NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 357/2014
ze dne 3. února 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004, pokud jde situace, kdy mohou být vyžadovány poregistrační studie účinnosti
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (1), a zejména na článek 22b uvedené směrnice,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (2), a zejména na článek 10b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí o registraci léčivých přípravků by se měla zakládat na objektivních kritériích jakosti, bezpečnosti a účinnosti dotčeného léčivého přípravku, která zajistí, aby byly na trh uváděny a pacientům podávány pouze vysoce kvalitní léčivé přípravky. V důsledku toho musí být nové léčivé přípravky před registrací podrobeny rozsáhlým studiím, včetně klinických zkoušek účinnosti.
(2)
Podle čl. 21a písm. f) směrnice 2001/83/ES a čl. 9 odst. 4 písm. cc) nařízení (ES) č. 726/2004 může být nezbytné ve zvláštních situacích doplnit údaje dostupné v době registrace dodatečnými informacemi o účinnosti léčivého přípravku s cílem vyřešit pochybnosti, které nemohly být odstraněny před udělením registrace. Navíc podle čl. 22a odst. 1 písm. b) směrnice 2001/83/ES a čl. 10a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 726/2004 mohou poregistrační informace vyžadovat podstatnou revizi předchozích hodnocení účinnosti a další potvrzující údaje o účinnosti, zatímco registrace zůstává zachována. V obou případech mohou příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky a Komise (dále jen „příslušné orgány“) uložit držiteli rozhodnutí o registraci povinnost provést poregistrační studii účinnosti.
(3)
Povinnost provést poregistrační studii účinnosti by měla sloužit k řešení určitých vědecky podložených obav, které by mohly mít přímý vliv na zachování registrace. Neměla by se využívat jako záminka k předčasnému udělení registrace. Podle čl. 22a odst. 1 směrnice 2001/83/ES a čl. 10a odst. 1 nařízení (ES) č. 726/2004 by povinnost provést tuto studii měla být v každém jednotlivém případě odůvodněna s přihlédnutím k vlastnostem léčivého přípravku a k dostupným údajům. Studie by měla poskytnout příslušným orgánům a držiteli rozhodnutí o registraci informace nezbytné k tomu, aby bylo možné buď doplnit původní důkazy, nebo ověřit, zda by registrace měla být zachována v takové podobě, v jaké byla udělena, nebo zda by měla být změněna, pozastavena nebo zrušena na základě nových údajů vyplývajících ze studie.
(4)
Ustanovení článku 22b směrnice 2001/83/ES a článku 10b nařízení (ES) č. 726/2004 zmocňuje Komisi k určení situací, kdy mohou být vyžadovány poregistrační studie účinnosti. V zájmu transparentnosti a právní jistoty a s přihlédnutím k novým vědeckým poznatkům je vhodné vytvořit seznam zvláštních situací a okolností, které mohou přicházet v úvahu.
(5)
V různých terapeutických oblastech byly použity zástupné parametry, jako jsou biomarkery nebo smršťování nádoru v onkologii, jakožto nástroj pro určení účinnosti léčivých přípravků v průzkumných nebo potvrzujících klinických studiích. Na podporu posouzení založeného na uvedených parametrech může být důležité generovat další údaje o účinnosti v poregistrační fázi, aby se ověřil dopad intervence na klinický výsledek nebo na průběh onemocnění. Může být rovněž nezbytné ověřit, zda údaje o míře přežití v poregistrační fázi jsou celkově v rozporu s výsledkem zástupného parametru, nebo zda jej potvrzují.
(6)
Některé léčivé přípravky mohou být pravidelně používány v kombinaci s jinými léčivými přípravky. Očekává se sice, že žadatel o registraci pojedná o účincích takových kombinací v klinických studiích, ale často není povinné ani vhodné zkoumat před registrací vyčerpávajícím způsobem veškeré možné kombinace, na něž se registrace obecně vztahuje. Místo toho může být vědecké hodnocení založeno zčásti na extrapolaci již existujících údajů. V určitých případech může být důležité získat po registraci další klinické důkazy pro některé specifické kombinace, pokud by takové studie mohly objasnit nejistoty, které ještě nebyly rozptýleny. To platí zejména v případech, kdy se takové kombinace používají, nebo se předpokládá, že budou používány v každodenní lékařské praxi.
(7)
U pilotních klinických studií provedených před udělením registrace může být obtížné pokrýt dostatečně reprezentativním způsobem všechny různé dílčí populace, kterým je léčivý přípravek podáván. Tím se nutně nevylučuje celkově pozitivní poměr prospěchu a rizika v době registrace. Avšak u některých konkrétních dílčích populací, u nichž vznikla nejistota ohledně prospěchu, může být nutné důkazy o účinnosti více podložit, a sice specificky zaměřenými klinickými studiemi v poregistrační fázi.
(8)
Za běžných okolností neexistuje žádný závazný požadavek na dlouhodobé sledování účinnosti léčivých přípravků jako součást poregistračního dozoru, a to ani u léčivých přípravků registrovaných pro chronická onemocnění. V mnoha případech ztrácí léčivý přípravek v průběhu času svou účinnost, což vyžaduje novou definici léčby. To však nemusí nutně ohrozit poměr prospěchu a rizika léčivého přípravku a hodnocení příznivého účinku, který se projevoval až do uvedeného okamžiku. Ve výjimečných případech by se měly poregistrační studie vyžadovat tehdy, kdy by potenciální ztráta účinnosti v dlouhodobém horizontu mohla zpochybnit zachování poměru prospěchu a rizika intervence. To by se mohlo týkat inovativních způsobů léčby, u nichž se předpokládá, že intervence změní průběh onemocnění.
(9)
Ve výjimečných situacích by studie mohly být vyžadovány v každodenní lékařské praxi, pokud existují jasné důkazy, že prospěch léčivého přípravku prokázaný v randomizovaných kontrolovaných klinických studiích je výrazně ovlivněn reálnými podmínkami použití, nebo v případě, že konkrétní vědecky podloženou obavu lze nejlépe prozkoumat prostřednictvím přístupu k údajům shromažďovaným v každodenní lékařské praxi. Kromě toho nelze vždy provést ochranné studie účinnosti očkovacích látek. Případně by bylo možné použít odhady účinnosti z výhledových studií provedených během očkovacích kampaní po registraci, aby byly získány další poznatky o schopnosti očkovací látky propůjčovat ochranu v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu.
(10)
Během životního cyklu registrovaného léčivého přípravku může nastat významná změna v úrovni péče s ohledem na diagnózu, léčbu nebo prevenci nemoci, což vede k nutnosti znovu zahájit diskusi o stanoveném poměru prospěchu a rizika daného léčivého přípravku. Evropský soudní dvůr rozhodl, že změna konsensu mezi lékaři ohledně vhodných kritérií posouzení léčebné účinnosti léčivého přípravku může představovat konkrétní a objektivní faktory, které mohou sloužit jako základ pro negativní hodnocení prospěchu a rizika daného přípravku (3). Proto může vyvstat potřeba poskytnout nové důkazy o účinnosti léčivého přípravku, aby zůstalo zachováno příznivé hodnocení prospěchu a rizika. Obdobně platí, že pokud lepší poznatky o onemocnění nebo o farmakologii léčivého přípravku zpochybní kritéria, která byla použita ke stanovení účinnosti léčivého přípravku v době udělení registrace, mohou být zváženy dodatečné studie.
(11)
Aby bylo možné získat spolehlivé údaje, musí být poregistrační studie účinnosti koncipována tak, aby mohla zodpovědět vědecké otázky, které má studie objasnit.
(12)
Příslušné orgány mohou uložit povinnost zajistit nebo potvrdit účinnost humánního léčivého přípravku v souvislosti s podmínečnou registrací a/nebo registrací, která byla udělena s výhradou výjimečných okolností, nebo v důsledku postupu zahájeného podle článků 31 a 107i směrnice 2001/83/ES nebo podle článku 20 nařízení (ES) č. 726/2004. Kromě toho mohou být držitelé rozhodnutí o registraci pro léčivý přípravek pro moderní terapii nebo pro léčivý přípravek pro pediatrické použití nuceni zajistit soulad s některými opatřeními k zajištění sledování účinnosti. V důsledku toho je nezbytné provést poregistrační studii účinnosti. Potřebnost takové studie by se měla posuzovat v souvislosti s uvedenými postupy a nezávisle na zvláštních situacích a okolnostech uvedených v tomto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky nebo Komise mohou vyžadovat, aby držitel rozhodnutí o registraci provedl poregistrační studii účinnosti v souladu s čl. 21a písm. f) a čl. 22a odst. 1 písm. b) směrnice 2001/83/ES a čl. 9 odst. 4 písm. cc) a čl. 10a odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 726/2004:
a)
pokud byly zjištěny pochybnosti týkající se některých aspektů účinnosti léčivého přípravku a lze je odstranit pouze po uvedení tohoto léčivého přípravku na trh;
b)
pokud poznatky o určité chorobě, klinické metodologii nebo použití léčivého přípravku v reálných podmínkách naznačují, že může být třeba podstatně revidovat předchozí hodnocení účinnosti.
2. Příslušné vnitrostátní orgány, Evropská agentura pro léčivé přípravky nebo Komise použijí ustanovení odstavce 1 pouze tehdy, pokud nastane jeden nebo několik z těchto případů:
a)
počáteční posouzení účinnosti, které je založeno na zástupných parametrech, vyžaduje ověření dopadu intervence na klinický výsledek nebo průběh nemoci nebo potvrzení předchozích předpokladů o účinnosti;
b)
v případě léčivých přípravků, které se používají v kombinaci s jinými léčivými přípravky, je zapotřebí dalších údajů o účinnosti, aby se vyjasnily nejistoty, které nebyly vyřešeny v době, kdy byl léčivý přípravek registrován;
c)
existují nejistoty ohledně účinnosti léčivého přípravku u určitých dílčích populací, které nemohly být odstraněny před registrací a vyžadují další klinické důkazy;
d)
potenciální ztráta účinnosti v dlouhodobém horizontu vzbuzuje obavy, pokud jde o zachování pozitivního poměru prospěchu a rizika léčivého přípravku;
e)
prospěch léčivého přípravku prokázaný v klinických studiích je značně ovlivněn používáním léčivého přípravku v reálných podmínkách nebo, v případě očkovacích látek, nebylo možné provést ochranné studie účinnosti;
f)
změnily se poznatky o úrovni péče v případě onemocnění nebo farmakologie léčivého přípravku, která vyžaduje dodatečné důkazy o jeho účinnosti;
g)
objevily se nové konkrétní a objektivní vědecké faktory, které mohou představovat základ pro zjištění, že předchozí hodnocení účinnosti může být třeba podstatně revidovat.
3. Situacemi uvedenými v odstavcích 1 a 2 není dotčeno uložení povinnosti držiteli rozhodnutí o registraci provést poregistrační studii účinnosti v souvislosti s jakoukoli z těchto situací:
a)
podmínečná registrace udělená v souladu s čl. 14 odst. 7 nařízení (ES) č. 726/2004;
b)
registrace udělená za výjimečných okolností a s výhradou splnění určitých podmínek v souladu s čl. 14 odst. 8 nařízení (ES) č. 726/2004 nebo článkem 22 směrnice 2001/83/ES;
c)
registrace udělená pro léčivý přípravek pro moderní terapii podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 (4);
d)
pediatrické použití léčivého přípravku podle čl. 34 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1901/2006 (5);
e)
postup zahájený v souladu s články 31 nebo 107i směrnice 2001/83/ES nebo s článkem 20 nařízení (ES) č. 726/2004.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. února 2014.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 357/2014
z 3. februára 2014,
ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004, pokiaľ ide o situácie, v ktorých sa môžu vyžadovať štúdie účinnosti po vydaní povolenia
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (1), a najmä na jej článok 22b,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 z 31. marca 2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky (2), a najmä na jeho článok 10b,
keďže:
(1)
Rozhodnutia o povolení liekov by sa mali udeľovať na základe objektívnych kritérií kvality, bezpečnosti a účinnosti daného lieku, aby sa zabezpečilo, že na trh sa uvádzajú a pacientom podávajú iba veľmi kvalitné lieky. Preto sa nové lieky pred získaním povolenia musia podrobiť rozsiahlym štúdiám vrátane klinických skúšok účinnosti.
(2)
Podľa článku 21a písm. f) smernice 2001/83/ES a článku 9 ods. 4 písm. cc) nariadenia (ES) č. 726/2004 môže byť v určitých situáciách potrebné doplniť údaje, ktoré boli k dispozícii v čase vydania povolenia, dodatočnými informáciami o účinnosti daného lieku, aby sa reagovalo na obavy, ktoré sa nedali vyriešiť pred udelením povolenia na uvedenie na trh. Okrem toho sa podľa článku 22a ods. 1 písm. b) smernice 2001/83/ES a článku 10a ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 726/2004 môže ukázať potreba výrazne prepracovať predchádzajúce hodnotenia účinnosti na základe informácií získaných po vydaní povolenia a vyžiadať si dodatočné potvrdzujúce údaje o účinnosti, pričom povolenie na uvedenie na trh sa zatiaľ ponechá. V oboch situáciách príslušné vnútroštátne orgány, Európska agentúra pre lieky a Komisia (ďalej len „príslušné orgány“) môžu držiteľovi povolenia na uvedenie na trh uložiť povinnosť, aby vypracoval štúdiu účinnosti po vydaní povolenia.
(3)
Povinnosťou vypracovať štúdiu účinnosti po vydaní povolenia by sa mali riešiť niektoré opodstatnené vedecké obavy, ktoré by mohli priamo vplývať na ponechanie povolenia na uvedenie na trh. Nemala by slúžiť ako dôvod na predčasné vydanie povolenia na uvedenie na trh. Podľa článku 22a ods. 1 smernice 2001/83/ES a článku 10a ods. 1 nariadenia (ES) č. 726/2004 by sa povinnosť vypracovať takúto štúdiu mala odôvodňovať v každom prípade individuálne, berúc do úvahy vlastnosti daného lieku a dostupné údaje. Uvedená štúdia by mala príslušným orgánom a držiteľovi povolenia na uvedenie na trh poskytnúť potrebné informácie, aby sa buď doplnili pôvodné dôkazy, alebo aby sa overilo, či sa na základe nových údajov vyplývajúcich zo štúdie má povolenie na uvedenie na trh ponechať, zmeniť, pozastaviť alebo zrušiť.
(4)
V článku 22b smernice 2001/83/ES a článku 10b nariadenia (ES) č. 726/2004 sa Komisii udeľuje právomoc určiť situácie, v ktorých možno vyžadovať realizáciu štúdií účinnosti po vydaní povolenia. V záujme transparentnosti a právnej istoty a vzhľadom na vývoj vedeckých poznatkov je vhodné vypracovať zoznam špecifických situácií a okolností, ktoré sa môžu brať do úvahy.
(5)
V rôznych terapeutických oblastiach sa ako nástroj na určenie účinnosti liekov v zisťovacích alebo overovacích klinických štúdiách používajú nepriame ukazovatele ako napríklad biomarkery alebo zmenšovanie nádorov v onkológii. Ak sa má posudzovanie na základe týchto parametrov opierať o pevný základ, mohlo by byť užitočné po vydaní povolenia zhromažďovať ďalšie údaje o účinnosti, aby sa overil vplyv intervencie na klinický výsledok alebo priebeh choroby. Môže byť tiež potrebné overiť, či celkové údaje o prežití vo fáze po udelení povolenia vyvracajú alebo potvrdzujú výsledky, ktoré poskytol nepriamy ukazovateľ.
(6)
Niektoré lieky sa môžu pravidelne používať v kombinácii s inými liekmi. Hoci od žiadateľa o povolenie na uvedenie na trh sa očakáva, že účinky takýchto kombinácií preskúma v klinických štúdiách, často nie je povinné ani vhodné, aby sa pred udelením povolenia skúmali všetky možné kombinácie, na ktoré sa vo všeobecnosti vzťahuje povolenie na uvedenie na trh. Vedecké posúdenie sa môže namiesto toho čiastočne zakladať na extrapolácii existujúcich údajov. V určitých prípadoch môže byť relevantné, aby sa po vydaní povolenia pre niektoré špecifické kombinácie získali ďalšie klinické dôkazy, ak by takéto štúdie by mohli objasniť otázky, ktoré zatiaľ neboli zodpovedané. To platí najmä vtedy, ak sa takéto kombinácie používajú - alebo sa očakáva, že sa budú používať - v každodennej lekárskej praxi.
(7)
V prvotných klinických štúdiách, ktoré sa uskutočňujú pred udelením povolenia na uvedenie na trh, môže byť náročné zhromaždiť dostatočne reprezentatívne zastúpenie všetkých subpopulácií, ktorým sa liek podáva. To nemusí nevyhnutne vylučovať celkovú pozitívnu vyváženosť rizika a prínosu v čase vydania povolenia. V prípade niektorých špecifických subpopulácií, u ktorých sa objavili nejasnosti, pokiaľ ide o prínos, môže byť potrebné predostrieť spoľahlivejšie dôkazy o účinnosti, a to prostredníctvom špecificky cielených klinických štúdií realizovaných po vydaní povolenia.
(8)
Za normálnych okolností v rámci dohľadu po vydaní povolenia neexistuje žiadna povinnosť dlhodobého sledovania účinnosti liekov, a to ani pri liekoch povolených na liečbu chronických ochorení. V mnohých prípadoch sa účinky lieku postupne vytrácajú, čo si vyžaduje úpravu liečby. To však nemusí nevyhnutne ohroziť vyváženosť rizika lieku a jeho prínosu ani skutočnosť, že až do tohto času mu bol priznávaný priaznivý účinok. Vo výnimočných prípadoch, ak by potenciálny nedostatočný účinok mohol z dlhodobého hľadiska spôsobiť obavy, pokiaľ ide o udržanie pozitívnej vyváženosti rizika intervencie a jej prínosu, by sa mala uložiť povinnosť realizovať štúdie po vydaní povolenia. To by sa mohlo týkať inovatívnych liečebných postupov, pri ktorých sa od intervencií očakáva zmena priebehu choroby.
(9)
Vo výnimočných situáciách, ak existujú jasné dôkazy, že na prínosy lieku preukázané pri náhodných kontrolovaných klinických skúšaniach majú výrazný vplyv skutočné podmienky používania, alebo ak na špecifické vedecké otázky možno najlepšie zodpovedať prostredníctvom prístupu k údajom získaným v každodennej lekárskej praxi, by sa mohla uložiť povinnosť realizovať štúdie v každodennej lekárskej praxi. Navyše niekedy nie je možné realizovať ochranné štúdie účinnosti vakcín. Aby sa získali ďalšie poznatky o schopnosti vakcíny v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte poskytnúť ochranu, eventuálne by sa mohli použiť odhady účinnosti z výhľadových štúdií uskutočnených počas očkovacích kampaní.
(10)
Počas životného cyklu povoleného lieku môže dôjsť k významnej zmene v štandardoch starostlivosti, pokiaľ ide o diagnózu, liečbu alebo prevenciu danej choroby, čo môže viesť k potrebe znovu otvoriť diskusiu o doteraz uznávanej vyváženosti rizika lieku a jeho prínosu. Európsky súdny dvor rozhodol, že ak v lekárskej obci dôjde k zmene konsenzu, pokiaľ ide o primerané kritériá hodnotenia terapeutickej účinnosti lieku, môže sa to považovať za konkrétny a objektívny faktor, ktorý môže tvoriť základ negatívneho posúdenia rizika a prínosu daného lieku (3). Preto môže byť na zachovanie pozitívneho posúdenia rizika a prínosu daného lieku nevyhnutné poskytnúť nové dôkazy o jeho účinnosti. Analogicky, ak sa dospeje k hlbším poznatkom o chorobe alebo o farmakologických vlastnostiach lieku, ktoré vedú k spochybneniu kritérií použitých na stanovenie účinnosti lieku v čase udelenia povolenia na uvedenie na trh, možno zvážiť ďalšie štúdie.
(11)
Ak sa majú získať užitočné údaje, štúdia účinnosti po vydaní povolenia musí mať náležitú koncepciu, aby vyriešila vedecký problém, na ktorý bola určená.
(12)
Príslušné orgány môžu uložiť určité povinnosti, aby sa zabezpečila alebo potvrdila účinnosť humánneho lieku, a to v kontexte podmienečného povolenia na uvedenie na trh a/alebo povolenia na uvedenie na trh, ktoré bolo udelené za mimoriadnych okolností, alebo v kontexte sporného konania začatého podľa článkov 31 a 107i smernice 2001/83/ES alebo článku 20 nariadenia (ES) č. 726/2004. Na držiteľov povolenia na uvedenie na trh v prípade lieku na inovatívnu liečbu alebo lieku na pediatrické použitie sa navyše môže vzťahovať povinnosť dodržiavať určité opatrenia na zabezpečenie sledovania účinnosti. V takomto prípade je nevyhnutné vypracovať štúdiu účinnosti po vydaní povolenia. Potreba takejto štúdie by sa mala posudzovať v kontexte uvedených postupov a nezávisle od špecifických situácií a okolností uvedených v tomto nariadení,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. V súlade s článkom 21a písm. f) a článkom 22a ods. 1) písm. b) smernice 2001/83/ES a článkom 9 ods. 4 písm. cc) a článkom 10a ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 726/2004 môžu príslušné vnútroštátne orgány, Európska agentúra pre lieky alebo Komisia uložiť držiteľovi povolenia na uvedenie na trh uložiť povinnosť zrealizovať štúdiu účinnosti po vydaní povolenia:
a)
ak sa vyskytnú obavy ohľadom niektorých aspektov účinnosti lieku a možno ich rozptýliť až potom, ako bol liek uvedený na trh;
b)
ak poznatky o chorobe, klinická metodológia alebo používanie lieku v skutočných podmienkach naznačujú, že predchádzajúce hodnotenia účinnosti by bolo treba podstatne prepracovať.
2. Príslušné vnútroštátne orgány, Európska agentúra pre lieky alebo Komisia uplatnia odsek 1 len v jednom alebo viacerých z týchto prípadov:
a)
ak sa prvotné posúdenie účinnosti zakladalo na nepriamych ukazovateľoch a vyžaduje si buď overenie vplyvu intervencie na klinické výsledky, alebo priebeh ochorenia, alebo potvrdenie predchádzajúcich predpokladov o účinnosti;
b)
ak sú v prípade liekov, ktoré sa používajú v kombinácii s inými liekmi, potrebné ďalšie údaje o účinnosti, aby sa vysvetlili nejasnosti, ktoré neboli zohľadnené, keď sa udeľovalo povolenie pre daný liek;
c)
ak sa vyskytnú nejasnosti, pokiaľ ide o účinnosť lieku u niektorých subpopulácií, ktoré sa nedali zodpovedať pred udelením povolenia na uvedenie na trh a ktoré si vyžadujú ďalšie klinické dôkazy;
d)
ak sa z dlhodobého hľadiska ukáže potenciálna nedostatočná účinnosť, ktorá vyvoláva obavy ohľadom zachovania pozitívnej vyváženosti rizika lieku a jeho prínosu;
e)
ak na prínos lieku preukázaný pri klinických skúšaniach výrazne vplýva používanie lieku v skutočných podmienkach, alebo - v prípade vakcín - ak nebolo možné uskutočniť ochranné štúdie účinnosti;
f)
ak došlo k zmene v chápaní štandardov starostlivosti v prípade choroby alebo farmakologických vlastností lieku, ktorá si vyžaduje ďalšie údaje o jeho účinnosti;
g)
ak sa vyskytnú nové konkrétne a objektívne vedecké faktory, ktoré môžu viesť k zisteniu, že predchádzajúce hodnotenia účinnosti by bolo treba podstatne prepracovať.
3. Situácie uvedené v odsekoch 1 a 2 sa uplatňujú bez toho, aby bola dotknutá povinnosť držiteľa povolenia na uvedenie na trh vypracovať štúdiu účinnosti po vydaní povolenia v niektorej z týchto situácií:
a)
v prípade podmienečného povolenia na uvedenie na trh udeleného v súlade s článkom 14 ods. 7 nariadenia (ES) č. 726/2004;
b)
v prípade povolenia na uvedenie na trh udeleného za výnimočných okolností a za predpokladu splnenia určitých podmienok v súlade s článkom 14 ods. 8 nariadenia (ES) č. 726/2004 alebo článkom 22 smernice 2001/83/ES;
c)
v prípade povolenia na uvedenie na trh udeleného lieku na inovatívnu liečbu v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 (4);
d)
v prípade pediatrického použitia lieku v súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1901/2006 (5);
e)
v prípade sporného konania v súlade s článkami 31 alebo 107i smernice 2001/83/ES alebo článkom 20 nariadenia (ES) č. 726/2004.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 3. februára 2014