o THZ všetkým spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR zaradeným do vzorky a spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom nezaradeným do vzorky, ktorí chceli požiadať o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia, známym združeniam vyvážajúcich výrobcov a orgánom ČĽR. Žiadny z vyvážajúcich výrobcov nepožiadal o THZ.
c) Dotazník
(21)
Komisia zaslala dotazníky čínskym a taiwanským vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, vyvážajúcim výrobcom, ktorí chcú požiadať o individuálne preskúmanie, výrobcom v dvoch potenciálnych analogických krajinách, ako aj výrobcom v Únii zaradeným do vzorky, neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky a používateľom, ktorí sa prihlásili.
(22)
Vyplnené dotazníky zaslali štyria čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, štyria taiwanskí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky (vrátane dvoch spoločností, ktoré, ako sa ukázalo, neboli vyvážajúcimi výrobcami), jeden taiwanský vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o individuálne preskúmanie, dvaja výrobcovia v USA (analogická krajina), štyria vybraní výrobcovia v Únii, štyria neprepojení dovozcovia zaradení do vzorky a šiesti používatelia.
d) Overovanie na mieste
(23)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dampingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného nariadenia sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia z Únie
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Taliansko,
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios a Madrid, Španielsko,
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francúzsko.
Prepojené servisné stredisko spoločnosti Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Taliansko.
Sťažovateľ
-
Eurofer, Brusel, Belgicko.
Vyvážajúci výrobcovia z Taiwanu:
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tchaj-pej,
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung,
-
YC Inox Co., Ltd., Čang-chua, Hsien,
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung,
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Šanghaj,
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo,
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Prepojený dovozca z Únie
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Nemecko.
(24)
Komisia usporiadala vypočutia vrátane vypočutí vyvážajúcich výrobcov, združení a dovozcov úradníkom pre vypočutie.
1.4. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(25)
Prešetrovanie dampingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(26)
Príslušným výrobkom sú ploché valcované výrobky z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena (úberom za studena), s pôvodom v ČĽR a na Taiwane, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(27)
Ploché výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena majú širokú škálu uplatnenia, napríklad vo výrobe domácich spotrebičov (napríklad vnútro práčok a umývačiek riadu), zváraných rúr a zdravotníckych pomôcok, ako aj v spracovaní potravín a automobilovom priemysle.
(28)
Prešetrovaním sa zistilo, že rôzne druhy príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v podstate sa používajú na rovnaké účely.
2.2. Podobný výrobok
(29)
Zistilo sa, že ploché výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena vyrábané a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie a ploché výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena vyrábané a predávané v dotknutých krajinách a v analogickej krajine majú v podstate rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia ako ploché výrobky z nehrdzavejúcej ocele valcované za studena vyrábané v dotknutých krajinách a predávané na vývoz do Únie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
2.3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
(30)
Zainteresované strany tvrdili, že niektoré druhy výrobkov (vrátane úzkych a jemných pásov) by mali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, pretože výrobcovia v Únii nemôžu dodávať tieto trhové segmenty v plnej miere. Výrobcovia z Únie však poskytli dôkazy, že v skutočnosti sú schopní v plnej miere dodávať tieto trhové segmenty.
(31)
Pokiaľ ide o jemné pásy, tie isté strany ďalej tvrdili, že Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre hospodársku súťaž vo svojej analýze veci fúzie spoločností Outokumpu/INOXUM (5) rozhodlo o vylúčení tohto druhu výrobku z príslušného trhu výrobkov. Vymedzenie trhu vo veci fúzie je však zamerané na substitúciu na strane dopytu a ponuky. V prípade antidampingového konania je trh vymedzený na základe fyzikálnych vlastností výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. Preto sa v prípade antidampingového konania druhy výrobku môžu v niektorých parametroch (šírka, tolerancia, mechanické vlastnosti) líšiť. Okrem toho tento druh výrobku bol od samého začiatku súčasťou prešetrovania, pretože výrobcovia jemných pásov v Únii boli kontaktovaní v rámci preskúmania postavenia.
(32)
Komisia preto žiadosť zamietla a ponechala rozsah prešetrovania nezmenený.
3. DAMPING
3.1. ČĽR
3.1.1. Normálna hodnota
3.1.1.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
(33)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia Komisia určí normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 1 až 6 uvedeného nariadenia pre tých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí tvrdili a preukázali, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) uvedeného nariadenia, a preto by im mohlo byť udelené THZ.
(34)
Komisia si s cieľom určiť, či sú splnené kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, vyžiadala potrebné informácie tým, že požiadala príslušných vyvážajúcich výrobcov, aby vyplnili formulár so žiadosťou o THZ. Žiadny z nich o THZ nepožiadal.
3.1.1.2. Analogická krajina
(35)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovila na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom. Na tento účel bolo potrebné vybrať analogickú krajinu.
(36)
V oznámení o začatí konania Komisia informovala zainteresované strany, že ako vhodnú analogickú krajinu plánuje použiť USA, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.
(37)
Komisia sa obrátila na niekoľko potenciálnych analogických krajín (India, Južná Afrika, Južná Kórea, Taiwan a USA) a na základe získaných informácií požiadala 32 známych výrobcov podobného výrobku v Južnej Afrike, Južnej Kórei a USA, aby jej poskytli informácie. Komisii neboli doručené žiadne informácie o výrobcoch v Indii, preto Indiu nebolo možné považovať za potenciálnu analogickú krajinu. Taiwan je predmetom toho istého prešetrovania, a preto sa na tieto účely posudzovali informácie, ktoré poskytli prešetrovaní výrobcovia.
(38)
Iba dvaja výrobcovia v USA vyplnili dotazník výrobcov v analogickej krajine. Komisia si preto musela vybrať medzi USA a Taiwanom.
(39)
V USA pôsobia najmenej štyria veľkí výrobcovia podobného výrobku (traja sú vertikálne integrovaní, jeden nie je) a celková výroba a spotreba sú porovnateľné s celkovou výrobou a spotrebou v ČĽR. Na Taiwane pôsobí jedna veľká vertikálne integrovaná skupina výrobcov, ktorá je hnacou silou trhu, a to bez ohľadu na existenciu niekoľkých malých neintegrovaných výrobcov. Výrobný proces v USA je podobný ako výrobný proces na Taiwane a v prípade aspoň niektorých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR. Suroviny, ktoré sa používajú v USA a na Taiwane, sú prevažne rovnaké. Antidampingové clá zaviedli USA voči Japonsku, Južnej Kórei a Taiwanu a Taiwan voči ČĽR a Južnej Kórei. Dovoz podobného výrobku do USA a na Taiwan je však značný a počas obdobia prešetrovania predstavoval v prípade USA 17 % ich celkovej spotreby a v prípade Taiwanu 37 % jeho celkovej spotreby. Medzi hlavné krajiny, ktoré vyvážajú do USA, patrí: Mexiko, ČĽR, Taiwan, Francúzsko, Fínsko, Japonsko a Nemecko. Hlavnými krajinami, ktoré vyvážajú na Taiwan, sú: ČĽR, Južná Kórea, Japonsko, Fínsko a Vietnam.
(40)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa USA považujú za vhodnejšiu analogickú krajinu, a to najmä z týchto dvoch dôvodov:
i)
zatiaľ čo na trhu v USA je vysoká konkurencia, trh a ceny výrobkov z nehrdzavejúcej ocele na Taiwane do značnej miery určuje jedna skupina spoločností;
ii)
domáci trh na Taiwane je oveľa menší ako v ČĽR a USA.
(41)
Zainteresované strany nesúhlasili s použitím USA ako analogickej krajiny najmä z dôvodu údajného odlišného výrobného procesu a odlišného druhu surovín používaných pri výrobe. Tvrdili, že v tomto ohľade bude Taiwan, ktorý je zároveň predmetom tohto prešetrovania, vhodnejšou analogickou krajinou ako USA.
(42)
Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že USA sú vhodnou analogickou krajinou podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
3.1.1.3. Normálna hodnota (analogická krajina)
(43)
Informácie, ktoré poskytli spolupracujúci výrobcovia v analogickej krajine, sa použili ako základ pre stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
(44)
Komisia najprv preskúmala, či bol celkový objem domáceho predaja dvoch spolupracujúcich výrobcov v analogickej krajine reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny vtedy, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu predstavuje aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku jednotlivých čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky do Únie v priebehu obdobia prešetrovania. Na základe tohto kritéria bol celkový predaj podobného výrobku dvoch spolupracujúcich výrobcov na domácom trhu analogickej krajiny reprezentatívny.
(45)
Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie v prípade vyvážajúcich výrobcov.
(46)
Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť o tom, či sa má na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný domáci predaj.
(47)
Normálna hodnota je založená na skutočnej domácej cene jednotlivých druhov výrobku bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:
i)
objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a
ii)
vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.
(48)
V tomto prípade je normálna hodnota váženým priemerom cien celého objemu domáceho predaja daného druhu výrobku počas obdobia prešetrovania. Komisia vzala do úvahy všetky transakcie nahlásené ako predaj na domácom trhu, pretože nemala dôvod pochybovať o tom, že boli určené na domácu spotrebu.
(49)
Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobku len v prípade ziskového domáceho predaja daných druhov výrobku počas obdobia prešetrovania, ak:
i)
objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu alebo
ii)
vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.
3.1.2. Vývozná cena
(50)
Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky predávali na vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu prostredníctvom prepojenej spoločnosti, ktorá vystupovala ako dovozca.
(51)
Ak vyvážajúci výrobcovia predávali príslušný výrobok na vývoz priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozná cena bola v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia stanovená na základe cien príslušného výrobku skutočne zaplatených alebo splatných pri predaji na vývoz do Únie.
(52)
Ak vyvážajúci výrobca predával príslušný výrobok na vývoz do Únie prostredníctvom prepojenej spoločnosti konajúcej ako dovozca, vývozná cena sa stanovila na základe ceny, za ktorú sa dovážaný výrobok prvýkrát ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa cena upravila s cieľom zohľadniť všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom vrátane predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov (ďalej len „PVA“) a dosiahnutého zisku.
3.1.3. Porovnanie
(53)
Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na základe cien zo závodu.
(54)
V prípade, že to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Vykonali sa úpravy s cieľom zohľadniť náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a pomocné náklady, náklady na balenie, úvery, bankové poplatky a provízie.
3.1.4. Dampingové rozpätia
(55)
V prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky Komisia v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku v analogickej krajine (pozri odôvodnenia 43 až 49 vyššie) s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku.
(56)
Dočasné vážené priemerné dampingové rozpätia stanovené na tomto základe, vyjadrené ako percentuálny podiel nákladov, poistenia a prepravnej ceny CIF na hranici Únie pred preclením, sú takéto:
Tabuľka 1
Dampingové rozpätia, ČĽR
Spoločnosť
Dočasné dampingové rozpätie
(%)
Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážené priemerné dampingové rozpätie v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa preto stanovilo na základe vážených priemerných dampingových rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(58)
Na tomto základe predstavuje dočasné dampingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky 30,0 %.
(59)
V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine Komisia stanovila dampingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako pomer celkového objemu vývozu (podľa dovozných štatistik Eurostatu) z dotknutej krajiny do Únie.
(60)
Úroveň spolupráce sa považovala za vysokú, na základe čoho sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové dampingové rozpätie na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie dampingové rozpätie.
(61)
Dočasné dampingové rozpätia vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pred preclením sú takéto:
Tabuľka 2
Dampingové rozpätia, ČĽR
Spoločnosť
Dočasné dampingové rozpätie
(%)
Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
30,0
Všetky ostatné spoločnosti
34,9
3.2. Taiwan
3.2.1. Normálna hodnota
(62)
Komisia najprv preskúmala, či bol celkový objem predaja na domácom trhu v prípade každého prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Prostredníctvom prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov Komisia posúdila vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky spolu s jedným vyvážajúcim výrobcom, ktorému bolo udelené individuálne preskúmanie. Predaj na domácom trhu je reprezentatívny vtedy, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu pripadajúci na vyvážajúceho výrobcu predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie v priebehu obdobia prešetrovania.
(63)
Komisia zistila, že významnú časť domáceho predaja nahláseného prešetrovanými vyvážajúcimi výrobcami tvoril podobný výrobok predávaný distribútorom, ktorí ho ďalej vyvážali. Výpočet založený na údajoch o výrobe, ktoré poskytli spolupracujúce spoločnosti, a štatistických údajoch o dovoze a vývoze podobného výrobku na Taiwan potvrdil, že do predaja na domácom trhu, ktorý nahlásili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, bolo zahrnutých 50 % nepriameho predaja na vývoz, ktoré neboli určené na domácu spotrebu.
(64)
Okrem toho Komisia zistila, že na domácom trhu na Taiwane fungoval systém zliav. Jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky vysvetlil, že tento systém bol zavedený s cieľom motivovať miestne servisné strediská (distribútorov), ktoré ďalej vyvážali ich výrobky z ocele. Keďže ceny stanovené na domácom trhu dvoma hlavnými výrobcami vrátane zliav sa mesačne všeobecne oznamujú všetkým distribútorom, a to aj v prípade, že ostatní výrobcovia svojim zákazníkom neposkytujú zľavy, stanovenie cien za tovar, ktorý končí na domácom trhu, a tovar, ktorý sa ďalej vyváža, bolo výrazne ovplyvnené cenovým systémom existujúcim na Taiwane.
(65)
Vzhľadom na výsledky overovaní na mieste boli traja vyvážajúci výrobcovia požiadaní, aby opätovne preskúmali predaj, ktorý nahlásili na domácom trhu na Taiwane, a odstránili všetok predaj, ktorý nebol určený na domácu spotrebu. Potvrdili však iba, že si neboli vedomí konečného miesta určenia podobného výrobku, ktorý svojim zákazníkom predávajú.
(66)
Ako sa uvádza v odôvodnení 63 vyššie a s cieľom ubezpečiť sa, že normálna hodnota bola založená na cenách stanovených iba pre domácu spotrebu, Komisia uplatnila konzervatívny prístup pri predbežných výpočtoch dampingu a použila nahlásený predaj koncovým používateľom na Taiwane. Komisia považuje za koncového používateľa každý hospodársky subjekt, ktorý ďalej upravil podobný výrobok na iný výrobok, ktorý už nebol podobným výrobkom. Predaj distribútorom alebo obchodníkom bol z domáceho predaja vylúčený, pretože Komisia v priebehu vyšetrovania zistila, že jeden z hlavných distribútorov na Taiwane, ktorý získal veľké objemy podobného výrobku nahlásené jeho dodávateľmi ako domáci predaj, vyváža väčšinu týchto zakúpených objemov.
(67)
Na základe toho kritéria bol celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu v prípade každého prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.
(68)
Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie v prípade prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov s reprezentatívnym predajom na domácom trhu.
(69)
Komisia ďalej preskúmala, či boli druhy výrobku, ktoré prešetrovaní vyvážajúci výrobcovia predávajú na svojom domácom trhu, v porovnaní s druhmi výrobku predávanými na vývoz do Únie reprezentatívne v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého druhu výrobku je reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja daného druhu výrobku nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku do Únie.
(70)
Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia prešetrovania s cieľom rozhodnúť o tom, či na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný domáci predaj.
(71)
Normálna hodnota je založená na skutočnej domácej cene jednotlivých druhov výrobkov bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:
i)
objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a
ii)
vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.
(72)
V tomto prípade je normálna hodnota váženým priemerom cien celého objemu domáceho predaja daného druhu výrobku počas obdobia prešetrovania.
(73)
Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobku len v prípade ziskového domáceho daných druhov výrobku počas obdobia prešetrovania, ak:
i)
objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu alebo
ii)
vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.
(74)
Z analýzy predaja na domácom trhu vyplýva, že v prípade niektorých druhov výrobkov bol predaj na domácom trhu ziskový a že vážená priemerná predajná cena bola vyššia ako výrobné náklady. Normálna hodnota sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkých predajov na domácom trhu počas obdobia prešetrovania, ak boli splnené podmienky stanovené v odôvodnení 71 vyššie, alebo ako vážený priemer len ziskových predajov, ak tieto podmienky splnené neboli. Keďže v prípade určitých druhov podobného výrobku nebol zaznamenaný žiadny predaj alebo bol zaznamenaný nedostatočný predaj alebo ak nebol zaznamenaný žiadny predaj v bežnom obchodnom styku, Komisia stanovila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.
(75)
Normálna hodnota sa vypočítala tak, že sa sčítali tieto priemerné náklady prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov na výrobu podobného výrobku počas obdobia prešetrovania:
i)
vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne výdavky (ďalej len „PVA“), ktoré vznikli prešetrovaným vyvážajúcim výrobcom pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchodnom styku počas obdobia prešetrovania, a
ii)
vážený priemerný zisk, ktorí dosiahli prešetrovaní vyvážajúci výrobcovia pri predaji podobného výrobku na domácom trhu v bežnom obchodnom styku počas obdobia prešetrovania.
(76)
V prípade jedného prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu sa náklady na výrobu upravili. Keďže podstatný objem vstupov použitý na výrobu podobného výrobku obstaral aj prepojený dodávateľ, Komisia nahradila náklady na nákup týchto vstupov nákladmi prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu na výrobu týchto vstupov.
(77)
U toho istého vyvážajúceho výrobcu Komisia tiež zistila, že úprava s cieľom zohľadniť hodnotu šrotu sa započítala dvakrát, pretože objem vstupov prevedených na konečné výrobky bol zaúčtovaný bez šrotu. Komisia preto zamietla odpočítanie hodnoty šrotu z nákladov na výrobu konečného výrobku.
(78)
V prípade všetkých druhov výrobkov, ktoré sa na domácom trhu nepredali v reprezentatívnom množstve, sa pripočítali priemerné PVA výdavky a zisk z transakcií uskutočnených v bežnom obchodnom styku na domácom trhu v súvislosti s týmito druhmi výrobku. V prípade druhov výrobku, ktoré sa na domácom trhu nepredali vôbec, alebo v prípade, že nebol zaznamenaný žiadny predaj v bežnom obchodnom styku, sa pripočítal vážený priemer PVA výdavkov a zisk zo všetkých transakcií uskutočnených v bežnom obchodnom styku na domácom trhu.
3.2.2. Vývozná cena
(79)
Prešetrovaní vyvážajúci výrobcovia predávali príslušný výrobok na vývoz buď priamo nezávislým zákazníkom v Únii, alebo prostredníctvom nezávislých distribútorov na Taiwane. Preto sa vývozná cena stanovila na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.2.3. Porovnanie
(80)
Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.
(81)
V prípade, že to bolo odôvodnené potrebou zabezpečiť spravodlivé porovnanie, Komisia v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Vykonali sa úpravy s cieľom zohľadniť náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakládku a pomocné náklady, náklady na balenie, úvery, bankové poplatky a provízie.
(82)
Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nepoužili výmenné kurzy, ktoré im boli zaslané v antidampingových dotazníkoch pred overovaním na mieste. Komisia preto prepočítala hodnoty transakcie s využitím kurzov uvedených v dotazníkoch.
3.2.4. Dampingové rozpätia
(83)
V prípade prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov vrátane dvoch prepojených spoločností zaradených do vzorky a jednej spoločnosti, ktorej bolo udelené individuálne preskúmanie, Komisia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
(84)
Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dampingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením, takéto:
Tabuľka 3
Dampingové rozpätia, Taiwan
Spoločnosť
Dočasné dampingové rozpätie
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuálne preskúmanie)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
V prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážené priemerné dampingové rozpätie v súlade s článkom 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa preto stanovilo na základe rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(86)
Na tomto základe predstavuje dočasné dampingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky 10,9 %.
(87)
V prípade všetkých ostatných spoločností v dotknutej krajine Komisia stanovila dampingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich spoločností do Únie vyjadrený ako pomer celkového objemu vývozu (podľa dovozných štatistík Eurostatu) z dotknutej krajiny do Únie.
(88)
Úroveň spolupráce sa v tomto prípade považovala za vysokú, na základe čoho sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové dampingové rozpätie na úrovni tej spoločnosti, ktorá mala najvyššie dampingové rozpätie.
(89)
Dočasné dampingové rozpätia vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pred preclením sú takéto:
Tabuľka 4
Dampingové rozpätia, Taiwan
Spoločnosť
Dočasné dampingové rozpätie
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
10,9
Všetky ostatné spoločnosti
12,0
4. UJMA
4.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(90)
Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania deväť známych výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(91)
Celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania bola stanovená na vyše 3 milióny ton. Komisia stanovila sumu na základe všetkých dostupných informácií týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie, ako sú informácie získané od výrobcov zaradených do vzorky a údaje o iných výrobcoch z Únie pochádzajúce z podnetu. Najväčší výrobca v Únii nespolupracoval ani nemal voči podnetu žiadne námietky. Pri prešetrovaní spolupracovalo šesť výrobcov v Únii, na ktorých pripadá približne 55 % predaja a výroby v Únii. Ako sa uvádza v odôvodnení 8 vyššie, do vzorky boli zaradení traja výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali približne 50 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.
(92)
Zainteresované strany tvrdili, že jeden výrobca z Únie zaradený do vzorky by mal byť vylúčený z vymedzenia výrobného odvetvia Únie, pretože dovážal podstatné množstvá príslušného výrobku. Dovoz výrobcu z Únie z dotknutých krajín predstavoval menej ako 5 % celkového dovozu príslušného výrobku a menej ako 2 % objemu jeho predaja v Únii. Na základe uvedených skutočností sa v tejto fáze dospelo k záveru, že tento výrobca z Únie bol súčasťou výrobného odvetvia Únie.
(93)
Zainteresované strany tvrdili, že vzhľadom na nezaradenie najväčšieho výrobcu z Únie do vzorky nie je vzorka reprezentatívna. Ako už bolo uvedené, štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavujú približne 50 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. Komisia preto dospela k záveru, že vzorka bola reprezentatívna. V každom prípade tento najväčší výrobca nespolupracoval.
4.2. Spotreba v Únii
(94)
Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe údajov o objeme predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Únie, ktoré poskytli výrobcovia zaradení do vzorky, údajov o iných výrobcoch z Únie pochádzajúcich z podnetu a údajov o objeme dovozu na trh Únie získaných zo štatistík Eurostatu.
(95)
Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
Tabuľka 5
Spotreba v Únii
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Spotreba v Únii (v tonách)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, podnet, Eurostat.
(96)
Spotreba Únie v priebehu posudzovaného obdobia nepretržite rástla o 4 %.
4.3. Dovoz z dotknutých krajín
4.3.1. Kumulatívne hodnotenie vplyvu dovozu z dotknutých krajín
(97)
Komisia skúmala, či by sa dovoz príslušného výrobku s pôvodom v dotknutých krajinách mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(98)
Dampingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z ČĽR a Taiwanu bolo nad úrovňou de minimis stanovenej v článku 9 ods. 3 základného nariadenia. Objem dovozu z jednotlivých dotknutých krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia. Trhový podiel predstavoval v období prešetrovania 5,1 % v prípade Taiwanu a 4,3 % v prípade ČĽR.
(99)
Podmienky hospodárskej súťaže v prípade dampingového dovozu z ČĽR a Taiwanu a podobného výrobku boli podobné. Konkrétne, dovážané výrobky si konkurovali navzájom a konkurovali aj podobnému výrobku vyrábanému v Únii, pretože všetky výrobky spĺňajú tie isté globálne štandardy, a sú teda vzájomne zameniteľné. Zároveň sa predávajú prostredníctvom rovnakých predajných kanálov a podobným kategóriám zákazníkov.
(100)
Združenie Taiwan Steel & Iron Industries Association (ďalej len „TSIIA“) tvrdilo, že Komisia by nemala súhrnne hodnotiť účinky dampingového dovozu z ČĽR a Taiwanu. Uviedlo, že hoci výrobky z nehrdzavejúcej ocele možno považovať za podobné v zmysle základného nariadenia, na predaj taiwanského dovozu na trhu Únie sa nevzťahujú rovnaké podmienky hospodárskej súťaže ako na predaj čínskeho dovozu. Líšia sa najmä, pokiaľ ide o triedu a kvalitu, pričom taiwanské výrobky sú kvalitnejšie.
(101)
Tvrdenie týkajúce sa rôznych tried sa vzťahuje len na špeciálne výrobky, ktoré predstavujú menej ako 1 % dovozu. Okrem toho spĺňajú všetky výrobky (z EÚ, ČĽR a Taiwanu) tie isté globálne štandardy a neboli predložené žiadne žiadosti o kvantifikáciu rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach medzi podobným výrobkom vyrábaným v Únii a dovážanými výrobkami, čo znamená, že tento argument je neopodstatnený. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(102)
Všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia teda boli splnené a dovoz z ČĽR a Taiwanu sa na účely stanovenia ujmy hodnotil súhrnne.
4.3.2. Objem a trhový podiel dovozu z dotknutých krajín
(103)
Komisia stanovila objem dovozu na základe štatistík Eurostatu o objeme dovozu. Trhový podiel dovozu sa určil na rovnakom základe.
(104)
Dovoz z dotknutých krajín do Únie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 6
Objem dovozu a trhový podiel
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem dovozu z ČĽR (v tonách)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Trhový podiel (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Objem dovozu z Taiwanu (v tonách)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Trhový podiel (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Objem dovozu z dotknutých krajín (v tonách)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Trhový podiel (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Zdroj: Eurostat.
(105)
Celkový dovoz z dotknutých krajín sa medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania zvýšil o 70 %, a to zo 184 140 ton na 312 517 ton. Dovoz v priebehu posudzovaného obdobia nepretržite rástol s výnimkou roka 2012, keď bol objem dovozu vyšší ako v roku 2010, ale nižší ako v roku 2011.
(106)
Kumulatívny trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 63 %, a to z 5,8 % na 9,5 %. Podobne ako objem dovozu v priebehu posudzovaného obdobia s výnimkou roka 2012 rástol aj trhový podiel.
4.3.3. Ceny dovozu z dotknutých krajín a cenové podhodnotenie
(107)
Komisia stanovila dovozné ceny na základe štatistík Eurostatu o hodnote a objeme dovozu. Cenové podhodnotenie dovozu sa stanovilo na základe vyplnených dotazníkov, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky a vyvážajúci výrobca, ktorému bolo udelené individuálne preskúmanie, ako sa uvádza v odôvodnení 17 vyššie.
(108)
Vážená priemerná cena dovozu z dotknutých krajín do Únie sa vyvíjala takto:
Tabuľka 7
Dovozné ceny
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
ČĽR (EUR/tona)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Taiwan (EUR/tona)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
Dotknuté krajiny (EUR/tona)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Zdroj: Eurostat.
(109)
Dovozné ceny v ČĽR a na Taiwane spočiatku medzi rokmi 2010 a 2011 vzrástli o 6 percentuálnych bodov. Neskôr sa znížili o 19 percentuálnych bodov a ich celkový pokles predstavoval 13 %. Podobný trend bol zaznamenaný aj u dovozných cien z ČĽR a Taiwanu s výnimkou roka 2012, v ktorom boli ceny ešte porovnateľne vysoké v prípade ČĽR, ale už porovnateľne nízke v prípade Taiwanu. V prípade oboch krajín sa ceny medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania ďalej znižovali.
(110)
Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:
i)
vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku vyrábaných výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, a
ii)
zodpovedajúce vážené priemerné ceny jednotlivých druhov výrobku dovezených prešetrovanými čínskymi a taiwanskými výrobcami účtované prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF (náklady, poistenie a prepravné) s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi náklady po dovoze.
(111)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa jednotlivých druhov výrobku pri transakciách, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav, provízií a nákladov na dodávku. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Z porovnania vyplynulo, že dovoz z dotknutých krajín vykazuje na trhu Únie vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia v rozmedzí 9,6 % až 11,3 %.
(112)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že vyvážajúci výrobcovia predávajú takmer výlučne nezávislým distribútorom alebo oceliarskym servisným strediskám, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie predávalo distribútorom, oceliarskym servisným strediskám a koncovým používateľom. Prešetrovanie však nepreukázalo, že by tento rozdiel v úrovni obchodovania mal vplyv na ceny. Naopak, nezávislí distribútori a oceliarske servisné strediská tvrdili, že od výrobcov z Únie nemajú výhodnejšie podmienky predaja ako používatelia.
4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.4.1. Všeobecné poznámky
(113)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dampingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali počas posudzovaného obdobia vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(114)
Ako sa uvádza v odôvodnení 8 vyššie, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Do vzorky boli zaradení štyria výrobcovia.
(115)
Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov získaných od výrobcov zaradených do vzorky a údajov o iných výrobcoch z Únie pochádzajúcich z podnetu. Údaje sa týkali všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré sa nachádzali v odpovediach, ktoré na dotazník zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.
(116)
Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť, produktivita a rozsah dampingového rozpätia.
(117)
Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
(118)
Zainteresované strany uviedli, že na posúdenie ujmy by sa mali dôsledne použiť údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky namiesto rozdeľovania ukazovateľov na makroekonomické a mikroekonomické. Tvrdili, že samostatná analýza makroekonomických a mikroekonomických ukazovateľov bola predmetom manipulácie zo strany sťažovateľa, pretože sťažovateľ mohol kontrolovať zber údajov na makroekonomickej úrovni, keďže rozhodnutie, či je konkrétny ukazovateľ makroekonomický alebo mikroekonomický, bolo založené na dostupnosti informácií.
(119)
Komisia identifikovala a analyzovala makroekonomické ukazovatele tak, ako boli zistené na úrovni Únie a nielen na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Usudzuje sa, že pokiaľ ide o makroekonomické ukazovatele, kompletné údaje o celom výrobnom odvetví Únie, ktoré zahŕňajú aj údaje spoločností zaradených do vzorky, lepšie odrážajú situáciu v posudzovanom období ako údaje len za časť tohto výrobného odvetvia.
(120)
Údaje, ktoré poskytol sťažovateľ na účely hodnotenia makroekonomických ukazovateľov, sa považovali za presné a spoľahlivé. Správnosť údajov sa skontrolovala porovnaním s informáciami, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Analýza ujmy s dôsledným použitím len tých údajov, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, by ukázala negatívnejší obraz o makroekonomických ukazovateľoch. Neboli zistené žiadne dôvody, ktoré by preukazovali, že sťažovateľ zámerne neposkytol informácie s cieľom zmanipulovať analýzu ujmy. Nie je teda žiadny dôvod ignorovať informácie týkajúce sa makroekonomických ukazovateľov, ktoré sťažovateľ poskytol. Tvrdenie, že analýza všetkých ukazovateľov ujmy by sa mala obmedziť iba na informácie, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, nemožno prijať.
4.4.2. Makroekonomické ukazovatele
4.4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(121)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita (na úrovni valcovania za studena) a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem výroby (v tonách)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Výrobná kapacita (v tonách)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Využitie kapacity (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, podnet.
(122)
Objem výroby bol medzi rokmi 2010 a 2012 stabilný. Medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania sa objem výroby výrazne znížil, a to o 6 percentuálnych bodov a celkovo poklesol o 5 %, a to aj napriek stabilnému dopytu.
(123)
Výrobná kapacita v posudzovanom období zároveň mierne vzrástla o 4 %. Mierne zvýšenie výrobnej kapacity možno pripísať lepšiemu využívaniu strojov vďaka programom zameraným na zvýšenie účinnosti vykonávaným výrobným odvetvím Únie.
(124)
V dôsledku toho sa využitie kapacity v priebehu celého posudzovaného obdobia znížilo o 8 %. Je známe, že využitie kapacity na 100 % nie je v odvetví výrobkov z nehrdzavejúcej ocele dosiahnuteľné a dlhodobo udržateľné. Využitie kapacity, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo v posudzovanom období, je však oveľa nižšie ako využitie kapacity presahujúce 90 %, ktoré sa považuje za dosiahnuteľné pri udržateľnej dlhodobej úrovni výroby. Okrem toho, keďže rozdiel medzi výrobnou kapacitou a udržateľnou dlhodobou úrovňou výroby je malý, nemôže mať vplyv na klesajúci trend, ktoré výrobné odvetvie Únie vykázalo.
4.4.2.2. Objem predaja a trhový podiel
(125)
Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 9
Objem predaja a trhový podiel
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem predaja na trhu Únie (v tonách)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Trhový podiel (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, podnet.
(126)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie bol v priebehu posudzovaného obdobia stabilný, pričom v roku 2012 bol zaznamenaný mierne vyšší objem predaja.
(127)
Keďže spotreba Únie počas posudzovaného obdobia vzrástla, ako sa uvádza v odôvodnení 96 vyššie, pomerne stabilný objem predaja viedol k poklesu trhového podielu výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia o 5 %. Podobne ako v prípade objemu predaja sa trhový podiel vyvíjal v roku 2012 pozitívnejšie.
4.4.2.3. Rast
(128)
Ako už bolo uvedené vyššie, v priebehu posudzovaného obdobia bol objem predaja výrobného odvetvia Únie na rastúcom trhu pomerne stabilný. Zároveň sa výrazne zvýšil dovoz z dotknutých krajín. V dôsledku toho mal trhový rast v rozsahu približne 140 000 ton v priebehu celého posudzovaného obdobia pozitívny vplyv takmer výlučne na dovoz z dotknutých krajín, v dôsledku čoho sa jeho objem počas tohto obdobia zvýšil približne o 128 000 ton. Výrobné odvetvie Únie teda z rastu trhu nemohlo ťažiť vôbec.
4.4.2.4. Zamestnanosť a produktivita
(129)
Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 10
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Počet zamestnancov
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Produktivita (tona/zamestnanec)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Zdroj: Výrobcovia z únie zaradení do vzorky, podnet.
(130)
Počet zamestnancov výrobného odvetvia Únie sa znížil o 2 percentuálne body v roku 2011, o ďalšie 4 percentuálne body v roku 2012 a ešte o ďalších 5 percentuálnych bodov počas obdobia prešetrovania, čo jednoznačne svedčí o klesajúcej tendencii. Racionalizáciu počtu zamestnancov možno pripísať vykonávaniu rôznych plánov „efektívnosti“ výrobcami z Únie a poklesu objemu výroby.
(131)
Odvetvie výrobkov z nehrdzavejúcej ocele je všeobecne považované za kapitálovo náročné odvetvie. Úroveň zamestnanosti, ktorú výrobné odvetvie Únie poskytuje, je však významná. Navyše náklady práce sú po surovinách druhým najdôležitejším cenovým faktorom a v priemere predstavujú asi 10 % - 15 % celkových nákladov. Zamestnanosť je teda v tomto odvetví významným ukazovateľom ujmy.
(132)
Produktivita výrobného odvetvia Únie sa v roku 2011 mierne znížila o 3 percentuálne body, následne v roku 2012 vzrástla o 10 percentuálnych bodov a počas obdobia prešetrovania sa ďalej znížila o 1 percentuálny bod. Celkovo sa v danom období zvýšila o 6 percentuálnych bodov z 242 ton na zamestnanca na 257 ton na zamestnanca, a to napriek klesajúcemu počtu zamestnancov, čo svedčí o vyššej efektívnosti.
4.4.2.5. Veľkosť dampingového rozpätia a zotavenie z minulého dampingu
(133)
Všetky dampingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dampingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z dotknutých krajín podstatný.
(134)
Ide o druhé antidampingové prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku. Dovoz toho istého výrobku s pôvodom v ČĽR, Južnej Kórei a na Taiwane už bol predmetom prešetrovania v rokoch 2008 - 2009 (6). Hoci toto prešetrovanie neviedlo k uloženiu antidampingových opatrení, predbežne sa v rámci neho zistila existencia dampingu už v tom čase (7).
4.4.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(135)
Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 11
Predajné ceny v Únii
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Priemerná jednotková predajná cena v Únii (EUR/tona)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(136)
Predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom sa v posudzovanom období znížili o 11 %. Hoci v roku 2011 sa ceny zvýšili o 6 %, následne do konca posudzovaného obdobia poklesli o 17 percentuálnych bodov.
(137)
Jednotkové výrobné náklady celkovej výroby výrobkov z nehrdzavejúcej ocele (vrátane tovaru, ktorý sa napokon vyviezol) do značnej miery kopírovali trend predajných cien a počas posudzovaného obdobia sa znížili o 14 %. Predajné ceny a jednotkové výrobné náklady však nie sú priamo porovnateľné, pretože medzi výrobou a predajom je určitý časový odstup. Keďže priemerná úroveň zásob výrobného odvetvia Únie predstavuje približne 15 % obratu, v priemere je medzi výrobou a predajom časové oneskorenie takmer 2 mesiace.
(138)
Vo všeobecnosti má na výrobné náklady aj predajné ceny vplyv vývoj nákladov na suroviny, najmä chróm a nikel. V skutočnosti sa ceny účtované výrobným odvetvím Únie riadia takzvaným mechanizmom „prirážky na zliatinu“. V rámci tohto mechanizmu sa cena skladá z fixnej „základnej ceny“ a „prirážky na zliatinu“, ktorá kolíše v závislosti od chemického zloženia triedy ocele a kotácií zliatin na londýnskej burze kovov (London Metal Exchange). Z tohto dôvodu sú ceny naviazané na triedu ocele a zodpovedajúce náklady na suroviny.
(139)
Zainteresované strany navrhli, aby sa trend predajnej ceny výrobného odvetvia Únie analyzoval bez zohľadnenia „prirážky na zliatinu“. Keďže výrobné odvetvie Únie nemá žiadny vplyv na cenu niklu, zainteresované strany tvrdili, že Komisia by mala prihliadať len na „základnú cenu“.
(140)
Celková cena skutočne pozostáva zo základnej ceny a prirážky na zliatinu a zákazníci sú si zvyčajne tohto delenia vedomí. Pri prešetrovaní sa však zistilo, že počas obdobia prešetrovania sa tieto dve cenové položky bežne na faktúre neviedli samostatne. V takých prípadoch sa ani na obchodných dokladoch s dátumom skorším, ako je dátum uvedený na faktúre, napríklad na objednávke alebo potvrdení objednávky, zvyčajne tieto dve položky nevedú samostatne.
(141)
Vývoj základnej ceny sa preto analyzoval na základe verejne dostupných informácií, ktoré poskytli zainteresované strany. Tieto informácie poskytujú podrobný rozpis celkovej ceny účtovanej za výrobky komoditnej triedy 304 (8) v Nemecku (9) na základnú cenu a prirážku na zliatinu. Hoci prirážka na zliatinu kolísala v závislosti od vývoja nákladov na ceny surovín, základná cena počas posudzovaného obdobia nepretržite klesala približne o 20 %, a to z 1 200 EUR/tona v roku 2010 na približne 1 000 EUR/tona v období prešetrovania. Kým miera poklesu nemusí byť nevyhnutne reprezentatívna pre všetky výrobky a všetkých výrobcov v Únii, rozsah poklesu podporuje záver, že klesajúci trend mala nielen úroveň prirážky na zliatinu, ale aj úroveň základnej ceny.
4.4.3.2. Náklady práce
(142)
Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 12
Priemerné náklady práce na zamestnanca
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(143)
Priemerné náklady práce na zamestnanca v priebehu posudzovaného obdobia rástli a celkovo sa medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania zvýšili o 8 %.
4.4.3.3. Zásoby
(144)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:
Tabuľka 13
Zásoby
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Konečný stav zásob (v tonách)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby (%)
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(145)
Objem zásob bol v rokoch 2010 a 2011 pomerne stabilný, v roku 2012 následne klesol o 13 percentuálnych bodov a v období prešetrovania sa mierne zvýšil o 7 percentuálnych bodov. Počas posudzovaného obdobia sa celkovo znížil o 7 %. Keďže väčšina výroby sa uskutočňuje na objednávku, zásoby nie sú v tomto odvetví zmysluplným ukazovateľom.
4.4.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(146)
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 14
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Ziskovosť predajov v Únii určených neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Peňažný tok (v mil. EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investície (v mil. EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Návratnosť investícií (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(147)
Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyjadrením čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii ako percentuálneho podielu obratu z tohto predaja. Ziskovosť výrobcov zaradených do vzorky bola počas celého posudzovaného obdobia záporná. Medzi rokmi 2010 a 2012 sa znížila o 1,5 percentuálneho bodu a počas obdobia prešetrovania sa mierne zvýšila o 0,5 percentuálneho bodu a dosiahla úroveň - 1,6 %. Ako je vysvetlené v odôvodnení 141 vyššie, záporná ziskovosť bola spôsobená predovšetkým neustále klesajúcou základnou cenou a nie kolísaním cien surovín, ako je nikel.
(148)
Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Peňažný tok bol záporný počas troch zo štyroch posledných posudzovaných rokov. V roku 2011 sa zlepšil, ale následne začal opäť klesať. Dočasné zlepšenie v roku 2011 bolo z veľkej časti spôsobené výrazným poklesom zásob polotovarov.
(149)
Investície vykázali klesajúcu tendenciu - v roku 2011 sa znížili o 9 %, v roku 2012 o ďalších 6 % a v období prešetrovania o ďalšie 2 %. Počas posudzovaného obdobia sa celkovo zvýšili o 17 percentuálnych bodov.
(150)
Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Počas všetkých štyroch posudzovaných rokov bola záporná. V roku 2011 sa znížila o 146 %, v roku 2012 o ďalších 124 % a počas obdobia prešetrovania dosiahla úroveň - 3,1 %.
(151)
To malo v prípade všetkých štyroch výrobcov zaradených do vzorky negatívny vplyv na ich schopnosť získať kapitál, pretože vzhľadom na údaje o ich zápornej návratnosti neboli schopní získať od bánk finančné prostriedky. Výrobcovia museli použiť prostriedky poskytnuté inými spoločnosťami v rámci skupiny.
4.4.4. Záver o ujme
(152)
Väčšina ukazovateľov ujmy výrobného odvetvia Únie vykázala počas posudzovaného obdobia negatívny trend. Objem výroby sa znížil o 5 %, čo viedlo k poklesu využitia kapacity o 8 %. Stabilný objem výroby na rastúcom trhu viedol k poklesu trhového podielu o 5 %. Zamestnanosť sa znížila o 11 %, zatiaľ čo náklady práce sa zvýšili o 8 %. Investície sa znížili o 17 %, kým návratnosť investícií zostala záporná počas celého posudzovaného obdobia a vykazovala zhoršujúci sa trend.
(153)
Jedinými faktormi ujmy, ktoré jednoznačne vykázali mierne pozitívny trend, sú výrobná kapacita a produktivita. V každom prípade toto zvýšenie výrobnej kapacity zodpovedá rastu spotreby v priebehu posudzovaného obdobia. Rastúca produktivita bola dôsledkom zníženia počtu zamestnancov.
(154)
Niektoré faktory ujmy sa dočasne v roku 2011 alebo 2012 vyvíjali v porovnaní s predchádzajúcim rokom pozitívnejšie a následne opäť klesli, ako napríklad trhový podiel, predajné ceny a výrobné náklady. Ziskovosť bola záporná počas všetkých štyroch rokov a peňažný tok počas troch zo štyroch rokov.
(155)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
(156)
V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dampingový dovoz z dotknutých krajín spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo byť súbežne s tým poškodené aj inými známymi faktormi. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi než dampingovým dovozom z dotknutých krajín nebola pripísaná tomuto dampingovému dovozu. Týmito faktormi sú dovoz z tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, náklady na energie, nadmerná kapacita a konkurencia v rámci Únie.
5.1. Vplyv dampingového dovozu
(157)
Spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 4 %, ale zároveň sa objem dovozu z dotknutých krajín zvýšil o 70 %, zatiaľ čo trhový podiel výrobného odvetvia Únie mal klesajúcu tendenciu. Potvrdila sa teda schéma, podľa ktorej dovoz získal trhový podiel a výrobné odvetvie Únie trhový podiel stratilo. Rast trhového podielu dovozu sa v roku 2012 spomalil a počas obdobia prešetrovania sa zrýchlil, zatiaľ čo pokles trhu výrobného odvetvia Únie sa takisto v roku 2012 spomalil a v období prešetrovania opäť klesol. Je teda zrejmé, že stratený trhový podiel výrobného odvetvia Únie zodpovedal nárastu dampingového dovozu.
(158)
Dovozné ceny z dotknutých krajín sa v posudzovanom období znížili o 13 %. Ceny výrobného odvetvia Únie sa v rovnakom období znížili o 11 %. Počas obdobia prešetrovania dampingový dovoz z dotknutých krajín podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o 9,6 % - 11,3 %, čo vyvolalo cenový tlak na výrobné odvetvie Únie. V dôsledku cenového správania rastúceho dampingového dovozu z dotknutých krajín si výrobné odvetvie Únie nemohlo udržať svoj trhový podiel alebo dosiahnuť ziskovosť.
(159)
Zainteresované strany tvrdili, že dovážané výrobky z dotknutých krajín nekonkurujú výrobkom, ktoré predáva výrobné odvetvie Únie. Dovoz z dotknutých krajín vraj tvoria prevažne tenké výrobky s hrúbkou menšou ako 2 mm, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie dodáva najmä výrobky s väčšou hrúbkou. Skutočnosti zistené pri prešetrovaní tieto tvrdenia nepotvrdili. Vyvážajúci výrobcovia a výrobné odvetvie Únie v skutočnosti predávajú hrubé výrobky s hrúbkou väčšou ako 2 mm, ako aj tenké výrobky s menšou hrúbkou. Priemerný pomer hrubých a tenkých výrobkov je tiež podobný a u výrobného odvetvia Únie a vyvážajúcich výrobcov z dotknutých krajín zaradených do vzorky sa pohybuje na úrovni približne 30 % - 35 %.
(160)
Zainteresované strany tvrdili, že medzi úrovňou a cenami dovozu z ČĽR a ziskovosťou výrobného odvetvia Únie neexistovala žiadna korelácia. Poukázali najmä na zníženie dovozu a stabilné ceny z ČĽR v rokoch 2011 - 2012, ktoré údajne nemohli spôsobiť pokles priemerných cien na trhu Únie. Takisto straty výrobného odvetvia Únie sa zvýšili a objem predaja bol pomerne stabilný.
(161)
Táto analýza je však selektívne zameraná iba na dva samostatné roky a nie na celé posudzované obdobie. Pri analýze celého obdobia bolo zrejmé, že výrazný nárast dampingového dovozu mal za následok nielen klesajúcu ziskovosť, ale aj zníženie trhového podielu výrobného odvetvia Únie a pokles výroby, využitia kapacity, zamestnanosti, investícií a návratnosti investícií. Hoci rok 2012 striktne nezodpovedal celkovému trendu, tento trend bol aj naďalej negatívny. Cieľom hodnotenia ukazovateľov ujmy počas dlhšieho obdobia štyroch rokov je totiž vyhnúť sa vyvodeniu záverov na základe izolovaného vývoja. V každom prípade sa účinky dampingového dovozu z obidvoch dotknutých krajín hodnotili súhrnne, a to z dôvodov uvedených v odôvodneniach 97 až 102 vyššie. Hodnotiť účinky nezávislého dampingového dovozu len z ČĽR preto nemalo opodstatnenie.
(162)
Zainteresované strany tvrdili, že trhový podiel, o ktorý výrobné odvetvie Únie prišlo v dôsledku dovozu z Taiwanu, bol nepatrný. Trhový podiel taiwanského dovozu predstavoval podľa informácií uvedených v podnete 4,98 % počas obdobia prešetrovania, pričom medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania sa zvýšil o 1,09 %. Zainteresované strany preto uviedli, že taiwanský vývoz mohol spôsobiť sťažovateľom ujmu, ako sami tvrdili.
(163)
Podľa záverov prešetrovania sa trhový podiel taiwanského dovozu počas posudzovaného obdobia zvýšil a počas obdobia prešetrovania dosiahol úroveň 5,1 %. Z prešetrovania tiež jednoznačne vyplynulo, že tento dampingový dovoz výrazne podhodnotil predajné ceny výrobného odvetvia Únie. V rozpore s tvrdením zainteresovaných strán teda dampingový dovoz z Taiwanu vyvíjal tlak na ceny a spoločne s dampingovým dovozom z Číny spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu, ako sa uvádza vyššie. Je potrebné pripomenúť, že účinky dovozu z obidvoch dotknutých krajín sa hodnotili súhrnne, a to z dôvodov uvedených v odôvodneniach 97 až 102 vyššie. Účinky dampingového dovozu z Taiwanu sa preto samostatne nehodnotili.
(164)
Zainteresované strany tvrdili, že množstvo taiwanského dovozu bolo nadhodnotené, pretože údajne zahŕňalo značné množstvo výrobkov z nehrdzavejúcej ocele čínskeho alebo kórejského pôvodu, ktoré boli nesprávne deklarované ako taiwanské. Toto tvrdenie však nebolo podložené dôkazmi.
(165)
Spolupracujúce taiwanské spoločnosti (výrobcovia a ostatné spolupracujúce strany) však oznámili vývoz, ktorý zodpovedal prevažnej väčšine celkového taiwanského dovozu. Otázka údajne nesprávne deklarovaných výrobkov s iným ako taiwanským pôvodom by preto mohla mať len veľmi obmedzený, respektíve žiadny vplyv.
(166)
Zainteresované strany tvrdili, že ceny čínskych a taiwanských vyvážajúcich výrobcov, ako aj ceny výrobného odvetvia Únie sa odvíjali od ceny niklu. Hoci môže byť skutočne pravda, že vývoj cien vyvážajúcich výrobcov priebežne kopíroval vývoj cien surovín, nie je tým zodpovedaná otázka absolútnej úrovne cien. V tejto súvislosti sa pri prešetrovaní zistilo, že čínske aj taiwanské ceny boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie o 9,6 % - 11,3 %. Z argumentu - pokiaľ by bol pravdivý -, že trend vývoja cien výrobkov z ČĽR, Taiwanu a výrobného odvetvia Únie bol v posudzovanom období podobný, by vyplývalo iba to, že ceny čínskeho a taiwanského vývozu boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie, a to o podobné rozpätie počas celého posudzovaného obdobia.
(167)
Zainteresované strany tvrdili, že údajne rastúce investície nepreukazujú, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Toto tvrdenie sa však pri prešetrovaní nepotvrdilo. Investície sa v skutočnosti v priebehu posudzovaného obdobia postupne znížili o 17 %, ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 149.
(168)
Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že zvýšený lacný dampingový dovoz z dotknutých krajín spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.
5.2. Vplyv iných faktorov
5.2.1. Dovoz z tretích krajín
(169)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 15
Dovoz z iných tretích krajín
Krajina
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
India
Objem (v tonách)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Trhový podiel (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Priemerná cena (EUR/tona)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Južná Kórea
Objem (v tonách)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Trhový podiel (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Priemerná cena (EUR/tona)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Južná Afrika
Objem (v tonách)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Trhový podiel (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Priemerná cena (EUR/tona)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
USA
Objem (v tonách)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Trhový podiel (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Priemerná cena (EUR/tona)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Iné tretie krajiny
Objem (v tonách)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Trhový podiel (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Priemerná cena (EUR/tona)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Spolu za všetky tretie krajiny okrem dotknutých krajín
Objem (v tonách)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Trhový podiel (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Priemerná cena (EUR/tona)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Zdroj: Eurostat.
(170)
Tretími krajinami s najvyšším objemom dovozu boli India, Južná Kórea, Južná Afrika a USA, pričom ich trhový podiel sa v období prešetrovania pohyboval v rozmedzí od 1,6 % do 2,8 %. Trhový podiel všetkých ostatných tretích krajín predstavoval 10,8 %.
(171)
Dovoz z Indie na úrovni 1 % alebo menej bol po väčšinu posudzovaného obdobia zanedbateľný. Trhový podiel prekročil prah 1 % počas obdobia prešetrovania len raz, keď dosiahol úroveň 1,9 %.
(172)
Trhový podiel Južnej Kórey bol v priebehu posudzovaného obdobia pomerne stabilný, pričom od roku 2010 do roku 2012 sa znížil z 2,3 % na 1,9 % a následne počas obdobia prešetrovania vzrástol na úroveň iba 2,8 %.
(173)
Dovoz z Južnej Afriky a USA vykazoval počas celého posudzovaného obdobia klesajúci trend. Trhový podiel juhoafrického dovozu klesol z 2,1 % na 1,6 %, zatiaľ čo trhový podiel dovozu z USA klesol z 3,0 % na 2,8 %.
(174)
Pokiaľ ide o ceny založené na údajoch Eurostatu, možno konštatovať, že iba juhokórejská dovozná cena bola nižšia ako dovozná cena z ČĽR a Taiwanu, zatiaľ čo cena dovozu z Južnej Afriky bola podobná a cena dovozu z Indie a USA bola vyššia. Treba však poznamenať, že príslušný výrobok/podobný výrobok je vyrobený z rôznych druhov ocele, čo vedie k významným cenovým rozdielom, ktoré nebolo možné v priemernej cene Eurostatu zohľadniť.
(175)
Zainteresované strany poukázali na dovoz z iných tretích krajín vrátane USA, Južnej Kórey, Indie a Južnej Afriky. Tvrdili, že tento dovoz musel ovplyvniť situáciu výrobného odvetvia Únie a vzhľadom na značný dovoz z iných tretích krajín, ktoré nie sú predmetom prešetrovania Komisie, by sa dovozu z ČĽR a Taiwanu nemala pripisovať zodpovednosť za ujmu spôsobenú dovozom z iných krajín.
(176)
Ako sa uvádza vyššie, v období prešetrovania mali spomedzi krajín, ktoré do Únie dovážali výrobky z nehrdzavejúcej ocele, najvyšší trhový podiel Taiwan (5,1 %) a ČĽR (4,3 %). Počas posudzovaného obdobia neprekročil trhový podiel dovozu žiadnej inej krajiny úroveň 3 %. Okrem toho, zatiaľ čo trhový podiel dotknutých krajín sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 3,7 percentuálneho bodu, celkovo zostal trhový podiel dovozu z tretích krajín iných ako príslušné krajiny stabilný a počas posudzovaného obdobia sa zvýšil iba o 0,2 percentuálneho bodu.
(177)
Vzhľadom na stabilný trend objemu dovozu preto Komisia dospela k predbežnému záveru, že dovoz z iných tretích krajín neprispel výraznou mierou k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(178)
Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 16
Výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem vývozu (v tonách)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Priemerná cena (EUR/tona)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(179)
Objem aj predajné ceny vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa po jednorazovom zvýšení v roku 2011 znižujú. Celkový objem vývozu výrobcov zaradených do vzorky predstavoval približne 12 % ich kombinovanej výroby. Hoci zníženie vývozu mohlo prispieť k poklesu výroby, vzhľadom na nízku úroveň vývozu v súvislosti s predajom v Únii by bol akýkoľvek podiel vývozu na ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, veľmi obmedzený.
5.2.3. Náklady na energie, nadmerná kapacita
(180)
Zainteresované strany tvrdili, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili vysoké náklady na energie, ktoré boli podľa nich o 20 % vyššie ako v ČĽR. Energie však tvoria len malú časť nákladov na výrobu výrobkov z nehrdzavejúcej ocele, zvyčajne menej ako 10 % celkových nákladov. Odhliadnuc od otázky, či náklady na energie v ČĽR odrážajú trhovú hodnotu alebo nie, rozdiel v cene za energie nemohol spôsobiť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(181)
Zainteresované strany tvrdili, že na rozdiel od informácií uvedených v podnete, výrobné odvetvie Únie vykazovalo výrazne nadmernú kapacitu. Komisia zistila, že využitie kapacity výrobného odvetvia Únie sa znížilo zo 77 % v roku 2010 na 70 % v posudzovanom období. Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie a spotreba na trhu Únie sa však vyvíjali súbežne a v posudzovanom období sa oba tieto ukazovatele zvýšili o 4 %. Strata pri využívaní kapacít je teda spôsobená neschopnosťou výrobného odvetvia Únie využiť rastúci trh, pretože tento rast bol absorbovaný dampingovým dovozom z dotknutých krajín. Výsledná údajná nadmerná kapacita je teda skôr dôsledkom dampingového dovozu a nie príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(182)
Komisia dospela k záveru, že náklady na energie výrobného odvetvia Únie ani údajná nadmerná kapacita nemohli spôsobiť ujmu.
5.3. Otázky týkajúce sa hospodárskej súťaže
(183)
Zainteresované strany tvrdili, že dovoz výrobkov z nehrdzavejúcej ocele z ČĽR vzrástol v dôsledku toho, že kapacity v Únii sa koncentrovali na malý počet dodávateľov a používatelia v Únii zostali odkázaní na obmedzený počet výrobcov z Únie. V posledných 10 rokoch však na trhu Únie vždy pôsobili štyria stredne veľkí dodávatelia a niekoľko menších dodávateľov. Hoci vlastníctvo niektorých týchto spoločností sa v priebehu tohto obdobia zmenilo, počet dodávateľov zostal stabilný. Nárast čínskeho dampingového dovozu preto nemohol byť spôsobený znížením počtu dodávateľov v Únii.
(184)
Zainteresované strany tvrdili, že trh Únie bol vysoko koncentrovaný a dovoz z dotknutých krajín nemohol spôsobiť žiadnu ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Tvrdili, že objem dovozu z Ázie bol nedostatočný na to, aby obmedzil hospodársku súťaž, a nemohol výrobnému odvetviu Únie zabrániť vo zvýšení cien. V tejto súvislosti uvedené strany poukázali na rozhodnutie Komisie o schválení fúzie (za podmienky splnenia záväzkov) medzi spoločnosťami Outokumpu a Inoxum (10) z novembra 2012 (ďalej len „rozhodnutie o fúzii spoločnosti Outokumpu“).
(185)
Analýza postupu fúzie a antidampingového prešetrovania sa však týka odlišných právnych rámcov, ktoré majú odlišné ciele. Kým v rámci postupu fúzie sa analyzuje, či by navrhovaná koncentrácia mohla vyvolať obavy z narušenia hospodárskej súťaže, v rámci antidampingového prešetrovania sa analyzuje, či je výrobné odvetvie Únie vystavené poškodzujúcemu dampingu.
(186)
V každom prípade sa v rámci rozhodnutia o fúzii spoločnosti Outokumpu skúmalo, či by akvizícia spoločnosti Inoxum spoločnosťou Outokumpu viedla k dominantnému postaveniu subjektu na trhu Únie. Celkový trhový podiel kombinovaného subjektu Outokumpu a Inoxum by predstavoval viac ako 50 % a zároveň by sa tým znížil počet hlavných výrobcov zo štyroch na troch. Týmto rozhodnutím o fúzii sa spoločnosti Outokumpu ukladá povinnosť odpredať časť spoločnosti Inoxum vrátane výrobnej spoločnosti Acciai Speciali Terni (ďalej len „AST“). Cieľom tohto odpredaja bolo práve udržať hospodársku súťaž na trhu výrobkov z nehrdzavejúcej ocele v Únii, pričom plánovaný zlúčený subjekt (Outokumpu a všetky aktíva spoločnosti Inoxum vrátane spoločnosti AST) s trhovým podielom vyše 50 % na trhu Únie nikdy nevznikol. Namiesto toho stále existujú štyri stredne veľké subjekty a niekoľko menších subjektov, ktoré si navzájom konkurujú bez toho, aby ktorákoľvek z týchto strán mala trhovú silu, ktorú by mal navrhovaný zlúčený subjekt analyzovaný vo veci fúzie.
(187)
Zainteresované strany sa tiež odvolávali na diskusiu v rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu o skutočnosti, že výrobcov z Únie neobmedzoval ázijský dovoz v tom čase, keď výkyvy cien niklu, výmenného kurzu a nízke ceny niklu na londýnskej burze kovov viedli k nižšej konkurencieschopnosti ázijského dovozu. V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu sa uvádza, že „hoci obmedzenie, ktoré dovoz predstavuje, nemusí byť v súčasnosti výrazné, je možné, že sa v budúcnosti zvýši“ (11), čo následne viedlo k posúdeniu pravdepodobného vývoja trhu. Z tohto prešetrovania vyplýva, že trhový podiel tohto dampingového dovozu z dotknutých krajín dosiahol v období prešetrovania úroveň 9,5 % a v porovnaní s rokom 2010 vzrástol o 70 %. Takisto sa zistilo, že tento dampingový dovoz podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o 9,6 % - 11,3 %.
(188)
Navyše skutočnosť, že dopyt na trhu Únie je pomerne stabilný aj v prípade značných cenových výkyvov, neznamená, že kupujúci nie sú citliví na ceny. Hoci nižšie ceny ponúkané vývozcami nevedú k rastu spotreby na trhu Únie, z prešetrovania jasne vyplýva, že kupujúci sú ochotní kupovať čoraz väčšie množstvo lacného dovozu. Keďže tento lacný dovoz nevytvára žiadny dodatočný dopyt, takýto predaj sa uskutočňuje na úkor predaja ostatných trhových subjektov, a to predovšetkým na úkor výrobného odvetvia Únie.
(189)
Prešetrovanie potvrdilo, že výrobné odvetvie Únie predáva širší sortiment ako spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. V priebehu obdobia prešetrovania sa však približne 75 % predaja výrobného odvetvia Únie týkalo štyroch najbežnejších tried ocele (304, 304L, 316L a 430). Všetky tieto triedy predávajú vývozcovia z dotknutých krajín v rozsiahlej ponuke šírok, hrúbok a povrchových úprav. Výrobky, ktoré nepatria do týchto komoditných tried, sú navyše v priamom konkurenčnom vzťahu, pretože ich predávali aj vývozcovia z dotknutých krajín.
(190)
Žiadna zo zainteresovaných strán v tomto prešetrovaní nevzniesla otázku týkajúcu sa kvality výrobkov. V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu sa stanovuje, že hoci vo všeobecnosti možno kvalitu výroby mimoeurópskych výrobcov považovať za porovnateľnú s výrobou európskych výrobcov (12), takisto sa v ňom uvádza, že zákazníci so špecifickými požiadavkami nemôžu nakupovať v Ázii (13). Ako však bolo uvedené vyššie, prevažnú väčšinu predaja výrobného odvetvia Únie tvoria komoditné výrobky, ktorých kvalita je porovnateľná.
(191)
Medzi ďalšie dôvody, pre ktoré niektorí zákazníci nenakupujú dovážané výrobky z nehrdzavejúcej ocele, patria dlhšie dodacie lehoty z dôvodu dlhej prepravy z dotknutých krajín a menej výhodné platobné podmienky, ktoré výrobcovia v príslušných krajinách ponúkajú. Tieto dôvody však majú význam najmä pre zákazníkov, ktorí nakupujú priamo zo závodu, a tí predstavujú len asi tretinu trhu Únie.
(192)
Väčšina predajov sa navyše uskutočnila prostredníctvom oceliarskych servisných stredísk, ktoré tvoria asi dve tretiny trhu Únie. V skutočnosti sa takmer všetky predaje z dotknutých krajín uskutočňujú prostredníctvom nezávislých servisných stredísk, ktoré tiež nakupujú od výrobného odvetvia Únie. V tomto prípade sú platobné podmienky, ktoré ponúka distribútor, pre používateľa podstatné. Keďže tieto predaje zvyčajne prebiehajú zo skladu distribútora, príslušná dodacia lehota je zároveň lehotou potrebnou na odoslanie tovaru od distribútora používateľovi. Väčšinu predajov preto tieto okolnosti neovplyvnia.
(193)
Väčšina predaja výrobného odvetvia Únie je preto priamo ovplyvnená dampingovým dovozom z dotknutých krajín.
(194)
Komisia preto dospela k záveru, že podmienky hospodárskej súťaže v Únii nemohli zabrániť tomu, aby dampingový dovoz z dotknutých krajín nespôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu.
5.4. Vplyv cien surovín
(195)
Zainteresované strany tvrdili, že rozhodnutie, či kúpiť príslušný výrobok pochádzajúci z dotknutých krajín alebo podobný výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie, závisí od vývoja cien surovín, najmä niklu. Dôvodom je, že vývozcovia účtujú jednotnú cenu a výrobné odvetvie Únie účtuje základnú cenu a prirážku na zliatinu.
(196)
Bolo by preto údajne výhodnejšie, aby dovozcovia nakupovali z dotknutých krajín, keď ceny surovín rastú (keďže ceny výrobného odvetvia Únie sa upravia smerom nahor, zatiaľ čo ceny vývozcov zostanú stabilné). Na druhej strane, ak ceny surovín klesnú, pre dovozcov by malo byť menej výhodné nakupovať od dotknutých krajín (keďže ceny výrobného odvetvia Únie sa budú znižovať, zatiaľ čo ceny vývozcov zostanú stabilné).
(197)
V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu sa skúmal vplyv očakávaného vývoja cien niklu na rozhodovanie dovozcov o nákupe (14). V súčasnom prešetrovaní sa analyzovalo, či sa vývoj dovozu naozaj odvíjal od skutočných cien niklu podľa vyššie opísanej schémy. Ceny niklu (15) klesli o 31 %, a to zo 16 453 EUR/tona v roku 2010 na 11 327 EUR/tona počas obdobia prešetrovania. Podľa tvrdenia zainteresovaných strán uvedeného v odôvodnení 196 vyššie by tento pokles cien niklu mal viesť k zníženiu dovozu z dotknutých krajín. Z prešetrovania však vyplýva, že aj napriek výraznému poklesu cien niklu sa vývoz z dotknutých krajín za toto obdobie zvýšil o 70 %, ako sa uvádza v odôvodnení 104 vyššie.
(198)
Hoci vývoj cien surovín môže mať určitý vplyv na vývoj objemu dovozu, ostatné faktory, ako je nízka cenová úroveň vyvážajúcich výrobcov, tento účinok jednoznačne prevážili. Usudzuje sa preto, že vývoj cien niklu nemal v priebehu posudzovaného obdobia stály vplyv na celkový trend zvyšovania dampingového dovozu z dotknutých krajín.
5.5. Zmeny v štruktúre spotreby
(199)
V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu sa stanovuje, že absolútna cenová úroveň niklu a volatilita cien niklu pravdepodobne znížia atraktivitu nehrdzavejúcej ocele ako materiálu a zvýšia dopyt po nehrdzavejúcej oceli bez obsahu niklu (16).
(200)
Pokiaľ ide o atraktivitu nehrdzavejúcej ocele ako materiálu, objavil sa tiež argument, že nahraditeľnosť nehrdzavejúcej ocele mohlo ovplyvniť niekoľko trendov, ako je potreba použitia ľahších materiálov, napríklad v autách (negatívny vplyv na nehrdzavejúcu oceľ; prechod z ocele na kompozitné materiály), kratší životný cyklus spotrebného tovaru (negatívny vplyv na nehrdzavejúcu oceľ; používajú sa lacnejšie materiály), väčšia potreba úpravy vody a výroba ekologickej energie (pozitívny vplyv na nehrdzavejúcu oceľ; problém náhrady v mnohých použitiach) a vývoj cien prípadných konkurenčných materiálov (železná ruda, hliník, meď) (17).
(201)
V tejto súvislosti sa prešetrovaním potvrdili závery rozhodnutia o fúzii spoločnosti Outokumpu (18), že vo všeobecnosti je dopyt po nehrdzavejúcej oceli a konkrétne dopyt po výrobkoch z nehrdzavejúcej ocele pomerne nepružný. K najväčšiemu rastu spotreby došlo medzi rokmi 2010 a 2011, keď ceny rástli. Počas obdobia klesajúcich cien od roku 2011 až do obdobia prešetrovania zostala spotreba stabilná a vzrástla iba o 1 %. Substitúcia nehrdzavejúcej ocele vrátane vyššie uvedených faktorov preto nemala na celkovú spotrebu výrobkov z nehrdzavejúcej ocele merateľný vplyv.
(202)
Pokiaľ ide o presun dopytu na triedy nehrdzavejúcej ocele bez obsahu niklu, ktoré sú takisto podobným výrobkom, podrobná analýza predajných transakcií, ktoré vykázali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, potvrdzuje závery rozhodnutia o fúzii spoločnosti Outokumpu.
(203)
Ako sa však uvádza v odôvodnení 138 vyššie, ceny účtované výrobným odvetvím Únie sú priamo naviazané na triedu ocele a zodpovedajúce náklady na suroviny. Presun dopytu z jednej triedy ocele na druhú preto nemá žiadny vplyv na výsledky výrobného odvetvia Únie.
(204)
V tejto fáze sa preto dospelo k záveru, že zmeny v štruktúre spotreby nemali negatívny vplyv na výsledky výrobného odvetvia Únie.
5.6. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(205)
Lacný dampingový dovoz z dotknutých krajín sa zvýšil v absolútnom aj relatívnom vyjadrení v porovnaní so spotrebou v Únii v čase, keď sa väčšina faktorov ujmy výrobného odvetvia Únie (výroba, využitie kapacity, trhový podiel, zamestnanosť, predajné ceny, náklady práce, ziskovosť, investície, návratnosť investícií) zhoršila. Dampingový dovoz z dotknutých krajín v období prešetrovania podhodnotil ceny výrobného odvetvia Únie o 9,6 % - 11,3 %.
(206)
Ostatné faktory, ako sú náklady na energie, kapacita a podmienky hospodárskej súťaže na trhu Únie, neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Faktory ako dovoz z iných tretích krajín a vývoz výrobného odvetvia Únie mohli k ujme prispieť, ale len vo veľmi obmedzenej miere.
(207)
Na základe uvedených skutočností Komisia predbežne dospela k záveru, že príčinou značnej ujmy výrobného odvetvia Únie bol dampingový dovoz z dotknutých krajín a že ostatné faktory posudzované jednotlivo túto príčinnú súvislosť nenarušujú. Ujma spočíva najmä v nestabilnej finančnej situácii výrobného odvetvia Únie a poklese výroby, využitia kapacity, zamestnanosti a trhového podielu.
(208)
Komisia rozlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dampingového dovozu spôsobujúcich ujmu. Vplyv ďalšieho dovozu, vývozu výrobného odvetvia Únie, nákladov na energie, kapacity a podmienok hospodárskej súťaže na negatívny vývoj výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o jeho finančnú situáciu, výrobu a trhový podiel, bol buď veľmi obmedzený, alebo žiadny.
6. ZÁUJEM ÚNIE
(209)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu, že ujmu spôsobuje damping, môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijímať príslušné opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
6.1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(210)
Väčšina výrobcov z Únie podporuje uloženie opatrení. Najväčší výrobca z Únie pri prešetrovaní nespolupracoval, ale nevyjadril s podnetom nesúhlas. Šesť výrobcov z Únie, na ktorých pripadá približne 55 % predaja a výroby v Únii, pri prešetrovaní spolupracovalo a podnet podporilo.
(211)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Všetky finančné ukazovatele (ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií) boli v priebehu celého posudzovaného obdobia väčšinou záporné. Iné ukazovatele, ako je výroba, využitie kapacity, zamestnanosť a trhový podiel, sa vyvíjali negatívne v celom posudzovanom období. Výrobnému odvetviu Únie sa podarilo len udržať nízky objem predaja po kríze a nemohlo ťažiť z rastu trhu.
(212)
Vzhľadom na neexistenciu opatrení dampingový dovoz z dotknutých krajín bude aj naďalej nútiť výrobné odvetvie Únie predávať za stratové ceny. Toto hromadenie ďalších strát povedie k ďalšiemu zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie. Je preto v záujme výrobného odvetvia Únie uložiť opatrenia
6.2. Záujem neprepojených dovozcov a distribútorov
(213)
Dovozcovia a distribútori (vrátane oceliarskych servisných stredísk) sa na tomto prešetrovaní podieľali veľmi aktívne. Tridsaťjeden dovozcov a distribútorov vyjadrilo nesúhlas s uložením opatrení.
(214)
Dovozcovia a distribútori tvrdili, že uloženie opatrení obmedzí ich možné zdroje dodávok. Tvrdili, že v prípade uloženia opatrenia by už nemohli odoberať výrobky z nehrdzavejúcej ocele z ČĽR a Taiwanu.
(215)
Pri prešetrovaní sa však zistilo, že všetci dovozcovia a distribútori nakupujú od rôznych dodávateľov vrátane výrobného odvetvia Únie, dotknutých krajín a iných tretích krajín. Od dodávok z dotknutých krajín sú preto závislí len do určitej miery.
(216)
Tieto strany môžu naďalej kupovať výrobky z nehrdzavejúcej ocele od výrobného odvetvia Únie a iných krajín, ktoré nie sú predmetom tohto prešetrovania (napr. Indie, Južnej Afriky, Južnej Kórey alebo USA) a ktorých celkový trhový podiel dosahuje úroveň 11 %. Výrobné odvetvie Únie aj dovoz z iných tretích krajín preto predstavujú dôveryhodnú alternatívu k čínskemu a taiwanskému dovozu.
(217)
Preto sa v tejto fáze dospelo k záveru, že uloženie opatrení môže mať len malý negatívny vplyv na situáciu dovozcov a distribútorov.
6.3. Záujem používateľov
(218)
Niekoľko zainteresovaných strán vrátane vyvážajúcich výrobcov a distribútorov vyjadrilo obavy v súvislosti s možným negatívnym vplyvom opatrení na používateľov. Samotní používatelia takéto obavy nemali. Miera zapojenia používateľov do tejto veci bola v skutočnosti veľmi nízka. Stanovisko vyjadrilo šesť používateľov (vrátane jednej skupiny štyroch spoločností), z ktorých iba jeden bol proti uloženiu opatrení. Ostatní používatelia a ich združenia sa buď nezapojili, alebo sa výslovne zdržali akéhokoľvek vyjadrenia.
(219)
Predbežne sa preto dospelo k záveru, že uloženie opatrení nie je proti záujmu používateľov.
6.4. Obavy z narušenia hospodárskej súťaže
(220)
V rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu Komisia stanovila, že navrhovaná fúzia spoločností Outokumpu a Inoxum by pravdepodobne viedla k zásadnému narušeniu účinnej hospodárskej súťaže prostredníctvom nekoordinovaných účinkov, a to v dôsledku vytvorenia dominantného postavenia na trhu EHP s výrobkami z nehrdzavejúcej ocele (19). S cieľom vyhnúť sa takejto prekážke Komisia uznala, že balík odpredaja zahŕňajúci spoločnosť AST je dostatočný na odstránenie obáv z narušenia hospodárskej súťaže (20). V skutočnosti nápravné opatrenie schválené Komisiou zachovalo počet stredne veľkých výrobcov v Únii (t. j. 4).
(221)
Toto nápravné opatrenie už bolo implementované a teraz je plne účinné. Okrem toho, zavedením antidumpingových opatrení sa neznižuje počet stredne veľkých výrobcov v Únii. V tejto fáze sa preto dospelo k záveru, že uložením opatrení sa neznižuje alebo neodstraňuje účinok záväzku prijatého Komisiou v rozhodnutí o fúzii spoločnosti Outokumpu.
6.5. Záver o záujme Únie
(222)
Na základe vyššie uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody domnievať sa, že uloženie opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a na Taiwane nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie.
7. DOČASNÉ ANTIDAMPINGOVÉ OPATRENIA
(223)
Vzhľadom na závery, ku ktorým dospela Komisia, pokiaľ ide o damping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dampingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
7.1. Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)
(224)
Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(225)
Ujma by bola odstránená, keby bolo výrobné odvetvie Únie schopné pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez dampingového dovozu.
(226)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola záporná počas celého posudzovaného obdobia, teda v rokoch 2010 až 2013. Predchádzajúce roky 2008 a 2009 boli ovplyvnené poklesom dopytu počas celosvetovej hospodárskej krízy a zisk dosiahnutý v týchto rokoch teda nemožno považovať za zisk dosiahnutý za normálnych podmienok hospodárskej súťaže. Zatiaľ čo v rámci predchádzajúceho prešetrovania, ktoré sa spomína v odôvodnení 134 vyššie, sa predbežne dospelo k záveru o existencii dampingu v roku 2007, vecnú spojitosť medzi týmto dovozom a situáciou výrobného odvetvia Únie nebolo možné stanoviť. Na tieto účely bol cieľový zisk stanovený na úroveň 8,1 %, čo bol zisk, ktorý výrobné odvetvie Únie dosiahlo v roku 2007. Išlo o posledný reprezentatívny rok, ktorý sa vyznačoval normálnymi podmienkami hospodárskej súťaže pred poklesom dopytu v rokoch 2008 a 2009. V skutočnosti veľkosť trhu v roku 2013 takmer dosiahla úroveň spotreby v roku 2007.
(227)
Na tomto základe Komisia vypočítala cenu podobného výrobku, ktorá nespôsobuje výrobnému odvetviu Únie ujmu, a to tak, že z predajných cien Únie odpočítala skutočnú stratu vykázanú počas obdobia prešetrovania a pripočítala k nim uvedené ziskové rozpätie na úrovni 8,1 %.
(228)
Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky v príslušných krajinách, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.
(229)
Úroveň odstránenia ujmy v prípade „ostatných spolupracujúcich spoločností“ a v prípade „všetkých ostatných spoločností“ je vymedzená rovnako ako dampingové rozpätie pre tieto spoločnosti (pozri odôvodnenia 57, 60, 85 a 88 vyššie).
7.2. Dočasné opatrenia
(230)
V súlade s pravidlom menšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa na dovoz plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena s pôvodom v ČĽR a na Taiwane mali uložiť dočasné antidampingové opatrenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dampingové rozpätia. Výška colnej sadzby by mala byť stanovená na úrovni nižšieho z rozpätí dampingu a ujmy.
(231)
Ako sa uvádza v odôvodnení 4 vyššie, Komisia zaviedla na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR a na Taiwane povinnosť registrácie podľa nariadenia (EÚ) č. 1331/2014 vzhľadom na možné spätné uplatnenie akýchkoľvek antidampingových a vyrovnávacích opatrení podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia a článku 16 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (21) (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“).
(232)
Pokiaľ ide o súčasné antidampingové prešetrovanie a vzhľadom na uvedené zistenia by sa mala pozastaviť registrácia dovozu na účely antidampingového prešetrovania v súlade s článkom 14 ods. 5 základného nariadenia.
(233)
Pokiaľ ide o súbežné antisubvenčné prešetrovanie (pozri odôvodnenie 3 vyššie), registrácia dovozu z ČĽR podľa článku 24 ods. 5 základného antisubvenčného nariadenia by mala pokračovať.
(234)
V tejto fáze konania nie je možné prijať žiadne rozhodnutie o možnom spätnom uplatnení antidumpingových opatrení.
(235)
Na základe uvedených skutočností sú dočasné sadzby antidampingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie pred preclením, takéto:
Krajina
Spoločnosť
Dampingové rozpätie
(%)
Rozpätie ujmy
(%)
Dočasné antidampingové clo
(%)
ČĽR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
30,0
24,5
24,5
Všetky ostatné spoločnosti
34,9
25,2
25,2
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Ostatné spolupracujúce spoločnosti
10,9
22,9
10,9
Všetky ostatné spoločnosti
12,0
23,9
12,0
(236)
Individuálne sadzby antidampingového cla pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení, ku ktorým sa dospelo v rámci súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a vyrábaného konkrétne uvedenými právnickými osobami. Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými subjektmi, by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z uvedených individuálnych antidampingových colných sadzieb.
(237)
Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidampingových colných sadzieb, ak sa zmení názov jej subjektu. Takáto žiadosť musí byť predložená Komisii (22). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(238)
Aby sa zaistilo riadne vymáhanie antidampingových ciel, antidampingová colná sadzba pre „všetky ostatné spoločnosti“ by sa nemala vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
(239)
Od 26. marca 2015 je ochrana pred dumpingovým dovozom zaistená dočasným antidumpingovým clom. Registrácia dovozu na účely ochrany pred dumpingovým dovozom už teda nie je potrebná. Článok 1 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1331/2014 je preto potrebné zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
8. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
(240)
V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.
(241)
Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidampingové clo na dovoz plochých valcovaných výrobkov z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena (úberom za studena), ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Taiwane.
2. Sadzby dočasného antidampingového cla uplatniteľné na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné antidampingové clo
(%)
Doplnkový kód TARIC
ČĽR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šanghaj
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ning-po
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taijuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tiencin
24,3
C025
Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I
24,5
Všetky ostatné spoločnosti
25,2
C999
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tchaj-pej
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kao-siung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kao-siung
10,9
C032
Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe II
10,9
Všetky ostatné spoločnosti
12,0
C999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha zloženiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa príslušné platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Do 25 kalendárnych dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu zainteresované strany:
a)
požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie;
b)
predložiť Komisii písomné pripomienky, ako aj
c)
požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.
2. Do 25 kalendárnych dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu strany uvedené v článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 predložiť pripomienky k uplatňovaniu dočasných opatrení.
Článok 3
Článok 1 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1331/2014 sa nahrádza takto:
„1. Týmto sa v súlade s článkom 24 ods. 5 nariadenia (ES) č. 597/2009 colným orgánom nariaďuje, aby prijali vhodné opatrenia na zavedenie registrácie dovozu plochých valcovaných výrobkov z nehrdzavejúcej ocele, ktoré nie sú inak spracované než valcovaním za studena (úberom za studena), ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.“
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 24. marca 2015