NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 256/2014
ze dne 26. února 2014
o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie, o nahrazení nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 736/96
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 194 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pro rozvoj energetické politiky Unie a pro to, aby mohla Komise plnit své úkoly v oblasti energetiky, je mimořádně důležité získat celkový obraz vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Dostupnost pravidelných a aktuálních údajů a informací by měla Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání a hodnocení a navrhovat vhodná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou.
(2)
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a investice do energetické infrastruktury se staly zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie pro Unii, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Unie vydala.
(3)
Nová energetická situace vyžaduje významné investice do veškerých druhů infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, jakož i vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytují větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů. Nové politické požadavky, jako například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně mění politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře.
(4)
V této souvislosti by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje energetického systému Unie větší transparentnost.
(5)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Unie, včetně projektů vyřazování z provozu.
(6)
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přenosové a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Unie a jsou důležité pro budoucí investice. Je proto třeba zajistit, aby byly Komisi oznamovány investiční projekty, v jejichž rámci byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu nebo o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
(7)
Na základě článků 41 a 42 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Smlouva o Euratomu) mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty. Tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné zprávy o provádění investičních projektů. Tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu. Je však, kdekoli je to možné, třeba zabránit tomu, aby byly podniky zatíženy dvojím břemenem.
(8)
Aby mohla Komise získat ucelený obraz budoucího vývoje energetického systému Unie jako celku, je nezbytné vytvořit harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích oficiálních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány.
(9)
Členské státy by za tímto účelem měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury, které jsou plánovány nebo uskutečňovány na jejich území a týkají se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla -, výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého. Členské státy by rovněž měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech týkajících se elektrického propojení a plynového propojení s třetími zeměmi. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat tyto údaje a informace dotčenému členskému státu.
(10)
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v energetice by mělo být dostačující podávání zpráv jednou za dva roky.
(11)
Aby nedocházelo k nepřiměřené administrativní zátěži a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména pro malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinnosti podávat zprávy, pokud již byly rovnocenné informace Komisi poskytnuty na základě odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů s energií v Unii, udržitelnosti energetického systému Unie a zabezpečení dodávek energií do Unie. Je třeba se vyhnout tomu, aby se požadavky na podávání zpráv uvedené ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem zdvojovaly. V zájmu snížení zátěže vyplývající z podávání zpráv by měla Komise poskytovat podporu členským státům s cílem objasnit, v jakých případech považuje údaje nebo informace, které jí již byly poskytnuty na základě jiných právních předpisů, za splňující požadavky tohoto nařízení.
(12)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by měla mít možnost přijmout veškerá vhodná opatření za účelem zpracování údajů a zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů, a zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií, které by měly zaručit důvěrnost údajů nebo informací oznamovaných Komisi.
(13)
Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (3) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena.
(14)
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty a Komise by měly zachovávat důvěrnost obchodně citlivých údajů nebo informací. Před jejich předáním Komisi by proto členské státy nebo jimi pověřené subjekty měly tyto údaje a informace, s výjimkou těch, které se týkají přeshraničních přenosových projektů, shrnout na úrovni členského státu. Komise by v případě potřeby měla tyto údaje dále shrnout tak, aby nebyly zveřejněny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních a aby takové informace nemohly být odvozeny.
(15)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly vypracovávat pravidelnou meziodvětvovou analýzu týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie a tam, kde je to vhodné, soustředěněji analyzovat některé aspekty tohoto energetického systému. Tato analýza by měla přispět zejména k posílení energetické bezpečnosti prostřednictvím zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou. Analýza by měla být také příspěvkem k diskusi na úrovni Unie o energetických infrastrukturách, a proto by měla být předkládána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a měla by být zpřístupněna zúčastněným stranám.
(16)
Meziodvětvová analýza Komise a údaje a informace, které podle tohoto nařízení Komise zveřejní, budou v souvislosti s plánováním investic přínosem pro malé a střední podniky.
(17)
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci, a to s cílem dospět ke společnému chápání možných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje, což je obzvláště v zájmu subjektů, které nově vstupují na trh.
(18)
Toto nařízení by mělo nahradit nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 (5), které bylo dne 6. září 2012 zrušeno Soudním dvorem (6) a jehož účinky měly být zachovány až do vstupu nového nařízení v platnost. Se vstupem tohoto nařízení v platnost by tedy zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 617/2010, o němž rozhodl Soudní dvůr, mělo nabýt účinku. Dále by mělo být tímto nařízením zrušeno nařízení Rady (ES) č. 736/96 (7), které bylo zrušeno zrušeným nařízením (EU, Euratom) č. 617/2010.
(19)
Forma a technické podrobnosti oznamování údajů a informací o investičních projektech do energetické infrastruktury Komisi jsou stanoveny v nařízení Komise (EU, Euratom) č. 833/2010 (8). Nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010 by mělo zůstat v platnosti až do jeho revize, která bude následovat po přijetí tohoto nařízení.
(20)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu či účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, podle něhož jsou Komisi oznamovány údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla - a o investičních projektech týkajících se výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého, který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční projekty typů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
Členské státy mohou dále předkládat jakékoli odhady údajů nebo předběžné informace o investičních projektech typů uvedených v příloze, v jejichž rámci je začátek stavebních prací plánován do pěti let, a o infrastrukturách, jejichž vyřazení z provozu je plánováno do tří let, avšak konečné rozhodnutí o investici ještě nebylo přijato.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přenosem a skladováním, včetně propojení Unie s třetími zeměmi;
2)
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je:
i)
výstavba nové infrastruktury,
ii)
přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury,
iii)
částečné nebo úplné vyřazení stávající infrastruktury z provozu;
3)
„konečným rozhodnutím o investici“ rozhodnutí přijaté na úrovni podniku definitivně vyčlenit finanční zdroje na investiční fázi projektu;
4)
„investiční fází“ fáze, během níž probíhá výstavba nebo vyřazení z provozu a vznikají kapitálové náklady; nezahrnuje plánovací fázi;
5)
„plánovací fází“ fáze, během níž se připravuje uskutečnění projektu, jež v případě potřeby zahrnuje posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady;
6)
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a vznikly kapitálové náklady;
7)
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu;
8)
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv;
9)
„přenosem“ přeprava zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména:
i)
prostřednictvím produktovodů, kromě těžební sítě a kromě části produktovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí, nebo
ii)
prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí nevyužívaných primárně v souvislosti s místní distribucí;
10)
„zachycováním“ proces zachycování oxidu uhličitého z průmyslových zařízení za účelem skladování;
11)
„skladováním“ trvalé nebo dočasné skladování energie nebo zdrojů energie v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích;
12)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, soukromá nebo veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty;
13)
„zdroji energie“:
i)
primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí,
ii)
přeměněné zdroje energie, jako je elektřina,
iii)
energie z obnovitelných zdrojů, včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, bioplynu, větrné, sluneční, přílivové energie, energie z vln a geotermální energie, a
iv)
energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva;
14)
„zvláštním subjektem“ subjekt pověřený odvětvovými právními předpisy Unie v odvětví energetiky přípravou a schvalováním víceletého plánu rozvoje sítě a investic do energetické infrastruktury na úrovni Unie, jakým je Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (9) a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSO-G) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (10);
15)
„souhrnnými údaji“ údaje agregované na úrovni jednoho nebo více členských států.
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od 1. ledna 2015 a následně každé dva roky, při dodržení přiměřenosti zátěže vyplývající ze shromažďování informací a podávání zpráv.
Údaje a příslušné informace o projektech uvedené v tomto nařízení oznámí Komisi poprvé v roce 2015 a následně každé dva roky. Toto oznámení má souhrnnou podobu, s výjimkou údajů a důležitých informací týkajících se přeshraničních přenosových projektů.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují souhrnné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července příslušného roku, kdy má být podána zpráva.
2. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty jsou osvobozeny od povinností stanovených v odstavci 1 v rozsahu, ve kterém podle odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky nebo na základě Smlouvy o Euratomu:
a)
dotčený členský stát nebo jím pověřený subjekt údaje nebo informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení Komisi již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčený zvláštní právní předpis; nebo
b)
je zvláštní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Unie a shromažďuje za tímto účelem údaje a informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení. V tomto případě a pro účely tohoto nařízení oznámí tento zvláštní subjekt veškeré příslušné údaje a informace Komisi.
Článek 4
Zdroje údajů
Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, nebo jimi pověřeným subjektům do 1. června každého roku, kdy má být podána zpráva. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu příslušného roku.
První odstavec se nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky, pokud jsou předávané údaje nebo informace srovnatelné.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů typů uvedených v příloze obsahuje oznámení uvedené v článku 3 podle potřeby:
a)
objem kapacit plánovaných nebo ve výstavbě;
b)
druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit plánovaných nebo ve výstavbě, případně včetně umístění přeshraničních přenosových projektů;
c)
pravděpodobný rok uvedení do provozu;
d)
druh použitých zdrojů energie;
e)
zařízení schopná reagovat na krize bezpečnosti dodávek, například zařízení umožňující zpětný tok nebo změnu paliva, a
f)
vybavenost systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení systémy zachycování a ukládání uhlíku.
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu obsahuje oznámení podle článku 3:
a)
povahu a kapacitu dotčené infrastruktury a
b)
pravděpodobný rok vyřazení z provozu.
3. V každém oznámení podle článku 3 se v případě potřeby uvede:
a)
celkový objem instalovaných výrobních, přenosových a skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku příslušného roku, kdy má být podána zpráva, nebo jejichž provoz je přerušen na dobu delší než tři roky, a
b)
příslušné informace o zpoždění nebo překážkách při provádění investičních projektů, pokud členské státy, jimi pověřené subjekty nebo dotčený zvláštní subjekt takové informace mají.
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně zvláštní subjekty usilují o zajištění kvality, relevance, přesnosti, jasnosti, včasnosti a soudržnosti údajů a informací, které oznamují Komisi.
Pokud činí oznámení zvláštní subjekty, lze k oznamovaným údajům a informacím připojit odpovídající připomínky členských států.
2. Komise může souhrnné údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že nejsou uvedeny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních ani je není možné odvodit.
3. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo Komise zachovávají důvěrnost jimi držených obchodně citlivých údajů nebo informací.
Článek 7
Prováděcí předpisy
Do 10. června 2014 a v mezích stanovených tímto nařízením přijme Komise předpisy nezbytné k provádění tohoto nařízení, týkající se formy a dalších technických podrobností ohledně oznamování údajů a informací podle článků 3 a 5. Do té doby zůstává v platnosti nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010.
Článek 8
Zpracování údajů
Komise odpovídá za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro přijímání, uchovávání a jakékoli zpracování údajů nebo informací o energetické infrastruktuře, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Komise rovněž zajistí, aby zdroje informačních technologií uvedené v prvním pododstavci zaručovaly důvěrnost údajů nebo informací, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením není dotčeno právo Unie a především se nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Unie vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich funkce.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Komise na základě poskytnutých údajů a informací a v případě potřeby jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů, které sama pořídí, jakož i s přihlédnutím k relevantním analýzám, například k víceletým plánům rozvoje plynové a elektrické sítě, jednou za dva roky zveřejní a předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru meziodvětvovou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie. Cílem této analýzy je zejména:
a)
zjistit případné budoucí rozdíly mezi energetickou poptávkou a nabídkou, které jsou důležité pro energetickou politiku Unie, zejména pro fungování vnitřního trhu s energií, a to s důrazem na potenciální nedostatky a chyby, které se v budoucnosti vyskytnou ve výrobní a přenosové infrastruktuře;
b)
zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich překonání a
c)
zvýšit transparentnost pro stávající a možné nové účastníky trhu.
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou nebo vhodnou.
2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci a profesní sdružení s odbornou kvalifikací v dané oblasti.
Komise všem členským státům umožní, aby se k návrhům těchto analýz vyjádřily.
3. Komise projedná analýzy se zúčastněnými stranami, jakými jsou ENTSO-E, ENTSO-G, koordinační skupina pro otázky plynu, koordinační skupina pro otázky elektrické energie a koordinační skupina pro otázky ropy.
Článek 11
Přezkum
Do 31. prosince 2016 Komise přezkoumá provádění tohoto nařízení a předloží zprávu o výsledcích přezkumu Evropskému parlamentu a Radě. V rámci přezkumu Komise mimo jiné posoudí:
a)
možnost rozšíření působnosti tohoto nařízení na:
i)
těžbu plynu, ropy a uhlí,
ii)
terminály pro stlačený zemní plyn,
iii)
další druhy skladování elektrické energie, a
b)
zda by měly či neměly být sníženy stropy stanovené pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů.
Při posuzování těchto možností Komise přihlíží k potřebě zajistit rovnováhu mezi zvýšenou administrativní zátěží a přínosy plynoucími ze získání dodatečných informací.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje s účinkem ode dne 9. dubna 2014.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 256/2014
z 26. februára 2014
o povinnosti oznamovať Komisii investičné projekty v oblasti energetickej infraštruktúry v rámci Európskej únie, ktorým sa nahrádza nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010 a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 736/96
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Získanie celkového prehľadu o vývoji investícií do energetickej infraštruktúry v Únii má zásadný význam z hľadiska rozvoja energetickej politiky Únie, ako aj pre Komisiu z hľadiska plnenia jej úloh v oblasti energetiky. Dostupnosť aktuálnych údajov a informácií, ktoré sú poskytované pravidelne, by mala Komisii umožniť vykonávať potrebné porovnania a hodnotenia a navrhovať príslušné opatrenia na základe vhodných číselných údajov a analýz, najmä pokiaľ ide o budúcu rovnováhu medzi dodávkou energie a dopytom.
(2)
Situácia v energetike sa v rámci Únie i mimo nej za posledné roky výrazne zmenila, v dôsledku čoho majú investície do energetickej infraštruktúry zásadný význam z hľadiska zabezpečenia dodávky energie v Únii, fungovania vnútorného trhu, a prechodu na nízkouhlíkový energetický systém, ktorý sa v Únii začal budovať.
(3)
Nová situácia v energetike si vyžaduje významné investície do všetkých druhov infraštruktúr vo všetkých odvetviach energetiky, ako aj vývoj nových druhov infraštruktúry a zavádzanie nových technológií na trhu. Liberalizácia odvetvia energetiky a ďalšia integrácia vnútorného trhu poskytuje hospodárskym subjektom väčší priestor na investovanie. Nové politické požiadavky, ako sú ciele týkajúce sa palivového mixu, zároveň menia politiku členských štátov smerom k novej a/alebo modernizovanej energetickej infraštruktúre.
(4)
V tejto súvislosti by sa investíciám do energetickej infraštruktúry v Únii mala venovať väčšia pozornosť, najmä s cieľom predvídať problémy, podporovať najlepšie postupy a zaviesť do budúceho vývoja energetického systému Únie väčšiu transparentnosť.
(5)
Komisia, a najmä jej útvar na sledovanie trhu energetiky by preto mali mať k dispozícii presné údaje a informácie o investičných projektoch vrátane projektov vyraďovania z prevádzky, ktoré sa týkajú najdôležitejších súčastí energetického systému Únie.
(6)
Údaje a informácie o predvídateľnom vývoji výrobných, prenosových, prepravných a skladovacích kapacít a o projektoch v rôznych odvetviach energetiky sú v záujme Únie a sú dôležité pre budúce investície. Preto je potrebné zabezpečiť, aby Komisia bola informovaná o investičných projektoch, na ktorých už začali stavebné alebo vyraďovacie práce, alebo o ktorých sa už prijalo konečné investičné rozhodnutie.
(7)
Na základe článkov 41 a 42 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Zmluva o Euratome) majú podniky povinnosť oznamovať svoje investičné projekty. Takéto informácie je potrebné doplniť najmä o pravidelné správy o realizácii investičných projektov. Podávaním týchto dodatočných správ nie sú dotknuté články 41 až 44 Zmluvy o Euratome. Podľa možnosti by sa však malo predísť dvojitému zaťaženiu podnikov.
(8)
Aby Komisia mala jednotný pohľad na budúci vývoj energetického systému Únie ako celku, je potrebný harmonizovaný rámec predkladania správ o investičných projektoch založený na aktualizovaných kategóriách oficiálnych údajov a informácií, ktoré by mali poskytovať členské štáty.
(9)
Členské štáty by na tento účel mali oznamovať Komisii údaje a informácie o investičných projektoch v oblasti energetickej infraštruktúry plánovaných alebo realizovaných na ich území, ktoré sa týkajú výroby, skladovania a prepravy ropy, zemného plynu, elektrickej energie vrátane elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, uhlia a lignitu a kombinovanej výroby elektrickej energie a využiteľného tepla, výroby biopalív a zachytávania, prepravy a ukladania oxidu uhličitého. Členské štáty by mali Komisii oznamovať aj údaje a informácie o investičných projektoch týkajúcich sa elektrických a plynových prepojení s tretími krajinami. Dotknuté podniky by mali mať povinnosť oznamovať takéto údaje a informácie dotknutému členskému štátu.
(10)
Vzhľadom na časový horizont investičných projektov v odvetví energetiky by malo byť postačujúce predkladanie správ raz za dva roky.
(11)
S cieľom vyhnúť sa neprimeranému administratívnemu zaťaženiu a minimalizovať náklady pre členské štáty a podniky, predovšetkým pre malé a stredné podniky, by malo toto nariadenie umožňovať oslobodenie členských štátov a podnikov od povinnosti predkladať správy za predpokladu, že sa rovnocenné informácie už poskytli Komisii v zmysle osobitných právnych aktov Únie pre odvetvie energetiky, zameriavajúc sa na dosiahnutie cieľov konkurencieschopných energetických trhov v Únii, udržateľnosti energetického systému Únie a bezpečnosti dodávok energie do Únie. Malo by sa teda predchádzať každému zdvojovaniu požiadaviek na podávanie správ uvedených v treťom balíku o vnútornom trhu s elektrickou energiou a zemným plynom. S cieľom zmierniť zaťaženie spojené s predkladaním správ by Komisia mala členským štátom poskytnúť pomoc s cieľom objasniť prípady, v ktorých už vykonané poskytnutie údajov alebo informácií v súlade s inými právnymi aktmi považuje za splnenie požiadaviek tohto nariadenia.
(12)
Komisia, a najmä jej útvar na sledovanie trhu energetiky, by mali mať možnosť prijať všetky vhodné opatrenia na spracovanie údajov a zjednodušenie a zaistenie ich oznamovania, a predovšetkým na prevádzkovanie integrovaných nástrojov a postupov informačných technológií, ktoré by mali zaručovať dôvernosť údajov alebo informácií oznamovaných Komisii.
(13)
Ochrana jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov členskými štátmi sa riadi smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (3), zatiaľ čo ochrana jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov Komisiou sa riadi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4). Ich ustanovenia nie sú týmto nariadením dotknuté.
(14)
Členské štáty alebo nimi poverené subjekty a Komisia by mali zachovávať dôvernosť údajov a informácií citlivých z obchodného hľadiska. Preto by členské štáty alebo nimi poverené subjekty mali tieto údaje a informácie zhrnúť a spracovať na vnútroštátnej úrovni predtým, ako ich predložia Komisii, s výnimkou údajov a informácií týkajúcich sa projektov cezhraničného prenosu alebo prepravy. Komisia by v prípade potreby mala uvedené údaje ďalej spracovať takým spôsobom, aby sa zabránilo zverejneniu akýchkoľvek podrobností týkajúcich sa jednotlivých podnikov alebo zariadení a aby nebolo možné z nich uvedené údaje vyvodiť.
(15)
Komisia a predovšetkým jej útvar na sledovanie trhu energetiky by mali zabezpečovať pravidelnú a medziodvetvovú analýzu štrukturálneho vývoja a perspektív energetického systému Únie a podľa potreby aj cielenejšiu analýzu určitých aspektov tohto energetického systému. Táto analýza by mala prispievať najmä k zvýšeniu energetickej bezpečnosti na základe identifikovania možných medzier v infraštruktúre a investíciách s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi dodávkou energie a dopytom. Analýza by mala byť aj príspevkom do diskusie o energetických infraštruktúrach na úrovni Únie a mala by sa preto zasielať Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a sprístupňovať zainteresovaným stranám.
(16)
Malá a stredné podniky budú pri investičnom plánovaní môcť využiť medziodvetvovú analýzu a údaje a informácie uverejnené Komisiou podľa tohto nariadenia.
(17)
Experti z členských štátov alebo iní kvalifikovaní experti môžu pomáhať Komisii s cieľom dosiahnuť rovnaké nazeranie na možné medzery v infraštruktúre a súvisiace riziká a posilniť transparentnosť v oblasti budúceho vývoja, ktorý je zvlášť zaujímavý pre nové subjekty na trhu.
(18)
Týmto nariadením by sa malo nahradiť nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 617/2010 (5), ktoré bolo zrušené Súdnym dvorom 6. septembra 2012 (6) a ktorého účinky mali zostať zachované až do nadobudnutia účinnosti nového nariadenia. Preto po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia by malo nadobudnúť účinnosť zrušenie nariadenia (EÚ, Euratom) č. 617/2010 v súlade s rozsudkom Súdneho dvora. Okrem toho by sa týmto nariadením malo zrušiť nariadenie Rady (ES) č. 736/96 (7), ktoré sa zrušilo zrušeným nariadením (EÚ, Euratom) č. 617/2010.
(19)
Formulár a technické podrobnosti týkajúce sa oznamovania údajov a informácií o investičných projektoch v oblasti energetickej infraštruktúry Komisii sú stanovené v nariadení Komisie (EÚ, Euratom) č. 833/2010 (8). Nariadenie (EÚ, Euratom) č. 833/2010 by sa malo uplatňovať až do jeho revízie, ktorá bude nasledovať po prijatí tohto nariadenia.
(20)
Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa stanovuje spoločný rámec, na základe ktorého sa Komisii oznamujú údaje a informácie o investičných projektoch v oblasti energetickej infraštruktúry v odvetviach ropy, zemného plynu, elektrickej energie - vrátane elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, uhlia a lignitu a kombinovanej výroby elektrickej energie a využiteľného tepla -, ako aj o investičných projektoch týkajúcich sa výroby biopalív a zachytávania, prepravy a ukladania oxidu uhličitého, ktorý sa vyprodukoval v uvedených odvetviach.
2. Toto nariadenie sa uplatňuje na investičné projekty typov uvedených v prílohe, na ktorých sa už začali stavebné alebo vyraďovacie práce, alebo o ktorých sa už prijalo konečné investičné rozhodnutie.
Členské štáty môžu okrem toho odosielať odhadované údaje alebo predbežné informácie o investičných projektoch typov uvedených v prílohe, na ktorých sa začnú stavebné práce do piatich rokov alebo vyraďovacie práce do troch rokov, ale o ktorých sa konečné investičné rozhodnutie zatiaľ neprijalo.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1.
„infraštruktúra“ sú všetky druhy zariadení alebo časti zariadenia, ktoré súvisia s výrobou, prenosom/prepravou a skladovaním, vrátane prepojení medzi Úniou a tretími krajinami;
2.
„investičné projekty“ sú projekty zamerané na:
i)
výstavbu novej infraštruktúry;
ii)
premenu, modernizáciu, zvýšenie alebo zníženie kapacity existujúcej infraštruktúry;
iii)
čiastočné alebo úplné vyradenie existujúcej infraštruktúry z prevádzky;
3.
„konečné investičné rozhodnutie“ je rozhodnutie prijaté na úrovni podniku o definitívnom vyčlenení finančných prostriedkov na investičnú fázu projektu;
4.
„investičná fáza“ je fáza, v priebehu ktorej sa uskutočňuje výstavba alebo vyradenie z prevádzky a dochádza k vzniku kapitálových nákladov; investičná fáza nezahŕňa fázu plánovania;
5.
„fáza plánovania“ je fáza, v priebehu ktorej sa pripravuje vykonávanie projektu vrátane prípadného posúdenia uskutočniteľnosti, prípravných a technických štúdií, získavania licencií a povolení a vynaloženia kapitálových nákladov;
6.
„investičné projekty vo výstavbe“ sú investičné projekty, ktorých výstavba sa začala a na ktoré boli vynaložené kapitálové náklady;
7.
„vyraďovanie z prevádzky“ je fáza, v priebehu ktorej sa infraštruktúra natrvalo vyraďuje z prevádzky;
8.
„výroba“ je výroba elektrickej energie a spracovanie palív vrátane biopalív;
9.
„prenos/preprava“ (v konkrétnom kontexte aj len „prenos“ alebo „preprava“) znamená prenos alebo prepravu zdrojov energie alebo produktov, alebo oxidu uhličitého prostredníctvom siete, najmä:
i)
prepravu prostredníctvom plynovodov, ktoré nie sú súčasťou ťažobnej siete alebo plynovodov primárne využívaných v rámci miestnej distribúcie, alebo
ii)
prenos prostredníctvom prepojených sústav veľmi vysokého a vysokého napätia a sústav, ktoré nie sú primárne využívané v rámci miestnej distribúcie;
10.
„zachytávanie“ je proces zachytávania oxidu uhličitého z priemyselných zariadení na skladovanie;
11.
„skladovanie“ je trvalé alebo dočasné skladovanie energie alebo zdrojov energie v nadzemnej alebo podzemnej infraštruktúre, alebo v geologických úložiskách, alebo ukladanie oxidu uhličitého v podzemných geologických formáciách;
12.
„podnik“ je každá fyzická osoba alebo právnická osoba zriadená podľa súkromného alebo verejného práva, ktorá rozhoduje o investičných projektoch alebo ich realizuje;
13.
„zdroje energie“ sú:
i)
primárne zdroje energie, ako je ropa, zemný plyn alebo uhlie;
ii)
transformované zdroje energie, ako je elektrická energia;
iii)
obnoviteľné zdroje energie vrátane elektrickej energie z vodných zdrojov, biomasy, bioplynu, veternej a slnečnej energie, energie vĺn a prílivu a geotermálnej energie, a
iv)
energetické produkty, ako sú rafinované ropné produkty a biopalivá;
14.
„osobitný orgán“ je orgán, ktorý je na základe osobitného právneho aktu Únie pre odvetvie energetiky poverený vypracúvaním a prijímaním viacročných plánov rozvoja sietí a investičných plánov pre energetickú infraštruktúru v celej Únii, ako je Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu („ENTSO-E“) stanovená v článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (9) a Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn („ENTSO-G“) stanovená v článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (10);
15.
„súhrnné údaje“ sú údaje, ktorých súhrn bol vykonaný na úrovni jedného alebo viacerých členských štátov.
Článok 3
Oznamovanie údajov
1. Členské štáty alebo nimi poverené subjekty, ktoré majú úlohu zhromažďovať všetky údaje a informácie požadované podľa tohto nariadenia, uvedenú úlohu plnia od 1. januára 2015 a potom každé dva roky, pričom zabezpečujú primeranosť záťaže spojenej so zberom údajov a predkladaním správ.
Údaje a príslušné informácie o projektoch uvedené v tomto nariadení oznámia Komisii v roku 2015, ktorý bude prvým rokom predkladania správ, a potom ich oznamujú každé dva roky. Uvedené oznámenie sa predloží v súhrnnej forme, okrem údajov a príslušných informácií týkajúcich sa projektov cezhraničného prenosu.
Členské štáty alebo nimi poverené subjekty oznamujú súhrnné údaje a príslušné informácie o projektoch do 31. júla príslušného roku predkladania správ.
2. Členské štáty alebo nimi poverené subjekty sú oslobodené od povinností stanovených v odseku 1 v rozsahu, v ktorom podľa právnych aktov Únie pre odvetvie energetiky alebo v súlade so Zmluvou o Euratome:
a)
dotknutý členský štát alebo ním poverený subjekt už údaje alebo s nimi rovnocenné informácie požadované podľa tohto nariadenia Komisii oznámil a uviedol dátum uvedeného oznámenia a príslušný osobitný právny akt, alebo
b)
osobitný orgán bol poverený vypracovaním viacročného investičného plánu v oblasti energetickej infraštruktúry na úrovni Únie a na uvedený účel zhromažďuje údaje a s nimi rovnocenné informácie požadované podľa tohto nariadenia. V tomto prípade a na účely tohto nariadenia oznamuje všetky príslušné údaje a informácie Komisii uvedený osobitný orgán.
Článok 4
Zdroje údajov
Dotknuté podniky oznamujú údaje alebo informácie uvedené v článku 3 členským štátom alebo nimi povereným subjektom, na ktorých území plánujú realizovať investičné projekty, do 1. júna každého roku predkladania správ. Oznamované údaje alebo informácie odrážajú stav investičných projektov k 31. marcu príslušného roku predkladania správ.
Prvý odsek sa neuplatňuje na podniky, v prípade ktorých sa členské štáty rozhodli použiť iné prostriedky na to, aby Komisii poskytli údaje alebo informácie uvedené v článku 3, pod podmienkou, že poskytnuté údaje alebo informácie sú porovnateľné.
Článok 5
Obsah oznámenia
1. Pri investičných projektoch typov uvedených v prílohe obsahuje oznámenie uvedené v článku 3 v príslušných prípadoch:
a)
objem plánovaných kapacít alebo kapacít vo výstavbe;
b)
druh a hlavné charakteristiky plánovanej infraštruktúry alebo kapacít, alebo infraštruktúry alebo kapacít vo výstavbe, prípadne vrátane umiestnenia projektov cezhraničného prenosu;
c)
pravdepodobný rok uvedenia do prevádzky;
d)
druh použitých zdrojov energie;
e)
zariadenia, ktoré dokážu reagovať na krízu v oblasti bezpečnosti dodávok, ako je vybavenie umožňujúce spätný tok alebo prechod na iné palivo, a
f)
vybavenie systémami na zachytávanie uhlíka alebo mechanizmy na dodatočné vybavenie systémami na zachytávanie a ukladanie uhlíka.
2. Vzhľadom na navrhované vyradenie kapacity z prevádzky sa v oznámení uvedenom v článku 3 stanovuje:
a)
charakter a kapacita príslušnej infraštruktúry a
b)
pravdepodobný rok vyradenia z prevádzky.
3. V každom oznámení podľa článku 3 sa v príslušných prípadoch uvádza:
a)
celkový objem inštalovaných výrobných, prenosových a skladovacích kapacít, ktoré existujú na začiatku príslušného roku predkladania správ alebo ktorých prevádzka je prerušená na obdobie dlhšie ako tri roky, a
b)
relevantné informácie týkajúce sa zdržania a/alebo prekážok pri realizácii investičného projektu, ak členské štáty, nimi poverené subjekty alebo dotknutý osobitný orgán takéto informácie vlastnia.
Článok 6
Kvalita a sprístupnenie údajov
1. Členské štáty, nimi poverené subjekty alebo prípadne osobitné orgány sa zameriavajú na zabezpečenie kvality, relevantnosti, presnosti, jednoznačnosti, včasnosti a koherentnosti údajov a informácií, ktoré oznamujú Komisii.
Ak osobitné orgány urobia oznámenie, môžu doplniť oznámené údaje a informácie o príslušné pripomienky členských štátov.
2. Komisia môže súhrnné údaje a informácie zaslané na základe tohto nariadenia uverejniť najmä v analýzach uvedených v článku 10 ods. 3 pod podmienkou, že sa neuverejnia údaje o jednotlivých podnikoch a zariadeniach a ani sa z nich tieto údaje nemôžu dať vyvodiť.
3. Členské štáty, nimi poverené subjekty alebo Komisia zachovávajú dôvernosť údajov a informácií citlivých z obchodného hľadiska, ktorými disponujú.
Článok 7
Vykonávacie ustanovenia
Komisia v rozsahu stanovenom v tomto nariadení prijme do 10. júna 2014 ustanovenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia, ktoré sa týkajú formulára a iných technických podrobností oznamovania údajov a informácií uvedených v článkoch 3 a 5. Do toho obdobia zostáva v platnosti nariadenie (EÚ, Euratom) č. 833/2010.
Článok 8
Spracovanie údajov
Komisia je zodpovedná za vývoj, prevádzku, riadenie a údržbu zdrojov informačných technológií potrebných na prijímanie, uchovávanie a spracovanie údajov alebo informácií o energetickej infraštruktúre, ktoré sa jej oznamujú v súlade s týmto nariadením.
Komisia tiež zabezpečí, aby informačné technológie uvedené v prvom odseku zaručili dôvernosť údajov alebo informácií, ktoré sa jej oznamujú v súlade s týmto nariadením.
Článok 9
Ochrana jednotlivcov v súvislosti so spracúvaním údajov
Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby tým bolo dotknuté právo Únie, a nemenia sa ním najmä povinnosti členských štátov týkajúce sa spracovania osobných údajov stanovené v smernici 95/46/ES ani povinnosti, ktoré pre inštitúcie a orgány Únie vyplývajú z nariadenia (ES) č. 45/2001, pokiaľ ide o spracovanie osobných údajov pri plnení ich povinností.
Článok 10
Monitorovanie a podávanie správ
1. Na základe zaslaných údajov a informácií a prípadne aj akýchkoľvek iných zdrojov údajov vrátane údajov obstaraných Komisiou a prihliadajúc na relevantné analýzy, ako sú viacročné plány rozvoja sietí plynu a elektriny, Komisia každé dva roky uverejní a predloží Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru medziodvetvovú analýzu štrukturálneho vývoja a perspektív energetického systému Únie. Táto analýza sa zameriava najmä na:
a)
zistenie možnej budúcej nerovnováhy medzi dopytom a dodávkou energie, ktorá je významná z hľadiska energetickej politiky Únie, ako aj z hľadiska fungovania vnútorného trhu s energiou s osobitným dôrazom na potenciálne budúce nedostatky a slabiny vo výrobnej a prenosovej infraštruktúre;
b)
zistenie prekážok pri investíciách a podporu najlepších postupov na ich odstraňovanie a
c)
zvýšenie transparentnosti pre súčasných a potenciálnych účastníkov trhu.
Komisia môže takisto na základe týchto údajov a informácií vypracovať osobitnú analýzu, ktorá bude považovaná za potrebnú alebo vhodnú.
2. Pri vypracúvaní analýz uvedených v odseku 1 môžu Komisii pomáhať experti z členských štátov a/alebo iní experti a profesijné združenia s osobitnou odbornou spôsobilosťou v príslušnej oblasti.
Komisia poskytne všetkým členským štátom príležitosť vyjadriť pripomienky k návrhu analýzy.
3. Komisia prerokuje analýzy so zainteresovanými stranami, ako sú siete ENTSO-E, ENTSO-G, koordinačná skupina pre plyn, skupina pre koordináciu v oblasti elektrickej energie a koordinačná skupina pre ropu.
Článok 11
Preskúmanie
Komisia do 31. decembra 2016 preskúma vykonávanie tohto nariadenia a predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o výsledkoch uvedeného preskúmania. Komisia v tomto preskúmaní okrem iného posúdi:
a)
prípadné rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia tak, aby zahŕňal:
i)
ťažbu plynu, ropy a uhlia;
ii)
terminály pre stlačený zemný plyn;
iii)
ďalšie druhy uskladňovania elektrickej energie, a
b)
otázku, či by sa prahové hodnoty pre zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov mali znížiť alebo nie.
Komisia pri posudzovaní uvedených možností zohľadní potrebu zabezpečiť rovnováhu medzi narastajúcim administratívnym zaťažením a výhodami získania dodatočných informácií.
Článok 12
Zrušenie
Nariadenie (ES) č. 736/96 sa zrušuje od 9. apríla 2014.
Článok 13
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 26. februára 2014