PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 390/2013
z 3. mája 2013,
ktorým sa stanovuje systém výkonnosti leteckých navigačných služieb a sieťových funkcií
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie) (1), zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a najmä na jeho článok 11,
keďže:
(1)
V nariadení (ES) č. 549/2004 sa stanovuje zriadenie systému výkonnosti leteckých navigačných služieb a sieťových funkcií. Na účely podrobného fungovania systému výkonnosti by mala Komisia prijať vykonávacie predpisy.
(2)
Systém výkonnosti by mal prispievať k udržateľnému rozvoju systému leteckej dopravy zlepšením celkovej účinnosti leteckých navigačných služieb v kľúčových oblastiach výkonnosti týkajúcich sa bezpečnosti, životného prostredia, kapacity a nákladovej efektívnosti v súlade s výkonnostným rámcom európskeho akčného plánu ATM (manažment letovej prevádzky), a to pri riadnom zohľadnení prvoradých bezpečnostných cieľov.
(3)
Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb) (3), zmeneným nariadením (ES) č. 1070/2009, sa stanovuje zavedenie systému spoplatňovania a spoločné projekty na implementáciu európskeho akčného plánu ATM. Systém spoplatňovania a spoločné projekty sú neoddeliteľnou súčasťou úspešnej implementácie systému výkonnosti.
(4)
Podľa článku 11 ods. 1 nariadenia (ES) č. 549/2004 by sa toto nariadenie malo uplatňovať na funkcie siete manažmentu letovej prevádzky podľa článku 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore) (4), zmeneného nariadením (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisii môže pri implementácii systému výkonnosti pomáhať orgán na preskúmanie výkonnosti. Tento orgán by mal byť schopný poskytnúť Komisii nezávislé poradenstvo vo všetkých oblastiach, ktoré ovplyvňujú výkonnosť leteckých navigačných služieb a sieťových funkcií.
(6)
Vzhľadom na skutočnosť, že vnútroštátne orgány dohľadu zohrávajú kľúčovú úlohu pri vykonávaní systému výkonnosti, členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli schopné účinne plniť svoje povinnosti.
(7)
Na zabezpečenie dlhodobého zlepšenia v záujme vysokých spoločenských cieľov v súlade s európskym akčným plánom ATM by sa systém výkonnosti mal prevádzkovať s výhľadom presahujúcim rámec jedného referenčného obdobia.
(8)
Systém výkonnosti by sa mal zaoberať leteckými navigačnými službami prostredníctvom prístupu „gate-to-gate“ (od odletu po pristátie) vrátane traťových a terminálnych leteckých navigačných služieb s cieľom zlepšiť celkovú výkonnosť siete.
(9)
Systém výkonnosti by mal stanoviť ukazovatele a záväzné ciele vo všetkých kľúčových oblastiach výkonnosti, pričom požadované úrovne bezpečnosti by mali byť v plnej miere dosahované a udržiavané.
(10)
Pri prijímaní cieľov výkonnosti na úrovni celej EÚ na referenčné obdobie by Komisia mala náležite zohľadňovať úroveň dosiahnutej výkonnosti v predchádzajúcom referenčnom období (obdobiach).
(11)
Vzhľadom na jasnú súvislosť medzi rôznymi kľúčovými oblasťami výkonnosti by sa pri príprave a monitorovaní systému výkonnosti so zreteľom na prvoradé bezpečnostné ciele mala riadne zohľadňovať vzájomná závislosť medzi cieľmi výkonnosti.
(12)
Plány výkonnosti by sa mali stanoviť na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru, ktoré z dôvodu transparentnosti budú zobrazovať príspevok každého poskytovateľa leteckých navigačných služieb v rámci funkčného bloku vzdušného priestoru pri plnení cieľov, monitorovaný na najvhodnejšej úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by mali opisovať opatrenia, ako sú napr. stimulačné systémy, zamerané na to, aby zúčastnené strany zlepšovali výkonnosť na všetkých úrovniach. Vzhľadom na to, že bezpečnosť má rozhodujúci význam, nemala by byť predmetom stimulov.
(14)
S cieľom vypočuť si názory zainteresovaných strán by sa mali uskutočňovať efektívne konzultácie na vnútroštátnej úrovni, na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru, ako aj na úrovni Únie.
(15)
Za okolností, ktoré sa v čase prijímania plánov výkonnosti nedali predvídať a ktoré sú neprekonateľné a zároveň mimo kontroly členských štátov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú ciele výkonnosti, by malo zriadenie vhodného varovného mechanizmu umožniť vykonávanie primeraných opatrení zameraných na zachovanie bezpečnostných požiadaviek, ako aj kontinuity poskytovania služieb, ku ktorým môže patriť revízia cieľov výkonnosti na úrovni Únie a na miestnej úrovni.
(16)
Civilno-vojenská spolupráca a koordinácia sú mimoriadne dôležité pri dosahovaní cieľov systému výkonnosti, s patričným zreteľom na účinnosť vojenských misií.
(17)
Systémom výkonnosti by nemali byť dotknuté ustanovenia nariadenia (ES) č. 549/2004, ktorých cieľom je zaručiť základné záujmy politiky bezpečnostnej ochrany a obrannej politiky.
(18)
Mali by sa vybrať konkrétne a merateľné kľúčové ukazovatele výkonnosti, na základe ktorých možno prideliť zodpovednosť za dosahovanie cieľov výkonnosti. Súvisiace ciele by mali byť dosiahnuteľné, realistické a časovo vymedzené a mali by byť zamerané na účinné riadenie udržateľnej výkonnosti leteckých navigačných služieb.
(19)
Plnenie záväzných cieľov výkonnosti podporovaných stimulmi finančného charakteru si vyžaduje náležité prepojenie s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 391/2013 z 3. mája 2013, ktorým sa stanovuje spoločný systém spoplatňovania leteckých navigačných služieb (5).
(20)
Kľúčové ukazovatele výkonnosti a ciele výkonnosti musia byť zavedené a implementované v súlade s bezpečnostnými cieľmi a normami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho vykonávacích predpisov spolu s opatreniami, ktoré prijala Únia na dosiahnutie a udržanie týchto cieľov.
(21)
Komisia by mala posudzovať plány a ciele výkonnosti a stanoviť, či sú v súlade s cieľmi na úrovni Únie a či k nim primerane prispievajú, a celkovú výkonnosť európskej siete ATM. Ak takýto súlad a primeraný príspevok nemožno určiť, Komisia by mala požiadať o revíziu plánu (plánov) a cieľa (cieľov) výkonnosti a/alebo o prijatie nápravných opatrení.
(22)
Počas referenčného obdobia by sa mal do praxe uviesť účinný postup monitorovania výkonnosti vrátane zberu a zverejňovania údajov, aby sa zabezpečilo, že vývoj výkonnosti umožní dosiahnuť ciele a v prípade potreby zaviesť nápravné opatrenia.
(23)
Keď sa na základe výsledkov monitorovania Komisia nadobudne dostatočné dôkazy o tom, že počiatočné údaje, predpoklady a odôvodnenia, o ktoré sa opiera stanovenie pôvodných cieľov, už nie sú platné, Komisia môže rozhodnúť o revízii cieľov výkonnosti na úrovni Únie alebo na žiadosť členského štátu umožniť revíziu miestnych cieľov.
(24)
Vykonávanie sieťových funkcií by malo podliehať cieľom výkonnosti. Preto by sa toto nariadenie malo uplatňovať na manažérov siete zriadených podľa článku 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011 zo 7. júla 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania funkcií siete manažmentu letovej prevádzky (ATM) a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 691/2010 (7). Nariadenie Komisie (EÚ) č. 677/2011 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
(25)
Nariadenie Komisie (EÚ) č. 691/2010 z 29. júla 2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií a mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 2096/2005, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb (8), článok 26 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011 a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1216/2011 z 24. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Komisie (EÚ) č. 691/2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií (9), by sa mali zrušiť s účinnosťou od 1. januára 2015.
(26)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre jednotné nebo,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa stanovujú opatrenia na zlepšenie celkovej výkonnosti leteckých navigačných služieb a sieťových funkcií pre všeobecnú letovú prevádzku v rámci európskych (EUR) a afrických (AFI) regiónov ICAO, kde sú členské štáty zodpovedné za poskytovanie leteckých navigačných služieb s cieľom plniť požiadavky všetkých používateľov vzdušného priestoru.
2. Na účely stanovenia cieľov a monitorovania výkonnosti sa toto nariadenie uplatňuje na letecké navigačné služby poskytované prostredníctvom:
a)
poskytovateľov letových prevádzkových služieb určených v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateľov meteorologických služieb, ak sú určení v súlade s článkom 9 ods. 1 nariadenia (ES) č. 550/2004;
c)
manažérov siete zriadených v súlade s článkom 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011.
Nariadenie sa na účely stanovenia cieľov a monitorovania výkonnosti v oblasti nákladovej efektívnosti vzťahuje aj na orgány alebo subjekty vynakladajúce oprávnené náklady, ktoré sa majú získať späť prostredníctvom užívateľských poplatkov podľa článku 15 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 550/2004 a článku 6 ods. 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 391/2013.
3. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 4, členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatňovať tohto nariadenie na terminálne letecké navigačné služby poskytované na niektorých alebo všetkých ich letiskách s menej než 70 000 pohybmi leteckej dopravy podľa IFR za rok. Zodpovedajúcim spôsobom o tom informujú Komisiu.
4. Ak žiadne letisko v členskom štáte nedosahuje prahovú hodnotu 70 000 pohybov leteckej dopravy podľa IFR za rok, toto nariadenie sa vzťahuje minimálne na letisko s najvyšším počtom pohybov leteckej dopravy podľa IFR.
5. Stanovenie cieľov týkajúcich sa nákladovej efektívnosti sa vzťahuje na stanovené náklady v článku 15 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia (ES) č. 550/2004.
6. Toto nariadenie môžu členské štáty uplatňovať aj:
a)
vo vzdušnom priestore, za ktorý sú zodpovedné v rámci iných regiónov ICAO, ak zodpovedajúcim spôsobom informujú Komisiu a ostatné členské štáty, a bez toho, aby boli dotknuté práva a povinnosti členských štátov podľa Chicagského dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve z roku 1944 (Chicagský dohovor);
b)
na poskytovateľov leteckých navigačných služieb, ktorí majú povolenie poskytovať letecké navigačné služby bez osvedčenia v súlade s článkom 7 ods. 5 nariadenia (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohľadu na ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) o ochrane informácií a jej vykonávacie nariadenia nariadenie Komisie (ES) č. 1321/2007 (11) a nariadenie Komisie (ES) č. 1330/2007 (12) požiadavky týkajúce sa poskytovania údajov podľa vymedzenia v kapitole V sa uplatňujú na vnútroštátne orgány, poskytovateľov leteckých navigačných služieb, prevádzkovateľov letísk, letiskových koordinátorov a leteckých dopravcov.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia:
1.
„prevádzkovateľ letiska“ znamená riadiaci orgán letiska, ktorý v spojení s inými činnosťami alebo inak má podľa vnútroštátnych právnych alebo iných predpisov za úlohu spravovať a riadiť zariadenia letiska a koordinovať a kontrolovať činnosti rôznych prevádzkovateľov nachádzajúcich sa na letisku alebo v rámci príslušného letiskového systému;
2.
„údaje“ znamenajú kvalitatívne, kvantitatívne a iné relevantné informácie, ktoré sa týkajú výkonnosti leteckej navigácie a ktoré na účely vykonávania systému výkonnosti zbiera a systematicky spracúva Komisia alebo sa zbierajú a systematicky spracúvajú v mene Komisie;
3.
„ukazovatele výkonnosti“ znamenajú ukazovatele používané na účely monitorovania, určovania hodnotiacich kritérií a skúmania výkonnosti;
4.
„kľúčové ukazovatele výkonnosti“ znamenajú ukazovatele výkonnosti používané na účely stanovenia cieľov výkonnosti;
5.
„pohyby leteckej dopravy podľa IFR“ znamenajú súčet vzlietnutí a pristátí vykonávaných podľa pravidiel letu podľa prístrojov vypočítaný ako ročný priemer za tri kalendárne roky pred predložením plánov výkonnosti;
6.
„záväzný cieľ“ znamená cieľ výkonnosti prijatý členským štátom ako súčasť plánu výkonnosti a podliehajúci stimulačnému systému a/alebo plánom nápravných opatrení;
7.
„letecký dopravca“ znamená podnik leteckej dopravy s platnou prevádzkovou licenciou vydanou členským štátom v súlade s právnymi predpismi Európskej únie;
8.
„stanovené náklady“ znamenajú náklady stanovené podľa článku 15 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia (ES) č. 550/2004;
9.
„vnútroštátny orgán“ znamená regulačný orgán a/alebo orgán dohľadu na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru, ktorých náklady sú oprávnené na refundáciu používateľmi vzdušného priestoru, ak vzniknú v súvislosti s poskytovaním leteckých navigačných služieb v rámci uplatňovania článku 6 ods. 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 391/2013;
10.
„kultúra primeranosti“ znamená kultúru, v ktorej prevádzkovatelia alebo iné osoby v prvej línii nie sú potrestaní za svoju činnosť, nečinnosť alebo rozhodnutia, ktoré zodpovedajú ich skúsenostiam a odbornému vzdelaniu, pričom sa však netoleruje hrubá nedbalosť, úmyselné porušenie predpisov a deštruktívne činy;
11.
„koordinátor letiska“ je fyzická alebo právnická osoba menovaná členským štátom na účely vykonávania koordinačných povinností na koordinovaných letiskách stanovených v článku 4 nariadenia Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva (13);
12.
„monitorovanie výkonnosti“ znamená nepretržitý proces zberu a analyzovania údajov s cieľom zistiť skutočný výsledok systému v porovnaní s príslušnými (kľúčovými) cieľmi výkonnosti a plánmi výkonnosti pomocou (kľúčových) ukazovateľov výkonnosti uvedených v článku 9 a v prílohe I;
13.
„referenčné obdobie“ je obdobie platnosti a uplatňovania cieľov výkonnosti a plánov výkonnosti na úrovni Únie podľa článku 11 ods. 3 písm. d) nariadenia (ES) č. 549/2004;
14.
„vniknutie na dráhu“ znamená udalosť na letisku zahŕňajúca neoprávnenú prítomnosť lietadla, vozidla alebo osoby v chránenom priestore plochy určenej na pristávanie a vzlet lietadiel;
15.
„stanovište letových prevádzkových služieb (stanovište ATS)“ znamená civilné alebo vojenské stanovište zodpovedné za poskytovanie letových prevádzkových služieb;
16.
„služby CNS, MET a AIS“ sú spojovacie, navigačné a sledovacie služby, meteorologické služby pre leteckú navigáciu a letecké informačné služby;
17.
„výnimočná udalosť“ znamená okolnosti, za ktorých je kapacita ATM obmedzená v neobvyklom rozsahu, pričom rozsah oneskorení ATFM je neobyčajne veľký v dôsledku: plánovaného obmedzenia spôsobeného prevádzkovou alebo technickou zmenou, významnými nepriaznivými poveternostnými podmienkami, nedostupnosti veľkej časti vzdušného priestoru buď z prirodzených alebo politických dôvodov alebo protestnej akcie a aktivácie EACCC (Európska jednotka pre krízovú koordináciu pre leteckú dopravu) zo strany manažéra siete v reakcii na jednu alebo viac týchto príčin;
18.
„náklady na reštrukturalizáciu“ sú podstatné jednorazové náklady poskytovateľov leteckých navigačných služieb vzniknuté v procese reštrukturalizácie v dôsledku zavádzania nových technológií a postupov a súvisiacich obchodných modelov s cieľom stimulovať integrované poskytovanie služieb, keď členský štát chce uhrádzať náklady v jednom alebo viacerých referenčných obdobiach. Môžu k nim patriť náklady na vyplatenie kompenzácií zamestnancom, uzatváranie stredísk riadenia letovej prevádzky, presun činností na nové miesta a odpisovanie majetku a/alebo získavanie strategických podielov v iných poskytovateľoch leteckých navigačných služieb.
Článok 3
Orgán na preskúmanie výkonnosti
1. Ak sa Komisia rozhodne vymenovať orgán na preskúmanie výkonnosti, ktorý jej má pomáhať pri vykonávaní systému výkonnosti, toto menovanie je na pevne stanovené obdobie, ktoré sa zhoduje s referenčnými obdobiami. Komisia vymenuje predsedu a členov orgánu na preskúmanie výkonnosti.
2. Orgán na preskúmanie výkonnosti má zodpovedajúcu právomoc a nestrannosť na nezávislé vykonávanie úloh, ktoré mu pridelila Komisia, najmä v príslušných kľúčových oblastiach výkonnosti.
3. Orgán na preskúmanie výkonnosti pomáha Komisii pri vykonávaní systému výkonnosti, najmä pokiaľ ide o:
a)
zber, kontrolu, overovanie a šírenie údajov súvisiacich s výkonnosťou;
b)
vymedzenie alebo prispôsobenie kľúčových oblastí výkonnosti v súlade s oblasťami určenými vo výkonnostnom rámci akčného plánu ATM, ako je uvedené v článku 9 ods. 1, a príslušných kľúčových ukazovateľov výkonnosti;
c)
vymedzenie vhodných kľúčových ukazovateľov výkonnosti pokrývajúcich vo všetkých kľúčových oblastiach výkonnosti výkonnosť sieťových funkcií a leteckých navigačných služieb v rámci traťových aj terminálnych služieb;
d)
stanovenie a revíziu cieľov výkonnosti na úrovni Únie;
e)
nastavenie varovného prahu(-ov) uvedeného v článku 10 ods. 4 na účely aktivácie varovných mechanizmov zriadených podľa článku 19;
f)
hodnotenie súladu prijatých plánov výkonnosti vrátane cieľov výkonnosti s cieľmi na úrovni Únie;
g)
v príslušných prípadoch hodnotenie súladu varovných prahov prijatých v rámci uplatňovania článku 19 ods. 3 s varovnými prahmi na úrovni Únie uvedenými v článku 10 ods. 4;
h)
v príslušných prípadoch hodnotenie revidovaných cieľov výkonnosti alebo nápravných opatrení prijatých príslušnými členskými štátmi;
i)
monitorovanie, určovanie hodnotiacich kritérií a preskúmanie výkonnosti leteckých navigačných služieb vrátane investícií a kapitálových výdavkov na miestnej úrovni a na úrovni Únie;
j)
monitorovanie, určovanie hodnotiacich kritérií a preskúmanie výkonnosti sieťových funkcií;
k)
monitorovanie celkovej výkonnosti európskej siete ATM vrátane vypracúvania výročných správ pre Výbor pre jednotné nebo;
l)
hodnotenie dosiahnutia cieľov výkonnosti na konci každého referenčného obdobia s cieľom prípravy na nasledujúce obdobie;
m)
posúdenie plánu výkonnosti manažéra siete vrátane jeho súladu s cieľmi výkonnosti na úrovni Únie;
n)
udržiavanie kalendára konzultácií so zainteresovanými stranami týkajúcich sa plánov výkonnosti a povinností súvisiacich s konzultáciami uvedených v článku 9 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 391/2013 a podporu pri jeho koordinácii.
4. Orgán na preskúmanie výkonnosti poskytne Komisii na požiadanie ad hoc informácie alebo správy o otázkach týkajúcich sa výkonnosti.
5. Orgán na preskúmanie výkonnosti môže Komisii nahlásiť a predložiť odporúčania na zlepšenie systému.
6. Pokiaľ ide o vzťahy s vnútroštátnymi orgánmi dohľadu:
a)
na účely monitorovania celkovej výkonnosti európskej siete ATM, orgán na preskúmanie výkonnosti dostane od vnútroštátnych orgánov dohľadu potrebné informácie týkajúce sa plánov výkonnosti;
b)
orgán na preskúmanie výkonnosti pomáha vnútroštátnym orgánom dohľadu na ich požiadanie poskytnutím nezávislého názoru na otázky týkajúce sa výkonnosti, ako napríklad konkrétne porovnania poskytovateľov leteckých navigačných služieb pôsobiacich v podobných prostrediach (benchmarking), analýzy zmien výkonnosti za posledných päť rokov alebo analýzy prognóz;
c)
vnútroštátne orgány dohľadu môžu požiadať orgán na preskúmanie výkonnosti o pomoc pri určovaní rozsahov orientačných hodnôt na stanovenie cieľov, berúc do úvahy ciele na úrovni Únie. Tieto hodnoty sa sprístupnia vnútroštátnym orgánom dohľadu, poskytovateľom leteckých navigačných služieb, prevádzkovateľom letísk a používateľom vzdušného priestoru.
7. Na zabezpečenie súladu s cieľmi a normami ustanovenými a vykonávanými v súlade s nariadením (ES) č. 216/2008, orgán na preskúmanie výkonnosti primerane spolupracuje s Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva (EASA) pri vykonávaní úloh uvedených v odseku 3, ak sa týkajú bezpečnosti.
8. Na účely monitorovania celkovej výkonnosti európskej siete ATM orgán na preskúmanie výkonnosti vybuduje pracovné vzťahy s poskytovateľmi leteckých navigačných služieb, prevádzkovateľmi letísk, koordinátormi letísk a leteckými dopravcami.
Článok 4
Vnútroštátne orgány dohľadu
1. Vnútroštátne orgány dohľadu sú zodpovedné za vypracovanie plánov výkonnosti, za dohľad nad výkonnosťou a za monitorovanie plánov výkonnosti a cieľov výkonnosti. Pri vykonávaní týchto úloh konajú nestranne, nezávisle a transparentne.
2. Členské štáty zabezpečia, aby vnútroštátne orgány dohľadu mali potrebné zdroje a schopnosti, alebo aby mali prístup k potrebným zdrojom a schopnostiam vo všetkých kľúčových oblastiach výkonnosti na vykonávanie úloh uvedených v tomto nariadení vrátane inšpekčných právomocí na vykonávanie úloh uvedených v článku 20.
3. Ak má členský štát viac ako jeden vnútroštátny orgán dohľadu, Komisii oznámi, ktorý vnútroštátny orgán dohľadu je zodpovedný za vnútroštátnu koordináciu na účely vykonávania tohto nariadenia.
Článok 5
Funkčné bloky vzdušného priestoru
1. Členské štáty zriadia plány výkonnosti na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru.
2. Na dosiahnutie súladu s povinnosťami podľa odseku 1 členské štáty:
a)
zabezpečia, aby bol plán výkonnosti v súlade so vzorom stanoveným v prílohe II;
b)
oznámia Komisii, ktorý vnútroštátny orgán dohľadu alebo úrad je zodpovedný za koordináciu v rámci funkčného bloku vzdušného priestoru a za vzťahy s Komisiou pri vykonávaní plánu výkonnosti;
c)
prijmú primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmena e) a prílohy I bol stanovený jednotný cieľ pre každý kľúčový ukazovateľ výkonnosti;
ii)
z dôvodov transparentnosti bol podiel každého poskytovateľa leteckých navigačných služieb v rámci funkčného bloku vzdušného priestoru, monitorovaný na čo najprimeranejšej úrovni, na dosiahnutí cieľov výkonnosti stanovených pre funkčný blok vzdušného priestoru, uvedený v pláne výkonnosti;
iii)
boli vymedzené opatrenia uvedené v článku 11 ods. 3 písm. d) nariadenia (ES) č. 549/2004 a uplatňované počas referenčného obdobia, keď sa ciele neplnia. Na tento účel sa použijú ročné hodnoty v pláne výkonnosti;
d)
sú zodpovedné za stanovenie a dosiahnutie cieľov výkonnosti stanovených na miestnej úrovni, konkrétne na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru, vnútroštátnej úrovni, na úrovni zóny spoplatňovania a na úrovni letiska;
e)
ak nebola stanovená žiadna spoločná traťová zóna spoplatňovania v zmysle článku 4 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 391/2013, a ak v dôsledku toho traťové ciele nákladovej efektívnosti sú stanovené pre viac ako jednu zónu spoplatňovania v rámci funkčného bloku vzdušného priestoru, konsolidujú tieto ciele do jednotnej hodnoty na agregovanej úrovni za traťové letecké navigačné služby a poskytnú na informačné účely celkový údaj preukazujúci snahu o nákladovú efektívnosť na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru;
f)
ak sa zóna spoplatňovania mení v priebehu referenčného obdobia, preukážu, že táto zmena naďalej umožňuje splnenie cieľov výkonnosti prijatých na dané obdobie;
g)
zabezpečia, aby bol plán výkonnosti v súlade s rozsahom pôsobnosti tohto nariadenia podľa článku 1 ods. 6 tohto nariadenia a článku 7 nariadenia (ES) č. 549/2004.
Článok 6
Manažér siete
Manažér siete zriadený podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 a v článku 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011 vykonáva tieto úlohy v súvislosti so systémom výkonnosti:
a)
poskytuje podporu Komisii poskytovaním relevantných vstupných informácií na vypracovanie cieľov výkonnosti na úrovni Únie pred referenčnými obdobiami a na účely monitoringu plnenia cieľov výkonnosti počas referenčného obdobia. Manažér siete predovšetkým upozorní Komisiu na všetky významné a pretrvávajúce poklesy v oblasti prevádzkovej výkonnosti;
b)
podľa článku 21 ods. 5 poskytuje Komisii prístup k všetkým údajom uvedeným v prílohe V;
c)
podporuje funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovateľov leteckých navigačných služieb pri dosahovaní ich cieľov výkonnosti počas referenčných období zaistením súladu medzi plánmi výkonnosti, strategickým plánom siete a plánom prevádzky siete;
d)
vypracúva plán výkonnosti, plán výkonnosti siete v súlade s článkom 5 ods. 1 a článkom 16 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 677/2011, ktorý musí byť predložený Komisii najneskôr šesť mesiacov pred začiatkom každého referenčného obdobia a prijatý Komisiou pred začiatkom každého referenčného obdobia. Tento plán výkonnosti je verejne prístupný a obsahuje:
i)
ciele výkonnosti pre všetky kľúčové oblasti výkonnosti a pre všetky ukazovatele v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Únie na celé referenčné obdobie, s použitím ročných hodnôt na účely monitorovania;
ii)
opis opatrení zameraných na dosiahnutie týchto cieľov;
iii)
v prípade potreby alebo na základe rozhodnutia Komisie dodatočné kľúčové ukazovatele výkonnosti a ciele.
Článok 7
Koordinácia s Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva (EASA)
Pri uplatňovaní článku 13a nariadenia (ES) č. 549/2004 a v súlade s nariadením (ES) č. 216/2008 členské štáty a Komisia primerane koordinujú činnosť s EASA s cieľom zabezpečiť, aby boli riadne vyriešené tieto aspekty:
a)
bezpečnostné aspekty systému výkonnosti vrátane stanovenia, revízie a implementácie kľúčových ukazovateľov výkonnosti v oblasti bezpečnosti a cieľov výkonnosti na úrovni Únie v oblasti bezpečnosti, ako aj predkladanie návrhov na vhodné akcie a opatrenia po aktivácii varovného mechanizmu;
b)
konzistentnosť kľúčových ukazovateľov výkonnosti v oblasti bezpečnosti a cieľov so zavádzaním programu bezpečnosti európskeho letectva.
Článok 8
Trvanie referenčných období
1. Prvé referenčné obdobie pre systém výkonnosti sa týka kalendárnych rokov 2012 až 2014 vrátane. Druhé referenčné obdobie sa týka kalendárnych rokov 2015 až 2019 vrátane. Nasledujúce referenčné obdobia majú päť kalendárnych rokov, pokiaľ sa neustanoví inak prostredníctvom zmeny tohto nariadenia.
2. Rovnaké referenčné obdobie sa vzťahuje na ciele výkonnosti pre celú Úniu a na plány a ciele výkonnosti.
Článok 9
Kľúčové oblasti výkonnosti a ukazovatele výkonnosti
1. Na účely stanovenia cieľov Komisia rozhodne o možnom pridaní a prispôsobení iných kľúčových oblastí výkonnosti podľa článku 11 ods. 4 písm. b) nariadenia (ES) č. 549/2004 v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 3 uvedeného nariadenia.
2. Na účely stanovenia cieľov zodpovedá každej kľúčovej oblasti výkonnosti jeden alebo obmedzený počet kľúčových ukazovateľov výkonnosti. Výkonnosť leteckých navigačných služieb sa posúdi v porovnaní so záväznými cieľmi pre každý kľúčový ukazovateľ výkonnosti.
3. V oddiele 1 prílohy 1 sa stanovujú kľúčové ukazovatele výkonnosti pre stanovovanie cieľov a ukazovatele výkonnosti na úrovni Únie vybrané pre každú kľúčovú oblasť výkonnosti.
4. V oddiele 2 prílohy I sa stanovujú miestne kľúčové ukazovatele výkonnosti pre stanovovanie miestnych cieľov a ukazovateľov výkonu na miestnej úrovni používaných na určenie cieľov výkonnosti. Miestna úroveň, konkrétne úroveň funkčného bloku vzdušného priestoru, vnútroštátna úroveň, úroveň zóny spoplatňovania a úroveň letiska, je špecifikovaná v oddiele 2 prílohy I.
5. Kľúčové ukazovatele výkonnosti sa v priebehu referenčného obdobia nemenia. Zmeny sa prijímajú zmenou tohto nariadenia najneskôr šesť mesiacov pred prijatím nových cieľov výkonnosti na úrovni Únie.
6. Pre svoje vlastné monitorovanie výkonnosti a/alebo ako súčasť plánu výkonnosti sa členský štát môže rozhodnúť, že určí ukazovatele výkonnosti a súvisiace ciele popri kľúčových oblastiach výkonnosti a kľúčových ukazovateľoch výkonnosti uvedených v tomto článku a stanovených v oddiele 2 prílohy I. Tieto dodatočné ukazovatele a ciele podporujú dosiahnutie cieľov na úrovni Únie a z toho vyplývajúcich cieľov na miestnej úrovni. Môžu napríklad integrovať a opisovať civilno-vojenský alebo meteorologický rozmer plánu výkonnosti a môžu byť sprevádzané vhodnými stimulačnými systémami.
7. S cieľom uľahčiť implementáciu a meranie kľúčových ukazovateľov výkonnosti v oblasti bezpečnosti, EASA v spolupráci s orgánom na preskúmanie výkonnosti prijme prijateľné spôsoby plnenia požiadaviek a inštruktážny materiál v súlade s postupom stanoveným v článku 52 nariadenia (ES) č. 216/2008, a to pred začiatkom druhého referenčného obdobia.
KAPITOLA II
VYPRACOVANIE PLÁNOV VÝKONNOSTI
Článok 10
Ciele výkonnosti na úrovni Únie
1. Komisia prijme ciele výkonnosti na úrovni Únie v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004 so zreteľom na príslušné vstupné informácie od manažéra siete a vnútroštátnych orgánov dohľadu a po porade so zainteresovanými stranami uvedenými v článku 10 uvedeného nariadenia, inými príslušnými organizáciami a s EASA, týkajúce sa bezpečnostných aspektov výkonnosti.
2. S výhradou článku 9 ods. 3 ciele na úrovni Únie navrhuje Komisia najneskôr pätnásť mesiacov pred začiatkom referenčného obdobia a musia byť prijaté najneskôr dvanásť mesiacov pred začiatkom referenčného obdobia.
3. Stanovenie cieľov na úrovni Únie pre kľúčový ukazovateľ výkonnosti uvedený v bode 4.1 písm. b) oddielu 1 prílohy I sa začína od tretieho roku druhého referenčného obdobia na základe rozhodnutia Komisie v súlade s postupom uvedeným v odseku 1.
4. Spolu s prijatím cieľov výkonnosti na úrovni Únie Komisia určí varovný prah(-y), pri prekročení ktorého(-ých) sa môžu aktivovať varovné mechanizmy uvedené v článku 19.
5. Komisia odôvodní každý cieľ výkonnosti na úrovni Únie prostredníctvom opisu predpokladov a odôvodnenia stanovenia týchto cieľov, ako je využitie vstupných informácií od manažéra siete, vnútroštátnych orgánov dohľadu a iných faktických údajov, prognózy vývoja dopravy, zloženie skupín poskytovateľov leteckých navigačných služieb alebo funkčných blokov vzdušného priestoru s podobnými prevádzkovými a hospodárskymi podmienkami.
Článok 11
Vypracovanie plánov výkonnosti
1. Vnútroštátne orgány dohľadu vypracujú na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru plány výkonnosti obsahujúce ciele, ktoré sú v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Únie, a hodnotiace kritériá vymedzené v prílohe IV.
Bez toho, aby bol dotknutý vzor stanovený v prílohe II, plán výkonnosti môže zahŕňať rôzne oddiely týkajúce sa miestnej úrovne, konkrétne úrovne funkčného bloku vzdušného priestoru, vnútroštátnej úrovne, úrovne zóny spoplatňovania a letiska.
2. S cieľom podporiť vypracovanie plánov výkonnosti vnútroštátne orgány dohľadu zabezpečia, aby:
a)
poskytovatelia leteckých navigačných služieb predložili svoje obchodné plány vnútroštátnym orgánom dohľadu;
b)
sa zainteresované strany zúčastňovali na konzultáciách o pláne a cieľoch výkonnosti v súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 549/2004. Zainteresovaným stranám sa poskytnú primerané informácie najneskôr tri týždne pred konzultačným zasadnutím.
3. Plány výkonnosti obsahujú najmä:
a)
prognózu vývoja dopravy vyjadrenú v jednotkách služieb, ktorá sa uvádza za každý rok referenčného obdobia, na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru a pre každú zónu spoplatňovania v rámci funkčného bloku vzdušného priestoru, s odôvodnením použitých údajov;
b)
stanovené náklady na letecké navigačné služby za každý rok referenčného obdobia a pre každú zónu spoplatňovania v súlade s ustanoveniami článku 15 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia (ES) č. 550/2004;
c)
opis investícií vrátane tých, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov výkonnosti, spolu s podrobnými informáciami o ich relevantnosti v súvislosti s európskym akčným plánom ATM, strategickým plánom siete a spoločnými projektmi uvedenými v článku 15a ods. 3 nariadenia (ES) č. 550/2004. V tomto opise sa musia zdôrazniť prínosy a dosiahnuté synergie na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru;
d)
ciele výkonnosti v každej príslušnej kľúčovej oblasti výkonnosti stanovené odkazom na každý kľúčový ukazovateľ výkonnosti pre celé referenčné obdobie s ročnými hodnotami, ktoré sa použijú na účely monitorovania a stimuly;
e)
zohľadnenie vzájomnej závislosti medzi kľúčovými oblasťami výkonnosti vrátane vyhodnotenia vplyvu na bezpečnosť plánu výkonnosti s akýmikoľvek zmierňujúcimi opatreniami potrebnými na zachovanie zaistenia bezpečnosti;
f)
opis civilno-vojenského rozmeru plánu opisujúci výkonnosť uplatňovania pružného využívania vzdušného priestoru s cieľom zvýšiť kapacitu s príslušným zreteľom na účinnosť vojenských misií, a ak sa to považuje za vhodné, príslušné ukazovatele a ciele výkonnosti v súlade s ostatnými ukazovateľmi a cieľmi plánu výkonnosti;
g)
opis a odôvodnenie toho, ako sú ciele výkonnosti uvedené v písmene d) v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Únie a s výkonnosťou európskej siete ATM a ako k nim prispievajú;
h)
identifikáciu každého predmetného poskytovateľa leteckých navigačných služieb a jeho osobitného príspevku k dosiahnutiu cieľov, ktoré sa monitorujú z dôvodov transparentnosti na najvhodnejšej úrovni, ako sa uvádza v článku 5 ods. 2 písm. c) bode ii);
i)
opis stimulačných mechanizmov, ktoré sa majú uplatňovať na predmetných poskytovateľov leteckých navigačných služieb s cieľom podporiť dosiahnutie cieľov v referenčnom období;
j)
opatrenia prijaté vnútroštátnymi orgánmi dohľadu na monitorovanie dosahovania cieľov výkonnosti;
k)
opis výsledku konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane otázok nastolených účastníkmi, a dohodnutých opatrení.
4. Plány výkonnosti sú založené na vzore stanovenom v prílohe II, a ak sa členský štát tak rozhodne v rámci uplatňovania článku 9 ods. 6, môžu obsahovať dodatočné ukazovatele so súvisiacimi cieľmi.
5. Manažér siete vypracúva plán výkonnosti siete obsahujúci ciele, ktoré sú v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Únie a, mutatis mutandis, s hodnotiacimi kritériami stanovenými v prílohe IV.
6. Na účely vypracovania plánu výkonnosti siete manažér siete:
a)
zabezpečí konzultáciu v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. 677/2011;
b)
používa vzor stanovený v prílohe III.
Článok 12
Stimulačné systémy
1. Stimulačné systémy uplatňované členskými štátmi ako súčasť ich plánov výkonnosti musia byť v súlade s týmito všeobecnými zásadami:
a)
musia byť účinné a primerané a nesmú sa meniť počas referenčného obdobia;
b)
musia sa vykonávať na nediskriminačnom a transparentnom základe na podporu zvýšenia výkonnosti v oblasti poskytovania služieb;
c)
musia byť súčasťou regulačného prostredia, ktoré je vopred známe všetkým zainteresovaným stranám, a musia byť uplatniteľné počas celého referenčného obdobia;
d)
musia u subjektov podliehajúcich stanoveniu cieľov podnietiť dosiahnutie vysokej úrovne výkonnosti a plnenia súvisiacich cieľov.
2. Stimuly týkajúce sa cieľov nákladovej efektívnosti musia mať finančný charakter a riadiť sa príslušnými ustanoveniami stanovenými v článkoch 13 a 14 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 391/2013. Pozostávajú z mechanizmu zdieľania rizika na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru.
3. Stimuly týkajúce sa cieľov súvisiacich s kapacitou musia mať finančný charakter a riadiť sa ustanoveniami článku 15 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 391/2013. Môžu byť doplnené stimulmi iného charakteru, ako sú plány nápravných opatrení s termínmi a súvisiacimi opatreniami, o ktorých rozhodli vnútroštátne orgánov dohľadu pri zohľadnení miestnych pomerov.
4. Stimuly týkajúce sa environmentálnych cieľov musia mať finančný charakter a riadiť sa ustanoveniami článku 15 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 391/2013. Môžu byť doplnené stimulmi iného charakteru, ako sú plány nápravných opatrení s termínmi a súvisiacimi opatreniami, o ktorých rozhodli vnútroštátne orgánov dohľadu pri zohľadnení miestnych pomerov.
5. Okrem toho môžu členské štáty na miestnej úrovni upraviť poplatky za leteckú navigáciu, ako sa stanovuje v článku 16 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PRIJATIE PLÁNOV VÝKONNOSTI
Článok 13
Počiatočné prijatie plánov výkonnosti
Na návrh vnútroštátnych orgánov dohľadu členské štáty prijmú plány výkonnosti obsahujúce záväzné ciele výkonnosti a predložia ich Komisii najneskôr šesť mesiacov pred začiatkom referenčného obdobia.
Článok 14
Posúdenie a revízia plánov a cieľov výkonnosti
1. Komisia posúdi plány výkonnosti, ich ciele a najmä ich súlad s cieľmi výkonnosti na úrovni Únie a ich primeraný príspevok k týmto cieľom, ako aj s kritériami stanovenými v prílohe IV s príslušným zreteľom na vývoj situácie, ku ktorému môže dôjsť od dátumu prijatia cieľov na úrovni Únie do dátumu posúdenia plánu výkonnosti. Ak sú ciele stanovené na miestnej úrovni bez odkazu na cieľ výkonnosti na úrovni Únie, posúdenie sa opiera o kritériá stanovené v prílohe IV.
2. Ak Komisia zistí, že plán výkonnosti, alebo jeho časť, a jeho ciele sú v súlade s cieľmi na úrovni Únie a primeraným spôsobom k nim prispievajú, a sú v súlade so všetkými kritériami stanovenými v prílohe IV, oznámi to dotknutému členskému štátu do piatich mesiacov od doručenia plánu výkonnosti.
3. Ak Komisia zistí, že plán výkonnosti alebo jeho časť a niektoré alebo všetky jeho ciele, nie sú v súlade s cieľmi na úrovni Únie a primerane k nim neprispievajú a/alebo nie sú v súlade s jedným alebo viacerými kritériami stanovenými v prílohe IV, do piatich mesiacov od prijatia plánu výkonnosti a v súlade s postupom stanoveným v článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 549/2004 vydá odporúčanie pre príslušný členský štát, aby prijal revidovaný plán výkonnosti alebo jeho časť, a/alebo cieľ (-e). Toto odporúčanie vydá po konzultácii s dotknutým členským štátom (štátmi), pričom v ňom presne určí, ktoré časti plánu výkonnosti a/alebo cieľ (ciele) treba revidovať, ako aj vysvetlí dôvody, ktoré Komisiu viedli k jej posúdeniu.
4. V takýchto prípadoch dotknutý členský štát (členské štáty) prijme(-ú) revidovaný plán výkonnosti, alebo jeho časť, a/alebo cieľ (ciele), berúc do úvahy názory Komisie spolu s primeranými opatreniami na dosiahnutie týchto cieľov, a zodpovedajúcim spôsobom o tom upovedomí Komisiu do štyroch mesiacov odo dňa oznámenia odporúčania.
Článok 15
Posúdenie revidovaných plánov a cieľov výkonnosti a prijatie nápravných opatrení
1. Komisia posúdi každý revidovaný plán alebo jeho časť a jeho ciele výkonnosti na základe kritérií stanovených v prílohe IV.
2. Ak Komisia zistí, že plán výkonnosti alebo jeho časť, a jeho ciele sú v súlade s cieľmi na úrovni Únie a primeraným spôsobom k nim prispievajú, a sú v súlade so všetkými kritériami stanovenými v prílohe IV, oznámi to dotknutému členskému štátu (štátom) do piatich mesiacov od prijatia revidovaného plánu výkonnosti.
3. Ak Komisia zistí, že revidovaný plán alebo jeho časti a niektoré alebo všetky jeho ciele výkonnosti stále nie sú v súlade s cieľmi na úrovni Únie a primerane k nim neprispievajú, a/alebo stále nie sú konzistentné s jedným alebo viacerými kritériami stanovenými v prílohe IV, Komisia do piatich mesiacov od prijatia revidovaného plánu výkonnosti alebo jeho časti a v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004, rozhodne o tom, že dotknutý členský štát (členské štáty) musia prijať nápravné opatrenia.
4. V takomto rozhodnutí musí byť presne uvedené, vzhľadom na kritériá stanovené v prílohe IV, ktorú časť plánu a cieľ (ciele) treba revidovať, a odôvodnenie posúdenia Komisie. Môže stanoviť úroveň očakávanej výkonnosti pre tieto ciele, aby mohol príslušný členský štát (štáty) prijať vhodné nápravné opatrenia, a/alebo môže obsahovať odporúčania takýchto nápravných opatrení.
5. Do dvoch mesiacov od rozhodnutia Komisie sa nápravné opatrenia prijaté dotknutými členskými štátmi oznámia Komisii spolu s prvkami preukazujúcimi ich súlad s rozhodnutím Komisie.
Článok 16
Plány výkonnosti alebo nápravné opatrenia prijaté po začiatku referenčného obdobia
Plány výkonnosti alebo nápravné opatrenia prijaté na začiatku referenčného obdobia v dôsledku vykonávania postupov stanovených v článkoch 14 a 15 sa spätne uplatňujú od prvého dňa referenčného obdobia.
Článok 17
Revízia cieľov
1. V súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004 Komisia sa môže rozhodnúť revidovať ciele na úrovni Únie a/alebo môže na žiadosť členského štátu umožniť revíziu jedného alebo viacerých miestnych cieľov:
a)
keď na základe správy uvedenej v článku 18 ods. 4 disponuje podstatnými dôkazmi o tom, že počiatočné údaje, predpoklady a odôvodnenia tvoriace základ pre stanovenie počiatočných cieľov už nie sú platné, alebo
b)
v dôsledku uplatňovania varovného mechanizmu podľa článku 19, alebo
c)
na základe rozhodnutia Komisie v súlade s článkom 10 ods. 3, pokiaľ ide o kľúčový ukazovateľ výkonnosti stanovený v bode 4.1 písm. b) oddielu 1 prílohy I.
2. Revízia cieľov na úrovni Únie môže mať za následok zmenu existujúcich plánov výkonnosti. V takomto prípade môže Komisia rozhodnúť o primeranej úprave harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohto nariadenia.
KAPITOLA IV
MONITOROVANIE DOSAHOVANIA VÝKONNOSTI
Článok 18
Nepretržité monitorovanie a predkladanie správ
1. Vnútroštátne orgány dohľadu a Komisia monitorujú realizáciu plánov výkonnosti. Na tieto účely sa používajú ročné hodnoty uvedené v pláne výkonnosti. Ak sa počas referenčného obdobia ciele neplnia, príslušný členský štát (štáty) musí určiť a prijať nápravné opatrenia zamerané na nápravu situácie a oznámiť ich Komisii. Ak Komisia zistí, že takéto nápravné opatrenia nie sú dostatočné na nápravu situácie, do piatich mesiacov od prijatia opatrení a v súlade s postupom stanoveným v článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 549/2004 to oznámi dotknutému členskému štátu (štátom) vrátane návrhov na nápravné opatrenia.
2. Ak Komisia zistí významný a pretrvávajúci pokles výkonnosti na miestnej úrovni alebo na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru, ktorý ovplyvňuje činnosť iných zmluvných strán členských štátov jednotného európskeho neba a/alebo celého európskeho vzdušného priestoru, môže požiadať dotknuté členské štáty, aby určili, uplatnili a oznámili Komisii nápravné opatrenia zamerané na dosiahnutie cieľov stanovených v ich plánoch výkonnosti. Ak Komisia zistí, že takéto opatrenia nie sú dostatočné na nápravu situácie, do piatich mesiacov od prijatia opatrení a v súlade s postupom stanoveným v článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 549/2004 to oznámi dotknutému členskému štátu (štátom) vrátane návrhov na nápravné opatrenia.
3. Komisia monitoruje plnenie plánu výkonnosti siete zo strany manažéra siete. Na tieto účely sa používajú ročné hodnoty uvedené v pláne výkonnosti. Ak sa počas referenčného obdobia ciele neplnia, Komisia požiada manažéra siete, aby určil, uplatnil a oznámil Komisii nápravné opatrenia zamerané na dosiahnutie cieľov stanovených v pláne výkonnosti siete. Komisia informuje vnútroštátne orgány dohľadu alebo orgány podľa článku 5 ods. 2 písm. b) o takýchto nápravných opatreniach.
4. Najneskôr do 1. júna každého roka a vždy, keď hrozí, že sa ciele výkonnosti nedosiahnu, vnútroštátne orgány dohľadu alebo orgány podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Komisii podajú správu o monitorovaní plánov a cieľov výkonnosti. Tieto správy vychádzajú z odporúčaní, ktoré vypracuje Komisia pred začiatkom referenčného obdobia. Komisia podáva správu Výboru pre jednotné nebo o dosiahnutí cieľov výkonnosti aspoň raz za rok.
Článok 19
Varovné mechanizmy
1. V prípade, že v dôsledku okolností, ktoré boli v čase prijatia plánov výkonnosti nepredvídateľné a sú neprekonateľné a nezávislé od vôle členských štátov, poskytovateľov leteckých navigačných služieb a manažéra siete, dosiahne sa úroveň výstražného prahu(-ov) v článku 10 ods. 4 na úrovni Únie počas kalendárneho roka, Komisia preskúma situáciu v spolupráci s členskými štátmi prostredníctvom Výboru pre jednotné nebo a predloží návrhy na vhodné opatrenia v lehote štyroch mesiacov. Môže to zahŕňať revíziu cieľov výkonnosti na úrovni Únie a v dôsledku toho revíziu miestnych cieľov výkonnosti.
2. V prípade, že v dôsledku okolností, ktoré boli v čase prijatia plánov výkonnosti nepredvídateľné a sú neprekonateľné a nezávislé od vôle členských štátov, poskytovateľov leteckých navigačných služieb a manažéra siete, dosiahne sa na miestnej úrovni úroveň výstražného prahu(-ov) v článku 10 ods. 4 počas kalendárneho roka, Komisia príslušné vnútroštátne orgány dohľadu preskúmajú túto situáciu v spolupráci s Komisiou a predložia návrhy na vhodné opatrenia v lehote štyroch mesiacov. Môže to zahŕňať revíziu miestnych cieľov výkonnosti.
3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť prijať varovné prahy odlišné od prahov v článku 10 ods. 4 s cieľom zohľadniť miestne okolnosti a špecifiká. V takomto prípade sa tieto prahové hodnoty musia stanoviť v pláne výkonnosti a byť v súlade s prahovými hodnotami prijatými podľa článku 10 ods. 4. Odchýlky musia byť podložené podrobným odôvodnením. Pri aktivácii týchto prahov sa uplatňuje postup stanovený v odseku 1.
4. Ak vykonávanie varovných mechanizmov zahŕňa revíziu plánov a cieľov výkonnosti, Komisia túto revíziu uľahčí prostredníctvom vhodnej úpravy príslušného harmonogramu v súlade s postupom uvedeným v kapitolách II a III.
Článok 20
Uľahčenie monitorovania plnenia požiadaviek
1. Poskytovatelia leteckých navigačných služieb a manažér siete uľahčia inšpekcie a prehliadky vrátane návštev na mieste, ktoré vykonáva Komisia a príslušný vnútroštátny orgán dohľadu alebo oprávnený subjekt konajúci v mene vnútroštátneho orgánu dohľadu alebo ktoré prípadne vykonáva EASA. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci dohľadu zverené vnútroštátnym orgánom dohľadu a EASA, oprávnené osoby sú splnomocnené:
a)
kontrolovať v súvislosti so všetkými kľúčovými oblasťami výkonnosti príslušné dokumenty a všetky ostatné materiály relevantné pre stanovenie plánov a cieľov výkonnosti;
b)
vyhotovovať kópie alebo výpisy z týchto dokumentov;
c)
požiadať o ústne vysvetlenie na mieste.
2. Tieto inšpekcie a prehliadky podľa odseku 1 sa vykonávajú v súlade s platnými postupmi v členskom štáte, v ktorom sa majú uskutočniť.
3. Vnútroštátne orgány dohľadu monitorujú vykonávanie tohto nariadenia v oblasti výkonnosti týkajúcej sa bezpečnosti v súlade s postupmi dohľadu nad bezpečnosťou stanovenými v nariadení Komisie (EÚ) č. 1034/2011 (14).
4. V kontexte štandardizačných inšpekcií EASA monitoruje implementáciu tohto nariadenia členskými štátmi v kľúčovej oblasti výkonnosti týkajúce sa bezpečnosti v súlade s pracovnými metódami stanovenými v článku 24 ods. 5 nariadenia (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
ZBER, VALIDÁCIA, KONTROLA, HODNOTENIE A ŠÍRENIE INFORMÁCIÍ TÝKAJÚCICH SA VÝKONNOSTI LETECKEJ NAVIGÁCIE PRE JEDNOTNÝ EURÓPSKY VZDUŠNÝ PRIESTOR
Článok 21
Zber a validácia údajov na účely preskúmania výkonnosti
1. Okrem údajov už zhromaždených Komisiou prostredníctvom iných nástrojov Únie, ktoré sa môžu takisto použiť na preskúmanie výkonnosti, vnútroštátne orgány, poskytovatelia leteckých navigačných služieb, prevádzkovatelia letísk, koordinátori letísk a leteckí dopravcovia musia zabezpečiť, aby Komisia dostala údaje uvedené v prílohe V v súlade s požiadavkami stanovenými v uvedenej prílohe.
2. Vnútroštátne orgány môžu delegovať alebo v plnej miere alebo sčasti zreorganizovať úlohu poskytovania údajov medzi svoje vnútroštátne orgány dohľadu, poskytovateľov leteckých navigačných služieb, prevádzkovateľov letísk a koordinátorov letísk s cieľom zohľadniť miestne špecifiká a existujúce kanály podávania správ.
3. Poskytovatelia údajov prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie kvality, validácie a včasného prenosu údajov vrátane dôkazov o ich kontrolách kvality a validačných procesoch, vysvetlení ku konkrétnym žiadostiam Komisie týkajúcim sa kvality údajov a v prípade potreby akčných plánov na zlepšenie kvality údajov. Údaje sa poskytujú bezplatne v elektronickej forme, v príslušných prípadoch s použitím formátu určeného Komisiou.
4. Komisia posúdi kvalitu a validuje údaje odoslané v súlade s odsekom 1. Ak údaje nie je možné riadne použiť na preskúmanie výkonnosti, Komisia môže prijať primerané opatrenia na posúdenie a zlepšenie kvality údajov v spolupráci s členskými štátmi, a najmä ich vnútroštátnymi orgánmi dohľadu.
5. Na účely tohto nariadenia sa údaje uvedené v odseku 1, ktoré už boli poskytnuté organizácii Eurocontrol, považujú za poskytnuté Komisii. Ak údaje ešte nie sú poskytnuté Eurocontrolu, Komisia a Eurocontrol prijmú potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že takéto údaje sa sprístupnia Komisii v súlade s požiadavkami stanovenými v odseku 3.
6. Vždy, keď sa zistia významné nové požiadavky na údaje alebo sa očakáva nedostatočná kvalita údajov, Komisia môže uskutočniť pilotné štúdie, ktoré na dobrovoľnom základe dokončia členské štáty alebo zainteresované strany pred zavedením nových požiadaviek na údaje na základe zmeny tohto nariadenia. Takéto pilotné štúdie sa realizujú s cieľom posúdiť uskutočniteľnosť zberu relevantných údajov a vyvážiť výhody dostupnosti údajov v porovnaní s nákladmi na zber a zaťažením respondentov.
Článok 22
Šírenie informácií
1. Komisia rozširuje informácie na účely cieľov vymedzených v článku 11 nariadenia (ES) č. 549/2004 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (15), najmä s jeho článkom 4 a s článkom 18 nariadenia (ES) č. 550/2004.
2. Informácie podľa článku 3 ods. 3 písm. a) musia byť sprístupnené verejnosti, najmä elektronickými prostriedkami. Na tieto účely Komisia prijme rozhodnutie o politike zaobchádzania s údajmi zozbieranými na účely výkonnosti, ich ochrany, dôvernosti a šírenia v zmysle článku 21, a o súvisiacich právach duševného vlastníctva.
3. Správy Komisie uvedené v článku 18 ods. 4 sa sprístupnia verejnosti a odkaz na ne sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia môže rozhodnúť o tom, že bude pravidelne poskytovať príslušným stranám iné všeobecné informácie, najmä elektronickými prostriedkami.
4. Ciele na úrovni Únie uvedené v článku 10 a odkaz na prijaté plány výkonnosti uvedené v kapitole III sa verejne sprístupnia a uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie.
5. Individuálny prístup ku konkrétnym informáciám, ako sú validované a štatistické údaje, sa poskytne poskytovateľovi údajov, ktorého sa informácie a činnosti priamo týkajú.
KAPITOLA VI
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 23
Výnimky
Ak sa v súlade s postupmi stanovenými v článku 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 391/2013 zistilo, že niektoré alebo všetky terminálne letecké navigačné služby a/alebo služby CNS, MET a AIS členského štátu podliehajú trhovým podmienkam, a keď sa členský štát rozhodol podľa tohto nariadenia, že nevypočíta stanovené náklady na tieto služby, nevypočíta a nestanoví terminálne odplaty a nebude uplatňovať finančné stimuly na tieto služby, ciele nákladovej efektívnosti sa na tieto služby nebudú vzťahovať.
Článok 24
Odvolanie
Členské štáty zabezpečia, aby rozhodnutia prijaté podľa tohto nariadenia boli riadne vysvetlené a aby podliehali efektívnemu preskúmaniu a/alebo odvolaciemu konaniu.
Článok 25
Preskúmanie systému
Do konca každého referenčného obdobia Komisia preskúma systém výkonnosti, a najmä analýzu jeho vplyvu, účinnosti a rozsahu, berúc do úvahy prácu, ktorú v tejto oblasti vykonala ICAO.
Článok 26
Zmeny nariadenia (EÚ) č. 677/2011
Nariadenie (EÚ) č. 677/2011 sa mení takto:
1.
Odôvodnenie 28 sa vypúšťa.
2.
V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Na účely usmernenia z dlhodobého hľadiska manažér siete vypracúva, udržiava a realizuje strategický plán siete, ktorý sa zhoduje s referenčnými obdobiami uvedenými v článku 8 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 390/2013 (16).
3.
V článku 5 sa odsek 4 nahrádza takto:
„4. Strategický plán siete sa pravidelne aktualizuje najmenej 12 mesiacov pred začiatkom každého referenčného obdobia.“
4.
V článku 20 sa odsek 3 nahrádza takto:
„3. Manažér siete každý rok podáva Komisii a agentúre správu o opatreniach, ktoré prijal na splnenie svojich úloh. V tejto správe sa pozornosť venuje jednotlivým funkciám siete, ako aj celkovej situácii siete, pričom správa je úzko prepojená s obsahom strategického plánu siete, plánu prevádzky siete a plánu výkonnosti siete uvedených v článku 6 písm. d) vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 390/2013. Komisia informuje Výbor pre jednotné nebo.“
5.
Príloha IV sa nahrádza takto:
„PRÍLOHA IV
VZOR STRATEGICKÉHO PLÁNU SIETE
Základom strategického plánu siete je táto štruktúra:
1. ÚVOD
1.1.
Rozsah pôsobnosti strategického plánu siete (geografický rozsah a časové obdobie)
1.2.
Príprava plánu a overovací postup
2. CELKOVÝ KONTEXT A POŽIADAVKY
2.1.
Opis súčasnej a plánovanej situácie v sieti vrátane ERND, ATFM, letísk a obmedzených zdrojov
2.2.
Problémy a príležitosti týkajúce sa časového obdobia plánu (vrátane predpovede dopytu po leteckej doprave a globálneho vývoja)
2.3.
Ciele výkonnosti a obchodné požiadavky vyjadrené rôznymi zainteresovanými subjektmi a ciele výkonnosti na úrovni Únie
3. STRATEGICKÁ VÍZIA
3.1.
Opis strategického spôsobu rozvoja siete a pokroku s cieľom úspešne reagovať na ciele výkonnosti a obchodné požiadavky
3.2.
Súlad so systémom výkonnosti
3.3.
Súlad s európskym akčným plánom ATM
4. STRATEGICKÉ CIELE
4.1.
Opis strategických cieľov siete:
a)
vrátane aspektov spolupráce zúčastnených zainteresovaných subjektov vzhľadom na úlohy a zodpovednosti;
b)
obsahujúci informácie o tom, ako strategické ciele reagujú na požiadavky;
c)
obsahujúci informácie o tom, ako sa bude merať pokrok v dosahovaní týchto cieľov;
d)
obsahujúci informácie o tom, ako strategické ciele ovplyvnia priemyselné odvetvie a ďalšie dotknuté oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE
5.1.
Opis krátko- a strednodobého plánovania:
a)
priority pre každý zo strategických cieľov;
b)
realizácia každého strategického cieľa vzhľadom na požadované zavedenie technológie, vplyv na architektúru, ľudské aspekty, príslušné náklady, prínosy, ako aj potrebné riadenie, zdroje a reguláciu;
c)
potrebná účasť subjektov zainteresovaných na prevádzke v súvislosti s každým prvkom plánu vrátane ich úloh a zodpovedností;
d)
dohodnutá miera zapojenia manažéra siete do podpory realizácie každého prvku plánu pre každú jednotlivú funkciu.
5.2.
Opis dlhodobého plánovania:
a)
zámer dosiahnuť každý zo strategických cieľov vzhľadom na požadované technológie a aspekty výskumu a vývoja, vplyv na architektúru, ľudské aspekty, obchodné aspekty, potrebné riadenie a reguláciu, ako aj na súvisiace odôvodnenie týchto investícií z hľadiska bezpečnosti a ekonomiky;
b)
potrebná účasť subjektov zainteresovaných na prevádzke v súvislosti s každým prvkom plánu vrátane ich úloh a zodpovedností.
6. POSÚDENIE RIZIKA
6.1.
Opis rizík spojených s realizáciou plánu
6.2.
Opis postupu monitorovania (vrátane možnej odchýlky od pôvodných cieľov)
7. ODPORÚČANIA
7.1.
Stanovenie opatrení, ktoré má prijať Únia a členské štáty na podporu realizácie plánu“
Článok 27
Nadobudnutie účinnosti
1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
2. Toto nariadenie sa uplatňuje od druhého referenčného obdobia v zmysle článku 8 a počas uvedeného obdobia. Pokiaľ ide o uplatňovanie systému výkonnosti, aby sa umožnilo prijatie cieľov na úrovni Únie pri uplatňovaní článku 10 ods. 2 pred začiatkom druhého referenčného obdobia a príprava a prijatie plánov výkonnosti v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia, článok 1 ods. 3 a 4, článok 3 ods. 3 písm. i) a n), články 5, 6, článok 9 ods. 3 a 4, článok 26, kapitola II, kapitola III, ako aj prílohy I, II, III, IV a V sa uplatňujú od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Článok 28
Zrušenie
Nariadenie Komisie (EÚ) č. 691/2010, článok 26 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011 a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1216/2011 sa zrušujú s účinnosťou od 1. januára 2015 bez toho, aby bola dotknutá povinnosť členských štátov realizovať systém výkonnosti počas prvého referenčného obdobia podľa článku 8.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 3. mája 2013