NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 480/2014
ze dne 3. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 22 odst. 7, čl. 37 odst. 13, čl. 38 odst. 4, čl. 40 odst. 4, čl. 41 odst. 3, čl. 42 odst. 1, čl. 42 odst. 6, čl. 61 odst. 3, čl. 68 odst. 1, článek 101, čl. 125 odst. 8, čl. 125 odst. 9, čl. 127 odst. 7, čl. 127 odst. 8 a čl. 144 odst. 6 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Část druhá nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví společná ustanovení, která se vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), jež nyní fungují ve společném rámci (dále jen „evropské strukturální a investiční fondy“ či „ESI fondy“). Třetí část uvedeného nařízení dále obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF a Fond soudržnosti, ale nevztahují se na EZFRV a ENRF, a čtvrtá část uvedeného nařízení obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, ale nevztahují se na EZFRV. Toto nařízení tedy stanoví ustanovení, která se vztahují na všechny ESI fondy, jakož i ustanovení, která se vztahují jen na EFRR a Fond soudržnosti, nebo na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF.
(2)
Je nutné stanovit podrobná pravidla týkající se kritérií pro určení výše finanční opravy, kterou může Komise uplatnit ve výkonnostním rámci na každou prioritu uvedenou v programech podporovaných z ESI fondů.
(3)
Tyto finanční opravy mohou být uplatněny jen za předpokladu, že je najednou splněno několik podmínek. Výše finanční opravy by měla být určena na základě paušálních sazeb odvozených z koeficientu vypočteného na základě rozsahu fyzického dokončení a úrovně absorpce finančních prostředků. Vnější faktory přispívající k závažnému nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci do roku 2023, vyjma faktorů vylučujících finanční opravy, by se měly zvažovat případ od případu a mohly by být důvodem pro nižší sazbu opravy, než jaká by byla uplatněna na základě koeficientu.
(4)
V ustanoveních týkajících se kritérií pro určení výše finančních oprav, které mají být uplatněny ve výkonnostním rámci, by se zvláštní příspěvek z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí měl posuzovat zvlášť.
(5)
Ustanovení o nákupu pozemků s podporou finančních nástrojů by měla být vyjasněna specifickými pravidly.
(6)
Aby rámec pro kombinování grantů na technickou podporu a finančního nástroje do jedné operace byl soudržný, je třeba, aby takové kombinování bylo dovoleno pouze pro účely technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce.
(7)
Aby bylo zajištěno, že prováděním finančních nástrojů jsou pověřeny subjekty, které mají náležitou schopnost je provádět v souladu s cíli a prioritami ESI fondů a tím nejefektivnějším způsobem, měla by být stanovena kritéria výběru těchto subjektů a také jejich úloha, závazky a odpovědnost.
(8)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení finančních nástrojů poskytujících záruky, příspěvky z programů by měly být podloženy obezřetným předběžným posouzením rizik s přihlédnutím k odpovídajícímu multiplikačnímu poměru.
(9)
Aby bylo zajištěno, že finanční nástroje jsou prováděny v souladu s platným právem, měla by být přijata zvláštní ustanovení pro jejich řízení a kontrolu, včetně auditu.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení příspěvků z programu na finanční nástroje, mělo by se jakékoli odejmutí takových příspěvků náležitě promítnout do příslušných žádostí o platby.
(11)
Pro zajištění neměnného způsobu výpočtu způsobilých kapitalizovaných subvencí úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky by měla být stanovena specifická pravidla jejich výpočtu.
(12)
Ve snaze o rychlé a efektivní poskytnutí finančních prostředků reálné ekonomice a o řádné finanční řízení při zajištění přiměřeného odměňování subjektů provádějících finanční nástroje by měla být stanovena kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušné prahové hodnoty a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů.
(13)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů měly zohlednit příjmy z operací.
(14)
Je nezbytné stanovit metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operace s přihlédnutím k referenčním obdobím pro sektor dané operace, k ziskovosti běžně očekávané u druhu dané investice, k uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ a případně ke kapitálu v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu nebo regionu.
(15)
Pro sektory by měla být stanovena referenční období, která vycházejí ze zaznamenaných a uchovaných historických údajů o projektech vytvářejících příjmy v programovém období 2007-2013.
(16)
Je nezbytné definovat náklady a příjmy, které se zohledňují při výpočtu diskontovaných čistých příjmů, jakož i podmínky pro stanovení zbytkové hodnoty a finanční diskontní sazby.
(17)
Diskontní sazba ve výši 4 %, navržená jako orientační referenční hodnota, by měla vycházet ze současné dlouhodobé míry návratnosti u mezinárodního portfolia investic vypočtené jako průměrný výnos z aktiv ve výši 3 % upravený směrem nahoru o 1 %, což odpovídá procentnímu poklesu průměrného výnosu z dlouhodobých státních dluhopisů v zemích Unie od doby, kdy byla stanovena finanční diskontní sazba pro programové období 2007-2013.
(18)
Zásada „znečišťovatel platí“ vyžaduje, aby environmentální náklady v důsledku znečištění i prevence hradili ti, kdo znečištění způsobují, a aby systémy zpoplatnění odrážely úplné náklady, včetně kapitálových nákladů, nákladů na environmentální služby, environmentálních nákladů v důsledku znečištění a nákladů na realizovaná preventivní opatření a nákladů souvisejících s nedostatkem použitých zdrojů.
(19)
Za účelem snížení administrativní zátěže by příjemcům mělo být pro výpočet nepřímých nákladů dovoleno použít stávající metody a odpovídající sazby stanovené v rámci jiných politik Unie, jsou-li tyto operace a příjemci podobné povahy.
(20)
Aby bylo zajištěno, že operace financované z ESI fondů, u kterých lze u nepřímých nákladů uplatnit paušální sazbu stanovenou v rámci jiných politik Unie, jsou podobné operacím financovaným v rámci těchto jiných politik Unie, je nezbytné definovat kategorie zásahu a investiční priority nebo opatření, pod něž tyto operace spadají.
(21)
Měla by být vytvořena metodika přezkumu kvality velkých projektů. Přezkum kvality provedený nezávislými odborníky je nezbytnou podmínkou pro to, aby členský stát mohl Komisi předložit velký projekt prostřednictvím oznamovacího postupu stanoveného v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(22)
Rozhodne-li se členský stát použít oznamovací postup, měl by se rozhodnout, zda má být daný velký projekt posouzen nezávislými odborníky za technické pomoci Komise, nebo po dohodě s Komisí jinými nezávislými odborníky.
(23)
Mezi hlavní faktory určující, zda bude výsledek přezkumu kvalitní a spolehlivý, patří kapacita, způsobilost a nestrannost nezávislých odborníků provádějících přezkum kvality velkých projektů. Pro zajištění spolehlivosti a vysoké úrovně práce odborníků na přezkumu kvality by tudíž měly být stanoveny jisté požadavky na nezávislé odborníky. Tato kritéria by měli splňovat všichni nezávislí odborníci bez ohledu na to, zda je jejich činnost podpořena technickou pomocí z podnětu Komise nebo členským státem. Povinností členského státu by mělo být ověřit, zda nezávislí odborníci tyto požadavky splňují, a to ještě předtím, než Komisi požádá o souhlas s výběrem nezávislých odborníků.
(24)
Jelikož Komisi mohou být prostřednictvím oznamovacího postupu předloženy pouze velké projekty, které byly nezávislými odborníky ohodnoceny pozitivně, je nezbytné stanovit pro tento účel jasná kritéria. Je také nutné stanovit fáze tohoto přezkumu a parametry pro posouzení kvality, jež mají být při přezkumu použity, aby bylo zajištěno, že přezkum kvality každého velkého projektu je založen na stejném metodickém přístupu a že přezkum kvality je prováděn způsobem, jenž přispěje ke zlepšení kvality velkých projektů, které jsou předmětem tohoto přezkumu.
(25)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících operací. Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(26)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro některé z ESI fondů; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1304/2013 (2) stanoví konkrétní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z ESF, ke kterým je třeba přihlédnout.
(27)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízeních o jednotlivých fondech, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno shromažďovat a upravovat. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(28)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(29)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(30)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(31)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(32)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku pro výběr vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(33)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(34)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
(35)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
ustanovení, kterými se doplňuje část druhá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ENRF (dále jen „ESI fondy“), pokud jde o:
i)
kritéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci,
ii)
pravidla týkající se finančních nástrojů, pokud jde o:
-
další zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků a spojení technické podpory s finančními nástroji,
-
další zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje, souvisejících kritérií výběru a produktů, jež lze prostřednictvím finančních nástrojů poskytovat,
-
pravidla týkající se řízení a kontroly některých finančních nástrojů, včetně kontrol, které mají být prováděny řídicími a auditními orgány, opatření pro uchovávání podkladů, prvků, které mají být doloženy podklady, a řídicích, kontrolních a auditních mechanismů,
-
pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby,
-
zvláštní pravidla týkající se zavedení systému kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky,
-
zvláštní pravidla ohledně kritérií pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušných prahových hodnot a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů,
iii)
metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací, které po dokončení vytvářejí čistý příjem,
iv)
paušální sazbu u nepřímých nákladů a související metody uplatňované v jiných politikách Unie;
b)
ustanovení, kterými se doplňuje část třetí uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů;
c)
ustanovení, kterými se doplňuje část čtvrtá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, pokud jde o:
i)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v elektronické podobě,
ii)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců podpory,
iii)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku výběru vzorku operací,
iv)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise,
v)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritérií, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a kritérií pro uplatnění paušální sazby nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST DRUHÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA ESI FONDY
ODDÍL I
KRitéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 2
Stanovení výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy, již má Komise uplatnit v souladu s čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, je paušální sazba stanovená na základě poměru mezi průměrem hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění podle výkonnostního rámce a konečnou mírou plnění finančního ukazatele podle uvedeného výkonnostního rámce (dále jen „koeficient plnění/absorpce“).
2. Koeficient plnění/absorpce se vypočte následujícím způsobem:
a)
konečná hodnota dosažená u každého ukazatele výstupů a klíčového kroku provádění zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnými cílovými hodnotami, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty;
b)
stanoví se průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
c)
konečná hodnota dosažená u finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnou cílovou hodnotou, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
d)
průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí konečnou mírou plnění finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority.
3. Týká-li se priorita více než jednoho ESI fondu nebo kategorie regionů, vypočte se koeficient plnění/absorpce zvlášť pro každý ESI fond nebo kategorii regionů.
Článek 3
Výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy je stanovena následovně:
a)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 65 %, ale vyššího než 60 % se uplatní paušální sazba ve výši 5 %;
b)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 60 %, ale vyššího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 10 %;
c)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 25 %.
2. Paušální sazba se uplatní na příspěvky z ESI fondů určené na základě výdajů vykázaných členským státem v rámci priority, která splňuje podmínky uvedené v čl. 22 odst. 7 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to po uplatnění jakýchkoli jiných finančních oprav.
U priorit týkajících se více než jednoho ESI fondu či kategorie regionů se paušální sazba uplatní na každý jednotlivý ESI fond nebo kategorii regionů.
3. Vnější faktory, které se podílely na závažném nesplnění cílů, jež nejsou uvedeny v čl. 22 odst. 7 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, se posuzují případ od případu. Paušální opravu podle odstavce 1 lze snížit až o 50 % při zvážení rozsahu vlivu těchto faktorů na závažné nesplnění cílů.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 1 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
ODDÍL II
Finanční nástroje
Článek 4
Zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční nástroje financované z EFRR, Fondu soudržnosti a EZFRV mohou podporovat investice, které zahrnují nákup nezastavěných i zastavěných pozemků za částku nepřevyšující 10 % příspěvku z programu vyplaceného konečnému příjemci. V případě záruk se toto procento použije na částku příslušné půjčky nebo jiných rizikových nástrojů.
2. Pokud je konečným příjemcům poskytována podpora z finančních nástrojů na investice do infrastruktury s cílem podpořit rozvoj nebo obnovu měst, hraniční hodnota uvedená v odstavci 1 činí 20 %.
3. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech operací týkajících se ochrany životního prostředí se řídicí orgán může od hraničních hodnot uvedených v odstavcích 1 a 2 odchýlit.
Článek 5
Spojení technické podpory s finančními nástroji
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Granty na technickou podporu lze kombinovat s finančními nástroji do jediné operace podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 pouze za účelem technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce, který má být takovou operací podpořen.
Článek 6
Zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Subjekty provádějící finanční nástroje vykonávají své povinnosti v souladu s platným právem a jednají s takovou mírou odborné péče, efektivity, transparentnosti a pečlivosti, jaká se očekává od profesionálního subjektu se zkušenostmi v provádění finančních nástrojů. Tyto subjekty zajistí, aby:
a)
koneční příjemci získávající podporu z finančních nástrojů byli vybíráni s řádným přihlédnutím k povaze finančního nástroje a potenciální ekonomické životnosti investičních projektů, které mají být financovány. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů;
b)
koneční příjemci byli informováni o tom, že financování je poskytováno z programů spolufinancovaných ESI fondy, a to v souladu s požadavky stanovenými v článku 115 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti, v čl. 66 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3) pro EZFRV a v souladu s budoucím právním aktem Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory v rámci námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020 („nařízení o ENRF“) pro ENRF;
c)
podpora z finančních nástrojů byla poskytována způsobem, který je přiměřený a který co nejméně narušuje hospodářskou soutěž;
d)
preferenční odměňování soukromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 37 odst. 2 písm. c) a čl. 44 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, bylo přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových investorů, což je zajištěno podmínkami a procesními zárukami.
2. Jelikož přímá finanční odpovědnost řídicího orgánu vůči subjektům provádějícím finanční nástroje nebo konečným příjemcům, jakož i jeho odpovědnost, pokud jde o jiný dluh či závazek finančního nástroje, nesmí překročit částku přidělenou řídicím orgánem na finanční nástroj podle příslušných dohod o financování, subjekty provádějící finanční nástroje zajistí, aby vůči řídicímu orgánu nebyly uplatňovány žádné nároky nad částku jím přidělenou na finanční nástroj.
3. Subjekty provádějící finanční nástroje jsou odpovědné za úhradu příspěvků z programu vykazujících nesrovnalosti spolu s úrokem a dalšími výnosy z těchto příspěvků.
Subjekty provádějící finanční nástroje však za úhradu částek uvedených v prvním pododstavci nejsou odpovědné, doloží-li v případě jednotlivé nesrovnalosti splnění těchto kumulativních podmínek:
a)
k nesrovnalosti došlo na úrovni konečných příjemců, nebo v případě fondu fondů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců;
b)
subjekty provádějící finanční nástroje vyhověly ustanovením odstavce 1 tohoto článku, pokud jde o příspěvky z programu vykazující nesrovnalost;
c)
částky vykazující nesrovnalost nebylo možné získat zpět navzdory tomu, že subjekty provádějící finanční nástroje s náležitou péčí podnikly veškerá použitelná smluvní a právní opatření.
Článek 7
Kritéria pro výběr subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výběru subjektu, který má provádět finanční nástroj, v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a čl. 38 odst. 4 písm. b) body ii) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013, se řídicí orgán ujistí, že tento subjekt splňuje následující minimální podmínky:
a)
je podle unijního a vnitrostátního práva oprávněn vykonávat příslušné prováděcí úkoly;
b)
má přiměřenou ekonomickou a finanční životaschopnost;
c)
má přiměřenou schopnost provádět finanční nástroj, včetně organizační struktury a rámce správy a řízení, která pro řídicí orgán představuje nezbytnou jistotu;
d)
disponuje systémem účinné a efektivní vnitřní kontroly;
e)
používá účetní systém, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé informace;
f)
souhlasí s tím, aby byl auditován auditními orgány členského státu, Komisí a Evropským účetním dvorem.
2. Při výběru subjektu podle odstavce 1 řídicí orgán náležitě zohlední povahu finančního nástroje, který má být prováděn, předchozí zkušenosti subjektu s prováděním podobných finančních nástrojů, odbornost a zkušenosti navrhovaných členů týmu a provozní a finanční způsobilost subjektu. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů. Použijí se alespoň následující kritéria výběru:
a)
podloženost a věrohodnost metodiky určování a hodnocení finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců;
b)
výše nákladů a poplatků spojených s řízením souvisejících s prováděním finančního nástroje a navrhovaná metodika jejich výpočtu;
c)
podmínky uplatňované v souvislosti s podporou poskytovanou konečným příjemcům, včetně cen;
d)
schopnost obstarat prostředky na investice do konečných příjemců doplňující příspěvky z programu;
e)
schopnost doložit další činnost kromě stávající činnosti;
f)
v případech, kdy subjekt provádějící finanční nástroj přidělí do finančního nástroje vlastní finanční prostředky nebo se podílí na riziku, opatření navrhovaná ke sladění zájmů a zmírnění případných střetů zájmů.
3. Pokud subjekt, který provádí fond fondů, včetně EIB, svěří prováděcí úkoly dále finančnímu zprostředkovateli, musí zajistit, aby tento finanční zprostředkovatel splňoval požadavky a kritéria uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 8
Zvláštní pravidla týkající se záruk poskytovaných prostřednictvím finančních nástrojů
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pokud finanční nástroje poskytují záruky, musí být splněny následující požadavky:
a)
mezi částkou příspěvku z programu vyčleněnou na pokrytí očekávaných i neočekávaných ztrát z nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik, které mají být kryté zárukami, a hodnotou odpovídajících vyplacených nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik musí existovat přiměřený multiplikační poměr;
b)
multiplikační poměr se stanoví pomocí obezřetného předběžného hodnocení rizik konkrétního záručního produktu, který má být poskytnut, s přihlédnutím ke konkrétním tržním podmínkám, investiční strategii dotyčného finančního nástroje a zásadám hospodárnosti a efektivnosti. Toto předběžné posouzení rizik je možné revidovat, je-li to odůvodněno pozdějšími tržními podmínkami;
c)
příspěvek z programu vyčleněný na proplacení záruk musí vycházet z tohoto předběžného hodnocení rizik;
d)
nevyplatil-li finanční zprostředkovatel nebo subjekt, jenž má prospěch ze záruk, plánovanou částku nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik konečným příjemcům, způsobilé výdaje se úměrně sníží.
Článek 9
Řízení a kontrola finančních nástrojů zřízených na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni
(Čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje zřízené na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán zajistí, aby:
a)
operace byla v souladu s platným právem, příslušným programem a příslušnou dohodou o financování, a to jak v průběhu hodnocení a výběru operace, tak v průběhu zřizování a provádění finančního nástroje;
b)
dohody o financování obsahovaly ustanovení o auditních požadavcích a auditní stopě podle bodu 1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
řídicí kontroly byly po celou dobu programového období a během zřizování a provádění finančních nástrojů prováděny v souladu s čl. 125 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF a v souladu s čl. 58 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 pro EZFRV;
d)
podklady k výdajům vykázaným jako způsobilé:
i)
byly pro danou operaci uchovávány řídicím orgánem, finančním zprostředkovatelem, nebo subjektem provádějícím fond fondů, je-li daný finanční nástroj prováděn prostřednictvím fondu fondů, aby byly poskytnuty důkazy o tom, že finanční prostředky byly použity k zamýšleným účelům, že byl dodržen soulad s platným právem a že byla splněna kritéria a podmínky pro financování v rámci příslušných programů,
ii)
byly k dispozici za účelem ověření legality a správnosti výdajů vykázaných Komisi;
e)
mezi podklady pro ověřování souladu s právem Unie a členských států a s podmínkami financování byly alespoň:
i)
dokumenty o zřízení finančního nástroje,
ii)
dokumenty uvádějící výši příspěvku na finanční nástroj z každého programu a v rámci každé prioritní osy, výdaje způsobilé v rámci programů a úrok a další výnosy vytvářené podporou z ESI fondů a opakované použití prostředků připadajících na podporu z ESI fondů v souladu s články 43 a 44 nařízení (EU) č. 1303/2013,
iii)
dokumenty o fungování finančního nástroje, včetně dokumentů týkajících se monitorování, podávání zpráv a ověřování,
iv)
dokumenty dokládající soulad s články 43, 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013,
v)
dokumenty týkající se ukončení příspěvků z programů a ukončení finančního nástroje,
vi)
dokumenty o nákladech a poplatcích spojených s řízením,
vii)
formuláře žádostí nebo rovnocenné doklady předložené konečnými příjemci spolu s podklady, včetně podnikatelských plánů a případně předchozích ročních účetních závěrek,
viii)
kontrolní seznamy a zprávy od subjektů provádějících finanční nástroj, jsou-li k dispozici,
ix)
prohlášení učiněná v souvislosti s podporou de minimis, je-li to na místě,
x)
dohody podepsané v souvislosti s podporou poskytnutou prostřednictvím finančního nástroje, zahrnující kapitál, půjčky, záruky nebo jiné formy investic poskytnutých konečným příjemcům,
xi)
důkazy o tom, že podpora poskytnutá prostřednictvím finančního nástroje byla použita k zamýšlenému účelu,
xii)
záznamy o finančních tocích mezi řídicím orgánem a finančním nástrojem a v rámci finančního nástroje na všech úrovních až ke konečným příjemcům a v případě záruk důkaz, že příslušné půjčky byly vyplaceny,
xiii)
oddělené záznamy nebo účetní kódy pro příspěvek z programu vyplacený nebo záruku vyčleněnou finančním nástrojem ve prospěch konečného příjemce.
2. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EZFRV auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s článkem 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (4).
3. Provádí-li finanční nástroje EIB podle čl. 38 odst. 4 písm. b) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, pak:
a)
řídicí orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla ověřování operací na místě ve smyslu čl. 125 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
auditní orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla audity operací.
Auditní orgán vychází ve výroku auditora z informací poskytnutých pověřenou společností.
4. Neexistuje-li společný rámec stanovený Komisí, na nějž se odkazuje v odstavci 3, řídicí orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky ověřování na místě a auditní orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky auditů.
Článek 10
Pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby
(Čl. 41 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Členské státy a řídicí orgány mohou odejmout příspěvky z programů na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 a na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení prováděné v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pouze pokud tyto příspěvky nebyly již zahrnuty v žádosti o platbu podle článku 41 uvedeného nařízení. Pokud však jde o finanční nástroje podporované z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, mohou být příspěvky rovněž odejmuty, je-li příští žádost o platbu změněna tak, aby příslušné výdaje byly odejmuty nebo nahrazeny.
Článek 11
Systém kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky
(Čl. 42 odst. 1 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované subvence úrokových sazeb i subvence poplatků za záruky podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných platebních závazků pro účely a období stanovené v uvedeném článku a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
Článek 12
Kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Řídicí orgán vypočte náklady a poplatky spojené s řízením, které lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, na základě následujících výkonnostních kritérií podle čl. 42 odst. 5 uvedeného nařízení:
a)
výplata příspěvků poskytnutých z programu ESI fondů;
b)
prostředky získané zpět z investic nebo z uvolněných prostředků vyčleněných na smlouvy o zárukách;
c)
kvalita opatření doprovázejících investici před investičním rozhodnutím maximalizovat její dopad a po něm a
d)
přínos finančního nástroje k cílům a výstupům programu.
2. Řídicí orgán informuje monitorovací výbor zřízený podle článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 o opatřeních ohledně výkonnostně založeného výpočtu vynaložených nákladů nebo poplatků spojených s řízením a správou finančního nástroje. Monitorovací výbor dostává každoročně zprávy o nákladech a poplatcích spojených s řízením skutečně zaplacených v předchozím kalendářním roce.
Článek 13
Prahové hodnoty pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením
(Čl. 42 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. V případě subjektu, který provádí fond fondů, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, překročit:
a)
3 % v prvních 12 měsících od podpisu dohody o financování, 1 % v dalších 12 měsících a poté 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do fondu fondů, vypočtených poměrným dílem ode dne uskutečnění platby do fondu fondů až do konce způsobilého období, do zpětné úhrady řídicímu orgánu nebo do dne ukončení, podle toho, co nastane dříve, a
b)
0,5 % za rok z příspěvků z programu vyplacených z fondu fondů finančním zprostředkovatelům a vypočtených poměrným dílem od okamžiku uskutečnění platby z fondu fondů až do zpětné úhrady do fondu fondů, konce období způsobilosti nebo do dne ukončení podle toho, co nastane dříve.
2. V případě subjektů provádějících finanční nástroje poskytující kapitál, půjčky, záruky a mikroúvěry, včetně jejich kombinací s granty, subvencemi úrokových sazeb nebo subvencemi poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, překročit:
a)
základní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok v prvních 24 měsících od podpisu dohody o financování a poté 1 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných podle příslušné dohody o financování, vypočtených poměrným dílem ode dne podpisu příslušné dohody o financování až do konce období způsobilosti, do zpětné úhrady příspěvků řídicímu orgánu nebo do fondu fondů, nebo do data ukončení podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje ve všech ostatních případech 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do finančního nástroje, vypočtených poměrným dílem od data uskutečnění platby do finančního nástroje až do konce doby způsobilosti, zpětné úhrady řídicímu orgánu či do fondu fondů, nebo do data ukončení finančního nástroje podle toho, co nastane dříve, a
b)
výkonnostní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě kapitálu a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě odpisů, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě půjček a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iii)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 1,5 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných na dosud nesplacené smlouvy o zárukách ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a z opětovně využitých zdrojů připadajících na příspěvky z programu, vypočtených poměrným dílem ode dne vyčlenění až do splatnosti smlouvy o záruce, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iv)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě mikroúvěru a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
v)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 0,5 % z částky grantu uhrazené ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení ve prospěch konečných příjemců.
Ustanovení tohoto odstavce se použijí na subjekt provádějící finanční nástroj poskytující záruky bez ohledu na to, zda stejný subjekt provádí fond fondů, s výhradou ustanovení odstavce 4.
3. Souhrnná částka nákladů a poplatků spojených s řízením v průběhu období způsobilosti stanoveného v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 nesmí přesáhnout:
a)
u fondu fondů 7 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do fondu fondů;
b)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 20 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
c)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 8 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
d)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
e)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
f)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 6 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje.
4. Pokud stejný subjekt provádí fond fondů a finanční nástroj, částky způsobilých nákladů a poplatků spojených s řízením uvedené v odstavcích 1 a 2 ani hraniční hodnoty uvedené v odstavci 3 nelze kumulovat v případě stejných příspěvků z programu nebo stejných reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu.
5. Pokud většinu kapitálu investovaného do finančních zprostředkovatelů poskytujících kapitál poskytují soukromí investoři nebo veřejní investoři působící podle zásady tržního hospodářství a příspěvek z programu je poskytnut za podmínek platných pro soukromé investory, náklady a poplatky spojené s řízením musí odpovídat tržním podmínkám a nesmí být vyšší než náklady a poplatky spojené s řízením hrazené soukromými investory.
6. Prahové hodnoty stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 lze překročit, účtuje-li je subjekt provádějící finanční nástroj nebo případně fond fondů, který byl vybrán v souladu s platnými pravidly ve výběrovém řízení, během kterého se prokázala potřeba vyšších nákladů a poplatků spojených s řízením.
Článek 14
Úhrada kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být uhrazeny jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných nákladů a poplatků spojených s řízením, jež mají být zaplaceny po období způsobilosti za období uvedené v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující mikroúvěr, nesmí překročit 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě půjček, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
3. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující kapitál, nesmí překročit 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě kapitálu, který teprve má být do finančního nástroje vrácen, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
4. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
ODDÍL III
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací vytvářejících čistý příjem
Článek 15
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pro účely použití metody uvedené v čl. 61 odst. 3 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 se diskontovaný čistý příjem operace vypočte odečtením diskontovaných nákladů od diskontovaného příjmu a případně přičtením zbytkové hodnoty investice.
2. Diskontovaný čistý příjem operace se vypočte za konkrétní referenční období pro sektor dané operace, jak je uvedeno v příloze I. Období provádění operace je součástí referenčního období.
3. Příjmy a náklady se stanoví inkrementální metodou na základě srovnání příjmů a nákladů ve scénáři s novou investicí s příjmy a náklady ve scénáři bez nové investice.
Představuje-li operace nové aktivum, příjmy a náklady se rozumí příjmy a náklady nové investice.
4. Pokud daň z přidané hodnoty není způsobilým výdajem podle čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, výpočet diskontovaného čistého příjmu vychází z hodnot bez daně z přidané hodnoty.
Článek 16
Stanovení příjmů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se příjmy stanoví následovně:
a)
poplatky za užívání, jsou-li účtovány, se stanoví v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a ve vhodných případech zohlední finanční přiměřenost;
b)
příjmy neobsahují převody ze státních nebo regionálních rozpočtů ani vnitrostátních systémů veřejného pojištění;
c)
pokud operace přidává nová aktiva ke stávající službě či infrastruktuře, zohlední se jak příspěvky od nových uživatelů, tak příspěvky od stávajících uživatelů nové nebo rozšířené služby či infrastruktury.
Článek 17
Stanovení nákladů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se zohlední následující náklady, které vzniknou během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2:
a)
náklady na výměnu vybavení s krátkou životností pro zajištění technického fungování operace;
b)
fixní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například náklady na zaměstnance, údržbu a opravy, obecné řízení a správu a pojištění;
c)
variabilní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například spotřeba surovin, energie, jiného spotřebního materiálu a veškerá údržba a opravy nezbytné k prodloužení životnosti operace.
Článek 18
Zbytková hodnota investice
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pokud je předpokládaná životnost aktiv operace delší než referenční období uvedené v čl. 15 odst. 2, určí se jejich zbytková hodnota vypočtením čisté současné hodnoty peněžních toků ve zbývajících letech životnosti operace. Za řádně odůvodněných okolností lze použít i jiné metody výpočtu zbytkové hodnoty.
2. Zbytková hodnota investice se započte do výpočtu diskontovaného čistého příjmu pouze tehdy, pokud příjmy převažují nad náklady podle článku 17.
Článek 19
Diskontování peněžních toků
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výpočtu nákladů a příjmů se zohlední pouze peněžní toky, které mají být vyplaceny či získány danou operací. Peněžní toky se stanovují pro každý rok, ve kterém jsou vyplaceny nebo získány danou operací během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2.
2. Do výpočtu se nezapočítávají nepeněžní účetní položky, jako jsou například odpisy, veškeré rezervy pro budoucí náklady na výměnu vybavení a rezervy pro nepředvídatelné události.
3. Peněžní toky jsou diskontovány až do současnosti finanční diskontní sazbou ve výši 4 % v reálných hodnotách, což je orientační referenční hodnota pro operace, které mají podobu veřejných investic a jsou spolufinancovány z ESI fondů.
4. Členské státy mohou uplatnit jinou než 4 % finanční diskontní sazbu, poskytnou-li pro takovou jinou referenční hodnotu odůvodnění a zajistí-li její důsledné uplatňování u podobných operací ve stejném sektoru.
5. Jiné než 4 % referenční hodnoty mohou opravňovat tyto důvody:
a)
konkrétní makroekonomické podmínky daného členského státu, mezinárodní makroekonomické trendy a konjunktury; nebo
b)
povaha investora nebo forma provádění, např. partnerství veřejného a soukromého sektoru; nebo
c)
povaha dotyčného sektoru.
6. Při stanovení vlastních finančních diskontních sazeb členské státy provedou odhad průměrné dlouhodobé návratnosti alternativního bezrizikového investičního koše, ať už domácího či zahraničního, který považují za nejvíce relevantní. Příjemci budou o odlišných finančních diskontních sazbách informováni.
ODDÍL IV
Definice paušální sazby pro nepřímé náklady a související metody uplatňované v jiných politikách unie
Článek 20
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení (EU) č. 1290/2013
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 056, 057 nebo 060 až 065 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 (5) a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. a) a c) a odst. 4 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6);
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 04 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17, 26 nebo 35 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení. Je-li operace programována podle článků 17 a 26 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou brány v potaz pouze operace prováděné operační skupinou v rámci evropského inovačního partnerství financovanou podle čl. 35 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 28, 37 nebo čl. 41 odst. 5 budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
Článek 21
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení č. 966/2012
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 124 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 085, 086 nebo 087 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 5 písm. a) a odst. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 1301/2013;
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 01 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k podpoře přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude efektivně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17 a 25 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 4 nebo 5 uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 36, 38, čl. 39 odst. 1, čl. 46 odst. 1 písm. e) a i), článkem 54, čl. 79c odst. 1 písm. b) budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
KAPITOLA III
Ustanovení, kterými se doplňuje část třetí nařízení (EU) č. 1303/2013, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů
Článek 22
Požadavky na nezávislé odborníky provádějící přezkum kvality
(Čl. 101 čtvrtý odstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Přezkum kvality velkých projektů podle čl. 101 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 provádějí nezávislí odborníci, kteří:
a)
mají značné technické zkušenosti se všemi fázemi projektového cyklu;
b)
mají rozsáhlé mezinárodní zkušenosti s příslušnými investičními sektory;
c)
mají značné odborné znalosti, pokud jde o analýzu a hodnocení socioekonomických přínosů;
d)
mají značné znalosti a zkušenosti v oblasti příslušného práva, politik a postupů Unie;
e)
jsou nezávislí na všech orgánech přímo nebo nepřímo zainteresovaných na schvalování, provádění nebo provozu velkého projektu;
f)
nemají v souvislosti s velkým projektem střet zájmů na žádné úrovni;
g)
nemají žádný obchodní zájem v souvislosti s velkým projektem;
h)
disponují nezbytnými jazykovými znalostmi.
2. Navrhne-li členský stát pověřit jiné nezávislé odborníky než ty, kterým je z podnětu Komise poskytnuta technická pomoc v souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013, podá v souladu s čl. 101 třetím odstavcem uvedeného nařízení žádost o souhlas Komise. Tento souhlas musí být podložen dokumenty dokládajícími skutečnost, že odborníci vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1 tohoto článku.
Komise informuje členský stát o tom, zda s návrhem týkajícím se nezávislých odborníků souhlasí, do tří měsíců od podání žádosti.
Článek 23
Přezkum kvality velkých projektů
(Čl. 101 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Nezávislí odborníci provádějí posouzení na základě informací uvedených v čl. 101 prvním pododstavci písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013. Nezávislí odborníci mohou požádat o doplňující údaje k těmto informacím, považují-li je za nutné pro přezkum kvality.
Členský stát a nezávislí odborníci se mohou dohodnout na tom, že součástí činnosti na přezkumu kvality budou kontroly na místě.
Nezávislí odborníci mohou se souhlasem členských států konzultovat s Komisí příslušné otázky týkající se státní podpory za účelem jejich vyhodnocení.
2. Nezávislí odborníci za účelem přezkumu kvality vykonají následující kroky:
a)
nezávislí odborníci ověří, že operace je velkým projektem ve smyslu článku 100 nařízení (EU) č. 1303/2013, že tento velký projekt není dokončenou operací ve smyslu čl. 2 odst. 14 a čl. 65 odst. 6 uvedeného nařízení a že velký projekt je součástí příslušného operačního programu;
b)
nezávislí odborníci zkontrolují úplnost, konzistentnost a přesnost informací podle čl. 101 prvního pododstavce písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013, poskytnutých ve formátu uvedeném v čl. 101 pátém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
nezávislí odborníci ohodnotí kvalitu velkého projektu na základě kritérií uvedených v příloze II tohoto nařízení;
d)
nezávislí odborníci vypracují zprávu o nezávislém přezkumu kvality ve formátu uvedeném v čl. 102 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013. Ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality nezávislí odborníci jednoznačným způsobem uvedou a odůvodní svoje stanoviska týkající se prvků uvedených v tomto odstavci.
3. Velký projekt je přezkumem kvality ohodnocen pozitivně ve smyslu čl. 102 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud nezávislí odborníci shledají, že byla splněna všechna kritéria uvedená v příloze II tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST ČTVRTÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA EFRR, ESF, FOND SOUDRŽNOSTI A ENRF
ODDÍL I
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
Článek 24
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
(Čl. 125 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 125 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou uvedeny v příloze III tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, včetně případně údajů o jednotlivých účastnících, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období. V případě ESF se údaje zaznamenávají a uchovávají tak, aby řídicím orgánům umožňovaly provádět úkoly spojené s monitorováním a hodnocením v souladu s požadavky stanovenými v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v článcích 5 a 19 nařízení (EU) č. 1304/2013 a v přílohách I a II uvedeného nařízení.
3. Je-li operace podporována více než jedním operačním programem, prioritou, fondem nebo v rámci více než jedné kategorie regionů, informace uvedené v řádcích 23 až 113 přílohy III se zaznamenávají tak, aby bylo možné v těchto údajích vyhledávat podle operačního programu, priority, fondu nebo kategorie regionu. Podobně musí být možné vyhledávat v údajích o ukazatelích uvedených v řádcích 31 až 40 přílohy III podle investiční priority a případně pohlaví.
ODDÍL II
Auditní stopa a používání údajů shromážděných při auditech
Článek 25
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 125 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených monitorovacím výborem pro operační program;
b)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článku 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a čl. 68 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1304/2013 a s článkem 20 nařízení (EU) č. 1299/2013 auditní stopa umožňuje doložení způsobilých přímých nákladů, u kterých se uplatní paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
aniž je dotčen čl. 19 odst. 3 a přílohy I a II nařízení (EU) č. 1304/2013, auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s cíli a vykázanými údaji a výsledkem programu;
j)
u finančních nástrojů auditní stopa obsahuje podklady uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 67 odst. 5 a čl. 68 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) č. 1304/2013.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 26
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 127 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 75 nařízení (EU) č. 1303/2013. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
ODDÍL III
Rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodika pro výběr vzorku operací
Článek 27
Audity operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 28 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článkem 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 132 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 127 odst. 6 nařízení (EU) 1303/2013.
Článek 28
Metodika pro výběr vzorku operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní částí souboru, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu nebo skupiny operačních programů spadajících do společného systému řízení a kontroly, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 131 nařízení (EU) č. 1303/2013 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku,
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 148 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na finanční nástroje či jiné položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělených souborem.
Článek 29
Audity účetních závěrek
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 137 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek musí poskytovat přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 137 nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů vykázaných v souladu s čl. 137 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odejmuté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, částky získané zpět podle článku 71 nařízení (EU) č. 1303/2013 a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 137 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 výdaje vyjmuty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy;
d)
výše příspěvků z programů vyplacených do finančních nástrojů a výše záloh státní podpory vyplacených příjemcům souhlasí s informacemi poskytnutými řídicím orgánem a certifikačním orgánem.
Ověřování podle písmen b), c) a d) lze provádět na základě vzorku.
ODDÍL IV
Finanční opravy prováděné komisí ve vztahu k nedostatkům systémů
Článek 30
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídících a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy IV.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy IV.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy IV, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy IV posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 definované v tabulce 2 přílohy IV.
Článek 31
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika ztráty pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, častý nebo rozšířený, že představuje naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik častý nebo rozšířený, že představuje krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 32
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze III, s výjimkou údajů v řádcích 23 až 40, 71 až 78 a 91 až 105. Pokud jde o tyto řádky v příloze III, článek 24 se použije ode dne 1. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. března 2014.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 480/2014
z 3. marca 2014,
ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom národnom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a najmä články 22 ods. 7, 37 ods. 13, 38 ods. 4, 40 ods. 4, 41 ods. 3, 42 ods. 1, 42 ods. 6, 61 ods. 3, 68 ods. 1, 101, 125 ods. 8, 125 ods. 9, 127 ods. 7, 127 ods. 8 a 144 ods. 6 tohto nariadenia,
keďže:
(1)
V časti II nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa stanovujú spoločné ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF), ktoré teraz fungujú na základe spoločného rámca (ďalej len „európske štrukturálne a investičné fondy“ alebo „EŠIF“). Okrem toho časť III tohto nariadenia obsahuje všeobecné ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na EFRR, ESF a Kohézny fond, ale nevzťahujú sa na EPFRV a ENRF, a časť IV tohto nariadenia obsahuje všeobecné ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na EFRR, ESF, Kohézny fond a ENRF, ale nie na EPFRV. Toto nariadenie preto stanovuje ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na všetky EŠIF, ako aj ustanovenia platné len pre EFRR a Kohézny fond alebo pre EFRR, ESF, Kohézny fond a ENRF.
(2)
Je potrebné ustanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa kritérií na určenie úrovne finančnej opravy, ktorú môže Komisia uplatniť podľa výkonnostného rámca pre každú prioritu zahrnutú v programoch podporovaných EŠIF.
(3)
Takéto finančné opravy sa môžu uplatňovať len po súčasnom splnení viacerých podmienok. Úroveň finančnej opravy by sa mala stanoviť na základe paušálnych sadzieb týkajúcich sa koeficientu a vypočítaných s ohľadom na úroveň fyzického ukončenia a finančného čerpania. Vonkajšie faktory, ktoré prispievajú k závažnému neplneniu cieľov stanovených vo výkonnostnom rámci do roku 2023, okrem faktorov vylučujúcich finančnú opravu, by sa mali posudzovať prípad od prípadu, a mohli by byť dôvodom pre nižšiu mieru opravy než tú, ktorá by sa inak uplatnila na základe koeficientu.
(4)
V ustanoveniach o kritériách na určenie úrovne finančných opráv, ktoré majú byť uplatnené podľa výkonnostného rámca, by sa mali osobitné prostriedky pridelené na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí posudzovať oddelene.
(5)
Osobitné pravidlá by mali objasniť ustanovenia o nákupe pozemkov s podporou poskytnutou z finančných nástrojov.
(6)
Koherentný rámec pre kombinované využitie grantov na technickú podporu a finančného nástroja v jednej operácii vyžaduje, aby tento postup bol umožnený len na účel technickej prípravy budúcej investície v prospech konečného príjemcu.
(7)
S cieľom zaistiť, aby boli vykonávaním finančných nástrojov poverené orgány, ktoré majú vhodné schopnosti na ich vykonávanie v súlade s cieľmi a prioritami EŠIF a najefektívnejším spôsobom, by mali byť kritériá na výber takýchto orgánov ustanovené spolu s ich úlohou, povinnosťami a zodpovednosťami.
(8)
S cieľom zabezpečiť riadne finančné hospodárenie vo vzťahu k finančným nástrojom poskytujúcim záruky by príspevky programov mali vychádzať z obozretného hodnotenia rizika ex ante, s ohľadom na vhodný multiplikačný pomer.
(9)
S cieľom zabezpečiť, aby bolo vykonávanie finančných nástrojov v súlade s príslušnými právnymi predpismi, by sa mali stanoviť osobitné ustanovenia na ich riadenie a kontrolu vrátane auditu.
(10)
S cieľom zabezpečiť riadne finančné hospodárenie vo vzťahu k príspevkom z programu na finančné nástroje by sa malo každé zrušenie takýchto príspevkov primerane odraziť v príslušných žiadostiach o platbu.
(11)
S cieľom zabezpečiť jednotný výpočet oprávnených kapitalizovaných úrokových dotácií a dotácií záručných poplatkov by sa mali stanoviť osobitné pravidlá na ich výpočet.
(12)
Na podporu rýchleho a efektívneho presunu finančných prostriedkov do reálnej ekonomiky a na podporu riadneho finančného hospodárenia, pri zabezpečení primeranej odmeny pre orgány vykonávajúce finančné nástroje, by mali byť stanovené kritériá na určenie nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie na základe výkonnosti a príslušných hraničných hodnôt, a pravidlá týkajúce sa náhrady kapitalizovaných nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie pre nástroje vlastného imania a mikroúvery.
(13)
Pri výpočte verejného príspevku by sa v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia mali zohľadňovať príjmy vytvárané operáciami.
(14)
Je potrebné určiť metódu pre výpočet diskontovaných čistých príjmov operácie pričom sa zohľadní referenčné obdobie primerané pre odvetvie operácie, zvyčajná očakávaná ziskovosť príslušného typu investície, uplatnenie zásady „znečisťovateľ platí“ a, ak je to vhodné, kritériá kapitálu súvisiace s relatívnou prosperitou príslušného členského štátu alebo regiónu.
(15)
Mali by sa stanoviť referenčné obdobia vzťahujúce sa na jednotlivé odvetvia založené na historických údajoch zaznamenaných a uložených pre projekty vytvárajúce príjmy v programovom období 2007 - 2013.
(16)
Je potrebné stanoviť náklady a príjmy, ktoré sa majú brať do úvahy pri výpočte diskontovaných čistých príjmov, ako aj podmienky na stanovenie zostatkovej hodnoty a finančnej diskontnej sadzby.
(17)
Diskontná sadzba vo výške 4 % navrhnutá ako orientačná referenčná hodnota by mala vychádzať zo súčasnej dlhodobej miery návratnosti z medzinárodného investičného portfólia vypočítanej ako stredná návratnosť z majetku vo výške 3 %, upravená nahor o 1 %, čo predstavuje percentuálny podiel, o ktorý klesol priemerný výnos dlhodobých štátnych dlhopisov v štátoch Únie od stanovenia finančnej diskontnej sadzby pre programové obdobie 2007 - 2013.
(18)
Zásada „znečisťovateľ platí“ si vyžaduje, aby environmentálne náklady znečisťovania a prevencie znášal ten, kto spôsobí znečistenie životného prostredia, a aby systém poplatkov odrážal celkové náklady, vrátane kapitálových nákladov, environmentálnych služieb, environmentálnych nákladov znečistenia a realizovaných preventívnych opatrení a nákladov spojených s nedostatkom použitých zdrojov.
(19)
S cieľom zredukovať administratívne zaťaženie by malo byť prijímateľom umožnené použiť na výpočet nepriamych nákladov existujúce metódy a príslušné sadzby stanovené na základe iných politík Únie, ak pôjde o operácie a prijímateľov podobného typu.
(20)
Zo zámerom zabezpečenia, že operácie podporované z EŠIF, v súvislosti s ktorými sa môže uplatňovať paušálna sadzba pre nepriame náklady stanovená v rámci iných politík Únie, sú podobné operáciám financovaným v rámci týchto iných politík, je potrebné stanoviť kategórie intervencie a investičné priority alebo opatrenia, do ktorých budú patriť.
(21)
Je potrebné vypracovať metodiku, ktorá sa použije na vykonávanie posúdenia kvality veľkých projektov. Nevyhnutným predpokladom na predloženie veľkého projektu Komisii zo strany členského štátu prostredníctvom oznamovacieho postupu uvedeného v nariadení (EÚ) č. 1303/2013 je posúdenie kvality nezávislými expertmi.
(22)
Ak sa členský štát rozhodne použiť oznamovací postup, mal by sa rozhodnúť, či veľký projekt majú posúdiť nezávislí experti s využitím technickej pomoci Komisie alebo, na základe dohody s Komisiou, iní nezávislí experti.
(23)
Schopnosť, spôsobilosť a nestrannosť nezávislých expertov vykonávajúcich posúdenie kvality veľkých projektov patria medzi hlavné faktory ovplyvňujúce dobrú kvalitu a spoľahlivosť výsledku posúdenia. Preto by mali byť v súvislosti s týmito nezávislými expertmi stanovené určité požiadavky s cieľom zabezpečiť, že ich práca v oblasti posúdenia kvality je spoľahlivá a dosahuje vysokú kvalitu. Tieto požiadavky by mali spĺňať všetci nezávislí experti bez ohľadu na to, či je už ich práca podporovaná technickou pomocou na podnet Komisie alebo členským štátom. Členský štát by mal overiť, či nezávislí experti tieto požiadavky spĺňajú predtým, ako požiada Komisiu o schválenie jeho výberu nezávislých expertov.
(24)
Keďže na predloženie Komisii pomocou oznamovacieho postupu možno vybrať iba veľké projekty, ktoré boli hodnotené nezávislými expertmi pozitívne, na tento účel je potrebné stanoviť jasné kritériá. Je tiež potrebné stanoviť aj kroky tohto postupu posudzovania a parametre na posúdenie kvality, ktoré sa majú pri posúdení použiť, aby sa zabezpečilo, že posúdenie kvality každého veľkého projektu je založené na rovnakom metodickom prístupe, a aby sa posúdenie kvality vykonávalo spôsobom, ktorý prispeje k zvýšeniu kvality veľkých projektov.
(25)
V nariadení (EÚ) č. 1303/2013 sa vyžaduje, aby riadiaci orgán zaviedol systém na zaznamenávanie a uchovávanie údajov o každej operácii v elektronickej podobe, vrátane údajov o jednotlivých účastníkoch, ktoré sú potrebné na monitorovanie, hodnotenie, finančné riadenie, overovanie a audit. Je preto potrebné stanoviť zoznam údajov, ktoré majú byť zaznamenané a uchovávané v tomto systéme.
(26)
Niektoré údaje sú relevantné pre určité typy operácií alebo len pre niektoré EŠIF, a preto je potrebné špecifikovať uplatniteľnosť požiadaviek na údaje. Nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a nariadenie (EÚ) č. 1304/2013 Európskeho parlamentu a Rady (2) stanovujú osobitné požiadavky na zaznamenávanie a uchovávanie údajov o jednotlivých účastníkoch operácií podporovaných z fondu ESF, ktoré je potrebné zohľadniť.
(27)
Zoznam údajov musí zohľadňovať požiadavky na vykazovanie stanovené v nariadení (EÚ) č. 1303/2013 a nariadeniach týkajúcich sa jednotlivých fondov s cieľom zabezpečiť, aby boli k dispozícii údaje potrebné na finančné riadenie a monitorovanie, vrátane údajov potrebných na prípravu žiadostí o platbu, účtov a správ o vykonávaní pokiaľ ide o každú operáciu v podobe, v ktorej ich možno ľahko kumulatívne sumarizovať a porovnať. Zoznam by mal zohľadňovať, že niektoré základné údaje o operáciách v elektronickej podobe sú potrebné na účinné finančné riadenie operácií a splnenie požiadavky na zverejnenie základných informácií o operáciách. Na efektívne plánovanie a vykonávanie overovania a auditov sú potrebné aj niektoré ďalšie údaje.
(28)
Zoznam údajov, ktoré majú byť zaznamenané a uchovávané, by nemal vopred vymedzovať technické vlastnosti ani štruktúru počítačových systémov zriadenými riadiacimi orgánmi alebo vopred určovať formát zaznamenávaných a uchovávaných údajov, pokiaľ to nie je osobitne uvedené v tomto nariadení. Nemal by ani vopred vymedzovať prostriedky, ktorými sa údaje vkladajú alebo generujú v rámci systému; v niektorých prípadoch môžu údaje uvedené v zozname vyžadovať vloženie viacerých hodnôt. Napriek tomu je potrebné stanoviť určité pravidlá týkajúce sa povahy týchto údajov, aby sa zabezpečilo, že riadiaci orgán môže plniť svoju povinnosť, pokiaľ ide o monitorovanie, hodnotenie, finančné riadenie, overovanie a audit, vrátane prípadov, keď to vyžaduje spracovanie údajov o jednotlivých účastníkoch.
(29)
S cieľom zabezpečiť, aby bolo možné vykonať kontrolu a audit výdavkov v rámci operačných programov, je potrebné stanoviť kritériá, ktoré by mal audítorský záznam (audit trail) spĺňať, aby mohol byť považovaný za primeraný.
(30)
V súvislosti s vykonaním auditu je podľa nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 tiež potrebné stanoviť, že Komisia a členské štáty by mali zabrániť akémukoľvek neoprávnenému zverejneniu osobných údajov a prístupu k nim, a uviesť účely, na ktoré môže Komisia a členské štáty tieto údaje spracovávať.
(31)
Orgán auditu je zodpovedný za audity operácií. S cieľom zabezpečiť, aby boli rozsah a efektívnosť týchto auditov primerané a aby sa vo všetkých členských štátoch vykonával v súlade s rovnakými normami, je potrebné stanoviť podmienky, ktoré by mali audity spĺňať.
(32)
Je potrebné podrobne stanoviť základy pre výber vzorky operácií, ktoré sa majú auditovať, ktoré má orgán auditu dodržiavať pri stanovení alebo schvaľovaní metódy výberu vzorky, vrátane stanovenia jednotky vzorky, určitých technických kritérií, ktoré sa majú použiť pre vzorku, a v prípade potreby, faktorov, ktoré treba zohľadniť pri výbere ďalších vzoriek.
(33)
Orgán auditu by mal vypracovať audítorské stanovisko týkajúce sa účtov uvedených v nariadení (EÚ) č. 1303/2013. S cieľom zabezpečiť, aby rozsah a obsah auditov účtov boli primerané a aby sa vo všetkých členských štátoch vykonával v súlade s rovnakými normami, je potrebné stanoviť podmienky, ktoré by mali audity spĺňať.
(34)
S cieľom zaistiť právnu istotu a rovnaké zaobchádzanie v prípade všetkých členských štátov pri uplatňovaní finančných opráv je potrebné v súlade so zásadami proporcionality stanoviť kritériá na určenie závažných nedostatkov v efektívnom fungovaní systémov riadenia a kontroly, definovať hlavné typy týchto nedostatkov a stanoviť kritériá na určenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, a kritériá uplatnenia paušálnych sadzieb alebo extrapolovaných finančných opráv.
(35)
S cieľom umožniť včasné uplatnenie opatrení stanovených v tomto nariadení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
V tomto nariadení sa stanovujú nasledujúce ustanovenia, ktoré dopĺňajú nariadenie (EÚ) č. 1303/2013:
a)
ustanovenia dopĺňajúce časť 2 uvedeného nariadenia, ktoré sa vzťahujú na fondy EFRR, ESF, Kohézny fond, EPFRV a ENRF (ďalej len „EŠIF“), pokiaľ ide o:
i)
kritériá na určenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť na základe výkonnostného rámca;
ii)
pravidlá v súvislosti s finančnými nástrojmi, pokiaľ ide o:
-
ďalšie osobitné pravidlá týkajúce sa nákupu pozemkov a kombinácie technickej podpory s finančnými nástrojmi,
-
ďalšie osobitné pravidlá týkajúce sa úlohy, záväzkov a zodpovednosti orgánov vykonávajúcich finančné nástroje, súvisiacich výberových kritérií a produktov, ktoré možno poskytovať prostredníctvom týchto finančných nástrojov,
-
pravidlá týkajúce sa riadenia a kontroly určitých finančných nástrojov, vrátane kontrol, ktoré majú vykonávať riadiace orgány a orgány auditu, opatrení týkajúcich sa vedenia podkladov, prvkov, ktoré je potrebné zaznamenávať v podkladoch, ako aj opatrení na riadenie, kontrolu a audit,
-
pravidlá týkajúce sa zrušenia realizovaných platieb na finančné nástroje a následných úprav s ohľadom na žiadosti o platbu,
-
osobitné pravidlá týkajúce sa vytvorenia systému kapitalizácie ročných splátok pre úrokové dotácie a dotácie záručných poplatkov,
-
osobitné pravidlá stanovujúce kritériá určenia nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie na základe výkonnosti a príslušných hraničných hodnôt, ako aj pravidlá týkajúce sa náhrady kapitalizovaných nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie v prípade nástrojov vlastného imania a mikroúverov,
iii)
metódu výpočtu diskontovaného čistého príjmu z operácií vytvárajúcich čisté príjmy po dokončení,
iv)
paušálnu sadzbu pre nepriame náklady a súvisiace metódy uplatniteľné v iných politikách Únie,
b)
ustanovenia dopĺňajúce časť 3 uvedeného nariadenia, ktoré sa vzťahujú na EFRR a Kohézny fond, pokiaľ ide o metodiku, ktorá sa má používať pri posúdení kvality veľkých projektov;
c)
ustanovenia doplňujúce časť 4 uvedeného nariadenia, ktoré sa vzťahujú na EFRR, ESF, Kohézny fond a ENRF, pokiaľ ide o:
i)
pravidlá uvádzajúce informácie v súvislosti s údajmi, ktoré sa majú zaznamenávať a uchovávať v elektronickej podobe v rámci monitorovacieho systému zriadeného riadiacim orgánom;
ii)
podrobné minimálne požiadavky na audítorský záznam (audit trail), pokiaľ ide o vedenie účtovných záznamov a uchovávanie podkladov na úrovni certifikačného orgánu, riadiaceho orgánu, sprostredkovateľských orgánov a prijímateľov;
iii)
rozsah a obsah auditov operácií a auditov účtov a metodika výberu vzorky operácií;
iv)
podrobné pravidlá týkajúce sa používania údajov zhromaždených počas auditov vykonaných úradníkmi Komisie alebo oprávnenými zástupcami Komisie;
v)
podrobné pravidlá týkajúce sa kritérií na určenie závažných nedostatkov v efektívnom fungovaní systémov riadenia a kontroly, vrátane hlavných typov takýchto nedostatkov, kritérií na stanovenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, a kritérií na uplatnenie paušálnych sadzieb alebo extrapolovaných finančných opráv.
KAPITOLA II
USTANOVENIA DOPLŇUJÚCE ČASŤ 2 NARIADENIA (EÚ) Č. 1303/2013, KTORÉ SA VZŤAHUJÚ NA EŠIF
ODDIEL I
Kritériá na určenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť na základe výkonnostného rámca
(štvrtý pododsek článku 22 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
Článok 2
Určenie úrovne finančnej opravy
(štvrtý pododsek článku 22 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Úroveň finančnej opravy, ktorú má Komisia uplatniť na základe článku 22 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, je vo výške paušálnej sadzby určenej na základe pomeru medzi priemerom mier konečnej úspešnosti pre všetky ukazovatele výstupov a kľúčové vykonávacie kroky v rámci výkonnostného rámca a mierou konečnej úspešnosti finančného ukazovateľa na základe tohto výkonnostného rámca („koeficient úspešnosti/čerpania“).
2. Koeficient úspešnosti/čerpania sa vypočíta týmto spôsobom:
a)
konečná hodnota dosiahnutá pre každý ukazovateľ výstupov a kľúčový vykonávací krok vybrané pre výkonnostný rámec v rámci danej priority, sa vydelí príslušnými cieľovými hodnotami, čím sa vypočíta ich miera konečnej úspešnosti vyjadrená ako percento cieľa;
b)
určí sa priemer mier konečnej úspešnosti všetkých ukazovateľov výstupov a kľúčových vykonávacích krokov vybraných pre výkonnostný rámec v rámci danej priority. Na tento účel sa vypočítaná miera konečnej úspešnosti, ak je vyššia ako 100 %, bude počítať ako 100 %;
c)
konečná hodnota dosiahnutá pre finančný ukazovateľ vybraný pre výkonnostný rámec v rámci danej priority sa vydelí príslušnou cieľovou hodnotou, čím sa vypočíta jej miera konečnej úspešnosti vyjadrená ako percento z cieľa. Na tento účel sa vypočítaná miera konečnej úspešnosti, ak je vyššia ako 100 %, bude počítať ako 100 %;
d)
priemer mier konečnej úspešnosti všetkých výstupných ukazovateľov a kľúčových krokov realizácie vybraných pre výkonnostný rámec v rámci danej priority sa vydelí mierou konečnej úspešnosti pre finančný ukazovateľ vybraný pre výkonnostný rámec v rámci danej priority.
3. Ak sa priorita týka viac než jedného fondu EŠIF alebo kategórie regiónu, koeficient úspešnosti/čerpania sa vypočíta samostatne pre každý fond EŠIF a/alebo kategóriu regiónu.
Článok 3
Úroveň finančnej opravy
(štvrtý pododsek článku 22 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Úroveň finančnej opravy sa stanoví takto:
a)
pre koeficient úspešnosti/čerpania nižší ako 65 %, ale nie nižší ako 60 %, sa použije paušálna sadzba vo výške 5 %;
b)
pre koeficient úspešnosti/čerpania nižší ako 60 %, ale nie nižší ako 50 %, sa použije paušálna sadzba vo výške 10 %;
c)
pre koeficient úspešnosti/čerpania nižší ako 50 % sa použije paušálna sadzba vo výške 25 %.
2. Na príspevok z fondu EŠIF sa použije paušálna sadzba stanovená na základe výdavkov vykázaných členským štátom v rámci priority, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v prvom pododseku článku 22 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, po uplatnení všetkých ďalších finančných opráv.
V prípade priorít týkajúcich sa viac než jedného fondu EŠIF alebo kategórie regiónu sa paušálna sadzba použije na každý fond EŠIF a/alebo kategóriu regiónu.
3. Vonkajšie faktory, ktoré prispievajú k závažnému neplneniu cieľov, okrem faktorov uvedených v treťom pododseku článku 22 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, je potrebné posudzovať prípad od prípadu. Paušálnu opravu stanovenú v odseku 1 možno znížiť až o 50 % v závislosti na rozsahu, v akom možno závažné neplnenie prisúdiť týmto faktorom.
4. Ak by bolo uplatnenie paušálnej sadzby stanovenej v súlade s odsekom 1 neprimerané, miera opravy sa zníži.
ODDIEL II
Finančné nástroje
Článok 4
Osobitné pravidlá týkajúce sa nákupu pozemkov
(Článok 37 ods. 13 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Finančné nástroje financované z fondu EFRR, Kohézneho fondu a fondu EPFRV môžu podporovať investície, ktoré zahŕňajú nákup nezastavaných pozemkov a zastavaných pozemkov vo výške maximálne 10 % z príspevku programu vyplatenému konečnému príjemcovi. V prípade záruk sa toto percento vzťahuje na sumu základného úveru alebo iných nástrojov zdieľania rizika.
2. Ak finančné nástroje poskytujú podporu konečným príjemcom v súvislosti s investíciami do infraštruktúry s cieľom podporiť rozvoj miest alebo aktivity obnovy miest, strop uvedený v odseku 1 je vo výške 20 %.
3. Vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch sa môže riadiaci orgán odchýliť od stropov uvedených v odsekoch 1 a 2 pre operácie týkajúce sa ochrany životného prostredia.
Článok 5
Kombinácia technickej podpory s finančnými nástrojmi
(Článok 37 ods. 13 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
Granty na technickú podporu môžu byť kombinované s finančnými nástrojmi v rámci jednej operácie podľa článku 37 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 len na účely technickej prípravy budúcej investície v prospech konečného príjemcu, ktorý má byť podporený touto operáciou.
Článok 6
Osobitné pravidlá týkajúce sa úlohy, záväzkov a zodpovednosti orgánov vykonávajúcich finančné nástroje
(tretí pododsek článku 38 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Orgány, ktoré vykonávajú finančné nástroje, vykonávajú svoje povinnosti v súlade s príslušnými právnymi predpismi a zákonmi s mierou profesionálnej starostlivosti, efektívnosti, transparentnosti a pozornosti, ktorá sa očakáva od odborného orgánu so skúsenosťami pri vykonávaní finančných nástrojov. Tieto orgány musia zabezpečiť, aby:
a)
boli koneční príjemcovia, ktorí dostávajú podporu z finančných nástrojov, vyberaní s náležitým prihliadnutím na povahu finančného nástroja a potenciálnu hospodársku životaschopnosť investičných projektov, ktoré majú byť financované. Výber má byť transparentný a odôvodnený objektívnymi dôvodmi a nemá viesť ku konfliktu záujmov;
b)
boli koneční príjemcovia informovaní, že finančné prostriedky sú poskytované v rámci programov spolufinancovaných z EŠIF, v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 115 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 pre EFRR, ESF, Kohézny fond, článku 66 ods. 1 písm. c) bod i) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (3) pre EPFRV a v budúcich právnych aktoch Únie stanovujúcich podmienky finančnej podpory pre námornú a rybársku politiku na programové obdobie 2014 - 2020 v prípade fondu ENRF (ďalej len „nariadenie ENRF“);
c)
finančné nástroje poskytovali podporu spôsobom, ktorý je primeraný a má najmenej narušujúci vplyv na hospodársku súťaž;
d)
bolo preferenčné odmeňovanie súkromných investorov alebo verejných investorov pôsobiacich v súlade so zásadou trhového hospodárstva, ako je uvedené v článku 37 ods. 2 písm. c) a článku 44 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, úmerné rizikám, ktoré títo investori podstupujú a obmedzené na minimálnu nevyhnutnú mieru na získanie takýchto investorov, ktorá sa zabezpečí prostredníctvom podmienok a procesných záruk.
2. Keďže priama finančná zodpovednosť riadiaceho orgánu vo vzťahu k orgánom, ktoré vykonávajú finančné nástroje, alebo konečným príjemcom, ako aj jeho zodpovednosť pokiaľ ide o iné záväzky alebo povinnosti finančných nástrojov nesmie prekročiť sumu vyčlenenú riadiacim orgánom na finančný nástroj na základe príslušných zmlúv o financovaní, orgány vykonávajúce finančné nástroje zabezpečia, aby sa voči riadiacemu orgánu neuplatňovali žiadne nároky prekračujúce sumu, ktorú vyčlenil na finančný nástroj.
3. Orgány, ktoré vykonávajú finančné nástroje, nesú zodpovednosť za náhradu príspevkov programov, ktoré sú ovplyvnené nezrovnalosťami, spolu s úrokmi a akýmikoľvek ďalšími výnosmi vytvorenými týmito príspevkami.
Napriek tomu však orgány, ktoré vykonávajú finančné nástroje, nenesú zodpovednosť za náhradu súm uvedených v prvom pododseku za podmienky, že v prípade danej nezrovnalosti preukážu splnenie týchto kumulatívnych podmienok:
a)
nezrovnalosť sa vyskytla na úrovni konečných príjemcov alebo v prípade fondu fondov na úrovni finančných sprostredkovateľov alebo konečných príjemcov;
b)
orgány, ktoré vykonávajú finančné nástroje, konali v súlade s ods. 1 toho článku v súvislosti s príspevkami programu, ktoré sú ovplyvnené nezrovnalosťou;
c)
sumy ovplyvnené nezrovnalosťou nemožno vymôcť aj napriek tomu, že orgány, ktoré vykonávajú finančné nástroje, využili všetky príslušné zmluvné a zákonné opatrenia s náležitou starostlivosťou.
Článok 7
Kritériá výberu orgánov, ktoré vykonávajú finančné nástroje
(tretí pododsek článku 38 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Pred výberom orgánu, ktorý bude finančný nástroj vykonávať, v súlade s článkom 38 ods. 4 písm. a) a článkom 38 písm. b) bod ii) a písm. b) bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, riadiaci orgán sa uistí, že tento orgán spĺňa tieto minimálne požiadavky:
a)
je oprávnený vykonávať príslušné úlohy vykonávania na základe právnych predpisov Únie a vnútroštátnych právnych predpisov;
b)
má primeranú hospodársku a finančnú životaschopnosť;
c)
má primeranú schopnosť na vykonávanie finančného nástroja, vrátane organizačnej štruktúry a riadiaceho rámca, poskytujúcu potrebné uistenie riadiacemu orgánu;
d)
má účinný a efektívny systém vnútornej kontroly;
e)
používa účtovný systém, ktorý poskytuje presné, úplné a spoľahlivé informácie včasným spôsobom;
f)
súhlasí s tým, že sa podrobí auditu orgánov členského štátu, Komisie a Európskeho dvora audítorov.
2. Pri výbere orgánu uvedeného v odseku 1 riadiaci orgán primerane zohľadní charakter finančného nástroja, ktorý sa má vykonávať, skúsenosti tohto orgánu s vykonávaním podobných finančných nástrojov, odborné znalosti a skúsenosti navrhovaných členov tímu a prevádzkové a finančné schopnosti tohto orgánu. Výber musí byť transparentný a odôvodnený na základe objektívnych dôvodov a nesmie viesť ku konfliktu záujmov. Musia byť použité minimálne tieto kritériá výberu:
a)
komplexnosť a spoľahlivosť metodiky identifikácie a hodnotenia finančných sprostredkovateľov, prípadne konečných príjemcov;
b)
úroveň nákladov na riadenia a poplatkov za riadenie v prípade vykonávania finančného nástroja a navrhovanej metodiky ich výpočtu;
c)
podmienky uplatňované vo vzťahu k podpore poskytnutej konečným príjemcom, vrátane oceňovania;
d)
schopnosť získať ďalšie prostriedky na investovanie pre konečných príjemcov okrem príspevkov programu;
e)
schopnosť preukázať ďalšiu aktivitu v porovnaní so súčasnou aktivitou;
f)
v prípadoch, keď orgán, ktorý vykonáva finančný nástroj, pridelí vlastné finančné zdroje do finančného nástroja alebo sa podieľa na riziku, navrhované opatrenia na zosúladenie záujmov a na zmiernenie možných konfliktov záujmov.
3. Ak orgán, ktorý vykonáva fond fondov, vrátane banky EIB, ďalej zveruje úlohy vykonávania finančným sprostredkovateľom, zabezpečí, aby boli splnené požiadavky a kritériá uvedené v odsekoch 1 a 2 aj v prípade finančného sprostredkovateľa.
Článok 8
Osobitné pravidlá týkajúce sa záruk poskytovaných prostredníctvom finančných nástrojov
(tretí pododsek článku 38 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
Ak sa v rámci finančných nástrojov poskytujú záruky, majú byť splnené tieto požiadavky:
a)
medzi sumou programového príspevku vyhradeného na úhradu očakávaných a neočakávaných strát z nových úverov alebo iných nástrojov rozdelenia rizika, ktoré majú byť kryté zárukami, a hodnotou zodpovedajúcou poskytnutým novým úverom a iným nástrojom rozdelenia rizika je potrebné dosiahnuť primeraný multiplikačný pomer;
b)
multiplikačný pomer sa stanoví prostredníctvom obozretného posúdenia rizika ex ante pre konkrétny záručný produkt, ktorý má byť poskytnutý, pričom sa zohľadnia osobitné podmienky na trhu, investičná stratégia finančného nástroja a zásady hospodárnosti a efektívnosti. Posúdenie rizika ex-ante sa môže prehodnotiť, ak je takéto prehodnotenie odôvodnené následnými trhovými podmienkami;
c)
príspevok programu vyčlenený na splatenie záruk musí odzrkadľovať takéto hodnotenie rizika ex ante;
d)
v prípade, že finančný sprostredkovateľ, alebo subjekt, ktorý má prospech zo záruk, nevyplatil konečným príjemcom plánovanú výšku nových úverov alebo iných nástrojov rozdelenia rizika, oprávnené náklady budú úmerne znížené.
Článok 9
Riadenie a kontrola finančných nástrojov zriadených na vnútroštátnej, regionálnej, nadnárodnej alebo cezhraničnej úrovni
(Článok 40 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. V prípade operácií zahŕňajúcich podporu z programov na finančné nástroje zriadené na vnútroštátnej, regionálnej, nadnárodnej alebo cezhraničnej úrovni uvedené v článku 38 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 riadiaci orgán zabezpečí, aby:
a)
operácie boli v súlade s platnými právnymi predpismi, príslušným programom a príslušnou dohodou o financovaní, a to v priebehu procesu hodnotenia a výberu operácií a tiež pri zriadení a vykonávaní finančného nástroja;
b)
dohody o financovaní obsahovali ustanovenia o požiadavkách na audit a audítorský záznam (audit trail) v súlade s bodom 1 písm. e) prílohy IV nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
c)
sa overovanie riadenia vykonávalo počas celého programového obdobia a počas zriadenia a vykonávania finančných nástrojov v súlade s článkom 125 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 pre fondy EFRR, ESF, Kohézny fond a ENRF a v súlade s článkom 58 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 pre fond EPFRV;
d)
podklady o výdavkoch vykázaných ako oprávnené boli:
i)
vedené pre operáciu riadiacim orgánom, finančným sprostredkovateľom alebo orgánom, ktorý vykonáva fond fondov v prípadoch, keď sa finančný nástroj vykonáva prostredníctvom fondu fondov, s cieľom poskytnúť dôkazy o použití finančných prostriedkov na plánované účely, dodržiavaní platných právnych predpisov a kritérií a podmienok financovania poskytnutého na základe príslušných programov;
ii)
k dispozícii na umožnenie overenia zákonnosti a správnosti výdavkov vykázaných Komisii;
e)
podklady umožňujúce overenie dodržiavania právnych predpisov Únie a vnútroštátnych právnych predpisov a podmienok financovania obsahovali minimálne:
i)
dokumenty o zriadení finančného nástroja;
ii)
dokumenty identifikujúce sumy príspevkov z každého programu a v rámci každej prioritnej osi na finančný nástroj, výdavky, ktoré sú oprávnené v rámci programov a úroky a iné výnosy generované podporou z EŠIF a opätovným použitím zdrojov, ktoré je možné pripísať EŠIF, v súlade s článkami 43 a 44 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
iii)
dokumenty o fungovaní finančného nástroja, vrátane dokumentov súvisiacich s monitorovaním, vykazovaním a overovaniami;
iv)
dokumenty preukazujúce súlad s článkami 43, 44 a 45 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
v)
dokumenty týkajúce sa výstupov z príspevkov programu a likvidácie finančného nástroja;
vi)
dokumenty týkajúce sa nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie;
vii)
formuláre žiadostí alebo ekvivalentné dokumenty predložené konečnými príjemcami spolu s podkladmi vrátane podnikateľských plánov a v prípade potreby aj predchádzajúcich ročných účtovných závierok;
viii)
kontrolné zoznamy a správy orgánov, ktoré vykonávajú finančný nástroj, ak je to relevantné;
ix)
vyhlásenia týkajúce sa pomoci de minimis, ak je to relevantné;
x)
dohody uzavreté v súvislosti s pomocou poskytnutou finančným nástrojom, vrátane kapitálu, úverov, záruk alebo iných foriem investícií poskytnutých konečným príjemcom;
xi)
dôkazy o tom, že pomoc poskytnutá prostredníctvom finančného nástroja bola použitá na stanovený účel;
xii)
záznamy o finančných tokoch medzi riadiacim orgánom a finančným nástrojom a v rámci finančného nástroja na všetkých úrovniach až po konečných príjemcov, a v prípade záruky dôkaz, že boli vyplatené základné pôžičky;
xiii)
samostatné záznamy alebo účtovné kódy vyplateného programového príspevku alebo záruky vyčlenenej formou finančného nástroja v prospech konečného príjemcu.
2. V prípade operácií zahŕňajúcich podporu z programov na finančné nástroje v rámci fondov EFRR, ESF, Kohézneho fondu a fondu ENRF, orgány auditu zabezpečujú, aby boli finančné nástroje auditované v priebehu celého programového obdobia až do uzavretia v rámci systémových auditov a auditov operácií v súlade s článkom 127 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
V prípade operácií zahŕňajúcich podporu z programov na finančné nástroje v rámci fondu EPFRV, orgány auditu zabezpečujú, aby boli finančné nástroje auditované v priebehu celého programového obdobia až do uzavretia v rámci systémových auditov a auditov operácií v súlade s článkom 59 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 (4).
3. Ak finančné nástroje vykonáva EIB v súlade s článkom 38 ods. 4 písm. b) bod i) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013:
a)
riadiaci orgán poverí firmu, ktorá pôsobí v rámci spoločného rámca zavedeného Komisiou na vykonávanie overovania operácie na mieste v zmysle článku 125 ods. 5 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
b)
orgán auditu poverí firmu, ktorá pôsobí v rámci spoločného rámca zavedeného Komisiou na vykonávanie auditov operácie.
Orgán auditu vo svojom audítorskom stanovisku vychádza z informácií poskytnutých poverenou firmou.
4. Ak nie je k dispozícii spoločný rámec zavedený Komisiou podľa odseku 3, riadiaci orgán predloží svoj návrh metodiky na vykonávanie overovania na mieste a orgán auditu predloží svoj návrh metodiky pre audity Komisii na schválenie.
Článok 10
Pravidlá týkajúce sa zrušenia platieb na finančné nástroje a následných úprav s ohľadom na žiadosti o platbu
(Článok 41 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
Členské štáty a riadiace orgány môžu zrušiť príspevky z programov na finančné nástroje uvedené v článku 38 ods. 1 bod a) a finančné nástroje uvedené v článku 38 ods. 1 písm. b) vykonané v súlade s článkom 38 ods. 4 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, len ak príspevky ešte neboli zahrnuté v žiadosti o platbu podľa článku 41 uvedeného nariadenia. Pokiaľ však ide o finančné nástroje podporované z fondov EFRR, ESF, Kohézneho fondu a fondu ENRF, príspevky možno zrušiť aj v prípade, ak sa ďalšia žiadosť o platbu upraví tak, že príslušné výdavky budú zrušené alebo nahradené.
Článok 11
Systém kapitalizácie ročných splátok pre úrokové dotácie a dotácie záručných poplatkov
(tretí pododsek článku 42 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované úrokové dotácie a dotácie záručných poplatkov uvedené v článku 42 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa vypočítajú na konci oprávneného obdobia ako súčet diskontovaných platobných záväzkov na účely a za obdobia stanovené v tomto článku a v súlade príslušnými dohodami o financovaní.
2. Akékoľvek zdroje, ktoré zostali na viazanom účte po období uvedenom v článku 42 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, alebo v dôsledku neočakávanej likvidácie finančného nástroja pred koncom tohto obdobia, sa použijú podľa článku 45 uvedeného nariadenia.
Článok 12
Kritériá na určenie nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie na základe výkonnosti
(Článok 42 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Riadiaci orgán vypočíta náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré možno podľa článku 42 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 vykázať ako oprávnené výdavky na základe nasledovných výkonnostných kritérií uvádzaných v článku 42 ods. 5 uvedeného nariadenia:
a)
uhradenie príspevkov poskytnutých z programu EŠIF;
b)
zdroje vrátené z investícií alebo uvoľnenia zdrojov vyčlenených na zmluvy o záruke;
c)
kvalita sprievodných opatrení investície pred rozhodnutím o investícii a po ňom na maximalizovanie jej vplyvu a
d)
príspevok finančného nástroja na dosiahnutie cieľov a výstupov programu.
2. Riadiaci orgán informuje monitorovací výbor zriadený v súlade s článkom 47 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 o ustanoveniach týkajúcich sa výpočtu vzniknutých nákladov na riadenie alebo poplatkov za riadenie finančného nástroja na základe výkonnosti. Monitorovaciemu výboru sa každoročne predkladajú správy o nákladoch na riadenia a poplatkoch za riadenie skutočne vyplatených v predchádzajúcom kalendárnom roku.
Článok 13
Hraničné hodnoty nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie
(Článok 42 ods. 5 a 6. nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. V prípade orgánu, ktorý vykonáva fond fondov, náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré možno podľa článku 42 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 deklarovať ako oprávnené výdavky, neprekročia sumu:
a)
3 % v prvých 12 mesiacoch po podpise dohody o financovaní, 1 % v nasledujúcich 12 mesiacoch a potom 0,5 % ročne z programových príspevkov platených do fondu fondov, vypočítaných pro rata temporis od dátumu skutočnej platby do fondu fondov až do konca obdobia oprávnenosti, vrátenia sumy riadiacemu orgánu alebo dátumu likvidácie, podľa toho, ktorý je skorší, a
b)
0,5 % ročne z programových príspevkov platených z fondu fondov finančným sprostredkovateľom, vypočítaných pro rata temporis od dátumu skutočnej platby z fondu fondov až do vrátenia sumy do fondu fondov, konca obdobia oprávnenosti alebo dátumu likvidácie, podľa toho, ktorý je skorší.
2. V prípade orgánov, ktoré vykonávajú finančné nástroje na poskytovanie kapitálu, úverov, záruk a mikroúverov, aj v kombinácii s grantmi, úrokovými dotáciami alebo dotáciami záručných poplatkov podľa článku 37 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré možno podľa článku 42 ods.1 písm. d) uvedeného nariadenia deklarovať ako oprávnené výdavky, neprekročia sumu:
a)
základnej odmeny, ktorá sa vypočíta takto:
i)
pre finančný nástroj na poskytovanie kapitálu: 2,5 % ročne v prvých 24 mesiacoch po podpise dohody o financovaní, potom 1 % ročne z programových príspevkov vyčlenených podľa príslušnej dohody o financovaní na finančný nástroj, vypočítaných pro rata temporis od dátumu podpisu príslušnej dohody o financovaní až do konca obdobia oprávnenosti, vrátenia príspevkov riadiacemu orgánu alebo do fondu fondov, alebo dátumu likvidácie, podľa toho, ktorý je skorší;
ii)
pre finančný nástroj vo všetkých ostatných prípadoch: 0,5 % ročne z programových príspevkov vyplatených do finančného nástroja, vypočítaných pro rata temporis od dátumu skutočného vyplatenia do finančného nástroja až do konca obdobia oprávnenosti, vrátenia sumy riadiacej orgánu alebo do fondu fondov, alebo dátumu likvidácie, podľa toho, ktorý je skorší, a
b)
výkonnostnej odmeny, ktorá sa vypočíta takto:
i)
pre finančný nástroj na poskytovanie kapitálu: 2,5 % ročne z programových príspevkov vyplatených v zmysle článku 42 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 konečným príjemcom vo forme kapitálu a z reinvestovaných zdrojov, ktoré možno pripísať programovým príspevkom, ktoré ale ešte treba vrátiť do finančného nástroja, vypočítaných pro rata temporis od dátumu vyplatenia konečnému príjemcovi až do vrátenia sumy investície, skončenia procesu vymáhania v prípade odpisov alebo skončenia obdobia oprávnenosti, podľa toho, ktorý je skorší;
ii)
pre finančný nástroj na poskytovanie úverov: 1 % ročne z programových príspevkov vyplatených v zmysle článku 42 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 konečným príjemcom vo forme úverov a z reinvestovaných zdrojov, ktoré možno pripísať príspevkom z programu, ktoré ale ešte treba vrátiť do finančného nástroja, vypočítaných pro rata temporis od dátumu vyplatenia konečnému príjemcovi až do vrátenia sumy investície, skončenia procesu vymáhania v prípade nesplácania alebo skončenia obdobia oprávnenosti, podľa toho, ktorý je skorší;
iii)
pre finančný nástroj na poskytovanie záruk: 1,5 % ročne z programových príspevkov vyčlenených na nesplatené zmluvy o záruke v zmysle článku 42 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a zo znovu použitých zdrojov, ktoré možno pripísať programovým príspevkom, vypočítaných pro rata temporis od dátumu vzniku záväzku až do splatnosti zmluvy o záruke, skončenia procesu vymáhania v prípade nesplácania alebo skončenia obdobia oprávnenosti, podľa toho, ktorý je skorší;
iv)
pre finančný nástroj na poskytovanie mikroúverov: 1,5 % ročne z programových príspevkov vyplatených v zmysle článku 42 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 konečným príjemcom vo forme mikroúveru a z reinvestovaných zdrojov, ktoré možno pripísať príspevkom z programu, ktoré ale ešte treba vrátiť do finančného nástroja, vypočítaných pro rata temporis od dátumu vyplatenia konečnému príjemcovi až do vrátenia sumy investície, skončenia procesu vymáhania v prípade nesplácania alebo skončenia obdobia oprávnenosti, podľa toho, ktorý je skorší;
v)
pre finančný nástroj na poskytovanie grantov, úrokových dotácií alebo dotácií záručných poplatkov podľa článku 37 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013: 0,5 % z výšky grantu vyplateného v zmysle článku 42 ods. 1 písm. a) uvedeného nariadenia v prospech konečných príjemcov.
Ustanovenia tohto odseku sa vzťahujú na orgán vykonávajúci finančný nástroj, ktorý poskytuje záruky bez ohľadu na to, že sám vykonáva fond fondov, na základe ustanovení odseku 4.
3. Súhrnná suma nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie v období oprávnenosti, stanovená v článku 65 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, nesmie prekročiť tieto limity:
a)
pre fond fondov: 7 % z celkovej sumy programových príspevkov vyplatených do fondu fondov;
b)
pre finančný nástroj na poskytovanie kapitálu: 20 % z celkovej sumy programových príspevkov vyplatených do finančného nástroja;
c)
pre finančný nástroj na poskytovanie úverov: 8 % z celkovej sumy programových príspevkov vyplatených do finančného nástroja;
d)
pre finančný nástroj na poskytovanie záruk: 10 % z celkovej sumy programových príspevkov vyplatených do finančného nástroja;
e)
pre finančný nástroj na poskytovanie mikroúverov: 10 % z celkovej sumy programových príspevkov vyplatených do finančného nástroja;
f)
pre finančný nástroj na poskytovanie grantov, úrokových dotácií alebo dotácií záručných poplatkov podľa článku 37 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013: 6 % z celkovej sumy programových príspevkov vyplatených do finančného nástroja.
4. Ak ten istý orgán vykonáva fond fondov a finančný nástroj, sumy oprávnených nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie podľa odseku 1 a 2 ani limity uvedené v odseku 3 sa nekumulujú pre tie isté programové príspevky alebo tie isté reinvestované zdroje, ktoré možno pripísať programovým príspevkom.
5. Ak väčšiu časť kapitálu investovaného do finančných sprostredkovateľov poskytujúcich kapitál financujú súkromní investori alebo verejní investori pôsobiaci v súlade so zásadou trhového hospodárstva a programový príspevok sa poskytuje pari passu so súkromnými investormi, náklady na riadenie a poplatky za riadenie musia zodpovedať trhovým podmienkam a nesmú prevýšiť tie, ktoré platia súkromní investori.
6. Hraničné hodnoty stanovené v odsekoch 1, 2 a 3 sa môžu presiahnuť, ak ich účtuje orgán vykonávajúci finančný nástroj, prípadne orgán vykonávajúci fond fondov, ktorý bol vybraný vo výberovom konaní v súlade s príslušnými pravidlami a výberové konanie preukázalo potrebu vyšších nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie.
Článok 14
Náhrada kapitalizovaných nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie v prípade nástrojov vlastného imania a mikroúverov
(Článok 42 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré sa majú nahradiť ako oprávnené výdavky podľa článku 42 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, sa vypočítajú na konci obdobia oprávnenosti ako súhrn diskontovaných nákladov na riadenie a poplatkov za riadenie, ktoré sa majú vyplatiť po období oprávnenosti za obdobie stanovené v článku 42 ods. 2 uvedeného nariadenia a podľa príslušných dohôd o financovaní.
2. Kapitalizované náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré sa majú vyplatiť po období oprávnenosti v prípade finančného nástroja na poskytovanie mikroúverov, nepresiahnu 1 % ročne z programových príspevkov vyplatených v zmysle článku 42 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 konečným príjemcom vo forme úverov a ktoré ale ešte treba vrátiť do finančného nástroja, vypočítaných pro rata temporis od skončenia obdobia oprávnenosti až do vrátenia sumy investície, skončenia procesu vymáhania v prípade nesplácania alebo obdobia uvedeného v článku 42 ods. 2 uvedeného nariadenia, podľa toho, ktorý je skorší.
3. Kapitalizované náklady na riadenie a poplatky za riadenie, ktoré sa majú vyplatiť po období oprávnenosti v prípade finančného nástroja na poskytovanie kapitálu, nesmú presiahnuť 1,5 % ročne z programových príspevkov vyplatených v zmysle článku 42 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 konečným príjemcom vo forme kapitálu a ktoré ale ešte treba vrátiť do finančného nástroja, vypočítaných pro rata temporis od skončenia obdobia oprávnenosti až do vrátenia sumy investície, skončenia procesu vymáhania v prípade nesplácania alebo obdobia uvedeného v článku 42 ods. 2 uvedeného nariadenia, podľa toho, ktorý je skorší.
4. Akékoľvek zdroje, ktoré zostali na viazanom účte po období uvedenom v článku 42 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 alebo v dôsledku neočakávanej likvidácie finančného nástroja pred koncom tohto obdobia, sa použijú podľa článku 45 uvedeného nariadenia.
ODDIEL III
Metóda výpočtu diskontovaného čistého príjmu z operácií vytvárajúcich čistý príjem
Článok 15
Metóda výpočtu diskontovaného čistého príjmu
(siedmy pododsek článku 61 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Na účely uplatnenia metódy uvedenej v prvom pododseku článku 61 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa diskontované čisté príjmy operácie vypočítajú odrátaním diskontovaných nákladov od diskontovaných príjmov a ak je to relevantné, pripočítaním zostatkovej hodnoty investície.
2. Diskontovaný čistý príjem operácie sa vypočíta za určité referenčné obdobie uvedené v prílohe I na základe príslušného odvetvia danej operácie podľa prílohy I. Referenčné obdobie zahŕňa aj obdobie realizácie danej operácie.
3. Príjmy a náklady sa určia s použitím prírastkovej metódy založenej na porovnaní príjmov a nákladov v scenári novej investície s príjmami a nákladmi v scenári bez novej investície.
Ak operácia pozostáva z nového aktíva, použijú sa príjmy a náklady novej investície.
4. Ak nie je daň z pridanej hodnoty podľa článku 69 ods. 3 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 oprávnenou položkou nákladov, výpočet diskontovaných čistých príjmov vychádza z čiastok bez dane z pridanej hodnoty.
Článok 16
Vymedzenie príjmov
(siedmy pododsek článku 61 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
Na účely výpočtu znížených čistých výnosov sa výnosy stanovia takto:
a)
ak je to relevantné, používateľské poplatky sa stanovia v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a ak je to primerané, zohľadnia sa zretele cenovej dostupnosti;
b)
v príjmoch nie sú zahrnuté transfery zo štátnych alebo z regionálnych rozpočtov alebo systémov štátneho verejného poistenia;
c)
ak sa v rámci operácie pridajú nové aktíva, ktoré dopĺňajú už existujúcu službu alebo infraštruktúru, zohľadnia sa príspevky od nových užívateľov aj dodatočné príspevky od existujúcich užívateľov novej alebo rozšírenej služby alebo infraštruktúry.
Článok 17
Vymedzenie nákladov
(siedmy pododsek článku 61 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
Na účely výpočtu diskontovaných čistých príjmov sa zohľadnia tieto náklady, ktoré vznikli v referenčnom období, uvedené v článku 15 ods. 2:
a)
reprodukčné náklady zariadení s krátkou životnosťou zabezpečujúcich technické fungovanie operácie;
b)
fixné prevádzkové náklady, vrátane nákladov na údržbu, ako sú náklady na zamestnancov, náklady na údržbu, opravy, všeobecné riadenie a správu a poistenie;
c)
variabilné prevádzkové náklady, vrátane nákladov na údržbu, ako sú spotreba surovín, náklady na energie a iný spotrebný tovar a iná údržba a opravy potrebné na predĺženie životnosti operácie.
Článok 18
Zostatková hodnota investície
(siedmy pododsek článku 61 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Ak majú aktíva operácie projektovanú životnosť dlhšiu ako referenčné obdobie uvedené v článku 15 ods. 2, ich zostatková hodnota sa určí vypočítaním čistej súčasnej hodnoty peňažných tokov v zostávajúcich rokoch životnosti operácie. Za riadne odôvodnených okolností možno použiť aj iné metódy výpočtu zostatkovej hodnoty.
2. Zostatková hodnota investície sa zahrnie do výpočtu diskontovaných čistých príjmov operácie iba vtedy, ak príjmy prevyšujú náklady uvedené v článku 17.
Článok 19
Diskontovanie peňažných tokov
(siedmy pododsek článku 61 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Pri výpočte nákladov a príjmov sa zohľadňujú iba peňažné toky, ktoré sa majú vyplatiť alebo prijať počas operácie. Peňažné toky sa určia pre každý rok, v ktorom sa budú vyplácať alebo prijímať počas operácie v rámci referenčného obdobia uvedeného v článku 15 ods. 2
2. Z výpočtu sa vylúčia nepeňažné účtovné položky ako odpisy, rezervy na budúce reprodukčné náklady a rezervy na nepredvídané straty.
3. Peňažné toky sa diskontujú spätne do súčasnosti s použitím finančnej diskontnej sadzby vo výške 4 % v reálnych cenách ako orientačnej referenčnej hodnoty pre operácie v rámci verejných investícií spolufinancované EŠIF.
4. Členské štáty môžu použiť inú diskontnú finančnú sadzbu ako 4 %, ak túto referenčnú hodnotu odôvodnia a zabezpečia, aby sa jednotne používala pri podobných operáciách v tom istom odvetví.
5. Hodnoty iné ako 4 % možno odôvodniť týmito skutočnosťami:
a)
špecifické makroekonomické podmienky členského štátu a medzinárodné makroekonomické trendy a okolnosti alebo
b)
povaha investora alebo štruktúra realizácie, ako je napríklad verejno-súkromné partnerstvo, alebo
c)
povaha príslušného odvetvia.
6. Ak chcú členské štáty určiť prispôsobené finančné diskontné sadzby, vypracujú odhad priemernej dlhodobej návratnosti z alternatívneho bezrizikového koša investícii, či už domáceho, alebo medzinárodného, ktorý pokladajú za najrelevantnejší. Informácie o odlišných finančných diskontných sadzbách sa sprístupnia príjemcom.
ODDIEL IV
Definícia paušálnych sadzieb pre nepriame náklady a súvisiace metódy uplatniteľné v iných politikách Únie
Článok 20
Paušálne financovanie nepriamych nákladov podľa nariadenia (EÚ) 1290/2013
(druhý pododsek článku 38 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
Nepriame náklady možno vypočítať s použitím paušálnej sadzby stanovenej v súlade s článkom 29 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 pre nasledujúce typy operácií alebo projektov, ktoré tvoria súčasť operácií:
a)
operácie podporované z fondu EFRR s kódmi oblasti intervencie 056, 057 alebo 060 - 065 podľa tabuľky 1 prílohy I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 215/2014 (5) a vykonávané podľa jednej z investičných priorít stanovených v článku 5 ods. 1 písm. a) a b), ods. 2 písm. b), ods. 3 písm. a) a c) a ods. 4 písm. f) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 (6);
b)
operácie podporované z fondu ESF s kódom oblasti intervencie 04 podľa tabuľky 6 prílohy I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 215/2014 a prispievajúce k posilneniu výskumu, technologického rozvoja a inovácie v súlade s článkom 3 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1304/2013;
c)
operácie podporované z fondu EPFRV v súlade s článkami 17, 26 alebo 35 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, ktoré prispievajú k priorite Únie podľa článku 5 ods. 1 uvedeného nariadenia. Ak je operácia programovaná v súlade s článkom 17 a 26 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, zohľadňujú sa iba operácie vykonávané operatívnou skupinou Európskeho partnerstva v oblasti inovácií financované podľa článku 35 ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia;
d)
operácie podporované z fondu ENRF a programované v súlade s článkami 28, 37 alebo 45 ods. 5 budúceho právneho aktu Únie stanovujúceho podmienky finančnej podpory pre námornú a rybársku politiku na programové obdobie 2014 - 2020.
Článok 21
Paušálne financovanie nepriamych nákladov na základe nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012
(druhý pododsek článku 68 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
Nepriame náklady možno vypočítať s použitím paušálnej sadzby stanovenej v súlade s článkom 124 ods. 4 nariadenia Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (7) pre nasledujúce typy operácií alebo projektov, ktoré tvoria súčasť operácií:
a)
operácie podporované z fondu EFRR s kódmi oblasti intervencie 085, 086 alebo 087 podľa tabuľky 1 prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 215/2014 a vykonávané podľa jednej z investičných priorít stanovených v článku 5 ods. 5 písm. a) a ods. 6 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1301/2013;
b)
operácie podporované z fondu ESF s kódom oblasti intervencie 01 podľa tabuľky 6 prílohy I k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 215/2014 a prispievajúce k podpore prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči vplyvom počasia, efektívne využívajúce zdroje a environmentálne udržateľné v súlade s článkom 3 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1304/2013;
c)
operácie podporované z fondu EPFRV podľa článkov 17 a 25 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, ktoré prispievajú k priorite Únie stanovenej v článku 5 ods. 4 alebo ods. 5 uvedeného nariadenia;
d)
operácie podporované z fondu ENRF a programované v súlade s článkami 36, 38, 39 ods. 1, 46 ods. 1 písm. e) and i), 54, 79c ods. 1 písm. b) budúceho právneho aktu Únie stanovujúceho podmienky finančnej podpory pre námornú a rybársku politiku na programové obdobie 2014 - 2020.
KAPITOLA III
USTANOVENIA DOPĹŇAJÚCE ČASŤ TRI NARIADENIA (EÚ) Č. 1303/2013, KTORÉ SA VZŤAHUJÚ NA EFRR A KOHÉZNY FOND, POKIAĽ IDE O METODIKU, KTORÁ SA MÁ POUŽÍVAŤ NA POSÚDENIE KVALITY VEĽKÝCH PROJEKTOV
Článok 22
Požiadavky na nezávislých expertov, ktorí vykonávajú posúdenie kvality
(Článok 101 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Posúdenie kvality veľkých projektov uvedené v článku 101 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa vykoná nezávislými expertmi, ktorí majú:
a)
významné technické skúsenosti so všetkými fázami projektového cyklu;
b)
bohaté medzinárodné skúsenosti v príslušných investičných odvetviach;
c)
výrazné odborné znalosti v oblasti analýzy a hodnotenia sociálno-ekonomických výhod;
d)
výrazné znalosti a skúsenosti v oblasti príslušných právnych predpisov, politík a postupov Únie;
e)
nezávislosť od všetkých orgánov priamo alebo nepriamo zapojených do schvaľovania, vykonávania alebo realizácie veľkého projektu;
f)
žiaden konflikt záujmov na žiadnej úrovni v súvislosti s veľkým projektom;
g)
žiaden komerčný záujem v súvislosti s veľkým projektom;
h)
potrebnú jazykovú spôsobilosť.
2. Ak členský štát navrhne poveriť nezávislých expertov, iných ako tých, ktorých podporuje technická pomoc na podnet Komisie v súlade s článkom 58 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, v súlade s článkom 101 ods. 3 uvedeného nariadenia predloží Komisii žiadosť na schválenie. Toto schválenie bude vychádzať z dokladov preukazujúcich, že experti spĺňajú požiadavky stanovené v ods. 1 tohto článku.
Komisia informuje členský štát do troch mesiacov od predloženia žiadosti, či súhlasí s navrhnutými nezávislými expertmi.
Článok 23
Posúdenie kvality veľkých projektov
(Článok 101 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Nezávislí experti vypracujú svoje posúdenie na základe informácií uvedených v článku 101 ods. 1 písm. a) až i) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Nezávislí experti si môžu vyžiadať dodatočné prvky týkajúce sa týchto informácií, ktoré považujú za potrebné na posúdenie kvality.
Členský štát a nezávislí experti sa môžu dohodnúť, že súčasťou tejto práce budú návštevy na mieste.
Nezávislí experti môžu so súhlasom členských štátov s Komisiou na účely ich posúdenia konzultovať o otázkach príslušnej štátnej pomoci.
2. Nezávislí experti môžu na účely posúdenia kvality podniknúť tieto kroky:
a)
nezávislí experti overia, že operácia je veľký projekt v zmysle ustanovení článku 100 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, že veľký projekt nie je dokončenou operáciou v zmysle článku 2 ods. 14 a článku 65 ods. 6 uvedeného nariadenia a že veľký projekt je zahrnutý v rámci príslušného operačného programu;
b)
nezávislí experti overia úplnosť, jasnosť, dôslednosť a presnosť informácií na základe prvého pododseku článku 101 písm. a) až i) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 poskytnutých vo formáte uvedenom v piatom odseku článku 101 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
c)
nezávislí experti zhodnotia kvalitu veľkého projektu na základe kritérií stanovených v prílohe II k tomuto nariadeniu;
d)
nezávislí experti vypracujú správu o nezávislom posúdení kvality (ďalej len „správa NPS“) vo formáte uvedenom v treťom pododseku článku 102 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Nezávislí experti v správe NPS jednoznačným spôsobom formulujú a odôvodnia svoje závery o prvkoch uvedených v tomto odseku.
3. Veľký projekt bude po posúdení kvality v zmysle článku 102 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 hodnotený pozitívne, ak nezávislí experti dospejú k záveru, že všetky kritériá uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu boli splnené.
KAPITOLA IV
USTANOVENIA DOPLŇUJÚCE ČASŤ 4 NARIADENIA (EÚ) Č. 1303/2013, KTORÉ SA VZŤAHUJÚ NA EFRR, ESF, KOHÉZNY FOND A ENRF
ODDIEL I
Údaje, ktoré sa zaznamenajú a uchovávajú v elektronickej podobe
Článok 24
Údaje, ktoré sa zaznamenajú a uchovávajú v elektronickej podobe
(Článok 125 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Informácie o údajoch, ktoré sa zaznamenajú a uchovávajú v elektronickej podobe pre každú operáciu v rámci systému monitorovania zriadeného v súlade s článkom 125 ods. 2 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, sú stanovené v prílohe III k tomuto nariadeniu.
2. Údaje sa musia zaznamenať a uchovávať pre každú operáciu, vrátane údajov o jednotlivých účastníkoch, ak je to relevantné, aby sa dali kumulatívne zosumarizovať v prípade potreby na účely monitorovania, vyhodnocovania, finančného riadenia, overovania a auditu. To umožní aj kumulatívne sumarizovanie týchto údajov za celé programové obdobie. V prípade ESF sa údaje zaznamenajú a uchovávajú takým spôsobom, aby riadiace orgány mohli vykonávať úlohy súvisiace s monitorovaním a hodnotením v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 56 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a článkoch 5 a 19 nariadenia (EÚ) č. 1304/2013 a prílohách I a II k uvedenému nariadeniu.
3. Ak je operácia podporovaná viac ako jedným operačným programom, prioritou alebo fondom, alebo v rámci viac ako jednej kategórie regiónu, informácie uvedené v poliach 23 - 113 prílohy III sa zaznamenajú takým spôsobom, aby bolo možné získať údaje rozčlenené na operačné programy, priority, fondy alebo kategórie regiónu. Takisto musí byť možné získať údaje o ukazovateľoch uvedených v poliach 31 - 40 prílohy III, rozčlenené podľa investičnej priority a podľa pohlavia, ak je to relevantné.
ODDIEL II
Audítorský záznam (audit trail) a použitie údajov zhromaždených počas auditov
Článok 25
Podrobné minimálne požiadavky na audítorský záznam (audit trail)
(Článok 125 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Podrobné minimálne požiadavky na audítorský záznam (audit trail), pokiaľ ide o vedenie účtovných záznamov a uchovávanie podkladov, sú tieto:
a)
audítorský záznam (audit trail) umožní overenie uplatnenia kritérií výberu stanovených monitorovacím výborom pre operačný program;
b)
vo vzťahu ku grantom a návratnej pomoci podľa článku 67 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 audítorský záznam (audit trail) umožní porovnanie súhrnných súm potvrdených Komisii s podrobnými účtovnými záznamami a podkladmi k operáciám spolufinancovaným z operačného programu, ktoré uchováva certifikačný orgán, riadiaci orgán, sprostredkovateľské orgány a prijímatelia;
c)
vo vzťahu ku grantom a návratnej pomoci podľa článku 67 ods. 1 písm. b) a c) a článku 109 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a podľa článku 14 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1304/2013 audítorský záznam (audit trail) umožní porovnanie súhrnných súm potvrdených Komisii s podrobnými údajmi o výstupoch alebo výsledkoch a s podkladmi k operáciám spolufinancovaným z operačného programu, ktoré uchováva certifikačný orgán, riadiaci orgán, sprostredkovateľské orgány a prijímatelia, a ak je to relevantné, aj s dokumentmi o metodike stanovenia štandardných stupníc jednotkových nákladov a paušálnych súm;
d)
vo vzťahu k nákladom určeným podľa článku 67 ods. 1 písm. d) a článku 68 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 audítorský záznam (audit trail) preukáže a zdôvodní, ak je to relevantné, spôsob výpočtu a základ, podľa ktorého boli stanovené paušálne sadzby, a oprávnené priame náklady alebo náklady vykázané v rámci iných vybraných kategórií, na ktoré sa vzťahuje paušálna sadzba;
e)
vo vzťahu k nákladom určeným v súlade s článkom 68 ods. 1 písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, článkom 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1304/2013 a článkom 20 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013 audítorský záznam (audit trail) umožní odôvodnenie oprávnených priamych nákladov, na ktoré sa vzťahuje paušálna sadzba;
f)
audítorský záznam (audit trail) umožní overenie vyplatenia verejného príspevku prijímateľovi;
g)
v súvislosti s každou operáciou, ak je to relevantné, audítorský záznam (audit trail) zahŕňa technické špecifikácie a plán financovania, dokumenty týkajúce sa schválenia grantu, dokumenty týkajúce sa postupov verejného obstarávania, správy prijímateľa a správy o vykonaných overeniach a auditoch;
h)
audítorský záznam (audit trail) zahŕňa informácie o overovaní riadenia a auditoch vykonaných v súvislosti s operáciou;
i)
bez toho, aby bol dotknutý článok 19 ods. 3 a prílohy I a II k nariadeniu (EÚ) č. 1304/2013 audítorský záznam (audit trail) umožní porovnanie údajov týkajúcich sa ukazovateľov výstupov pre operáciu s cieľmi a vykázanými údajmi a výsledkom programu;
j)
pokiaľ ide o finančné nástroje, audítorský záznam (audit trail) zahŕňa podklady uvedené v článku 9 ods. 1 písm. e) tohto nariadenia.
Pokiaľ ide o náklady uvedené v písm. c) a d), audítorský záznam (audit trail) umožní overenie, či je metóda výpočtu použitá riadiacim orgánom v súlade s článkom 67 ods. 5 a článkom 68 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a článkom 14 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1304/2013.
2. Riadiaci orgán zabezpečí, aby boli k dispozícii záznamy o identite a adrese orgánov, ktoré uchovávajú všetky podklady potrebné na zabezpečenie primeraného audítorského záznamu (audit trail), ktorý bude spĺňať všetky minimálne požiadavky uvedené v odseku 1.
Článok 26
Používanie údajov zhromaždených počas auditov vykonaných úradníkmi Komisie alebo oprávnenými zástupcami Komisie
(Článok 127 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Komisia prijme všetky potrebné opatrenia, aby zabránila akémukoľvek neoprávnenému poskytnutiu údajov, ktoré Komisia zhromaždila počas auditov, alebo prístupu k nim.
2. Komisia použije údaje zhromaždené počas svojich auditov výhradne na účely plnenia svojich povinností podľa článku 75 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Európsky dvor audítorov a Európsky úrad pre boj proti podvodom majú prístup k zhromaždeným údajom.
3. Zhromaždené údaje sa nesmú zasielať iným osobám ako osobám v členských štátoch alebo v rámci inštitúcií Únie, ktorých úlohy vyžadujú, aby k nim mali prístup v súlade s platnými pravidlami bez výslovného súhlasu členského štátu poskytujúceho údaje.
ODDIEL III
Rozsah a obsah auditov operácií a účtov a metodika výberu vzorky operácií
Článok 27
Audity operácií
(Článok 127 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Audity operácií sa vykonávajú za každý účtovný rok na vzorke operácií vybraných pomocou metódy, ktorú stanoví alebo schváli orgán auditu v súlade s článkom 28 tohto nariadenia.
2. Audity operácií sa vykonávajú na základe podkladov, ktoré predstavujú audítorský záznam (audit trail), a overia zákonnosť a správnosť výdavkov vykázaných Komisii, vrátane týchto aspektov:
a.
že operácia bola vybraná v súlade s kritériami výberu pre operačný program, pričom táto operácia v čase auditu nebola fyzicky dokončená ani úplne vykonaná pred podaním žiadosti o financovanie v rámci operačného programu prijímateľom, bola vykonávaná v súlade s rozhodnutím o schválení a v čase auditu spĺňa všetky príslušné podmienky týkajúce sa jej funkčnosti, použitia a cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť;
b.
že výdavky vykázané Komisii zodpovedajú účtovným záznamom a že požadované podklady preukazujú primeraný audítorský záznam (audit trail) v súlade s článkom 25 tohto nariadenia;
c.
že v prípade výdavkov deklarovaných Komisii určených v súlade s článkom 67 ods. 1 písm. b) a c) a článkom 109 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a článkom 14 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1304/2013, predložené výstupy a výsledky, ktoré dokumentujú, že platby boli prijaté prijímateľom, údaje o účastníkoch alebo iné záznamy týkajúce sa výstupov a výsledkov sú v súlade s informáciami predloženými Komisii a požadované podklady preukazujú primeraný audítorský záznam (audit trail) v súlade s článkom 25 tohto nariadenia.
Audit tiež overí, či bol verejný príspevok prijímateľovi vyplatený v súlade s článkom 132 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
3. Audity operácií zahŕňajú, ak je to relevantné, overenie fyzického vykonávania operácie na mieste.
4. Prostredníctvom auditov operácií sa overuje presnosť a úplnosť zodpovedajúcich výdavkov zaznamenaných certifikačným orgánom v jeho účtovnom systéme a súlad audítorského záznamu (audit trail) na všetkých úrovniach.
5. V prípade, že sa zistí, že zistené problémy majú systémový charakter a môžu preto ohroziť iné operácie v rámci operačného programu, orgán auditu zabezpečí, aby sa uskutočnilo ďalšie preskúmanie, vrátane prípadných dodatočných auditov, aby sa stanovil rozsah takýchto problémov, a odporučí potrebné nápravné opatrenia.
6. Do výdavkov, ktoré sa podrobujú auditu na účely podávania správ Komisii týkajúcich sa ročného pokrytia, sa zahŕňajú iba výdavky spadajúce do rozsahu auditu vykonávaného podľa odseku 1. Na tieto účely sa použije model pre kontrolnú správu stanovený na základe článku 127 ods. 6 nariadenia (EÚ) č.1303/2013.
Článok 28
Metodika výberu vzorky operácií
(Článok 127 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Orgán auditu stanoví metódu výberu vzorky („metóda výberu vzorky“) v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto článku a s prihliadnutím na medzinárodne uznávané audítorské štandardy, ako napríklad INTOSAI, IFAC alebo IIA.
2. Okrem vysvetlení poskytnutých v rámci stratégie auditu vedie orgán auditu záznamy dokumentácie a odborného posúdenia použitého na určenie metód výberu vzorky zahŕňajúce štádiá plánovania, výberu, testovania a vyhodnotenia na účely preukázania, že vybraná metóda je vhodná.
3. Vzorka je reprezentatívna, pokiaľ ide o populáciu, z ktorej sa vyberá, a tak umožňuje orgánu auditu, aby dospel k odôvodnenému audítorskému stanovisku v súlade s článkom 127 ods. 5 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Táto populácia zahŕňa výdavky operačného programu alebo skupiny operačných programov, ktoré sú predmetom spoločného systému riadenia a kontroly, ktorý je súčasťou žiadostí o platbu predložených Komisii v súlade s článkom 131 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 pre daný účtovný rok. Vzorka môže byť vybraná počas účtovného roka alebo po ňom.
4. Na účely uplatňovania článku 127 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa metóda výberu vzorky považuje za štatistickú, ak zabezpečuje:
i)
náhodný výber položiek vzorky;
ii)
použitie teórie pravdepodobnosti na vyhodnotenie výsledkov vzorky vrátane merania a kontroly rizika spojeného s výberom vzorky a meranie plánovanej a dosiahnutej presnosti.
5. Použitá metóda výberu vzorky zabezpečí náhodný výber každej jednotky vzorky v populácii pomocou náhodných čísel generovaných pre každú jednotku populácie na účely výberu jednotiek predstavujúcich vzorku alebo pomocou systematického výberu použitím náhodného počiatočného bodu a následným použitím systematického pravidla na výber ďalších položiek.
6. Jednotku vzorky musí určiť orgán auditu na základe odborného posúdenia. Jednotka vzorky môže byť operácia, projekt v rámci operácie alebo žiadosť o platbu predložená prijímateľom. Informácie o určenom type jednotky vzorky a o odbornom posúdení použitom na tento účel sú zahrnuté v správe o kontrole.
7. V prípade, že sú celkové výdavky súvisiace s jednotkou vzorky za účtovný rok záporné, jednotka je vylúčená z populácie uvedenej v ods. 3 a audit v súvislosti s ňou sa vykonáva oddelene. Orgán auditu môže tiež vybrať vzorku z tejto samostatnej populácie.
8. V prípade, že platia podmienky pre proporcionálnu kontrolu uvedené v článku 148 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, môže orgán auditu vylúčiť z populácie, z ktorej sa má vybrať vzorka, položky uvedené v tomto článku. V prípade, že už bola príslušná operácia vybraná vo vzorke, orgán auditu ju nahradí pomocou vhodného náhodného výberu.
9. Predmetom auditu sú všetky výdavky deklarované Komisii vo vzorke.
Ak vybrané jednotky vzorky zahŕňajú veľké množstvo základných žiadostí o platby alebo faktúr, môže orgán auditu vykonať ich audit prostredníctvom podvzoriek, pričom vyberie základné žiadosti o platby alebo faktúry pomocou tých istých parametrov, ktoré boli použité na výber jednotiek vzorky pre hlavnú vzorku.
V takomto prípade sa vypočítajú vhodné veľkosti vzoriek pre každú jednotku vzorky, ktorej audit sa má vykonať, ale v žiadnom prípade nie sú menšie ako 30 základných žiadostí o platby alebo faktúr pre každú jednotku vzorky.
10. Orgán auditu môže vykonať stratifikáciu populácie jej rozdelením na podskupiny, z ktorých každá je skupinou jednotiek vzorky, ktoré majú podobné charakteristiky, najmä pokiaľ ide o riziká alebo očakávanú mieru chybovosti alebo keď populácia zahŕňa operácie pozostávajúce z finančných príspevkov z operačného programu na finančné nástroje alebo iných položiek vysokej hodnoty.
11. Orgán auditu vyhodnotí spoľahlivosť systému ako vysokú, priemernú alebo nízku, s prihliadnutím na výsledky systémových auditov, aby určil technické parametre výberu vzoriek tak, aby celková úroveň uistenia získaného zo systémových auditov a auditov operácií bola vysoká. V prípade systému hodnoteného ako systém s vysokou spoľahlivosťou nesmie byť úroveň spoľahlivosti použitá na výber vzoriek nižšia ako 60 %. V prípade systému hodnoteného ako systém s nízkou spoľahlivosťou nesmie byť úroveň spoľahlivosti použitá na výber vzoriek nižšia ako 90 %. Maximálna úroveň materiality je 2 % výdavkov uvedených v odseku 3.
12. Ak sa zistia nezrovnalosti alebo riziko nezrovnalostí, orgán auditu na základe odborného posúdenia rozhodne, či je potrebné vykonať audit doplnkovej vzorky ďalších operácií alebo časti operácií, ktoré neboli predmetom auditu v náhodnej vzorke, aby sa zohľadnili identifikované špecifické rizikové faktory.
13. Orgán auditu vykoná analýzu výsledkov auditov doplnkovej vzorky samostatne a na základe týchto výsledkov vyvodí závery, ktoré oznámi Komisii vo výročnej kontrolnej správe. Nezrovnalosti zistené v doplnkovej vzorke sa nezahrnú do výpočtu projektovanej náhodnej chyby náhodnej vzorky.
14. Na základe výsledkov auditov operácií na účely audítorského stanoviska a správy o kontrole uvedených v článku 127 ods. 5 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 je orgán auditu povinný vypočítať celkovú mieru chybovosti, ktorá zodpovedá súčtu projektovaných náhodných chýb, a ak je to relevantné, aj systémových chýb a neopravených abnormálnych chýb vydelených populáciou.
Článok 29
Audity účtov
(Článok 127 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Audity účtov uvedených v článku 137 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 vykonáva orgán auditu s ohľadom na každý účtovný rok.
2. Audit účtov poskytne primerané uistenie o úplnosti, presnosti a pravdivosti súm deklarovaných v účtoch.
3. Na účely odsekov 1 a 2 zohľadní orgán auditu predovšetkým výsledky systémových auditov vykonaných na certifikačnom orgáne a auditov operácií.
4. Systémový audit zahŕňa overenie spoľahlivosti účtovného systému certifikačného orgánu a presnosti súm vybraných a vrátených zaznamenaných v systémoch účtovníctva certifikačného orgánu na základe vzorky.
5. Na účely audítorského stanoviska s cieľom dospieť k záveru, že účty poskytujú pravdivý a správny obraz, orgán auditu overí, že všetky položky požadované podľa článku 137 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sú správne zahrnuté v účtoch a zodpovedajú podkladovým účtovným záznamom, ktoré vedú všetky príslušné úrady alebo orgány a prijímatelia. Orgán auditu overí na základe účtov, ktoré mu poskytne certifikačný orgán, najmä to, že:
a)
celková výška oprávnených výdavkov vykázaných v súlade s článkom 137 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 zodpovedá výdavkom a príslušným príspevkom z verejných zdrojov, ktoré sú zahrnuté v žiadostiach o platbu predložených Komisii za príslušný účtovný rok, a že v prípade rozdielov sú v účtoch uvedené primerané vysvetlenia na porovnanie výšky výdavkov;
b)
sumy vybrané a vrátené v priebehu účtovného roka, sumy, ktoré majú byť vrátené na konci účtovného roka, sumy vrátené podľa článku 71 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a nevymožiteľné sumy uvedené v účtoch zodpovedajú sumám uvedeným v účtovných systémoch certifikačného orgánu a sú založené na rozhodnutiach príslušného riadiaceho orgánu alebo certifikačného orgánu;
c)
výdavky boli vylúčené z účtov v súlade s článkom 137 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ak je to relevantné, a že všetky potrebné opravy sú uvedené v účtoch za daný účtovný rok;
d)
sumy príspevkov programu vyplatené do finančných nástrojov a preddavky štátnej pomoci vyplatené prijímateľom sú podložené dostupnými informáciami z riadiaceho orgánu a z certifikačného orgánu.
Overenia uvedené v písmenách b), c) a d) možno vykonávať na základe vzorky.
ODDIEL IV
Finančné opravy vykonané Komisiou v súvislosti s nedostatkami systému
Článok 30
Kritériá na stanovenie závažných nedostatkov v efektívnom fungovaní systémov riadenia a kontroly
(Článok 144 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Komisia vo svojom posúdení účinného fungovania systémov riadenia a kontroly vychádza z výsledkov všetkých dostupných systémových auditov vrátane testov kontrol a auditov operácií.
Posúdenie sa týka prostredia vnútornej kontroly programu, činností riadenia a kontroly riadiacich a certifikačných orgánov, monitorovania riadiacim a certifikačným orgánom a kontrolných činností orgánu auditu a vychádza z overenia súladu s hlavnými požiadavkami uvedenými v tabuľke 1 prílohy IV.
Splnenie týchto hlavných požiadaviek sa posudzuje na základe kategórií uvedených v tabuľke 2 prílohy IV.
2. Hlavné typy vážnych nedostatkov v efektívnom fungovaní systémov riadenia a kontroly predstavujú prípady, keď ktorákoľvek z hlavných požiadaviek uvedených v bodoch 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabuľke 1 prílohy IV alebo dve alebo viaceré z ďalších hlavných požiadaviek v tabuľke 1 prílohy IV patrí na základe hodnotenia do kategórie 3 alebo 4 uvedených v tabuľke 2 prílohy IV.
Článok 31
Kritériá na uplatnenia paušálnych sadzieb alebo extrapolovaných finančných opráv a kritériá na určenie úrovne finančnej opravy
(Článok 144 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013)
1. Ak Komisia identifikuje jeden alebo viac závažných nedostatkov vo fungovaní systémov riadenia a kontroly, uplatnia sa na celý operačný program alebo jeho časť finančné opravy.
Bez ohľadu na prvý pododsek sa uplatnia extrapolované finančné opravy na celý operačný program alebo jeho časť v prípade, že Komisia identifikuje systémové nezrovnalosti v reprezentatívnej vzorke operácií, čo umožní presnejšiu kvantifikáciu rizika pre rozpočet Únie. V takomto prípade sa výsledky preskúmania reprezentatívnej vzorky extrapolujú na zvyšnú časť populácie, z ktorej bola vzorka vybraná na účely stanovenia finančnej opravy.
2. Pri stanovení úrovne paušálnej opravy sa zohľadnia tieto prvky:
a)
relatívny význam závažného nedostatku alebo závažných nedostatkov v kontexte systému riadenia a kontroly ako celku;
b)
frekvencia a rozsah závažného nedostatku alebo závažných nedostatkov;
c)
stupeň rizika straty pre rozpočet Únie.
3. S ohľadom na tieto prvky sa úroveň finančnej opravy stanoví takto:
a)
ak sú závažný nedostatok alebo závažné nedostatky v systéme riadenia a kontroly natoľko zásadné, časté alebo rozšírené, že predstavujú úplné zlyhanie systému ohrozujúce zákonnosť a správnosť všetkých dotknutých výdavkov, uplatní sa paušálna sadzba 100 %;
b)
ak sú závažný nedostatok alebo závažné nedostatky v systéme riadenia a kontroly natoľko časté a rozšírené, že predstavujú výrazne závažné zlyhanie systému ohrozujúce zákonnosť a správnosť veľmi veľkej časti dotknutých výdavkov, uplatní sa paušálna sadzba 25 %;
c)
ak je závažný nedostatok alebo závažné nedostatky v systéme riadenia a kontroly zapríčinený neúplným fungovaním systému alebo jeho slabým, prípadne tak nepravidelným fungovaním, že ohrozuje zákonnosť a správnosť veľkej časti dotknutých výdavkov, uplatní sa paušálna sadzba 10 %;
d)
ak sú závažný nedostatok alebo závažné nedostatky v systéme riadenia a kontroly zapríčinené pravidelným nefungovaním systému, čím ohrozujú zákonnosť a správnosť výraznej časti dotknutých výdavkov, uplatní sa paušálna sadzba 5 %.
4. Ak by bolo uplatnenie paušálnych sadzieb stanovených v súlade s odsekom 3 neprimerané, miera opravy sa zníži.
5. Ak sa v dôsledku neprijatia vhodných nápravných opatrení zodpovednými orgánmi v nadväznosti na uplatnenie finančnej opravy v príslušnom účtovnom roku identifikuje rovnaký závažný nedostatok alebo závažné nedostatky v nasledujúcom účtovnom roku, miera opravy sa môže vzhľadom na pretrvávajúci nedostatok alebo závažné nedostatky zvýšiť na úroveň, ktorá nie je vyššia ako najbližšia vyššia kategória.
Článok 32
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 24 sa uplatňuje od 1. decembra 2014, pokiaľ ide o informácie o údajoch zaznamenaných a uložených v súlade s prílohou III s výnimkou polí údajov 23 až 40, 71 až 78 a 91 až 105. Pokiaľ ide o tieto polia v prílohe III, článok 24 sa uplatňuje od 1. júla 2015.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 3. marca 2014