NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 715/2013
ze dne 25. července 2013,
kterým se stanoví kritéria vymezující, kdy měděný šrot přestává být odpadem ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z vyhodnocení některých toků odpadu vyplývá, že pro recyklační trhy s měděným šrotem by bylo přínosem, kdyby byla vypracována zvláštní kritéria stanovující, kdy měděný šrot získaný z odpadu přestává být odpadem. Tato kritéria by měla zajistit vysokou úroveň ochrany životního prostředí. Neměla by mít vliv na klasifikaci využitelného měděného šrotu jako odpadu platnou ve třetích zemích.
(2)
Podle zpráv Společného výzkumného střediska Evropské komise existuje trh a poptávka po měděném šrotu, který lze použít jako surovinu pro výrobu neželezných kovů. Měděný šrot by proto měl být dostatečně čistý a měl by splňovat příslušné normy nebo specifikace vyžadované hutnictvím neželezných kovů.
(3)
Kritéria stanovující, kdy měděný šrot přestává být odpadem, by měla zajistit, aby měděný šrot získaný procesem využití odpadů splňoval technické požadavky pro hutnictví neželezných kovů, byl v souladu s platnými právními předpisy a normami pro výrobky a neměl celkově nepříznivé dopady na životní prostředí nebo lidské zdraví. Podle zpráv Společného výzkumného střediska Evropské komise navržená kritéria týkající se odpadů používaných jako vstupní materiál pro proces využití, postupů a technik zpracování, jakož i měděného šrotu získaného procesem využití odpadů tyto cíle splňují, protože by měla vést k produkci měděného šrotu bez nebezpečných vlastností a dostatečně prostého složek jiných než měď a nekovových příměsí.
(4)
Za účelem zajištění souladu s těmito kritérii je vhodné stanovit, aby byly vydány informace o měděném šrotu, který přestal být odpadem, a aby byl zaveden systém řízení.
(5)
Budou-li na základě sledování vývoje situace na trhu s měděným šrotem zaznamenány nepříznivé účinky na recyklační trhy s měděným šrotem, zejména pokud jde o dostupnost tohoto šrotu a přístup k němu, může dojít k tomu, že bude nutno tato kritéria přezkoumat.
(6)
S ohledem na to, aby se provozovatelé mohli přizpůsobit těmto kritériím, která stanoví, kdy měděný šrot přestává být odpadem, je vhodné stanovit, aby se toto nařízení použilo až po uplynutí přiměřeně dlouhého období.
(7)
Výbor zřízený podle článku 39 směrnice 2008/98/ES nevydal k opatřením stanoveným tímto nařízením žádné stanovisko, a Komise proto předložila Radě návrh opatření, která mají být přijata, a předala jej Evropskému parlamentu. Rada během dvouměsíční lhůty stanovené článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2) nerozhodla, a Komise proto návrh bez prodlení předložila Evropskému parlamentu. Evropský parlament proti opatření nevznesl během čtyř měsíců od výše uvedeného předání námitku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví kritéria určující, kdy měděný šrot přestává být odpadem.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené směrnicí 2008/98/ES.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„měděným šrotem“ se rozumí kovový šrot obsahující převážně měď a slitiny mědi;
2)
„držitelem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která je vlastníkem měděného šrotu;
3)
„výrobcem“ se rozumí držitel, který jako první předává měděný šrot jinému držiteli ve stavu, kdy tento měděný šrot přestal být odpadem;
4)
„dovozcem“ se rozumí jakákoliv fyzická či právnická osoba usazená v Unii, která dováží na celní území Unie měděný šrot, který přestal být odpadem;
5)
„kvalifikovanými zaměstnanci“ se rozumí zaměstnanci, kteří jsou na základě svých zkušeností či odborné přípravy kvalifikováni k monitorování a posuzování vlastností měděného šrotu;
6)
„vizuální prohlídkou“ se rozumí prohlídka všech částí dodávky měděného šrotu lidskými smysly nebo za použití jakéhokoli nespecializovaného vybavení;
7)
„dodávkou“ se rozumí určité množství měděného šrotu určeného k přepravě od původce k dalšímu držiteli, které může být uloženo v jedné nebo více přepravních jednotkách, například v kontejnerech.
Článek 3
Kritéria pro měděný šrot
Měděný šrot přestává být odpadem, jsou-li při jeho přepravě od výrobce k dalšímu držiteli splněny všechny tyto podmínky:
1)
měděný šrot získaný procesem využití splňuje kritéria uvedená v oddílu 1 přílohy I;
2)
odpad používaný jako vstupní materiál pro proces využití splňuje kritéria uvedená v oddílu 2 přílohy I;
3)
odpad používaný jako vstupní materiál pro proces využití byl zpracován v souladu s kritérii, která jsou uvedena v oddílu 3 přílohy I;
4)
výrobce vyhověl požadavkům uvedeným v článcích 4 a 5.
Článek 4
Prohlášení o shodě
1. Výrobce nebo dovozce vydají ke každé dodávce měděného šrotu prohlášení o shodě podle vzoru uvedeného v příloze II.
2. Výrobce nebo dovozce předají toto prohlášení o shodě dalšímu držiteli dodávky měděného šrotu. Ponechají si kopii tohoto prohlášení o shodě nejméně jeden rok od data jeho vystavení a na požádání ji předloží příslušným orgánům.
3. Prohlášení o shodě může být v elektronické podobě.
Článek 5
Systém řízení
1. Výrobce zavede vhodný systém řízení umožňující prokázání shody s kritérii, na něž se odkazuje v článku 3.
2. Systém řízení zahrnuje řadu dokumentovaných postupů, které se týkají všech těchto aspektů:
a)
monitorování kvality měděného šrotu získaného procesem využití podle ustanovení oddílu 1 přílohy I (včetně odběru a rozboru vzorků);
b)
účinnosti monitorování záření podle oddílu 1.5 přílohy I;
c)
vstupní kontroly odpadu používaného jako vstupní materiál pro proces využití podle oddílu 2 přílohy I;
d)
monitorování postupů a technik zpracování popsaných v oddíle 3.3 přílohy I;
e)
zpětné vazby od zákazníků, pokud jde o dodržení požadavků na kvalitu měděného šrotu;
f)
vedení záznamů o výsledcích monitorování prováděného podle písmen a) až d);
g)
přezkumu a zlepšování systému řízení;
h)
odborné přípravy zaměstnanců.
3. Systém řízení předepisuje pro každé z kritérií zvláštní monitorovací požadavky, které jsou uvedeny v příloze I.
4. Pokud některý z postupů zpracování uvedených v oddíle 3.3 přílohy I provádí předchozí držitel, zajistí výrobce, aby dodavatel zavedl systém řízení, který je v souladu s požadavky tohoto článku.
5. Subjekt posuzování shody ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (3), který získal akreditaci v souladu s uvedeným nařízením, nebo environmentální ověřovatel ve smyslu čl. 2 odst. 20 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (4), který je akreditovaný nebo licencovaný v souladu s tímto nařízením, ověří, že systém řízení je ve shodě s požadavky tohoto článku. Toto ověření se provádí vždy jednou za tři roky.
Za ověřovatele s dostatečnou specifickou zkušeností pro výkon ověřování uvedeného v tomto nařízení se považují pouze ověřovatelé s tímto rozsahem akreditace nebo licence podle kódů NACE daných nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (5):
a)
* kód NACE 38 (Shromažďování, zpracování a likvidace odpadu; zpracování odpadu k dalšímu využití) nebo
b)
* kód NACE 24 (Výroba základních kovů), zejména pak kód 24.44 (Výroba mědi).
6. Dovozce od svých dodavatelů požaduje, aby zavedli systém řízení, který splňuje požadavky odstavců 1, 2 a 3 a který ověří nezávislý externí ověřovatel.
Systém řízení u dodavatele musí být certifikován subjektem posuzování shody, který je akreditován jedním z těchto způsobů:
a)
akreditačním subjektem, který pro výkon této činnosti úspěšně prošel vzájemným hodnocením provedeným orgánem uznaným podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008;
b)
environmentálním ověřovatelem, který získal akreditaci nebo licenci od akreditačního nebo licenčního orgánu v souladu s nařízením (ES) č. 1221/2009, který také podléhá vzájemnému hodnocení podle článku 31 uvedeného nařízení.
Ověřovatelé, kteří chtějí působit ve třetích zemích, musí získat zvláštní akreditaci nebo licenci, a to v souladu se specifikacemi stanovenými v nařízení (ES) č. 765/2008 nebo nařízení (ES) č. 1221/2009, a zároveň v rozhodnutí Komise 2011/832/EU (6).
7. Výrobce svůj systém řízení na požádání zpřístupní příslušným orgánům.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. července 2013.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 715/2013
z 25. júla 2013,
ktorým sa ustanovujú kritériá umožňujúce určiť, kedy medený šrot prestáva byť odpadom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (1), a najmä na jej článok 6 ods. 2,
keďže:
(1)
Z hodnotenia viacerých tokov odpadu vyplýva, že recyklačným trhom s medeným šrotom by prospelo vypracovanie osobitných kritérií, ktorými by sa určilo, kedy medený šrot získaný z odpadu prestáva byť odpadom. Tieto kritériá by mali zabezpečiť vysokú úroveň ochrany životného prostredia. Mali by sa uplatňovať bez toho, aby bola dotknutá klasifikácia zhodnoteného medeného šrotu ako odpadu v tretích krajinách.
(2)
Zo správ Spoločného výskumného centra Európskej komisie vyplynulo, že existuje trh s medeným šrotom, ktorý sa používa ako východisková surovina v metalurgickom priemysle neželezných kovov, a dopyt po ňom. Medený šrot by preto mal byť dostatočne čistý a spĺňať príslušné normy alebo špecifikácie, ktoré platia v metalurgickom priemysle neželezných kovov.
(3)
Kritériá určujúce, kedy medený šrot prestáva byť odpadom, by mali zabezpečiť, aby medený šrot, ktorý je výsledkom činností zhodnocovania, spĺňal technické požiadavky metalurgického priemyslu neželezných kovov, bol v súlade s platnými právnymi predpismi a normami platnými pre výrobky a neviedol k celkovému nepriaznivému vplyvu na životné prostredie ani ľudské zdravie. Správy Spoločného výskumného centra Európskej komisie ukázali, že navrhované kritériá pre odpad použitý ako vstup v rámci činností zhodnocovania, pre procesy a technológie spracovania, ako aj pre medený šrot získaný v rámci činností zhodnocovania, sú v súlade s týmito cieľmi, pretože ich výsledkom by malo byť získanie medeného šrotu bez nebezpečných vlastností a dostatočne zbaveného kovov iných ako meď a nekovových zlúčenín.
(4)
Na zabezpečenie súladu s týmito kritériami je potrebné zaistiť zverejnenie informácií o medenom šrote, ktorý prestal byť odpadom, ako aj zavedenie systému riadenia kvality.
(5)
Preskúmanie kritérií sa môže ukázať ako nevyhnutné, ak sa na základe monitorovania vývoja trhových podmienok pre medený šrot zaznamená negatívny vplyv na recyklačné trhy s medeným šrotom, najmä pokiaľ ide o dostupnosť takéhoto šrotu a prístup k nemu.
(6)
S cieľom umožniť hospodárskym subjektom, aby sa prispôsobili kritériám určovania, kedy medený šrot prestáva byť odpadom, je vhodné, aby sa stanovila primeraná lehota pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia.
(7)
Výbor zriadený podľa článku 39 smernice 2008/98/ES nezaujal stanovisko k opatreniam, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, a Komisia preto predložila Rade návrh týkajúci sa opatrení, ktoré má Rada prijať, a postúpila ho Európskemu parlamentu. Rada nekonala v lehote dvoch mesiacov stanovenej v článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (2), a Komisia preto svoj návrh bezodkladne predložila Európskemu parlamentu. Európsky parlament v lehote štyroch mesiacov voči opatreniu nevzniesol žiadne námietky,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa ustanovujú kritériá umožňujúce určiť, kedy medený šrot prestáva byť odpadom.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov stanovené v smernici 2008/98/ES.
Okrem toho sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„medený šrot“ je kovový šrot, ktorý pozostáva prevažne z medi a zo zliatin medi;
2.
„držiteľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá vlastní medený šrot;
3.
„výrobca“ je držiteľ, ktorý po prvýkrát prevádza medený šrot na iného držiteľa ako medený šrot, ktorý prestal byť odpadom;
4.
„dovozca“ je fyzická alebo právnická osoba so sídlom v Únii, ktorá na colné územie Únie dováža medený šrot, ktorý prestal byť odpadom;
5.
„kvalifikovaný personál“ je personál, ktorý na základe praxe alebo odborného vzdelávania získal kvalifikáciu na monitorovanie a posudzovanie vlastností medeného šrotu;
6.
„vizuálna kontrola“ je kontrola všetkých častí zásielky medeného šrotu prostredníctvom ľudských zmyslov alebo akéhokoľvek nešpecializovaného vybavenia;
7.
„zásielka“ je určité množstvo medeného šrotu, ktoré je určené na dodanie od výrobcu inému držiteľovi a môže sa nachádzať v jednej alebo vo viacerých prepravných jednotkách, ako sú kontajnery.
Článok 3
Kritériá pre medený šrot
Medený šrot prestáva byť odpadom vtedy, keď sú pri jeho preprave od výrobcu k inému držiteľovi splnené všetky nasledujúce podmienky:
1.
medený šrot, ktorý je výsledkom činností zhodnocovania, spĺňa kritériá uvedené v oddiele 1 prílohy I;
2.
odpad používaný ako vstupný materiál pre činnosti zhodnocovania spĺňa kritériá uvedené v oddiele 2 prílohy I;
3.
odpad používaný ako vstupný materiál pre činnosti zhodnocovania bol spracovaný v súlade s kritériami uvedenými v oddiele 3 prílohy I;
4.
výrobca splnil požiadavky uvedené v článkoch 4 a 5.
Článok 4
Vyhlásenie o zhode
1. Výrobca alebo dovozca vydá pre každú zásielku medeného šrotu vyhlásenie o zhode podľa vzoru uvedeného v prílohe II.
2. Výrobca alebo dovozca odovzdá toto vyhlásenie o zhode ďalšiemu držiteľovi zásielky medeného šrotu. Výrobca alebo dovozca si ponechá kópiu vyhlásenia o zhode minimálne počas jedného roka od dátumu jeho vydania a na požiadanie ho sprístupní príslušným orgánom.
3. Vyhlásenie o zhode môže byť v elektronickej podobe.
Článok 5
Systém riadenia
1. Výrobca zavedie systém riadenia vhodný na preukázanie súladu s kritériami uvedenými v článku 3.
2. Systém riadenia zahŕňa súbor zdokumentovaných postupov, ktoré sa týkajú týchto všetkých aspektov:
a)
monitorovanie kvality medeného šrotu, ktorý je výsledkom činností zhodnocovania v súlade s oddielom 1 prílohy I (vrátane odberu vzoriek a analýzy);
b)
účinnosť monitorovania žiarenia v súlade s oddielom 1.5 prílohy I;
c)
kontrola pri prevzatí odpadu používaného ako vstupný materiál pre činnosti zhodnocovania v súlade s oddielom 2 prílohy I;
d)
monitorovanie procesov a techník spracovania opísaných v oddiele 3.3 prílohy I;
e)
spätná väzba od zákazníkov týkajúca sa dodržiavania kvality medeného šrotu;
f)
uchovávanie záznamov o výsledkoch monitorovania, ktoré sa uskutočnilo podľa písmen a) až d);
g)
revízia a zlepšovanie systému riadenia;
h)
odborná príprava personálu.
3. Prostredníctvom systému riadenia sa pre každé kritérium stanovia aj osobitné požiadavky na monitorovanie v súlade s prílohou I.
4. V prípade, že predchádzajúci držiteľ vykonáva akékoľvek spracovanie uvedené v oddiele 3.3 prílohy I, výrobca zabezpečí, aby dodávateľ zaviedol systém riadenia, ktorý bude v súlade s požiadavkami tohto článku.
5. Orgán posudzovania zhody definovaný v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (3), ktorý je akreditovaný v súlade s uvedeným nariadením, alebo environmentálny overovateľ definovaný v článku 2 ods. 20 písm. b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (4), ktorý je akreditovaný alebo získal licenciu v súlade s uvedeným nariadením, overí, či systém riadenia spĺňa požiadavky tohto článku. Overovanie sa vykonáva každé tri roky.
Iba overovatelia s nasledujúcim rozsahom akreditácie alebo licencie podľa kódov NACE, ako sa uvádza v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (5), sa pokladajú za majúcich dostatočné osobitné skúsenosti na vykonávanie overovania spomínaného v tomto nariadení:
a)
* kód NACE 38 (Zber, spracúvanie a zneškodňovanie odpadov; zhodnocovanie materiálu) alebo
b)
* kód NACE 24 (Výroba základných kovov) najmä vrátane podkódu 24.44 (Výroba medi).
6. Dovozca vyžaduje od svojich dodávateľov, aby zaviedli systém riadenia, ktorý spĺňa požiadavky odsekov 1, 2 a 3 a ktorý overil nezávislý externý overovateľ.
Dodávateľský systém riadenia je certifikovaný orgánom posudzovania zhody, ktorý je akreditovaný jedným z týchto subjektov:
a)
akreditačným orgánom určeným na túto činnosť po úspešnom partnerskom posúdení orgánom uznaným v článku 14 nariadenia (ES) č. 765/2008;
b)
environmentálnym overovateľom, ktorý získal akreditáciu alebo licenciu udelenú akreditačným alebo licenčným orgánom v súlade s nariadením (ES) č. 1221/2009 a na ktorý sa takisto vzťahuje partnerské posúdenie v súlade s článkom 31 uvedeného nariadenia.
Overovatelia, ktorí majú v úmysle pôsobiť v tretích krajinách, musia získať osobitnú akreditáciu alebo licenciu v súlade so špecifikáciami ustanovenými v nariadení (ES) č. 765/2008 alebo nariadení (ES) č. 1221/2009, ako aj v rozhodnutí Komisie 2011/832/EÚ (6).
7. Výrobca poskytne príslušným orgánom na požiadanie prístup k systému riadenia.
Článok 6
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 25. júla 2013