NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1023/2013
ze dne 22. října 2013,
kterým se mění služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 336 této smlouvy,
s ohledem na Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie, a zejména na článek 12 tohoto protokolu,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s Výborem pro služební řád,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Soudního dvora (1),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská unie by měla být se svými více než padesáti orgány a agenturami i nadále vybavena vysoce kvalitní evropskou veřejnou správou, jež jí umožní sledovat své cíle, provádět své politiky a činnosti a plnit úkoly na nejvyšší možné úrovni v souladu se Smlouvami s cílem reagovat na vnitřní i vnější výzvy, kterým bude v budoucnu čelit, a sloužit občanům Unie.
(2)
Je tudíž nezbytné zajistit rámec pro přilákání, přijímání a udržení vysoce kvalifikovaných zaměstnanců ovládajících několik jazyků, kteří jsou vybíráni na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států, a s náležitým přihlédnutím k vyváženému zastoupení obou pohlaví, kteří jsou nezávislí a splňují nejvyšší profesní požadavky; dále je nezbytné umožnit těmto zaměstnancům, aby co nejúčelněji a nejúčinněji vykonávali své povinnosti. V tomto ohledu je třeba překonat stávající obtíže, jimž orgány čelí při přijímání úředníků či zaměstnanců z některých členských států.
(3)
Vzhledem k rozměru evropské veřejné služby v porovnání s cíli Unie a počtem jejích obyvatel by snižování počtu zaměstnanců orgánů a agentur Unie nemělo nijak narušovat plnění jejich úkolů, povinností a výkon funkcí v souladu s povinnostmi a pravomocemi, které stanoví Smlouvy. V tomto ohledu je třeba, aby náklady na personál všech orgánů a agentur byly, ve vztahu ke všem kategoriím zaměstnanců transparentní.
(4)
Od zaměstnanců evropské veřejné služby se očekává, že budou dodržovat nejpřísnější normy profesní etiky a budou za všech okolností nezávislí. Za tímto účelem by měla hlava II služebního řádu (4), která stanoví rámec pro práva a povinnosti, obsahovat podrobnější úpravu. Proti každému úředníkovi nebo bývalému úředníkovi, který tyto povinnosti poruší, by mělo být možné zahájit disciplinární řízení.
(5)
Hodnota evropské veřejné služby spočívá také v její kulturní a jazykové rozmanitosti, které je možné dosáhnout pouze tehdy, jestliže bude existovat přiměřená rovnováha, pokud jde o státní příslušnost úředníků. Při přijímání a jmenování zaměstnanců je třeba zajistit, aby byli zaměstnanci přijímáni na co nejširším možném zeměpisném základě ze státních příslušníků všech členských států Evropské unie, aniž by však některá pracovní místa byla vyhrazena pro státní příslušníky určitého členského státu. Za tímto účelem a aby bylo možné řešit případnou výraznou nerovnováhu, pokud jde o státní příslušnost úředníků, jestliže není opodstatněna objektivními kritérii, by měl mít každý orgán možnost přijmout odůvodněná a přiměřená opatření. Taková opatření by nikdy neměla vést k zavedení jiných kritérií pro přijímání zaměstnanců, než jsou kritéria založená na výkonech. Komise by měla Evropskému parlamentu a Radě podávat zprávu o provádění přiměřených opatření jednotlivými orgány.
(6)
Za účelem usnadnění přijímání zaměstnanců na co nejširším možném zeměpisném základě by orgány měly usilovat o podporu mnohojazyčného a multikulturního vzdělávání dětí svých zaměstnanců. Je vhodné, aby příspěvek Unie na financování Evropských škol stanovený rozpočtovým orgánem v souladu s příslušnými pravidly byl vyplácen z rozpočtu Unie. Pokud je to v zájmu fungování orgánu třeba, měla by mít Komise možnost příslušné orgány požádat, aby přehodnotily umístění nové Evropské školy.
(7)
Širším cílem by měla být optimalizace řízení lidských zdrojů v evropské veřejné službě, která se vyznačuje vysokou kvalitou, odbornou způsobilostí, nezávislostí, loajalitou, nestranností a stabilitou, jakož i kulturní a jazykovou rozmanitostí a atraktivními podmínkami pro přijímání zaměstnanců.
(8)
Úředníci by měli procházet devítiměsíční zkušební dobou. Při rozhodování o jmenování úředníka by orgán oprávněný ke jmenování měl zohlednit zprávu o zkušební době připravenou na konci tohoto období a skutečnost, jak úředník plnil své povinnosti stanovené služebním řádem. Pokud se ukáže, že výkon úředníka ve zkušební době je zjevně nedostatečný, mělo by být možné vypracovat zprávu o tomto úředníkovi kdykoli. V ostatních případech by tato zpráva měla být vypracována až na konci zkušební doby.
(9)
Aby bylo zaručeno, že se kupní síla úředníků i ostatních zaměstnanců Evropské unie vyvíjí paralelně s kupní silou státních úředníků v ústředních státních správách členských států, je nezbytné zachovat zásadu víceletého mechanismu aktualizace platů, známou též jako „metoda“, a to tak, že se zajistí používání této metody do konce roku 2023 a na začátku roku 2022 se provede přezkum, součástí metody bude mechanismus pro její dočasné prodloužení. Aby se napravily obtíže při uplatňování metody, k nimž v minulosti docházelo, měla by být stanovena metoda, která umožní každoroční automatickou aktualizaci všech platů, důchodů a příspěvků, včetně automatické doložky pro případ krize. Za tímto účelem by příslušné částky uvedené ve služebním řádu a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie měly být považovány za orientační částky, které budou pravidelně a automaticky aktualizovány. Aktualizované částky by měla Komise pro informaci zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie řadě C. Tento mechanismus aktualizace platů by se měl používat i ve všech ostatních případech, v nichž je takováto aktualizace stanovena.
(10)
Je důležité zabezpečit kvalitu statistických údajů používaných při aktualizaci odměn a důchodů. Statistické instituce nebo jiné příslušné orgány členských států by měly v souladu se zásadou nestrannosti shromažďovat údaje na vnitrostátní úrovni a předkládat je Eurostatu.
(11)
Možné výhody pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropské unie plynoucí z používání této metody by měly být vyrovnány tím, že se znovu zavede systém „odvodu“. Stejně jako v případě metody může být uplatňování solidárního odvodu dočasně prodlouženo. Za současných okolností se zdá být vhodné tento solidární odvod ve srovnání s úrovní zvláštního odvodu uplatňovaného v letech 2004 až 2012 zvýšit a stanovit progresivnější sazbu. Cílem je zohlednit mimořádně složitou hospodářskou a sociální situaci v Unii a její důsledky pro veřejné finance v celé Unii. Potřeba konsolidovat veřejné finance v Unii, a to i v krátkodobém horizontu, vyžaduje ze strany všech zaměstnanců orgánů Unie okamžitou a mimořádnou solidaritu. Tento solidární odvod by se proto měl vztahovat na všechny úředníky a ostatní zaměstnance Unie od 1. ledna 2014.
(12)
Evropská rada ve svých závěrech ze dne 8. února 2013 týkajících se víceletého finančního rámce zdůraznila, že nutnost konsolidace veřejných financí v krátkodobém, střednědobém i dlouhodobém horizontu vyžaduje ze strany každého orgánu veřejné správy a jeho zaměstnanců mimořádné úsilí o zvýšení účinnosti a účelnosti a o přizpůsobení se měnícímu se hospodářskému prostředí. Tato výzva ve skutečnosti zopakovala cíl uvedený v návrhu Komise z roku 2011 na změnu služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie, který usiloval o zajištění efektivity nákladů a zohledňoval skutečnost, že výzvy, kterým Evropská unie v současnosti čelí, vyžadují mimořádné úsilí každého orgánu veřejné správy i každého jejich zaměstnance s cílem zvýšit efektivitu a přizpůsobit se měnícímu se hospodářskému a společenskému prostředí v Evropě. Kromě toho Evropská rada v rámci reformy služebního řádu také vyzvala k pozastavení metody pro úpravu platů a důchodů všech zaměstnanců orgánů Unie na dva roky a obnovení solidárního odvodu jako součásti metody.
(13)
Vzhledem k těmto závěrům a s cílem reagovat na budoucí rozpočtová omezení a prokázat solidaritu evropské veřejné služby s přísnými opatřeními přijatými členskými státy v důsledku finanční krize nebývalého rozsahu a s mimořádně složitou sociální a hospodářskou situací v členských státech a Unii jako celku, je nezbytné stanovit pozastavení metody pro úpravu všech platů, důchodů a příspěvků úředníků na dva roky, a přesto uplatňovat solidární odvod.
(14)
Vzhledem k demografickým změnám a měnící se věkové struktuře zaměstnanců je nutné, aby se zvýšil důchodový věk; na úředníky a ostatní zaměstnance Evropské unie, kteří jsou již ve služebním či pracovním poměru, se nicméně budou vztahovat přechodná opatření. Tato přechodná opatření jsou nutná proto, aby byla respektována nabytá práva úředníků, kteří jsou již ve služebním poměru a kteří přispívají do virtuálního penzijního fondu pro úředníky Evropské unie. Důchodový věk by rovněž měl být pružnější, aby bylo pro zaměstnance snazší dobrovolně pokračovat v práci až do 67 let a aby ve výjimečných případech a za specifických podmínek měli možnost pracovat až do 70 let.
(15)
Jelikož je důchodový systém Evropské unie v pojistně matematické rovnováze a tato rovnováha se musí zachovat v krátkodobém i dlouhodobém horizontu, zaměstnancům přijatým do služebního nebo pracovního poměru před 1. lednem 2014 by se mělo poskytnout vyrovnání za jejich příspěvky do důchodového systému prostřednictvím přechodných opatření, jako je upravená akruální sazba za odpracovanou dobu po dosažení důchodového věku (barcelonský stimul), a prostřednictvím uplatnění polovičního snížení v případě předčasného odchodu do důchodu v období mezi dosažením 60 let věku a služebním řádem stanoveným důchodovým věkem.
(16)
Všeobecně přijatá pojistněmatematická praxe vyžaduje, aby se v zájmu zajištění rovnováhy důchodových systémů vycházelo při stanovování úrokových sazeb a růstu platů z poznatků za posledních 20 až 40 let. Proto by měly být pohyblivé průměry pro úrokové sazby a růst platů rozšířeny na 30 let se sedmiletým přechodným obdobím.
(17)
Rada požádala Komisi o vypracování studie a předložení vhodných návrhů týkajících se čl. 5 odst. 4 přílohy I oddílu A a čl. 45 odst. 1 služebního řádu, aby byla vytvořena jasná vazba mezi odpovědnostmi a platovou třídou a zdůrazněna míra odpovědnosti při porovnávání zásluh v souvislosti s povýšením.
(18)
Vzhledem k tomuto požadavku je vhodné, aby bylo povýšení do vyšší platové třídy podmíněno osobním nasazením, zdokonalováním dovedností a odborných schopností a plněním úkolů, jejichž význam odůvodňuje jmenování úředníka do této vyšší platové třídy.
(19)
Služební postup ve funkčních skupinách AD a AST by měl být restrukturalizován takovým způsobem, aby nejvyšší platové třídy byly vyhrazeny omezenému počtu úředníků, kteří nesou nejvyšší odpovědnost. Proto mohou administrátoři postoupit pouze do platové třídy AD 12, s výjimkou případů, kdy jsou jmenováni na konkrétní místo ve vyšší platové třídě, a platové třídy AD 13 a 14 by měly být vyhrazeny těm úředníkům, jimž je svěřena značná odpovědnost. Podobně by měli mít úředníci platové třídy AST 9 možnost postoupit do platové třídy AST 10 pouze v souladu s postupem stanoveným v článku 4 a čl. 29 odst. 1 služebního řádu.
(20)
Aby se kariérní struktury ve stávajících oblastech činnosti ve funkční skupině AST dále přizpůsobily různým úrovním odpovědnosti a zajistil se nezbytný příspěvek k omezování správních výdajů, měla by být vytvořena nová funkční skupina AST/SC pro administrativní pracovníky. Platy a koeficienty při povýšení by měly být stanoveny tak, aby si úroveň odpovědnosti a úroveň odměny přiměřeně odpovídaly. Tímto způsobem bude možno zachovat stabilní a všestrannou evropskou veřejnou službu. Komise by měla posoudit rozsah a dopady zavedení této nové funkční skupiny a podat o nich zprávu, přičemž by měla zaměřit zvláštní pozornost na postavení žen, aby se zajistilo zachování stabilní a všestranné evropské veřejné služby.
(21)
Zachovává se minimální doba dvou let setrvání v platové třídě před povýšením úředníka do vyšší platové třídy, aby bylo možné rychleji povyšovat nejvýkonnější pracovníky. Každý orgán by měl zajistit, aby jeho vnitřní politika v oblasti lidských zdrojů využívala možností poskytovaných služebním řádem a umožnila vysoce výkonným úředníkům se značným potenciálem přiměřený profesní postup.
(22)
Pracovní doba v orgánech by měla být uvedena do souladu s pracovní dobou v některých členských státech Evropské unie, aby se vyrovnalo snížení počtu zaměstnanců v orgánech. Tato úprava by měla brát v potaz pracovní dobu ve veřejných službách členských států. Zavedením minimálního počtu hodin odpracovaných za týden se zajistí, aby zaměstnanci orgánů byli schopni nést pracovní zátěž vyplývající z politických cílů Evropské unie a aby se zároveň v zájmu solidarity v celé veřejné službě Unie harmonizovaly pracovní podmínky v orgánech.
(23)
Pružná pracovní doba je hlavním prvkem moderní a účinné veřejné správy, neboť nabízí příznivé pracovní podmínky pro rodinný život a umožňuje patřičně vyvážené zastoupení mužů a žen v rámci orgánů. Ve služebním řádu musí být tudíž ustanovení týkající se pružné pracovní doby výslovně uvedena.
(24)
Pravidla upravující roční nárok na dobu na cestu, jakož i pravidla upravující roční příspěvek na cestu mezi místem zaměstnání a místem původu by měla být modernizována, racionalizována a měla by být spojena s postavením pracovníka vyslaného do zahraničí, aby bylo uplatňování těchto pravidel jednodušší a transparentnější. Zejména roční nárok na dobu na cestu by měl být nahrazen dovolenou na cestu do vlasti a omezen na maximálně dva a půl dne.
(25)
Podobně je tomu u pravidel týkajících se proplacení nákladů na stěhovaní, která by měla být zjednodušena, aby je mohl snadněji uplatňovat nejen správní orgán, ale i dotyční zaměstnanci. K tomuto účelu by měly být zavedeny nákladové stropy, které by zohlednily rodinnou situaci úředníka či zaměstnance, jeho průměrné náklady na stěhování i příslušné pojištění.
(26)
Někteří zaměstnanci musí pravidelně jezdit na služební cesty na jiná hlavní pracoviště jejich orgánu. Tyto situace nejsou v pravidlech týkajících se služebních cest v současné době přiměřeně zohledněny. Uvedená pravidla by měla být tudíž upravena tak, aby v těchto případech byla povolena úhrada nákladů na ubytování na základě paušální částky.
(27)
Je vhodné modernizovat pracovní podmínky pro zaměstnance ve třetích zemích tak, aby byly nákladově efektivnější a vedly k úsporám nákladů. Měly by být upraveny nároky na dovolenou za kalendářní rok a měla by být stanovena možnost využít pro určení příspěvku za životní podmínky širší škálu parametrů, aniž by to ovlivnilo celkový cíl dosáhnout úspory nákladů. Podmínky pro poskytování příspěvku na ubytování by měly být přezkoumány tak, aby lépe zohledňovaly místní podmínky a omezily administrativní zátěž.
(28)
Je vhodné poskytnout pružnější rámec pro zaměstnávání smluvních zaměstnanců. Orgánům Evropské unie by mělo být tudíž umožněno přijímání smluvních zaměstnanců na maximální dobu šesti let, aby vykonávali úkoly pod dohledem úředníků či dočasných zaměstnanců. Ačkoli bude navíc velká většina úředníků i nadále přijímána na základě otevřeného výběrového řízení, orgány by měly být oprávněny organizovat interní výběrová řízení, která mohou být výjimečně a za zvláštních podmínek otevřená také pro smluvní zaměstnance.
(29)
K postupnému uplatňování nových pravidel a opatření by měla být stanovena přechodná ustanovení a zároveň by měla být respektována nabytá práva zaměstnanců, kteří byli ve služebním nebo pracovním poměru před vstupem těchto změn služebního řádu v platnost, jakož i oprávněná očekávání těchto zaměstnanců.
(30)
Na zaměstnance agentur se stejně jako na ostatní zaměstnance podléhající služebnímu řádu vztahuje důchodový systém EU. Agentury, které jsou zcela samofinancovány, odvádějí v současné době příspěvky zaměstnavatele do tohoto systému. V zájmu zajištění transparentnosti rozpočtu a vyváženějšího sdílení nákladů by měly agentury, které jsou částečně financovány ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, odvádět část příspěvků zaměstnavatele odpovídající poměru mezi příjmy agentury sníženými o dotaci ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejími celkovými příjmy. Vzhledem k tomu, že v důsledku tohoto nového ustanovení může být nutná úprava příslušných předpisů o poplatcích vybíraných agenturami, mělo by vstoupit v platnost až dne 1. ledna 2016. Tam, kde je to vhodné, by měla Komise předložit návrhy na úpravu těchto předpisů.
(31)
V zájmu zjednodušování a jednotného provádění personální politiky by měla být pravidla, která Komise přijala pro účely provádění služebního řádu, analogicky uplatňována na agentury. Aby se však zajistilo to, že bude specifická situace agentur v případě nutnosti zohledněna, měly by být tyto agentury oprávněny požádat Komisi o povolení přijmout prováděcí pravidla, která se odchylují od pravidel přijatých Komisí, nebo by měly být oprávněny pravidla Komise vůbec neuplatňovat.
(32)
Měl by být zaveden seznam všech pravidel přijatých k provedení tohoto služebního řádu a tento seznam by měl být spravován v rámci Soudního dvora Evropské unie. Tento seznam, k němuž budou mít přístup všechny orgány, agentury a členské státy umožní transparentnost a přispěje k jednotnému uplatňování služebního řádu.
(33)
V zájmu harmonizace a objasnění pravidel o přijímání prováděcích ustanovení a vzhledem k jejich interní a správní povaze je vhodné svěřit příslušné rozhodovací pravomoci orgánu oprávněnému ke jmenování a orgánu oprávněnému k uzavírání smluv.
(34)
Vzhledem k vysokému počtu dočasných zaměstnanců v agenturách a potřebě vymezení jednotné personální politiky je nutné vytvořit novou kategorii dočasných zaměstnanců a stanovit specifická pravidla pro tuto kategorii.
(35)
Komise by měla i nadále sledovat rozpočtovou situaci společného systému zdravotního pojištění a přijmout veškerá nezbytná opatření v případě strukturální nerovnováhy tohoto systému.
(36)
Článek 15 protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie stanoví, že některé údaje úředníků a jiných zaměstnanců mají být sdělovány vládám členských států.
(37)
Za účelem dosažení cílů stanovených ve služebním řádu by měla být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, zejména pokud jde o některé aspekty pracovních podmínek. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Služební řád úředníků Evropské unie se mění takto:
1)
Článek 1d se mění takto:
a)
V odstavci 3 se slovo „Orgány“ nahrazuje slovy „Orgány oprávněné ke jmenování v rámci příslušných orgánů“.
b)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Pro účely odstavce 1 je osobou se zdravotním postižením osoba, která má dlouhodobé tělesné, duševní, mentální nebo smyslové poškození, které v interakci s různými překážkami může bránit jejímu plnému a účinnému zapojení do společnosti na rovnocenném základě s ostatními. Postižení se určí v souladu s postupem uvedeným v článku 33.
Osoba se zdravotním postižením splňuje podmínky stanovené v čl. 28 písm. e), pokud je schopna po provedení přiměřených úprav plnit základní služební úkoly.
„Přiměřenými úpravami“ ve vztahu k základním služebním funkcím se rozumí vhodná opatření, která, jsou-li třeba, umožňují osobě se zdravotním postižením přístup k zaměstnání, účast nebo postup v zaměstnání, případně účast na dalším vzdělávání, pokud uvedená opatření nepředstavují nepřiměřené zatížení pro zaměstnavatele.
Zásada rovného zacházení nebrání orgánům oprávněným ke jmenování v rámci příslušných orgánů zachovat nebo zavést opatření poskytující zvláštní výhody pro usnadnění profesní činnosti osob se zdravotním postižením nebo pro předcházení či vyrovnávání nevýhod v profesní kariéře.“;
2)
V článku 1e se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Úředníci v činné službě mají přístup k opatřením sociální povahy přijímaným orgány, k nimž patří i zvláštní opatření za účelem skloubení pracovního a rodinného života, a ke službám poskytovaným subjekty sociální péče uvedenými v článku 9. Bývalí úředníci mohou mít přístup k některým zvláštním opatřením sociální povahy.“;
3)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Pracovní místa, na která se vztahuje tento služební řád, se řadí podle povahy a významu odpovídajících služebních povinností do funkční skupiny administrátorů (dále jen „AD“), do funkční skupiny asistentů (dále jen „AST“) a funkční skupiny administrativních pracovníků (dále jen „AST/SC“).“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Funkční skupina AD zahrnuje dvanáct platových tříd pro výkon vedoucích, koncepčních, analytických úkolů, jakož i úkolů v oblasti lingvistických služeb či výzkumu. Funkční skupina AST zahrnuje jedenáct platových tříd pro výkon prováděcích a technických úkolů. Funkční skupina AST/SC zahrnuje šest platových tříd pro výkon kancelářských a sekretářských úkolů.“;
c)
v odst. 3 písm. a) se za slova „ve funkční skupině AST“ vkládají slova „a funkční skupině AST/SC“;
d)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. V příloze I oddílu A je tabulka uvádějící druhy pracovních míst. Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu může na základě této tabulky po projednání s Výborem pro služební řád podrobněji vymezit povinnosti a pravomoci spojené s každým druhem pracovního místa.“
4)
Článek 6 se nahrazuje tímto:
„Článek 6
1. Seznam pracovních míst přiložený k rozpočtu každého orgánu udává počet pracovních míst v každé platové třídě a funkční skupině.
2. Aniž je dotčena zásada povýšení podle zásluh stanovená v článku 45, tento seznam zaručuje, že pro každý orgán odpovídá počet volných pracovních míst v každé platové třídě uvedené na zmíněném seznamu k 1. lednu každého roku počtu úředníků v činné službě, kteří se k 1. lednu předchozího roku nacházeli v nižší platové třídě, přičemž posledně jmenovaný počet se vynásobí koeficientem stanoveným pro tuto platovou třídu v příloze I oddílu B. Tyto koeficienty se použijí počínaje dnem 1. ledna 2014 na základě pětiletého průměru.
3. Koeficienty stanovené v příloze I oddílu B jsou součástí zprávy podle článku 113.
4. Provádění ustanovení týkajících se funkční skupiny AST/SC a přechodných ustanovení v článku 31 přílohy XIII s přihlédnutím k vývoji potřeby zaměstnanců provádějících kancelářské a sekretářské práce ve všech orgánech a k vývoji stálých a dočasných pracovních míst ve funkčních skupinách AST a AST/SC je součástí zprávy podle článku 113.“;
5)
Článek 9 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Aniž je dotčen odstavec 1a, zřídí se v rámci každého orgánu:
-
výbor zaměstnanců případně rozdělený na oddělení pro různá místa zaměstnání,
-
jeden nebo více smíšených výborů podle počtu úředníků v místech zaměstnání,
-
jedna nebo více disciplinárních komisí podle počtu úředníků v místech zaměstnání,
-
jeden nebo více smíšených poradních výborů pro otázky odborné nezpůsobilosti podle počtu úředníků v místech zaměstnání,
-
popřípadě zpravodajský výbor,
-
výbor pro otázky invalidity,
které vykonávají funkce stanovené tímto služebním řádem.“;
b)
odstavec 1a se nahrazuje tímto:
„1a. K provádění některých ustanovení tohoto služebního řádu může být zřízen smíšený výbor společný pro dva nebo více orgánů. Ostatní výbory uvedené v odstavci 1 a disciplinární komise mohou být zřízeny dvěma nebo více agenturami jako společné subjekty.“;
c)
v odstavci 2 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„Agentury se mohou odchýlit od ustanovení článku 1 přílohy II týkajících se členství ve výborech zaměstnanců, aby se zohlednilo složení zaměstnanců těchto výborů. Agentury mohou rozhodnout o tom, že zástupce ve smíšeném výboru či výborech uvedené v článku 2 přílohy II nebudou jmenovat.“;
6)
V čl. 10 prvním pododstavci druhé větě se slovo „orgány“ nahrazuje slovy „orgány oprávněnými ke jmenování v rámci příslušných orgánů“.
7)
Článek 11 se nahrazuje tímto:
„Článek 11
Úředník plní své služební povinnosti a řídí se výhradně zájmy Unie. Nežádá ani nepřijímá pokyny žádné vlády, orgánu, organizace nebo osoby mimo jeho orgán. Vykonává služební povinnosti, které mu byly uloženy, objektivně, nestranně a v souladu se zásadou loajality k Unii.
Bez souhlasu orgánu oprávněného ke jmenování nepřijme úředník od žádné vlády nebo jiného zdroje mimo svůj orgán jakoukoli poctu, vyznamenání, službu, dar nebo úplatu jakéhokoli druhu, s výjimkou služeb poskytnutých před jeho jmenováním nebo v průběhu zvláštního volna za účelem vojenské nebo jiné státní služby a s ohledem na tuto službu.
Před přijetím úředníka orgán oprávněný ke jmenování přezkoumá, zda kandidát má osobní zájmy, které by mohly ohrozit jeho nezávislost, nebo zda dochází k jakémukoli jinému střetu zájmů. Za tímto účelem informuje kandidát orgán oprávněný ke jmenování prostřednictvím zvláštního formuláře o všech existujících nebo potenciálních střetech zájmů. V takových případech orgán oprávněný ke jmenování tyto informace zohlední v odůvodněném stanovisku. Pokud je to nezbytné, přijme orgán oprávněný ke jmenování opatření uvedená v čl. 11a odst. 2.
Tento článek se použije obdobně na úředníky, kteří se vracejí po období pracovního volna z osobních důvodů.“;
8)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Po odchodu z činné služby je úředník nadále povinen chovat se čestně a uvážlivě, pokud jde o přijímání některých funkcí nebo výhod.
Úředníci, kteří hodlají do dvou let po opuštění služby vykonávat pracovní činnost, výdělečnou i nevýdělečnou, jsou povinni o tom informovat svůj služební orgán prostřednictvím zvláštního formuláře. Pokud uvedená činnost souvisí s prací, kterou úředník vykonával v průběhu posledních tří let služby, a pokud by uvedená činnost mohla vést ke střetu s oprávněnými zájmy orgánu, může orgán oprávněný ke jmenování, s ohledem na služební zájmy, úředníkovi takovou činnost zakázat nebo vydat souhlas za určitých podmínek, které považuje za přiměřené. Orgán oprávněný ke jmenování oznámí své rozhodnutí po projednání se smíšeným výborem do 30 pracovních dnů od obdržení informace. Nebylo-li do konce uvedené lhůty učiněno žádné oznámení, považuje se tento postup za nepřímý souhlas.
Bývalým vedoucím pracovníkům vymezeným v prováděcích opatřeních orgán oprávněný ke jmenování v zásadě zakáže v průběhu 12 měsíců od skončení služebního poměru lobbovat ve prospěch vlastního podniku, klientů či zaměstnavatelů u pracovníků jejich bývalého orgánu v záležitostech, za něž byli v průběhu posledních tří let služebního poměru odpovědní.
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a rady (ES) č. 45/2001 (5) každý orgán každoročně zveřejní informace o provádění třetího pododstavce, včetně seznamu posuzovaných případů.
9)
V článku 18 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Veškerá práva k psaným dílům nebo jiným pracím vytvořeným úředníkem při plnění služebních povinností jsou vlastnictvím Evropské unie, pokud se tato psaná díla nebo jiné práce týkají jejích činností, nebo vlastnictvím Evropského společenství pro atomovou energii, pokud se tato psaná díla nebo jiné práce týkají činností tohoto společenství. Unie nebo případně Evropské společenství pro atomovou energii mohou požadovat, aby na ně byla autorská práva převedena.“
10)
článek 19 se nahrazuje tímto:
„Článek 19
Úředník nesmí bez souhlasu orgánu oprávněného ke jmenování při řízení před soudem prozradit z jakéhokoli důvodu jakékoli skutečnosti, které se dozvěděl při plnění svých povinností. Tento souhlas lze odepřít, pouze pokud to vyžadují zájmy Unie a pokud z tohoto odepření nevyplývají pro úředníka trestněprávní důsledky. Touto povinností zůstává úředník vázán i po skončení služebního poměru.
Ustanovení prvního pododstavce se nevztahují na úředníka nebo bývalého úředníka vypovídajícího před Soudním dvorem Evropské unie nebo před disciplinární komisí orgánu v záležitosti týkající se zaměstnance nebo bývalého zaměstnance Evropské unie.“
11)
V článku 21a se za odstavec 2 vkládá nový odstavec, který zní:
„3. Úředník, který své nadřízené uvědomí o pokynech, které považuje za nestandardní nebo o kterých se domnívá, že by mohly vést k závažným obtížím, nesmí utrpět z tohoto důvodu žádnou újmu.“
12)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 22c
V souladu s články 24 a 90 zavede každý orgán postup pro vyřizování stížností podaných úředníky ohledně způsobu, jakým s nimi bylo zacházeno poté, co splnili své povinnosti podle článku 22a nebo článku 22b, nebo v důsledku splnění těchto povinností. Příslušný orgán zajistí, aby tyto stížnosti byly zpracovávány důvěrně, a pokud je to odůvodněné okolnostmi, před uplynutím lhůty uvedené v článku 90.
Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu stanoví vnitřní pravidla týkající se mimo jiné:
-
informování úředníků uvedených v čl. 22a odst. 1 nebo v článku 22b o řešení záležitostí, o nichž podali informace,
-
ochrany oprávněných zájmů těchto úředníků a jejich soukromí a
-
postupu při vyřizování stížností uvedených v prvním pododstavci tohoto článku.“;
13)
V článku 26a se slovo „orgány“ nahrazuje slovy „orgány oprávněnými ke jmenování v rámci příslušných orgánů“.
14)
Článek 27 se nahrazuje tímto:
„Článek 27
Přijímání se řídí potřebou orgánu zajistit si služby úředníků s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států Unie. Žádné pracovní místo nesmí být vyhrazeno státním příslušníkům určitého členského státu.
Zásada rovnosti občanů Unie jednotlivým orgánům umožňuje přijmout vhodná opatření při zjištění značné nerovnováhy, pokud jde o státní příslušnost úředníků, která by nebyla opodstatněna objektivními kritérii. Tato vhodná opatření musí být odůvodněná a nesmí vést k jiným kritériím pro přijímání pracovníků než těm, která jsou založena na výkonech. Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu přijme před přijetím takových vhodných opatření obecná prováděcí ustanovení k tomuto pododstavci v souladu s článkem 110.
Po tříletém období, které začíná dnem 1. ledna 2014, Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění druhého pododstavce.
S cílem usnadnit přijímání zaměstnanců na co nejširším možném zeměpisném základě usilují orgány o podporu mnohojazyčného a multikulturního vzdělávání dětí svých zaměstnanců.“
15)
V článku 29 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Orgán oprávněný ke jmenování před obsazením volného místa v orgánu nejprve zváží:
a)
zda místo může být obsazeno:
i)
přeložením, nebo
ii)
jmenováním v souladu s článkem 45a, nebo
iii)
povýšením
v rámci příslušného orgánu;
b)
zda byly obdrženy žádosti o přeložení od úředníků v téže platové třídě z jiných orgánů nebo
c)
pokud nebylo možné volné místo obsadit prostřednictvím možností uvedených v písmenech a) a b), zda lze případně zohlednit seznamy vhodných kandidátů ve smyslu článku 30 s ohledem na příslušná ustanovení týkající se vhodných kandidátů v příloze III nebo
d)
zda lze v příslušném orgánu uspořádat interní výběrové řízení, kterého se mohou zúčastnit pouze úředníci a dočasní zaměstnanci ve smyslu článku 2 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie;
nebo se řídí postupy pro výběrová řízení založená buď na kvalifikačních předpokladech, nebo zkouškách, či na kvalifikačních předpokladech i zkouškách zároveň. Postup při výběrovém řízení stanoví příloha III.
Tento postup může být použit i pro vytvoření rezervy pro budoucí přijímání pracovníků.
Při zachování zásady, že naprostá většina úředníků je přijímána na základě otevřených výběrových řízení, může orgán oprávněný ke jmenování odchylně od písm. d) a pouze ve výjimečných případech rozhodnout o organizaci vnitřního výběrového řízení otevřeného také pro smluvní zaměstnance definovaných v článcích 3a a 3b pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Pokud jde o tuto možnost, podléhá tato kategorie zaměstnanců omezením stanoveným v čl. 82 odst. 7 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie a s ohledem na úkoly, které mohou smluvní zaměstnanci vykonávat.“;
16)
Článek 30 se nahrazuje tímto:
„Článek 30
Pro každé výběrové řízení jmenuje orgán oprávněný ke jmenování zkušební komisi. Tato komise vypracuje seznam vhodných kandidátů.
Orgán oprávněný ke jmenování rozhodne, kterého z těchto kandidátů jmenuje na volné místo.
Tito kandidáti mají přístup k odpovídajícím informacím o příslušných volných místech zveřejněných orgány a agenturami.“;
17)
V čl. 31 odst. 2 se první věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Aniž je dotčen čl. 29 odst. 2, jsou úředníci přijímáni pouze do platových tříd SC 1 až SC 2, AST 1 až AST 4 nebo AD 5 až AD 8.“
18)
V čl. 32 třetím pododstavci se slovo „orgánem“ nahrazuje slovy „orgánem oprávněným ke jmenování v rámci příslušného orgánu“.
19)
Článek 34 se nahrazuje tímto:
„Článek 34
1. Úředníci procházejí devítiměsíční zkušební dobou předtím, než mohou být jmenováni. Rozhodnutí jmenovat úředníka je přijato na základě zprávy podle odstavce 3 a na základě informací o chování úředníka ve zkušební době podle hlavy II, které má orgán oprávněný ke jmenování k dispozici.
Zabrání-li úředníkovi během zkušební doby nemoc, mateřská dovolená podle článku 58 nebo úraz vykonávat povinnosti po souvislou dobu jednoho měsíce nebo delší, může mu orgán oprávněný ke jmenování zkušební dobu prodloužit o odpovídající časový úsek. Celková délka zkušební doby nesmí za žádných okolností přesáhnout patnáct měsíců.
2. Kdykoli před koncem zkušební doby se může vyhotovit zpráva o úředníkovi ve zkušební době, pokud se jeho práce ukazuje jako zjevně nedostatečná.
Tato zpráva se předá dotyčné osobě a ta má právo se k ní písemně vyjádřit ve lhůtě osmi dnů. Bezprostřední nadřízený úředníka ve zkušební době zašle zprávu a vyjádření neprodleně orgánu oprávněnému ke jmenování a tento orgán obstará ve lhůtě tří týdnů stanovisko smíšeného zpravodajského výboru k opatřením, která je třeba přijmout. Orgán oprávněný ke jmenování může rozhodnout o propuštění úředníka ve zkušební době s výpovědní dobou v délce jednoho měsíce, nebo jej může po zbytek zkušební doby přeřadit do jiného oddělení.
3. Nejpozději měsíc před skončením zkušební doby se vyhotoví zpráva o schopnostech úředníka ve zkušební době vykonávat povinnosti spojené s jeho funkcí, jakož i o jeho chování a služební výkonnosti. Zpráva se předá úředníkovi ve zkušební době a ten má právo se k ní písemně vyjádřit ve lhůtě osmi pracovních dnů.
Je-li závěrem zprávy návrh na propuštění, nebo ve výjimečných případech na prodloužení zkušební doby v souladu s odstavcem 1, zašle bezprostřední nadřízený úředníka ve zkušební době zprávu a vyjádření neprodleně orgánu oprávněnému ke jmenování a tento orgán se ve lhůtě tří týdnů poradí se smíšeným zpravodajským výborem o opatřeních, která je třeba přijmout.
Úředník ve zkušební době, který svou prací nebo chováním neprokázal, že je vhodné jej jmenovat ustanoveným úředníkem, bude propuštěn.
4. Úředník, který byl propuštěn ve zkušební době, obdrží, pokud nemá bezprostředně poté přijmout zaměstnání jinde, finanční vyrovnání ve výši tří základních měsíčních platů, dokončil-li více než jeden rok služby, dvou základních měsíčních platů, dokončil-li alespoň šest měsíců služby, a jednoho základního měsíčního platu, dokončil-li méně než šest měsíců služby.
5. Na úředníky, kteří před koncem zkušební doby odstoupí z funkce, se odstavce 2, 3 a 4 nevztahují.“
20)
V článku 35 se vkládá nové písmeno, které zní:
„g)
volno ze služebních důvodů.“
21)
V čl. 37 písm. b) druhé odrážce se slovo „orgány“ nahrazuje slovy „orgány oprávněné ke jmenování v rámci příslušných orgánů“.
22)
Článek 40 se mění takto:
a)
vkládá se odstavec, který zní:
„1a. Článek 12b se použije i po dobu pracovního volna z osobních důvodů. Souhlas ve smyslu článku 12b nemůže být úředníkovi udělen za účelem účasti na výdělečné nebo nevýdělečné činnosti, jejíž součástí by bylo lobbování u jeho služebního orgánu a která by mohla vést ke střetu s oprávněnými zájmy orgánu.“;
b)
v odst. 2 druhém pododstavci se slova „15 let“ nahrazují slovy „12 let“;
c)
odst. 2 třetí pododstavec se mění takto:
i)
bod ii) se nahrazuje tímto:
„ii)
následování manžela / manželky, který / která je také úředníkem nebo jiným zaměstnancem Unie a je během své služby nucen / nucena přesunout bydliště do takové vzdálenosti od místa zaměstnání žádajícího úředníka, že založení společné domácnosti v uvedeném místě by žádajícímu úředníkovi bránilo ve výkonu jeho služby nebo“;
ii)
vkládá se nový bod, který zní:
„iii)
pomoc manželovi / manželce, příbuznému ve vzestupné přímé linii, příbuzného v sestupné přímé linii, bratrovi nebo sestře v případě lékařsky potvrzeného vážného onemocnění nebo postižení,“
23)
Článek 42a se nahrazuje tímto:
„Článek 42a
Úředník má nárok na rodičovskou dovolenou na každé dítě v délce až šesti měsíců bez nároku na základní plat, kterou čerpá v průběhu prvních dvanácti let po narození nebo adopci dítěte. Rodičům samoživitelům uznaným na základě obecných prováděcích ustanovení přijatých orgánem oprávněným ke jmenování v rámci příslušného orgánu a rodičům vyživovaného dítěte s postižením nebo se závažnou chorobou uznanou lékařem pověřeným orgánem může být přiznána dvojnásobná délka dovolené. Minimální délka dovolené nesmí být kratší než jeden měsíc.
Během rodičovské dovolené je úředníkovi nadále zajištěno členství v systému sociálního zabezpečení; tato doba se zahrnuje do odsloužených let pro vyměření starobního důchodu, zůstává mu zachován příspěvek na vyživované dítě a příspěvek na vzdělání. Jeho pracovní místo mu nadále náleží, jakož i nárok na postup do vyššího platového stupně nebo na povýšení do vyšší platové třídy. Dovolenou je možno čerpat v plném nebo v polovičním rozsahu. Je-li rodičovská dovolená čerpána v polovičním rozsahu, maximální délka dovolené stanovená v prvním pododstavci se zdvojnásobí. Během rodičovské dovolené má úředník nárok na měsíční příspěvek ve výši 911,73 EUR nebo na 50 % z uvedené částky, čerpá-li dovolenou v polovičním rozsahu, ale bez nároku na výkon jakékoli jiné výdělečné činnosti. Orgán hradí plnou výši příspěvku do systému sociálního zabezpečení stanoveného v článcích 72 a 73, která se vypočítá z výše základního platu úředníka. V případě čerpání dovolené v polovičním rozsahu se však toto ustanovení vztahuje pouze na rozdíl mezi plnou výší základního platu a poměrným dílem sníženou výší základního platu. Z té části základního platu, kterou úředník skutečně pobírá, se výše příspěvku vypočítá pomocí stejných procentních údajů, jaké by se použily v případě zaměstnání na plný úvazek.
Pro rodiče samoživitele a rodiče vyživovaného dítěte s postižením nebo se závažnou chorobou uznanou lékařem uvedeným v prvním pododstavci činí po dobu prvních tří měsíců rodičovské dovolené, čerpá-li uvedenou dovolenou otec během mateřské dovolené nebo jeden z rodičů bezprostředně po mateřské dovolené nebo v průběhu či bezprostředně po skončení dovolené po adopci, je výše měsíčního příspěvku 1 215,63 EUR nebo 50 % z uvedené částky při čerpání dovolené v polovičním rozsahu.
Rodičovská dovolená může být prodloužena o dalších šest měsíců, během nichž má úředník nárok na 50 % z částky uvedené ve druhém pododstavci. Pro rodiče samoživitele ve smyslu prvního pododstavce může být rodičovská dovolená prodloužena o dalších dvanáct měsíců, během nichž má rodič nárok na 50 % z částky uvedené ve třetím pododstavci.
Částky zmiňované v tomto článku se upravují při aktualizaci odměňování.“
24)
V hlavě III kapitole 2 se vkládá nový oddíl, který zní:
„Oddíl 7
Volno ze služebních důvodů
Článek 42c
Úředník, který dokončil alespoň deset let služby, může být nejdříve pět let před dosažením důchodového věku převeden z rozhodnutí orgánu oprávněného ke jmenování na volno ze služebních důvodů v zájmu uspokojení organizačních potřeb spojených s nabýváním nových dovedností v rámci orgánů.
Celkový počet úředníků, kteří jsou každoročně převedeni na volno ze služebních důvodů, nesmí být vyšší než 5 % z celkového počtu úředníků všech orgánů, kteří odešli do důchodu v předchozím roce. Takto vypočtený celkový počet je každému orgánu přidělen poměrným dílem podle počtu jeho úředníků ke 31. prosinci předchozího roku. Výsledek tohoto přidělení se u všech orgánů zaokrouhlí nahoru na nejbližší celé číslo.
Toto volno nepředstavuje disciplinární opatření.
Délka volna v zásadě odpovídá období, které úředníkovi zbývá do dosažení důchodového věku. Ve výjimečných situacích však může orgán oprávněný ke jmenování rozhodnout o ukončení tohoto volna a převedení úředníka zpět do služby.
Úředník převedený na volno ze služebních důvodů automaticky odejde do důchodu, jakmile dosáhne důchodového věku.
Volno ze služebních důvodů se řídí následujícími pravidly:
a)
na místo úředníka může být jmenován jiný úředník;
b)
úředník převedený na volno ze služebních důvodů nemá nárok na postup do vyššího stupně nebo povýšení do vyšší platové třídy.
Úředník převedený na volno ze služebních důvodů obdrží finanční příspěvek vypočtený v souladu s přílohou IV.
Na žádost úředníka se z příspěvku odvádějí příspěvky do důchodového systému, které se vypočítají z výše uvedeného příspěvku. V takovém případě se doba služby, během níž byl úředník převeden na volno ze služebních důvodů, vezme v úvahu pro účely výpočtu roků započitatelných pro důchod ve smyslu článku 2 přílohy VIII.
Příspěvek nepodléhá úpravě koeficientem.“
25)
Článek 43 se nahrazuje tímto:
„Článek 43
Způsobilost, výkonnost a chování každého úředníka ve službě se hodnotí v ročních posudcích za podmínek stanovených orgánem oprávněným ke jmenování v rámci příslušného orgánu v souladu s článkem 110. V posudku se uvede, zda byl výkon úředníka uspokojivý, či nikoli. Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu přijme ustanovení přiznávající právo podat odvolání v rámci posudkového řízení, které musí předcházet podání stížnosti podle čl. 90 odst. 2.
Od platové třídy AST 5 může posudek obsahovat také stanovisko, zda má dotčený úředník vzhledem ke služebnímu výkonu předpoklady pro výkon funkce administrátora.
Úředník musí být s posudkem seznámen. Úředník je oprávněn vznést k posudku připomínky, které považuje za důležité.“
26)
Článek 44 se nahrazuje tímto:
„Článek 44
Úředník, který je dva roky služby ve stejném stupni, postoupí automaticky do dalšího stupně své platové třídy, pokud nebyl jeho výkon v posledním ročním posudku uvedeném v článku 43 hodnocen jako neuspokojivý. Úředník postupuje do dalšího stupně ve své platové třídě nejpozději po čtyřech letech, nepoužije-li se postup stanovený v čl. 51 odst. 1.
Je-li úředník jmenován do funkce vedoucího oddělení, ředitele nebo generálního ředitele ve stejné platové třídě, a pokud v souladu s článkem 43 během prvních devíti měsíců od jmenování uspokojivě plnil své služební povinnosti, je se zpětnou platností v době, kdy jmenování nabývá účinku, povýšen o jeden platový stupeň v uvedené platové třídě. Toto povýšení vede ke zvýšení základního měsíčního platu, které odpovídá procentnímu rozdílu mezi prvním a druhým platovým stupněm v každé platové třídě. Je-li platový nárůst nižší nebo je-li v dané době úředník již v posledním platovém stupni své platové třídy, je mu přiznáno zvýšení základního platu v hodnotě rozdílu mezi prvním a druhým platovým stupněm do doby, než nabude účinku jeho příští povýšení.“
27)
Článek 45 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. O povýšení rozhoduje s ohledem na čl. 6 odst. 2 orgán oprávněný ke jmenování. Pokud se nepoužije postup uvedený v článku 4 a čl. 29 odst. 1, úředníci mohou být povýšeni pouze tehdy, pokud jejich pracovní místo odpovídá jednomu druhu pracovních míst v nejbližší vyšší platové třídě podle oddílu A přílohy I. Povýšení se provádí jmenováním úředníka do nejbližší vyšší platové třídy ve funkční skupině, do které přísluší. Provádí se výhradně výběrem z okruhu úředníků, kteří splnili minimální dobu dvou let setrvání v platové třídě, po zvážení srovnatelných zásluh úředníků připadajících v úvahu pro povýšení. Při zvažování srovnatelných zásluh přihlíží orgán oprávněný ke jmenování zejména k posudkům vypracovaným na úředníky, k tomu, jaké jiné jazyky než ty, jejichž důkladnou znalost doložili v souladu s čl. 28 písm. f), používají při výkonu služebních povinností, a k míře jejich služební odpovědnosti.“;
b)
v odst. 2 první větě se slova „v článku 55 Smlouvy o Evropské unii“ nahrazují slovy „v čl. 55 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii“;
c)
v odst. 2 druhé větě se slovo „Orgány“ nahrazuje slovy „Orgány oprávněné ke jmenování v rámci příslušných orgánů“.
28)
Článek 45a se mění takto:
a)
v odst. 2 prvním pododstavci se slova „pravidelných posudků“ nahrazují slovy „ročních posudků“;
b)
v odst. 5 se slovo „Orgán“ nahrazuje slovy „Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgán“.
29)
V čl. 48 třetím pododstavci se slova „ve funkční skupině AST“ nahrazují slovy „ve funkčních skupinách AST a AST/SC“.
30)
V čl. 50 osmém pododstavci se slova „padesáti pěti“ nahrazují slovy „padesáti osmi“.
31)
Článek 51 se nahrazuje tímto:
„Článek 51
1. Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu vymezí postupy, jak odhalovat, řešit a napravovat případy nezpůsobilosti včasným a přiměřeným způsobem.
Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu dodržuje při přijímání vnitřních ustanovení následující požadavky:
a)
úředník, který na základě tří po sobě jdoucích neuspokojivých ročních posudků uvedených v článku 43 nadále nevykazuje žádný pokrok ve své odborné způsobilosti, je přeřazen do platové třídy nižší o jeden stupeň. Pokud z následujících dvou ročních posudků stále vyplývá nevyhovující výkon, úředník je propuštěn;
b)
každý návrh na přeřazení úředníka do nižší platové třídy nebo jeho propuštění musí obsahovat důvody, na kterých je založen, a musí být oznámen dotčenému úředníkovi. Návrh orgánu oprávněného ke jmenování se předloží smíšenému poradnímu výboru stanovenému v čl. 9 odst. 6.
2. Úředník má právo získat svůj úplný osobní spis a pořídit opisy všech dokumentů, které s postupem souvisejí. Na přípravu své obhajoby má úředník přinejmenším 15, avšak nejvýše 30 dnů ode dne obdržení návrhu. Úředníkovi může být nápomocna osoba podle jeho výběru. Úředník může předložit písemné připomínky. Jeho stanovisko bude vyslechnuto smíšeným poradním výborem. Úředník může také povolat svědky.
3. Orgán je před smíšeným poradním výborem zastupován úředníkem, kterého pro uvedený účel určí orgán oprávněný ke jmenování. Tento úředník má stejná práva jako dotčený úředník.
4. S ohledem na návrh podle odstavce 1 písm. b) a veškerá písemná a ústní prohlášení dotčeného úředníka nebo svědků přijme smíšený poradní výbor většinou hlasů odůvodněné stanovisko, v němž uvede opatření, která považuje vzhledem ke zjištěným skutečnostem za přiměřená. Uvedené stanovisko předloží orgánu oprávněnému ke jmenování a dotčenému úředníkovi do dvou měsíců ode dne, kdy mu byla záležitost přednesena. Předseda nehlasuje o rozhodnutích smíšeného poradního výboru s výjimkou procedurálních záležitostí a případů rovnosti hlasů.
5. Úředník propuštěný pro nezpůsobilost má po dobu vymezenou v odstavci 6 nárok na měsíční odstupné ve výši základního měsíčního platu úředníka v prvním platovém stupni platové třídy AST 1. Po stejnou dobu má úředník také nárok na rodinné přídavky stanovené v článku 67. Příspěvek na domácnost se vypočítá z výše základního měsíčního platu úředníka v platové třídě AST 1 v souladu s článkem 1 přílohy VII.
Příspěvek se nevyplácí, odstoupí-li úředník po zahájení postupu stanoveného v odstavcích 1 a 2 nebo má-li nárok na bezodkladnou výplatu plné výše důchodu. Má-li úředník nárok na podporu v nezaměstnanosti na základě vnitrostátního programu podpory v nezaměstnanosti, odečte se výše uvedené podpory od uvedeného příspěvku.
6. Doba, po kterou budou prováděny platby uvedené v odstavci 5, je:
a)
tři měsíce, má-li úředník odslouženo ke dni přijetí rozhodnutí o jeho propuštění méně než pět služebních let;
b)
šest měsíců, má-li úředník odslouženo alespoň pět služebních let, ale méně než deset;
c)
devět měsíců, má-li úředník odslouženo alespoň deset služebních let, ale méně než 20;
d)
12 měsíců, má-li úředník odslouženo alespoň 20 služebních let.
7. Úředníci, kteří jsou přeřazeni do nižší platové třídy z důvodu nezpůsobilosti, mohou po uplynutí šesti let požádat o výmaz veškerých odkazů na uvedené opatření z jejich osobního spisu.
8. Úředníci mají nárok na náhradu přiměřených výdajů vzniklých z jejich podnětu v průběhu řízení, včetně poplatků za obhájce, který není zaměstnancem orgánu, pokud řízení stanovené v tomto článku skončí, aniž by bylo přijato jakékoli rozhodnutí o propuštění nebo přeřazení úředníka do nižší platové třídy.“
32)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
Aniž jsou dotčena ustanovení článku 50, odchází úředník do důchodu:
a)
buď automaticky v poslední den měsíce, ve kterém dosáhne věku 66 let nebo
b)
na vlastní žádost v poslední den měsíce, ve kterém žádost podal, pokud dosáhl důchodového věku, nebo je ve věku mezi 58 lety a důchodovým věkem a splňuje podmínky bezodkladné výplaty důchodu podle článku 9 přílohy VIII. Obdobně se použije čl. 48 druhý pododstavec druhá věta.
Úředník však může na vlastní žádost v případě, který považuje orgán oprávněný ke jmenování za odůvodněný služebním zájmem, vykonávat práci až do věku 67 let, nebo výjimečně až do věku 70 let, přičemž automaticky odejde do důchodu k poslednímu dni v měsíci, v němž dosáhne tohoto věku.
V případě že, orgán oprávněný ke jmenování rozhodne, že povolí úředníkovi zůstat ve službě poté, co dosáhl věku 66 let, vydává se toto rozhodnutí na dobu nejvýše jednoho roku. Na žádost úředníka může být jeho platnost prodloužena.“
33)
Článek 55 se mění takto:
a)
z pododstavců se stávají číslované odstavce;
b)
v odstavci 2 se první věta nahrazuje tímto:
„Délka obvyklého pracovního týdne činí 40 až 42 pracovních hodin, přičemž denní pracovní dobu stanoví orgán oprávněný ke jmenování.“;
c)
v odstavci 3 se druhá věta nahrazuje tímto:
„Prováděcí pravidla pro používání tohoto odstavce stanoví orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu po projednání s výborem zaměstnanců“;
d)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„4. Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu může zavést pružnou pracovní dobu. V rámci této pružné pracovní doby nejsou úředníkům v platových třídách AD/AST9 nebo vyšších poskytovány celé pracovní dny. Pružná pracovní doba se nepoužije pro úředníky, na něž se vztahují ustanovení čl. 44 druhého pododstavce. Tito úředníci řídí svoji pracovní dobu na základě dohody se svými nadřízenými.“
34)
V článku 55a se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Úředník má nárok na uvedené povolení v těchto případech:
a)
pečuje-li o vyživované dítě mladší 9 let,
b)
pečuje-li o vyživované dítě mezi 9. a 12. rokem věku, pokud není pracovní doba zkrácena o více než 20 % obvyklé pracovní doby,
c)
je-li úředník rodičem samoživitelem a pečuje-li o vyživované dítě do 14 let věku dítěte,
d)
je-li ve velmi tíživé situaci a pečuje-li o vyživované dítě do 14 let věku dítěte, pokud není pracovní doba zkrácena o více než 5 % obvyklé pracovní doby; v takovém případě se nepoužije článek 3první a druhý pododstavec přílohy IVa. Pokud jsou ve službě Unie zaměstnáni oba rodiče, má na toto snížení nárok jen jeden z nich,
e)
pečuje-li o vážně nemocného manžela nebo manžela ze zdravotním postižením / vážně nemocnou manželku nebo manželku se zdravotním postižením, příbuzného ve vzestupné linii, příbuzného v sestupné linii, bratra nebo sestru,
f)
účastní-li se dalšího vzdělávání nebo
g)
od ve věku 58 let, po dobu posledních tří let před dosažením důchodového věku.
Žádá-li úředník o povolení výkonu funkce na zkrácený úvazek z důvodu účasti na dalším vzdělávání nebo po dobu posledních tří let před dosažením důchodového věku, nejdříve však ve věku 58 let, může orgán oprávněný ke jmenování toto povolení odepřít nebo odložit datum jeho účinku pouze ve výjimečných případech a ze závažných služebních důvodů.
Uplatňuje-li se nárok na uvedené povolení z důvodu péče o vážně nemocného manžela nebo manžela ze zdravotním postižením / vážně nemocnou manželku nebo manželku se zdravotním postižením, příbuzného ve vzestupné linii, příbuzného v sestupné linii, bratra nebo sestru nebo z důvodu účasti na dalším vzdělávání, nepřesáhne celková délka všech uvedených období pět let z celé doby služby úředníka.“
35)
V článku 56 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Za podmínek stanovených v příloze VI mají úředníci v platových třídách SC1 až SC6 a platových třídách AST1 až AST4 nárok na náhradní volno za práci přesčas nebo na její proplacení, pokud služební důvody neumožňují udělení náhradního volna během dvou měsíců následujících po tom, ve kterém byla práce přesčas vykonána.“
36)
V článku 56a se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Po projednání s výborem pro služební řád Komise stanoví prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 111 a 112 kategorie dotčených úředníků, podmínky poskytování a sazby takových příplatků.“
37)
V článku 56b se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Po projednání s výborem pro služební řád je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s články 111 a 112, pokud jde o kategorie dotčených úředníků, podmínky poskytování a sazby takových příplatků.“;
38)
V článku 56c se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Po projednání s výborem pro služební řád je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s články 111 a 112, pokud jde o kategorie dotčených úředníků, podmínky poskytování a sazby takových příplatků“
39)
V čl. 57 prvním pododstavci se slovo „orgánů“ nahrazuje slovy „orgánů oprávněných ke jmenování v rámci příslušných orgánů“.
40)
Článek 58 se nahrazuje tímto:
„Článek 58
Těhotné ženy mají po předložení lékařského potvrzení kromě nároku na dovolenou podle článku 57 navíc nárok na 20 týdnů dovolené. Tato dovolená začíná nejdříve šest týdnů před předpokládaným dnem porodu uvedeným v lékařském potvrzení a končí nejdříve čtrnáct týdnů po dnu porodu. V případě několikanásobného nebo předčasného porodu nebo porodu vážně nemocného dítěte nebo dítěte se zdravotním postižením činí délka dovolené 24 týdnů. Předčasným porodem se pro účely tohoto ustanovení rozumí porod před koncem 34. týdne těhotenství.“
41)
Článek 61 se nahrazuje tímto:
„Článek 61
Seznamy veřejných svátků se vypracují po projednání s orgány oprávněnými ke jmenování v rámci příslušných orgánů Unie po projednání s výborem pro služební řád.“.
42)
Článek 63 se nahrazuje tímto:
„Článek 63
Odměna úředníka je vyjádřena v eurech. Vyplácí se ve měně země, ve které úředník vykonává svoji funkci, nebo v eurech.
Odměna vyplácená v jiné měně než v eurech se přepočte směnnými kurzy používanými pro plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie k 1. červenci příslušného roku.
Směnné kurzy se aktualizují každý rok se zpětnou platností v rámci roční aktualizace odměn stanovené v článku 65.“
43)
Článek 64 se nahrazuje tímto:
„Článek 64
Pokud je odměna úředníka vyjádřena v eurech, upravuje se po povinných srážkách stanovených tímto služebním řádem nebo jakýmikoli prováděcími předpisy koeficientem vyšším, nižším nebo rovnajícím se 100 % v závislosti na životních podmínkách v různých místech zaměstnání.
Koeficienty jsou stanovovány, rušeny, nebo každoročně aktualizovány v souladu s přílohou XI. S ohledem na aktualizaci jsou všechny hodnoty chápány jako referenční hodnoty. Komise pro informaci zveřejní aktualizovanou hodnotu do dvou týdnů od aktualizace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
V Belgii a Lucembursku se s ohledem na jejich zvláštní úlohu referenčních míst zaměstnání, kterou mají coby hlavní a původní sídla většiny orgánů, neuplatňuje žádný koeficient.“
44)
Článek 65 se nahrazuje tímto:
„Článek 65
1. Odměna úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie se každý rok aktualizuje s ohledem na hospodářské a sociální politiky Unie. Přihlédne se zejména k případnému zvýšení platů ve státních správách členských států a nutnosti přijmout nové zaměstnance. Aktualizace odměn se provádí v souladu s přílohou XI. Tato aktualizace se provádí před koncem každého roku s ohledem na zprávu Komise založenou na statistických údajích vypracovaném Statistickým úřadem Evropské unie po dohodě s národními statistickými úřady členských států; tyto statistické údaje odrážejí situaci k 1. červenci v každém členském státě. Tato zpráva obsahuje údaje týkající se rozpočtových dopadů na odměny a důchody úředníků Unie. Je zaslána Evropskému parlamentu a Radě.
V souladu s přílohou XI se každoročně aktualizují částky uvedené v článku 42a druhém a třetím pododstavci, článcích 66 a 69, čl. 1 odst. 1, čl. 2 odst. 1, čl. 3 odst. 1 a 2, čl. 4 odst. 1, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 1 přílohy VII a v čl. 8 odst. 2 přílohy XIII, částky uvedené v bývalém článku 4a přílohy VII, jež mají být aktualizovány podle čl. 18 odst. 1 přílohy XIII, částky v čl. 24 odst. 3, čl. 28a odst. 3 druhém pododstavci, čl. 28a odst. 7, článcích 93 a 94, v čl. 96 odst. 3 druhém pododstavci a čl. 96 odst. 7, v článcích 133, 134 a 136 pracovního řádu ostatních zaměstnanců, částky v čl. 1 odst. 1 prvním pododstavci nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 300/76 (6) a koeficient pro částky v článku 4 nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 (7). Komise pro informaci zveřejní aktualizovanou hodnotu do dvou týdnů od aktualizace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
2. Dojde-li k podstatné změně životních nákladů, aktualizují se částky uvedené v odstavci 1 a koeficienty uvedené v článku 64 v souladu s přílohou XI. Komise pro informaci zveřejní aktualizovanou hodnotu a koeficienty do dvou týdnů od aktualizace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
3. Částky uvedené v odstavci 1a koeficienty uvedené v článku 64 jsou chápány jako částky a koeficienty, jejichž skutečná hodnota může být v určitém okamžiku aktualizována bez zásahu jiného právního aktu.
4. Aniž je dotčen čl. 3 odst. 5 a 6 přílohy XI, aktualizace stanovená v odstavcích 1 a 2 neproběhne v letech 2013 a 2014.
45)
Článek 66 se mění takto:
a)
návětí v prvním pododstavci se nahrazuje tímto:
„Základní měsíční platy pro každou platovou třídu a každý platový stupeň ve funkčních skupinách AD a AST jsou uvedeny v této tabulce:“;
b)
doplňuje se nový pododstavec, který zní:
„Základní měsíční platy pro každou platovou třídu a každý platový stupeň ve funkční skupině AST/SC jsou uvedeny v této tabulce:
Stupeň
Platová třída
1
2
3
4
5
SC 6
4 349,59
4 532,36
4 722,82
4 854,21
4 921,28
SC 5
3 844,31
4 005,85
4 174,78
4 290,31
4 349,59
SC 4
3 397,73
3 540,50
3 689,28
3 791,92
3 844,31
SC 3
3 003,02
3 129,21
3 260,71
3 351,42
3 397,73
SC 2
2 654,17
2 765,70
2 881,92
2 962,10
3 003,02
SC 1
2 345,84
2 444,41
2 547,14
2 617,99
2 654,17“
46)
Článek 66a se nahrazuje tímto:
„Článek 66a
1. Odchylně od čl. 3 odst. 1 nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 a s cílem zohlednit, aniž je dotčen článek 65 odst. 3, uplatňování metody používané pro aktualizaci odměn a důchodů úředníků se dočasné opatření týkající se odměn vyplácených Unií zaměstnancům v činné službě, tzv. solidární odvod, vztahuje na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2023.
2. Sazba tohoto solidárního odvodu, která se použije na základ uvedený v odstavci 3, činí 6 %. Sazba pro úředníky od platové třídy AD 15, stupně 2 však činí 7 %.
3.
a)
Základem pro solidární odvod je základní plat použitý pro výpočet odměny po odečtení:
i)
příspěvků do systému sociálního zabezpečení a do důchodového systému a daně, před odečtením solidárního odvodu, splatných úředníkem ve stejné platové třídě a stupni bez vyživovaných osob ve smyslu článku 2 přílohy VII, a
ii)
částky rovnající se základnímu platu úředníka v platové třídě AST 1 stupni 1.
b)
Částky použité ke stanovení základu pro solidární odvod jsou vyjádřeny v eurech a upraveny koeficientem 100.
4. Solidární odvod se vybírá každý měsíc srážkami ze zdroje příjmu; výtěžek je zapsán jako příjem souhrnného rozpočtu Evropské unie.“
47)
V článku 67 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Příspěvek na vyživované dítě může být zdvojnásoben zvláštním odůvodněným rozhodnutím orgánu oprávněného ke jmenování založeným na lékařské dokumentaci potvrzující zdravotní postižení nebo dlouhodobé onemocnění dítěte spojené se značnými výdaji pro úředníka.“
48)
Článek 72 se mění takto:
a)
v odst. 1 prvním pododstavci první větě a ve třetím pododstavci se slovo „orgány“ nahrazuje slovy „orgány oprávněnými ke jmenování v rámci příslušných orgánů“;
b)
v odstavci 2 se slova „do věku 63 let“ nahrazují slovy „do stanoveného důchodového věku pro odchod do důchodu“;
c)
v odstavci 2a bodech i) a ii) se slova „před dosažením věku 63 let“ nahrazují slovy „před dosažením stanoveného důchodového věku“;
d)
v odstavci 2b se slova „platové třídě 1“ nahrazují slovy „platové třídě AST 1“.
49)
V čl. 73 odst. 1 se slovo „orgánů“ nahrazuje slovy „orgánů oprávněných ke jmenování v rámci příslušných orgánů“.
50)
V čl. 76a druhé větě se slovo „orgány“ nahrazuje slovy „orgány oprávněnými ke jmenování v rámci příslušných orgánů“.
51)
Článek 77 se nahrazuje tímto:
„Článek 77
Úředník, který dovrší alespoň deset let služby, má nárok na starobní důchod. Bez ohledu na délku služby má nárok na takový důchod, přesáhl-li důchodový věk, nebylo-li možné zařadit jej zpět do služby během jeho postavení mimo službu nebo v případě propuštění ze služebních důvodů.
Horní hranice starobního důchodu činí 70 % posledního základního platu v posledním stupni, do kterého byl úředník zařazen nejméně po dobu jednoho roku. Za každý rok služby podle článku 3 přílohy VIII náleží úředníkovi 1,80 % z tohoto posledního základního platu.
Avšak v případě úředníků, kteří byli asistenty u osoby zastávající funkci stanovenou ve Smlouvě o Evropské unii či ve Smlouvě o fungování Evropské unie nebo u voleného předsedy jednoho z orgánů či institucí Unie nebo u voleného předsedy jedné z politických skupin Evropského parlamentu, kteří mají nárok na důchod odpovídající letům služby započitatelným pro důchod získaný při výkonu asistentské funkce, se vypočte z posledního základního platu, který pobírali během uvedené doby, je-li pobíraný základní plat vyšší než plat, který se vezme v úvahu podle druhého pododstavce tohoto článku.
Výše starobního důchodu nesmí být nižší než 4 % částky životního minima za jeden rok služby.
Nárok na starobní důchod vzniká dosažením věku 66 let.
Důchodový věk je každých pět let počínaje 1. lednem 2014 posuzován na základě zprávy Komise předložené Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva posoudí zejména vývoj důchodového věku pro zaměstnance ve státních správách členských států a vývoj střední délky života úředníků orgánů.
V případě potřeby předloží Komise návrh na změnu důchodového věku v souladu se závěry této zprávy, přičemž zvláštní pozornost věnuje vývoji v členských státech.“
52)
Článek 78 se nahrazuje tímto:
„Článek 78
Za podmínek stanovených v článcích 13 až 16 přílohy VIII má úředník nárok na příspěvek v invaliditě, pokud je v trvalé pracovní neschopnosti a z toho důvodu nemůže plnit služební povinnosti odpovídající pracovnímu místu v jeho funkční skupině.
Obdobně se na příjemce příspěvku v invaliditě použije článek 52. Odejde-li příjemce příspěvku v invaliditě do starobního důchodu před dosažením 66 let věku, aniž by dosáhl nároku na maximální výši důchodu, použijí se obecná pravidla pro starobní důchody. Výše starobního důchodu se stanoví na základě výše platu pro platovou třídu a platový stupeň, ve kterém byl úředník zařazen v době, kdy se stal invalidním.
Výše příspěvku v invaliditě se rovná 70 % konečného základního platu úředníka. Nesmí však být nižší než částka životního minima.
Z příspěvku v invaliditě se odvádí příspěvky do důchodového systému, které se vypočtou z výše uvedeného příspěvku v invaliditě.
Pokud invalidita nastala následkem úrazu během výkonu nebo v souvislosti s výkonem funkce, následkem nemoci z povolání nebo veřejně prospěšné činnosti nebo při nasazování vlastního života pro záchranu jiného lidského života, nesmí být výše příspěvku v invaliditě nižší než 120 % částky životního minima. V uvedených případech se navíc příspěvky do důchodového systému platí v plné výši z rozpočtu orgánu nebo subjektu uvedeného v článku 1b.“
53)
V článku 80 se šestý pododstavec nahrazuje tímto:
„Nároky uvedené v prvním, druhém a třetím pododstavci platí v případě úmrtí bývalého úředníka, který má nárok na příspěvek ve smyslu článku 50 služebního řádu, článku 5 nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (8), článku 3 nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 2530/72 (9) nebo článku 3 nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1543/73 (10). a v případě úmrtí bývalého úředníka, který opustil službu před dosažením důchodového věku a požádal o odklad starobního důchodu k prvnímu dni měsíce následujícího po měsíci, ve kterém dosáhne důchodového věku.
54)
Čl. 81a odst. 1 se mění takto:
a)
v písm. b) se slova „věk šedesáti pěti let“ nahrazují slovy „věk šedesáti šesti let“;
b)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
v případě úmrtí bývalého úředníka, který opustil službu před dovršením důchodového věku a požádal o odklad starobního důchodu k prvnímu dni měsíce následujícího po měsíci, ve kterém dosáhne důchodového věku, částku starobního důchodu, na kterou by měl nárok při dosažení důchodového věku, kdyby byl naživu, upravenou o přídavky a odvody uvedené v písmenu b),“;
c)
v písm. e) se slova „příspěvek podle článku 41 nebo 50“ nahrazují slovy „příspěvek podle článku 41, 42c nebo 50“;
55)
V článku 82 se druhý odstavec nahrazuje tímto:
„2. Pokud se aktualizuje výše odměn podle čl. 65 odst. 1, aktualizují se stejně i důchody.“;
56)
V čl. 83 odst. 1 se druhý pododstavec zrušuje.
57)
V článku 83a se odstavce 2, 3, 4 a 5 nahrazují tímto:
„2. Agentury, které nejsou příjemci dotací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, odvádějí do uvedeného rozpočtu plnou výši příspěvků na financování systému. Agentury, které jsou z tohoto rozpočtu financovány částečně, odvádějí od 1. ledna 2016 část příspěvku zaměstnavatele odpovídající poměru mezi příjmy agentury bez dotace ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejími celkovými příjmy.
3. Rovnováha důchodového systému je zajištěna důchodovým věkem a sazbou příspěvku do systému. U příležitosti pětiletého pojistně matematického posouzení důchodového systému v souladu s přílohou XII bude sazba příspěvku aktualizována za účelem zajištění rovnováhy systému.
4. Každý rok Komise aktualizuje pojistně matematické posouzení uvedené v odstavci 3 v souladu s čl. 1 odst. 2 přílohy XII. Prokáže-li se, že mezi stávající sazbou příspěvku a sazbou potřebnou k udržení pojistně matematické rovnováhy existuje rozdíl v hodnotě nejméně 0,25 bodu, aktualizuje Komise výši této sazby postupem stanoveným v příloze XII.
5. Pro účely odstavců 3 a 4 tohoto článku se aktualizuje referenční hodnota uvedená v čl. 83 odst. 2. Komise pro informaci zveřejní výslednou aktualizovanou sazbu příspěvku do dvou týdnů od aktualizace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.“
58)
Hlava VIII se zrušuje.
59)
článek 110 se nahrazuje tímto:
„Článek 110
1. Obecná prováděcí ustanovení k tomuto služebnímu řádu jsou přijímána každým orgánem oprávněným ke jmenování v rámci příslušného orgánu po projednání s výborem zaměstnanců a Výborem pro služební řád.
2. Prováděcí pravidla k tomuto služebnímu řádu přijatá Komisí, včetně obecných prováděcích ustanovení uvedených v odstavci 1, se obdobně použijí na agentury. Komise proto uvědomí agentury o všech prováděcích pravidlech neprodleně po jejich přijetí.
Tato prováděcí pravidla vstoupí v agenturách v platnost devět měsíců od jejich vstupu v platnost v Komisi nebo devět měsíců ode dne, kdy Komise o přijetí příslušných pravidel agentury informovala, podle toho, co nastane později. Bez ohledu na výše uvedené může jakákoli agentura také rozhodnout, že tato prováděcí pravidla vstoupí v platnost dříve.
Odchylně může agentura před uplynutím devítiměsíční lhůty uvedené v druhém pododstavci tohoto odstavce a po projednání s výborem zaměstnanců předložit Komisi ke schválení prováděcí pravidla, jež jsou odlišná od pravidel přijatých Komisí. Za stejných podmínek může agentura požádat Komisi o souhlas s tím, že nebude určitá prováděcí pravidla uplatňovat. V tomto případě může Komise místo přijetí či zamítnutí uvedené žádosti agenturu požádat, aby jí ke schválení předložila ta prováděcí pravidla, jež jsou odlišná od pravidel přijatých Komisí.
Devítiměsíční lhůta uvedená v druhém pododstavci tohoto odstavce se pozastaví ode dne, kdy agentura požádala Komisi o souhlas, až do dne, kdy Komise vyjádří své stanovisko.
Agentura rovněž může po projednání se svým výborem zaměstnanců Komisi předložit ke schválení prováděcí pravidla, která se týkají i jiných otázek, než jsou prováděcí pravidla přijatá Komisí.
Pro účely přijímání prováděcích pravidel jsou agentury zastoupeny správní radou či odpovídajícím subjektem uvedeným v příslušném aktu Unie, kterým se agentura zřizuje.
3. Pro účely přijímání pravidel vzájemnou dohodou mezi orgány se agentury nepovažují za orgány. Komise však uvedená pravidla před jejich přijetím s agenturami projedná.
4. Pravidla k tomuto služebnímu řádu, včetně obecných prováděcích ustanovení uvedených v odstavci 1, a pravidla přijímaná vzájemnou dohodou mezi orgány oprávněnými ke jmenování v rámci příslušných orgánů se dávají na vědomí zaměstnancům.
5. Správní oddělení orgánů a agentur spolu pravidelně projednávají použití ustanovení tohoto služebního řádu. Agentury jsou při uvedeném projednávání společně zastoupeny v souladu s pravidly stanovenými vzájemnou dohodou.
6. Soudní dvůr Evropské unie vede seznam pravidel k tomuto služebnímu řádu, která byla přijata orgány oprávněnými ke jmenování v rámci příslušných orgánů, jakož i těch pravidel přijatých agenturami postupem podle odstavce 2, která se liší od pravidel přijatých Komisí, včetně veškerých změn těchto pravidel. Orgány a agentury mají k tomuto seznamu přímý přístup a jsou oprávněny ke změně svých pravidel. Členské státy mají k tomuto seznamu přímý přístup. Každé tři roky Komise předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě o pravidlech přijatých orgánem oprávněným ke jmenování k tomuto služebnímu řádu.“
60)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 111
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 112, které se týkají určitých aspektů pracovních podmínek, určitých aspektů provádění pravidel pro odměňování a systému sociálního zabezpečení.
Článek 112
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 56a, 56b a 56c služebního řádu, v čl. 13 odst. 3 přílohy VII a čl. 9 odst. 2 přílohy XI služebního řádu a v čl. 28a odst. 11 a čl. 96 odst. 11 pracovního řádu ostatních zaměstnanců je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje 1. lednem 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 56a, 56b a 56c služebního řádu, v čl. 13 odst. 3 přílohy VII a čl. 9 odst. 2 přílohy XI služebního řádu a v čl. 28a odst. 11 a čl. 96 odst. 11 pracovního řádu ostatních zaměstnanců kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 56a, 56b a 56c služebního řádu podle čl. 13 odst. 3 přílohy VII nebo čl. 9 odst. 2 přílohy XI služebního řádu nebo čl. 28a odst. 11 nebo čl. 96 odst. 11 pracovního řádu ostatních zaměstnanců vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 113
Do 31. prosince 2020 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ve které vyhodnotí fungování služebního řádu.“
61)
Příloha I se mění takto:
a)
oddíl A se nahrazuje tímto:
„A. Přehled druhů pracovních míst v každé funkční skupině podle čl. 5 odst. 4
1. Funkční skupina AD
Generální ředitel
AD 15 - AD 16
Ředitel
AD 14 - AD 15
Poradce nebo rovnocenné pracovní místo
AD 13- AD 14
Vedoucí oddělení nebo rovnocenné pracovní místo
AD 9 - AD 14
Administrátor
AD 5 - AD 12
2. Funkční skupina AST
Hlavní asistent
vykonává administrativní nebo technickou činnost či činnost v oblasti školení, jež vyžadují vysokou míru samostatnosti a je mu svěřena značná odpovědnost v rámci vedení zaměstnanců, plnění rozpočtu či koordinace politik
AST 10 - AST 11
Asistent
vykonává administrativní nebo technickou činnost či činnost v oblasti školení, jež vyžadují určitou míru samostatnosti zejména při provádění pravidel a nařízení nebo obecných pokynů nebo jako osobní asistent člena orgánu, vedoucího sekretariátu člena orgánu, generálního ředitele, zástupce generálního ředitele či vedoucího pracovníka na rovnocenné pozici
AST 1 - AST 9
3. Funkční skupina AST/SC
Administrativní pracovník
vykonává kancelářské a sekretářské práce, řízení kancelářského úseku a jiné obdobné činnosti vyžadující určitou míru samostatnosti (11)
SC 1 - SC 6
b)
oddíl B se nahrazuje tímto:
„B. Koeficient pro povýšení u průměrného služebního postupu
1.
Koeficient pro povýšení u průměrného služebního postupu ve funkčních skupinách AST a AD:
Platová třída
Asistenti
Administrátoři
13
-
15 %
12
-
15 %
11
-
25 %
10
20 %
25 %
9
8 %
25 %
8
25 %
33 %
7
25 %
36 %
6
25 %
36 %
5
25 %
36 %
4
33 %
-
3
33 %
-
2
33 %
-
1
33 %
-
2.
Koeficient pro povýšení u průměrného služebního postupu ve funkční skupině AST/SC:
Platová třída
Administrativní pracovník
SC 6
-
SC 5
12 %
SC 4
15 %
SC 3
17 %
SC 2
20 %
SC 1
25 %“
62)
Příloha II se mění takto:
a)
v čl. 1 prvním pododstavci druhé větě se slovo „Orgán“ nahrazuje slovy „Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu“;
b)
v čl. 1 druhém pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:
„Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu však může rozhodnout, že o postupu voleb nechá rozhodnout své zaměstnance v referendu.“;
c)
v čl. 1 čtvrtém pododstavci se slova „obou funkčních skupin“ nahrazují slovy „všech tří funkčních skupin“;
d)
v čl. 2 druhém pododstavci první odrážce se slova „čl. 2 třetím pododstavci“ nahrazují slovy „článku 2“.
63)
V příloze IV se jediný článek mění takto:
a)
v odst. 1 druhém pododstavci a se číslovka „63“ nahrazuje číslovkou „66“;
b)
v odstavci 1 se zrušuje třetí pododstavec.
c)
V odstavci 3 v posledním řádku tabulky se slova „59 až 64“ nahrazují slovy „59 až 65“;
d)
v odst. 4 čtvrtém pododstavci se číslovka „63“ nahrazuje číslovkou „66“;
64)
Příloha IVa se mění takto:
a)
V článku 1 druhém pododstavci se slova „článek 55a odst. 2 písm. e)“ nahrazují slovy „článek 55a odst. 2 písm. g)“
b)
v čl. 4 prvním pododstavci se slova „úředníci starší 55 let, kteří mají povoleno pracovat na poloviční úvazek před odchodem do důchodu“ nahrazují slovy „úředníci, kteří mají v souladu s čl. 55a odst. 2 písm. g) služebního řádu povoleno pracovat na poloviční úvazek“.
65)
Příloha V se mění takto:
a)
článek 6 se nahrazuje tímto:
„Článek 6
Kromě dovolené za kalendářní rok může být úředníkovi na jeho žádost poskytnuto mimořádné volno. Nárok na mimořádné volno vzniká zejména v následujících případech:
-
svatba úředníka: čtyři dny;
-
stěhování úředníka: až dva dny,
-
vážné onemocnění manžela/manželky: až tři dny;
-
úmrtí manžela/manželky: čtyři dny;
-
vážné onemocnění příbuzného ve vzestupné linii: až dva dny,
-
úmrtí příbuzného ve vzestupné linii: dva dny;
-
svatba dítěte: dva dny;
-
narození dítěte: deset dní, které lze čerpat během 14 týdnů po porodu;
-
narození dítěte se zdravotním postižením nebo vážně nemocného dítěte: dvacet dní, které lze čerpat během 14 týdnů po porodu;
-
úmrtí manželky během mateřské dovolené: počet dnů odpovídající zbývající mateřské dovolené; nebyla-li zesnulá manželka úřednicí, stanoví se délka zbývající mateřské dovolené obdobně podle článku 58 služebního řádu;
-
vážné onemocnění dítěte: až dva dny,
-
závažné onemocnění dítěte potvrzené lékařským potvrzením nebo hospitalizace dítěte mladšího 12 let: nejvýše pět dnů;
-
úmrtí dítěte: čtyři dny;
-
adopce dítěte: 20 týdnů, v případě adopce dítěte se zdravotním postižením 24 týdnů:
-
Na každé adoptované dítě se poskytuje nárok pouze na jedno období mimořádného volna, o které se mohou adoptivní rodiče, jsou-li oba úředníky, podělit. Toto mimořádné volno se poskytuje pouze tehdy, vykonává-li manžel / manželka úředníka výdělečnou činnost alespoň na poloviční úvazek. Pracuje-li manžel / manželka mimo orgány Unie a je-li mu / jí poskytnuto srovnatelné volno, odečte se odpovídající počet dnů z nároku úředníka.
-
Orgán oprávněný ke jmenování může v nezbytném případě poskytnout dodatečné mimořádné volno, pokud vnitrostátní právní předpisy země, v níž probíhá adopční řízení a která není zemí, v níž je adoptující úředník zaměstnán, vyžadují přítomnost jednoho nebo obou adoptivních rodičů.
-
Mimořádné volno v délce deseti dnů se poskytuje, pokud úředník nemá nárok na plné mimořádné volno v délce 20 nebo 24 týdnů z důvodu obsaženého v první větě této odrážky; toto dodatečné mimořádné volno se uděluje pouze jednorázově na každé adoptované dítě.
Orgán může navíc v rámci další odborné přípravy poskytnout mimořádné volno v mezích stanovených v programu další odborné přípravy sestaveném orgánem v souladu s článkem 24a služebního řádu.
Mimořádné volno může být úředníkovi dále výjimečně uděleno v případě výjimečných pracovních úkolů, které přesahují rámec běžných povinností zaměstnance. Toto mimořádné volno je úředníkovi poskytnuto nejpozději do tří měsíců po rozhodnutí orgánu oprávněného ke jmenování, které se týká výjimečného charakteru pracovních úkolů úředníka.
Partner úředníka, který není ženatý / vdaná, se považuje pro účely tohoto článku za manžela / manželku, jsou-li splněny první tři podmínky uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. c) přílohy VII.
Pokud je poskytnuto mimořádné volno podle tohoto oddílu, doba na cestu se stanoví zvláštním rozhodnutím s přihlédnutím ke specifickým potřebám.“;
b)
článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Úředníkům, kteří mají nárok na příspěvek za práci v zahraničí nebo na příspěvek za pobyt v zahraničí, se pro účely návštěvy jejich vlasti k dovolené za kalendářní rok přičte dodatečná dovolená v rozsahu dvou a půl dne.
První odstavec se vztahuje na úředníky, jejichž místo zaměstnání se nachází na území členských států. V případě, že místo zaměstnání leží mimo uvedená území, stanoví se délka dovolené ve vlasti zvláštním rozhodnutím, které přihlédne ke zvláštním potřebám.“
66)
Příloha VI se mění takto:
a)
článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Úředníci platových tříd SC 1 až SC 6 nebo AST 1 až AST 4 mají za dobu odpracovanou přesčas v rámci omezení stanovených v článku 56 služebního řádu nárok na náhradní volno nebo odměnu za následujících podmínek:
a)
za každou hodinu práce přesčas má úředník nárok na jeden a půl hodiny náhradního volna; jsou-li přesčasové hodiny odpracovány mezi 22:00 a 07:00 nebo v neděli nebo ve veřejný svátek, činí nárok na náhradní volno dvě hodiny; při udělování náhradního volna se přihlédne ke služebním potřebám i k přání dotyčného úředníka;
b)
pokud služební potřeby neumožňují čerpání náhradního volna v průběhu dvou měsíců následujících po měsíci, během kterého byla práce přesčas vykonána, povolí orgán oprávněný ke jmenování proplacení nenahrazených přesčasových hodin ve výši 0,56 % měsíčního základního platu za každou přesčasovou hodinu na základě stanoveném v písmenu a);
c)
náhradní volno nebo odměna za hodinu práce přesčas mohou být poskytnuty, pokud doba práce přesčas přesahuje 30 minut.“.
b)
článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Bez ohledu na předchozí ustanovení této přílohy mohou být práce přesčas některých skupin úředníků v platových třídách SC 1 až SC 6 a platových třídách AST 1 až AST 4 4 vykonávajících službu za zvláštních podmínek proplaceny formou paušálních náhrad, jejichž výši a podmínky jejich přiznání stanoví orgán oprávněný ke jmenování po projednání se smíšeným výborem.“
67)
Příloha VII se mění takto:
a)
v čl. 1 odst. 3 se slova „třídy 3“ nahrazují slovy „třídy AST 3“;
b)
v čl. 3 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Nárok na tento příspěvek vzniká prvním dnem měsíce, kdy dítě začne navštěvovat základní školu, a zaniká na konci měsíce, ve kterém dítě ukončí své vzdělání, nebo na konci měsíce, ve kterém dítě dosáhne věku dvaceti šesti let, podle toho, co nastane dříve.“;
c)
článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
1. Úředník má nárok na paušální náhradu odpovídající nákladům na cestu pro sebe, svého manžela/manželku a vyživované osoby žijící s ním skutečně v jeho domácnosti:
a)
při svém jmenování, na cestu z místa náboru do místa jeho zaměstnání;
b)
při skončení služebního poměru ve smyslu článku 47 služebního řádu, z místa jeho zaměstnání do místa svého původu vymezeném v odstavci 4 tohoto článku;
c)
při jakémkoli stěhování, které zahrnuje změnu místa jeho zaměstnání.
V případě úmrtí úředníka má pozůstalý manžel/manželka a vyživované osoby nárok na náhradu cestovních výdajů za stejných podmínek.
Cestovní výdaje dětí, které byly v celém kalendářním roce mladší dvou let, se neproplácejí.
2. Paušální náhrada je založena na příspěvku na jeden kilometr zeměpisné vzdálenosti mezi místy uvedenými v odstavci 1.
Výše příspěvku podle vzdálenosti v kilometrech činí:
0 EUR za každý km vzdálenosti od
0 do 200 km
0,1895 EUR za každý km vzdálenosti od
201 do 1 000 km
0,3158 EUR za každý km vzdálenosti od
1 001 do 2 000 km
0,1895 EUR za každý km vzdálenosti od
2 001 do 3 000 km
0,0631 EUR za každý km vzdálenosti od
3 001 do 4 000 km
0,0305 EUR za každý km vzdálenosti od
4 001 do 10 000 km
0 EUR za každý km vzdálenosti nad
10 000 km.
K výše uvedenému příspěvku podle vzdálenosti v kilometrech se připočítá paušální příplatek ve výši:
-
94,74 EUR, je-li zeměpisná vzdálenost mezi místy uvedenými v odstavci 1 od 600 do 1 200 km,
-
189,46 EUR, je-li zeměpisná vzdálenost mezi místy uvedenými v odstavci 1 větší než 1 200 km.
Výše shora uvedeného příspěvku podle vzdálenosti v kilometrech a paušálního příplatku se upravuje každým rokem ve stejném poměru jako odměny.
3. Odchylně od odstavce 2 se paušální platbou vycházející z nákladů na leteckou dopravu třídou, která je bezprostředně vyšší než ekonomická třída, proplácejí cestovní výdaje, které vznikly při stěhování v důsledku změny místa zaměstnání ležícího na území členských států Evropské unie do místa zaměstnání mimo toto území či stěhování v důsledku změny místa zaměstnání mimo toto území.
4. Místo úředníkova původu se určí při jeho jmenování s přihlédnutím k místu náboru; na výslovnou a řádně odůvodněnou žádost úředníka se v úvahu vezme jeho střed zájmu. Takto určené místo původu může být zvláštním rozhodnutím orgánu oprávněného ke jmenování změněno v průběhu úředníkovy služby nebo v době odchodu ze služby. Je-li však úředník ve funkci, učiní se takové rozhodnutí pouze výjimečně a po předložení příslušných průkazných dokladů úředníkem.
Při takové změně není možné uznat za střed úředníkova zájmu místo mimo území členských států Unie, mimo země a území uvedené v příloze II ke Smlouvě o fungování Evropské unie, ani mimo území členských států Evropského sdružení volného obchodu.“;
d)
článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
1. Úředník, který má nárok na příspěvek za práci v zahraničí nebo na příspěvek za pobyt v zahraničí, má v rámci omezení stanoveného v odstavci 2 nárok, aby mu v každém kalendářním roce byla proplacena za jeho osobu, a jestliže má nárok na příspěvek na domácnost, také za manžela/manželku a vyživované děti ve smyslu článku 2, paušální náhrada odpovídající nákladům na cestu z místa zaměstnání do místa původu, jak je uvedeno v článku 7.
Pokud jsou oba manželé úředníky Evropské unie, má každý z nich sám za sebe a za vyživované osoby nárok na paušální náhradu cestovních výdajů v souladu s výše uvedenými ustanoveními; každá vyživovaná osoba má nárok pouze na jednu platbu. Náhrada výdajů za vyživované děti se stanoví na žádost manžela nebo manželky na základě místa původu jednoho z manželů.
V případě, že úředník uzavře v daném roce manželství a je mu tím přiznán nárok na příspěvek na domácnost, vypočítají se cestovní výdaje jeho manžela/manželky v poměru k době mezi dnem sňatku a koncem roku.
Jakékoliv změny základu pro výpočet, ke kterým může dojít změnou rodinného stavu po dni výplaty dotčených částek, nezakládají povinnost dotčeného úředníka vyplacené částky vrátit.
Cestovní výdaje dětí, které jsou v celém kalendářním roce mladší dvou let, se neproplácejí.
2. Paušální náhrada je založena na příspěvku na jeden kilometr zeměpisné vzdálenosti mezi místem zaměstnání a místem původu úředníka.
Nachází-li se místo původu určené podle článku 7 mimo území členských států Unie, mimo země a území uvedené v příloze II ke Smlouvě o fungování Evropské unie a mimo území členských států Evropského sdružení volného obchodu, je paušální náhrada založena na příspěvku na jeden kilometr zeměpisné vzdálenosti mezi místem zaměstnání úředníka a hlavním městem členského státu, jehož je státním příslušníkem. Na paušální náhradu nemá nárok úředník, jehož místo původu se nachází mimo území členských států Unie, mimo země a území uvedené v příloze II ke Smlouvě o fungování Evropské unie, mimo území členských států Evropského sdružení volného obchodu, a který není státním příslušníkem členského státu.
Výše příspěvku podle vzdálenosti v kilometrech činí:
0 EUR za každý km vzdálenosti od
0 do 200 km
0,3790 EUR za každý km vzdálenosti od
201 do 1 000 km
0,6316 EUR za každý km vzdálenosti od
1 001 do 2 000 km
0,3790 EUR za každý km vzdálenosti od
2 001 do 3 000 km
0,1262 EUR za každý km vzdálenosti od
3 001 do 4 000 km
0,0609 EUR za každý km vzdálenosti od
4 001 do 10 000 km
0 EUR za každý km vzdálenosti nad
10 000 km.
K uvedenému příspěvku podle vzdálenosti v kilometrech se připočítá paušální příplatek ve výši:
-
189,48 EUR, je-li zeměpisná vzdálenost mezi místem zaměstnání a místem původu od 600 km do 1 200 km,
-
378,93 EUR, je-li zeměpisná vzdálenost mezi místem zaměstnání a místem původu větší než 1 200 km.
Výše shora uvedeného příspěvku na kilometrovné a paušálního příplatku se upravuje každým rokem ve stejném poměru jako odměny.
3. Úředník, jehož pracovní poměr skončil v průběhu kalendářního roku z jiných důvodů než úmrtím, nebo úředník, který má volno z osobních důvodů během části roku a je v činné službě v orgánu Evropské unie méně než devět měsíců toho roku, má nárok pouze na poměrnou část paušální náhrady stanovené v odstavci 1 a 2 odpovídající délce jeho činné služby.
4. Odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku se vztahují na úředníky, jejichž místo zaměstnání se nachází na území členských států. Úředník, jehož místo zaměstnání se nachází mimo území členských států, má za svou osobu, a pokud má nárok na příspěvek na domácnost, také za manžela/manželku a další vyživované osoby ve smyslu článku 2, v každém kalendářním roce nárok na paušální náhradu cestovních výdajů do místa jeho původu nebo do jiného místa, přičemž v tomto druhém případě nesmí výše cestovních výdajů překročit výši cestovních výdajů do místa původu. Pokud však manžel/manželka a osoby uvedené v čl. 2 odst. 2 nežijí ve společné domácnosti s úředníkem v místě zaměstnání, mají v každém kalendářním roce nárok na proplacení cestovních výdajů z místa původu do místa zaměstnání, případně do jiného místa až do výše těchto nákladů.
Tato paušální náhrada vychází z nákladů na leteckou dopravu v ekonomické třídě.“;
e)
článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
1. Úředník, který je nucen při nástupu do služby nebo při následné změně místa zaměstnání ve služebním poměru změnit místo bydliště, aby splnil podmínky článku 20 služebního řádu, a jemuž nebyly tyto výdaje nahrazeny z jiných zdrojů, má v rámci nákladových stropů nárok na úhradu výdajů spojených se stěhováním nábytku a osobních věcí, včetně nákladů na pojištění proti běžným škodám (zejména poškození, krádež, požár).
Nákladové stropy zohlední rodinnou situaci úředníka v době stěhování a průměrné náklady na stěhování a související pojištění.
Orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu přijme k tomuto odstavci obecná prováděcí ustanovení.
2. Při skončení služebního poměru nebo v případě úmrtí úředníka jsou v rámci omezení stanovených v odstavci 1 hrazeny náklady spojené se stěhováním z místa zaměstnání do jeho místa původu. Pokud byl zesnulý úředník svobodný, nahradí se výdaje jeho právním nástupcům.
3. V případě úředníka v trvalém služebním poměru musí ke stěhování dojít v průběhu jednoho roku po uplynutí jeho zkušební doby. Při skončení služebního poměru musí ke stěhování dojít ve lhůtě tří let stanovené v čl. 6 odst. 4 druhém pododstavci. Výdaje na stěhování po uplynutí lhůt uvedených v tomto odstavci jsou nahrazeny jen ve výjimečných případech a na základě zvláštního rozhodnutí orgánu oprávněného ke jmenování.“;
f)
článek 13 se mění takto:
i)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise přezkoumá každé dva roky sazby stanovené v odst. 2 písm. a). Přezkum se provádí na základě zprávy o cenách hotelového ubytování, restauračních a stravovacích služeb s ohledem na vývojové ukazatele uvedených cen. Pro účel tohoto přezkumu Komise jedná prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci ve smyslu článků 111 a 112 služebního řádu.“;
ii)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„4. Odchylně od odstavce 1 mohou být náklady na ubytování, které vznikly úředníkovi při služební cestě do hlavního pracoviště jeho orgánu uvedeného v protokolu č. 6 ke Smlouvě o fungování Evropské unie, uhrazeny paušální částkou, jež nesmí přesáhnout maximální výši stanovenou pro každou zemi.“;
g)
v článku 13a se slova „jednotlivé orgány“ nahrazují slovy „orgány oprávněné ke jmenování v rámci příslušných orgánů“;
h)
článek 17 se mění takto:
i)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Splatné částky jsou vypláceny v místě a ve měně země, kde úředník plní své povinnosti, nebo na žádost úředníka v eurech na bankovní účet vedený na území Evropské unie.“;
ii)
v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Za podmínek upravených pravidly stanovenými vzájemnou dohodou mezi orgány oprávněnými ke jmenování v rámci příslušného orgánu a po projednání s Výborem pro služební řád může úředník požádat o pravidelný zvláštní převod části své odměny.“;
iii)
v odstavci 3 první větě se za slova „se provádějí“ vkládají slova „v měně příslušného členského státu“.
iv)
v odstavci 4 první větě se za slova „do jiného členského státu“ vkládají slova „v místní měně“.
68)
Příloha VIII se mění takto:
a)
v čl. 3 písm. b) se slova „podle článků 41 a 50“ nahrazují slovy „podle článků 41, 42c a 50“;
b)
článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Bez ohledu na ustanovení článku 2 této přílohy má úředník, který setrvá ve službě po dosažení důchodového věku, nárok na zvýšení důchodu odpovídající 1,5 % základního platu, jenž byl vzat v úvahu pro výpočet důchodu na každý rok odpracovaný po dosažení uvedeného věku, za předpokladu, že celková výše jeho důchodu, včetně zvýšení, nepřesáhne 70 % jeho konečného základního platu, který je vymezen v článku 77 druhém, případně ve třetím pododstavci, služebního řádu.
Toto zvýšení se vyplácí rovněž v případě úmrtí úředníka, který zůstal ve služebním poměru po dosažení důchodového věku.“
c)
v článku 6 se slova „v prvním platovém stupni platové třídy 1“ nahrazují slovy „v prvním platovém stupni platové třídy AST 1“;
d)
článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
Úředník, který odejde z funkce před dosažením důchodového věku, může požádat, aby jeho starobní důchod:
a)
byl odložen k prvnímu dni kalendářního měsíce následujícího po měsíci, ve kterém dosáhne důchodového věku nebo
b)
byl bezodkladně vyplácen za předpokladu, že mu není méně než 58 let. V tomto případě se starobní důchod sníží o částku vypočtenou na základě úředníkova věku v okamžiku, kdy začal důchod pobírat.
Výše důchodu bude snížena o 3,5 % za každý rok před rokem, v němž úředníkovi vzniká nárok na starobní důchod ve smyslu článku 77 služebního řádu. Jestliže je rozdíl mezi věkem, ve kterém vzniká nárok na starobní důchod ve smyslu článku 77 služebního řádu, a věkem dotčené osoby v dané době vyšší než přesný počet let, prodlouží se doba snížení o jeden rok.“;
e)
v čl. 11 odst. 2 druhém pododstavci se slovo „orgán“ nahrazuje slovy „orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu“;
f)
článek 12 se mění takto:
i)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Úředník, který nedosáhl důchodového věku a který ukončí služební poměr z jiných důvodů, než je úmrtí nebo invalidita, a který nemá nárok na bezodkladné nebo odložené vyplácení starobního důchodu, má po skončení služebního poměru nárok:
a)
za předpokladu, že výkon jeho služby trval méně než jeden rok a že nevyužil možnosti stanovené v čl. 11 odst. 2, na výplatu odchodného ve výši trojnásobku částek, které byly formou srážky zaplaceny z jeho základního platu jako příspěvky do důchodového systému po odečtení všech částek hrazených podle článků 42 a 112 pracovního řádu ostatních zaměstnanců;
b)
nebo v ostatních případech na dávky stanovené v čl. 11 odst. 1 nebo na převod pojistně matematické protihodnoty uvedených dávek do soukromé pojišťovny nebo penzijního fondu dle vlastního výběru, pokud příslušná pojišťovna nebo fond zaručí, že:
i)
nevyplatí žádný kapitálový obnos;
ii)
bude měsíčně vyplácen důchod, a to nejdříve od 60. roku věku a nejpozději od 66. roku věku;
iii)
oprávněným osobám budou vypláceny pozůstalostní důchody;
iv)
převod na jinou pojišťovnu nebo jiný fond bude povolen pouze tehdy, splní-li uvedený fond podmínky stanovené v bodech i), ii) a iii).“.
ii)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Odchylně od odst. 1 písm. b) mají úředníci, kteří nedosáhli důchodového věku a kteří od doby převzetí služebních povinností odváděli platby za účelem vytvoření nebo zachování nároku na důchod do vnitrostátního důchodového systému, soukromého systému důchodového pojištění nebo do penzijního fondu dle vlastního výběru, který splňuje podmínky stanovené v odstavci 1, a jejichž služební poměr byl ukončen z jiných důvodů, než je úmrtí nebo invalidita, aniž by jim vznikl nárok na bezodkladný nebo odložený starobní důchod, nárok při odchodu ze služby na odchodné ve výši pojistně matematické protihodnoty jejich nároku na důchod vzniklého během služby v orgánu. V těchto případech jsou platby prováděné v rámci vnitrostátního důchodového systému při uplatňování článku 42 nebo 112 pracovního řádu ostatních zaměstnanců odečítány od částky odchodného.“;
g)
v článku 15 se slova „věku 63 let“ nahrazují slovy „důchodového věku“;
h)
v článku 18a se slova „věku 63 let“ nahrazují slovy „důchodového věku“;
i)
v článku 27 se v druhém pododstavci slovo „upravena“ nahrazuje slovem „aktualizována“;
j)
článek 45 se mění takto:
i)
v třetím pododstavci se slova „členském státě stálého bydliště“ nahrazují slovy „Evropské unii“;
ii)
ve čtvrtém pododstavci se do první věty za slova „na bankovní účet“ vkládají slova „v Evropské unii nebo“;
iii)
ve čtvrtém pododstavci se v druhé větě zrušují slova „v eurech na bankovní účet v zemi, kde má orgán své sídlo, nebo“.
69)
Příloha IX se mění takto:
a)
v čl. 2 odst. 3 se slovo „Orgány“ nahrazuje slovy „Orgány oprávněné ke jmenování v rámci příslušných orgánů“;
b)
v čl. 5 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto:
„V každém orgánu bude zřízena disciplinární komise (dále jen „komise“), avšak dvě a více agentur se mohou podle čl. 9 odst. 1a dohodnout na zřízení společné komise.“;
c)
článek 30 se nahrazuje tímto:
„Článek 30
Aniž je dotčen čl. 2 odst. 3, každý orgán oprávněný ke jmenování v rámci příslušného orgánu přijme, bude-li třeba, po projednání s výborem zaměstnanců prováděcí pravidla k této příloze“.
70)
Příloha X se mění takto:
a)
článek 6 se nahrazuje tímto:
„Článek 6
V každém kalendářním roce má úředník nárok na dovolenou za kalendářní rok v rozsahu dvou pracovních dnů za každý měsíc služby.
Bez ohledu na první pododstavec tohoto článku mají úředníci již vyslaní do třetí země ke dni 1. ledna 2014 nárok na:
-
tři pracovní dny v době od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014;
-
dva a půl pracovního dne v době od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015.“;
b)
článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
V roce přijetí a v roce ukončení výkonu služebních povinností ve třetí zemi má úředník nárok na dovolenou za kalendářní rok v rozsahu dvou pracovních dnů za každý úplný měsíc služby, dvou pracovních dnů za každý neúplný měsíc služby s více než 15 dny služby a jednoho pracovního dne za každý neúplný měsíc služby s 15 a méně dny služby.
Nevyužil-li úředník do konce běžného kalendářního roku svou dovolenou za kalendářní rok z jiných důvodů než kvůli služebním povinnostem, smí být do dalšího kalendářního roku převedeno nejvýše čtrnáct pracovních dnů dovolené“.
c)
v článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„Úředníci, kteří se účastní odborného vzdělávání podle článku 24a služebního řádu a kterým byla podle prvního pododstavce poskytnuta dovolená na zotavenou, spojí, je-li to vhodné, svůj pobyt za účelem odborného vzdělávání s dovolenou na zotavenou.“;
d)
v článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Dovolenou za kalendářní rok si úředník může vybrat najednou nebo po částech podle svého přání a s ohledem na požadavky služby. Alespoň jedna část dovolená však musí zahrnovat dva po sobě jdoucí týdny.“;
e)
článek 10 se nahrazuje tímto:
„Článek 10
1. Příspěvek za životní podmínky se stanoví procentem z referenční částky podle místa úředníkova zaměstnání. Tuto referenční částku tvoří celkový základní plat zvýšený o příspěvek za práci v zahraničí, příspěvek na domácnost a příspěvek na vyživované dítě a snížený o povinné odvody uvedené ve služebním řádu nebo v prováděcích předpisech k němu.
Tento příspěvek se nevyplácí v případě, že je úředník zaměstnán v zemi, ve které lze životní podmínky považovat za srovnatelné s běžnými podmínkami v Evropské unii.
U ostatních míst zaměstnání se příspěvek za životní podmínky stanoví mimo jiné s ohledem na tyto parametry:
-
zdraví a zdravotnická zařízení,
-
bezpečnost,
-
podnebí,
-
stupeň izolace,
-
ostatní místní životní podmínky.
Orgán oprávněný ke jmenování každoročně přezkoumává příspěvek za životní podmínky stanovený pro každé místo zaměstnání a v případě potřeby po obdržení stanoviska výboru zaměstnanců jej upravuje.
Orgán oprávněný ke jmenování může kromě poskytnutí příspěvku za životní podmínky rozhodnout o poskytnutí mimořádného příplatku v případech, v nichž byl úředník přidělen více než jednou na místo zaměstnání, kde jsou podmínky k výkonu služby obtížné nebo velmi obtížné. Tento mimořádný příplatek nepřesáhne 5 % referenční částky uvedené v prvním pododstavci a orgán oprávněný ke jmenování řádně zdůvodní svá jednotlivá rozhodnutí, která učinil s cílem respektovat zásadu rovného zacházení, přičemž vychází z úrovně obtížnosti předchozího zařazení.
2. Ohrožují-li životní podmínky v místě zaměstnání tělesnou integritu úředníka, vyplácí mu orgán oprávněný ke jmenování na základě zvláštního odůvodněného rozhodnutí dočasný dodatečný příspěvek. Výše tohoto příspěvku se určí procentem z referenční částky uvedené v odstavci 1 prvním pododstavci takto:
-
pokud orgán svým zaměstnancům nedoporučuje, aby se jejich rodiny či jiné vyživované osoby stěhovaly do daného místa zaměstnání za předpokladu, že toto doporučení dodržují;
-
rozhodne-li orgán o dočasném omezení počtu zaměstnanců vykonávajících služební povinnosti v daném místě zaměstnání.
V náležitě odůvodněných případech může orgán oprávněný ke jmenování rovněž stanovit, že pracovní místo vylučuje usídlení rodiny úředníka. Dočasný dodatečný příspěvek se vyplácí zaměstnancům, kteří toto stanovení dodržují.
3. O prováděcích ustanoveních k tomuto článku rozhodne orgán oprávněný ke jmenování.“;
f)
v článku 11 první větě se slovo „Belgii“ nahrazuje slovem „Evropské unii“;
g)
článek 13 se nahrazuje tímto:
„Článek 13
Aby se v maximální míře zaručila rovná kupní síla úředníků bez ohledu na místo zaměstnání, koeficienty uvedené v článku 12 se aktualizují jednou za rok v souladu s přílohou XI. Pokud jde o aktualizaci, veškeré hodnoty jsou chápany jako hodnoty referenční. Komise pro informaci zveřejní aktualizované hodnoty do dvou týdnů od aktualizace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
Avšak změní-li se zjištěné životní náklady v dané zemi přepočítané podle koeficientu a odpovídajícího směnného kurzu od poslední aktualizace více než 5 %, provádí se mimořádná aktualizace za účelem úpravy koeficientů postupem podle prvního pododstavce.“;
h)
článek 23 se nahrazuje tímto:
„Článek 23
Úředníkovi, kterému orgán neposkytuje ubytování, zaplatí orgán oprávněný ke jmenování buď příspěvek na ubytování, nebo mu uhradí zaplacené nájemné, a to na základě seznamu zemí, jenž stanoví orgán oprávněný ke jmenování.
Příspěvek na ubytování se vyplatí po předložení nájemní smlouvy, pokud orgán oprávněný ke jmenování předložení nájemní smlouvy nepožaduje z řádně odůvodněných příčin souvisejících s postupy a místními podmínkami v místě výkonu zaměstnání v dotčené třetí zemi. Příspěvek na ubytování se vypočte primárně v závislosti na úrovni jeho služebních povinností a následně na počtu vyživovaných rodinných příslušníků.
Nájemné se uhradí za předpokladu, že bylo ubytování výslovně povoleno orgánem oprávněným ke jmenování a odpovídá primárně jeho služebním povinnostem a následně počtu jím vyživovaných rodinných příslušníků.
Podrobná prováděcí pravidla k tomuto článku stanoví orgán oprávněný ke jmenování. Příspěvek na ubytování nesmí v žádném případě překročit náklady, které úředníkovi vznikly.“
71)
Příloha XI se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA XI
PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA K ČLÁNKŮM 64 A 65 SLUŽEBNÍHO ŘÁDU
KAPITOLA 1
ROČNÍ PŘEZKOUMÁNÍ ODMĚN PODLE ČL. 65 ODST. 1 SLUŽEBNÍHO ŘÁDU
Oddíl 1
Faktory pro stanovení ročních aktualizací
Článek 1
1. Zpráva Statistického úřadu Evropské unie (Eurostat)
Pro účely aktualizace ve smyslu čl. 65 odst. 1 služebního řádu a článku 13 přílohy X sestavuje Statistický úřad Evropských společenství, dále jen Eurostat, každoročně do konce října zprávu o změnách životních nákladů v Belgii a Lucembursku, paritách kupní síly mezi Bruselem a některými místy v členských státech, případně ve třetích zemích, a o změnách kupní síly mezd státních zaměstnanců v ústředních státních správách jednotlivých států.
2. Změny životních nákladů v Belgii a Lucembursku
Eurostat sestavuje index k měření změn životních nákladů úředníků Evropské unie v Belgii a Lucembursku. Tento index (dále jen „společný index“) se vypočítá vážením vnitrostátní inflace (měřené harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC) v případě Belgie a indexem spotřebitelských cen (ISC) v případě Lucemburska) v období od června předcházejícího roku do června běžného roku podle rozdělení zaměstnanců vykonávajících službu v těchto členských státech.
3. Změny životních nákladů mimo Brusel
a)
Eurostat po dohodě s národními statistickými úřady nebo jinými příslušnými orgány členských států vymezenými v nařízení Evropského parlamentu a rady (ES) č. 223/2009 (12) (dále jen „národní statistické úřady nebo jiné příslušné orgány členských států“) vypočítá hospodářské parity, jimiž se stanoví ekvivalence kupní síly:
i)
platů úředníků Unie sloužících v hlavních městech členských států, s výjimkou Nizozemska, kde se místo Amsterdamu používá Haag, a na některých jiných místech zaměstnání, ve srovnání s Bruselem,
ii)
důchodů úředníků vyplácených v členských státech, ve srovnání s Belgií.
b)
Tyto hospodářské parity se uvádějí každoročně za měsíc červen.
c)
Hospodářské parity se vypočítají takovým způsobem, aby bylo možno každý základní prvek dvakrát ročně aktualizovat a kontrolovat pomocí přímého zjišťování alespoň jednou za pět let. Eurostat aktualizuje hospodářské parity na základě změny v harmonizovaném indexu spotřebitelských cen členských států a nejvhodnějších indexů stanovených Pracovní skupinou pro články 64 a 65 služebního řádu uvedenou v článku 13.
d)
Kromě území Belgie a Lucemburska se změny životních nákladů během referenčního období měří pomocí implicitních indexů. Tyto indexy se vypočtou vynásobením společného indexu změnou v hospodářské paritě.
4. Změny kupní síly platů státních zaměstnanců v ústřední státní správě (specifické ukazatele)
a)
Pro účely měření procentuální změny kupní síly platů zaměstnanců ve státních správách, buď směrem nahoru nebo dolů, vypočítá Eurostat podle informací, které do konce září poskytly příslušné národní statistické úřady nebo jiné příslušné orgány členských států, specifické ukazatele zachycující změny reálných mezd státních zaměstnanců v ústřední státní správě za období od července předcházejícího roku do července běžného roku. Oba by měly zahrnovat jednu dvanáctinu všech ročně vyplácených složek.
Specifické ukazatele mají dvě podoby:
i)
jeden ukazatel pro každou funkční skupinu na základě definice ve služebním řádu,
ii)
průměrný ukazatel vážený počtem zaměstnanců ve státní službě, který odpovídá každé funkční skupině.
Každý z těchto ukazatelů se stanoví pro reálné hrubé a reálné čisté hodnoty. Při přepočtu z hrubých částek na čisté se přihlédne k zákonem stanoveným odvodům a k obecným daňovým faktorům.
Ke stanovení hrubých a čistých ukazatelů za Evropskou unii celkem použije Eurostat vzorek složený z těchto členských států: Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Švédsko a Spojené království. Na základě návrhu Komise podle článku 336 Smlouvy o fungování Evropské unie může Evropský parlament a Rada schválit nový vzorek, který představuje alespoň 75 % hrubého domácího produktu (HDP) Evropské unie a který bude používán od roku, jenž následuje po jeho přijetí. Výsledky za každou zemi budou váženy v poměru k příslušnému národnímu celkovému HDP měřenému pomocí parity kupní síly znázorněné v nejnovější statistice uveřejněné v souladu s definicemi národních účtů v platném Evropském systému účtů.
b)
Národní statistické úřady nebo jiné příslušné orgány členských států poskytnou Eurostatu na jeho žádost doplňující informace, které Eurostat považuje za nezbytné k sestavení specifického ukazatele přesně měřícího změny kupní síly ve státní službě jednotlivých států.
Pokud po dalších projednáních s národními statistickými úřady, nebo jinými příslušnými orgány členských států zjistí Eurostat statistické odchylky v získaných informacích, nebo pokud zjistí, že není možné sestavit ukazatele měřící se statistickou přesností změny reálného příjmu státních zaměstnanců v daném členském státě, informuje o tom Komisi a poskytne jí všechny nezbytné podklady.
c)
Kromě specifických ukazatelů vypočítá Eurostat příslušné kontrolní ukazatele. Jeden takový ukazatel se předkládá ve formě údajů o reálných platových poměrech na hlavu v ústřední státní správě a sestavuje se v souladu s definicemi národních účtů v platném Evropském systému účtů.
Ke zprávě Eurostatu o specifických ukazatelích se připojí vysvětlení rozdílů mezi těmito ukazateli a kontrolními ukazateli uvedenými v tomto bodu.
Článek 2
Pro účely článku 15 této přílohy Komise pravidelně provádí průzkum potřeb orgánů, pokud jde o přijímání zaměstnanců.
Oddíl 2
Postup pří roční aktualizaci odměn a důchodů
Článek 3
1.
V souladu s čl. 65 služebního řádu a na základě kritérií stanovených v oddíle 1 této přílohy se před koncem každého roku aktualizují odměny a důchody s účinkem od 1. července.
2.
Výše aktualizace se určí vynásobením společného indexu specifickým ukazatelem. Aktualizace se vyjádří v čistých hodnotách jako jednotná procentní sazba.
3.
Výše aktualizace stanovená tímto způsobem se zanese do tabulek základních platů uvedených v článku 66 služebního řádu a v příloze XIII služebního řádu a v článcích 20, 93 a 133 pracovního řádu ostatních zaměstnanců podle této metody:
a)
čistá odměna a čistý důchod bez koeficientu se zvýší nebo sníží o částku výše zmíněné aktualizace;
b)
sestaví se nová tabulka základních platů výpočtem hrubé částky, která po odpočtu daně ve smyslu odstavce 4 a povinných odvodů příspěvků na sociální a důchodové zabezpečení odpovídá čisté částce;
c)
převedení čistých částek na hrubé částky vychází ze situace svobodného úředníka, který nepobírá příspěvky uvedené ve služebním řádu.
4.
Pro účely nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 se částky uvedené v článku 4 tohoto nařízení vynásobí činitelem složeným z:
a)
činitele vyplývajícího z předchozí aktualizace nebo
b)
míra aktualizace uvedené v odstavci 2.
5.
V Belgii a Lucembursku se nepoužijí žádné koeficienty. Opravné koeficienty, které se použijí:
a)
na platy úředníků Evropské unie vykonávajících službu v ostatních členských státech a na některých jiných místech zaměstnání;
b)
odchylně od čl. 82 odst. 1 služebního řádu na důchody Evropské unie vyplácené v ostatních členských státech pro tu část, která odpovídá nároku získanému před 1. květnem 2004.
se stanoví na základě poměru mezi hospodářskými paritami uvedenými v článku 1 této přílohy a směnnými kurzy uvedenými v článku 63 služebního řádu platnými pro odpovídající země.
Použijí se postupy stanovené v článku 8 této přílohy, které se týkají použití koeficientů se zpětnou platností v místech zaměstnání s vysokou mírou inflace.
6.
Orgány provedou odpovídající zpětné aktualizace odměn a důchodů úředníků, bývalých úředníků a ostatních dotčených osob (nahoru i dolů) za období mezi dnem nabytí účinku a dnem vstupu v platnost příští aktualizace.
Pokud tato zpětná aktualizace vyžaduje, aby byly přeplatky vráceny, může být vrácení přeplatků rozloženo na dobu nejvýše 12 měsíců ode dne vstupu v platnost příští roční aktualizace.
KAPITOLA 2
MIMOŘÁDNÁ AKTUALIZACE ODMĚN A DŮCHODŮ (ČL. 65 ODST. 2 SLUŽEBNÍHO ŘÁDU)
Článek 4
1.
Mimořádná aktualizace odměn a důchodů ve smyslu čl. 65 odst. 2 služebního řádu, které nabývají účinku k 1. lednu, se provádějí v případě podstatné změny životních nákladů v období mezi červnem a prosincem (podle údaje o prahu citlivosti vymezeném v čl. 6 odst. 1 této přílohy) a s patřičným přihlédnutím k předběžným odhadům změn kupní síly v průběhu referenčního období běžného roku.
2.
Tyto mimořádné aktualizace se vezmou v úvahu při ročních aktualizacích platů.
Článek 5
1.
V březnu každého roku vypracuje Eurostat předběžný odhad změn kupní síly za příslušné období na základě informací získaných na zasedání uvedeném v článku 13 této přílohy.
Pokud z tohoto předběžného odhadu vyplývají záporná procenta, vezme se při výpočtu mimořádné aktualizace v úvahu polovina tohoto počtu procent.
2.
Změna životních nákladů v Belgii a Lucembursku se měří společným indexem za období od června do prosince předcházejícího kalendářního roku.
3.
Pro každé místo, pro které byl stanoven koeficient (kromě Belgie a Lucemburska) se vypočítá odhad hospodářských parit uvedených v čl. 1 odst. 3 za měsíc prosinec. Změna životních nákladů se vypočítá podle pravidel stanovených v čl. 1 odst. 3.
Článek 6
1.
Práh citlivosti je stanoven za šestiměsíční období zmiňované v čl. 5 odst. 2 této přílohy jako procentní sazba odpovídající 6 % za období 12 měsíců.
2.
Práh stanovený tímto způsobem se použije podle následujícího postupu, s výhradou použití čl. 5 odst. 1 druhého pododstavce této přílohy:
a)
pokud je hodnota prahu citlivosti dosažena nebo překročena v Belgii a Lucembursku (měřeno pomocí společného indexu v období mezi červnem a prosincem), aktualizuje se výše odměn pro všechna místa zaměstnání na základě postupu ročních aktualizace;
b)
pokud není v Belgii a Lucembursku dosažena hodnota prahu citlivosti, aktualizují se pouze koeficienty pro místa, kde změna životních nákladů (měřeno pomocí implicitních indexů v období mezi červnem a prosincem) překročila hodnotu prahu.
Článek 7
Pro účely článku 6 této přílohy:
Výše aktualizace se stanoví jako společný index, případně vynásobený polovinou předpokládaného specifického ukazatele, je-li tento předběžný odhad záporný.
Koeficienty se stanoví jako poměr mezi relevantní hospodářskou paritou a směnným kurzem uvedeným v článku 63 služebního řádu, vynásobený hodnotou aktualizace, pokud pro Belgii a Lucembursko nebylo dosaženo hodnoty prahu aktualizace.
KAPITOLA 3
DATUM NABYTÍ ÚČINKU KOEFICIENTU (MÍSTA ZAMĚSTNÁNÍ S VYSOKÝM NÁRŮSTEM ŽIVOTNÍCH NÁKLADŮ)
Článek 8
1.
Pro místa s vysokým nárůstem životních nákladů (měřeno pomocí změny implicitních indexů) nabudou koeficienty účinku před 1. lednem v případě mimořádné aktualizace nebo před 1. červencem v případě roční aktualizace. Tak by se mělo vyrovnat snížení kupní síly se stavem v místě zaměstnání, kde změna životních nákladů odpovídala prahu citlivosti.
2.
Datum nabytí účinku roční aktualizace je stanoveno takto:
a)
dnem 16. května pro místa zaměstnání, v nichž je míra inflace vyšší než 6 % a
b)
dnem 1. května pro místa zaměstnání, v nichž je míra inflace vyšší než 10 %.
3.
Datum nabytí účinku mimořádné aktualizace je stanoveno takto:
a)
dnem 16. listopadu pro místa zaměstnání, v nichž je míra inflace vyšší než 6 % a
b)
dnem 1. listopadu pro místa zaměstnání, v nichž je míra inflace vyšší než 10 %.
KAPITOLA 4
STANOVENÍ A ZRUŠENÍ KOEFICIENTŮ (ČLÁNEK 64 SLUŽEBNÍHO ŘÁDU)
Článek 9
1.
Příslušné úřady dotčených členských států, správní oddělení orgánu Unie nebo zástupci úředníků Unie v daném místě zaměstnání mohou požadovat stanovení koeficientu pro toto místo.
Tato žádost by měla být podpořena objektivními faktory poukazujícími na významný rozdíl ve výši životních nákladů, který vznikl v průběhu let mezi místem zaměstnání a hlavním městem dotčeného členského státu (s výjimkou Nizozemska, kde se místo Amsterdamu používá Haag). Pokud Eurostat potvrdí, že rozdíl je skutečně významný (více než 5 %) a dlouhodobě udržitelný, stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 111 a 112 služebního řádu koeficient pro toto místo.
2.
Komise rozhoduje prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 111 a 112 služebního řádu o zrušení koeficientu stanoveného pro určité místo. V tomto případě vychází rozhodnutí z jednoho z následujících předpokladů:
a)
žádost příslušných úřadů dotčeného členského státu, správního oddělení orgánu Unie nebo zástupců úředníků Evropské unie v daném místě zaměstnání, která prokazuje, že životní náklady v tomto místě se již nadále významně neliší (méně než o 2 %) od životních nákladů hlavního města dotčeného členského státu. Toto sblížení by mělo být dlouhodobě udržitelné a potvrzené Eurostatem;
b)
v uvedeném místě již nadále nejsou zaměstnáni žádní úředníci ani dočasní zaměstnanci Unie.
KAPITOLA 5
USTANOVENÍ O UMÍRNĚNOSTI A VÝJIMCE
Článek 10
Hodnota specifického ukazatele používaného pro roční aktualizaci je omezena horní hranicí 2 % a spodní hranicí - 2 %. Jestliže hodnota specifického ukazatele překročí horní hranici nebo je nižší než spodní hranice, použije se pro výpočet hodnoty aktualizace hodnota hranice.
První odstavec se nepoužije, pokud se použije článek 11.
Zbývající část hodnoty aktualizace vyplývající z rozdílu mezi hodnotou aktualizace vypočítané pomocí specifického ukazatele a hodnotou aktualizace vypočítanou pomocí hranice se použije počínaje 1. dubnem následujícího roku.
Článek 11
1.
Pokud podle předpovědi Komise dojde ke snížení HDP Unie za běžný rok a specifický ukazatel bude pozitivní, použije se k vypočtu hodnoty aktualizace pouze část specifického ukazatele. Zbývající hodnota aktualizace odpovídající zbytku specifického ukazatele se použije k pozdějšímu datu následujícího roku. Zbývající část hodnoty aktualizace se pro účel uplatňování článku 10 nebere v potaz. Hodnota HDP Unie, dopady na rozdělení specifického ukazatele a datum použití jsou stanoveny v souladu s následující tabulkou:
HDP Unie
dopady na specifický ukazatel
den výplaty druhé části
[- 0,1 %; - 1 %]
33 %; 67 %
1. duben roku n + 1
[- 1 %; - 3 %]
0 %; 100 %
1. duben roku n + 1
menší než - 3 %
0 %
-
2.
Pokud vznikne rozdíl mezi předpovědí uvedenou v odstavci 1 a konečnými údaji o HDP Unie poskytnutými Komisí a pokud by tyto konečné údaje změnily dopady podle tabulky uvedené v odstavci 1, provádí se v souladu s touto tabulkou nezbytné pozitivní nebo negativní opravy, včetně oprav se zpětnou platností.
3.
Každou aktualizovanou referenční částku vyplývající z opravy zveřejní Komise do dvou týdnů od opravy pro informaci v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
4.
Pokud uplatňování odstavce 1 nebo 2 vede k tomu, že hodnota specifického ukazovatele neslouží účelu aktualizace odměn a důchodů, je posledně jmenovaná hodnota použita jako základ výpočtu budoucí aktualizace, jakmile celkové zvýšení HDP Unie měřené od roku, v němž byl použit odstavec 1 nebo 2, bude pozitivní. V každém případě je hodnota uvedená v první větě obdobně omezena hranicemi a řídí se zásadami stanovenými v článku 10 této přílohy. Vývoj HDP Unie k tomuto účelu pravidelně měří Eurostat.
5.
V případě potřeby mají právní důsledky vyplývající z uplatňování článku 10 a tohoto článku plný účinek i po ukončení platnosti této přílohy podle článku 15.
KAPITOLA 6
ÚLOHA EUROSTATU A VZTAHY S NÁRODNÍMI STATISTICKÝMI ÚŘADY NEBO JINÝMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY ČLENSKÝCH STÁTŮ
Článek 12
Úkolem Eurostatu je sledovat kvalitu základních údajů a statistických metod používaných při sestavování činitelů, které se berou v úvahu při aktualizaci odměn. Zejména se jedná o vypracování posudků nebo studií požadovaných pro toto sledování.
Článek 13
Každoročně v březnu svolává Eurostat zasedání pracovní skupiny složené z odborníků z národních statistických úřadů nebo jiných příslušných orgánů členských států, která se nazývá Pracovní skupina pro články 64 a 65 služebního řádu.
Na zasedání se přezkoumá statistická metodika a její používání v oblasti specifických a kontrolních ukazatelů, společného indexu a výpočtu hospodářských parit.
Poskytnuty budou také informace potřebné k předložení předběžného odhadu změn v kupní síle pro účely mimořádné aktualizace odměn, jakož i údaje o pracovní době v orgánech ústřední státní správy.
Článek 14
Členské státy informují Eurostat na jeho žádost o všech faktorech, které mají přímý nebo nepřímý dopad na složení odměn a změny v odměňování státních zaměstnanců v ústředních státních správách.
KAPITOLA 7
ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ A DOLOŽKA O PŘEZKUMU
Článek 15
1.
Ustanovení této přílohy se použijí od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2023.
2.
Do 31. března 2022 předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva zohlední průzkum provedený na základě článku 2 této přílohy a zejména posoudí, zda vývoj kupní síly odměn a důchodů úředníků Unie odpovídá změnám v kupní síle platů státních zaměstnanců v ústředních státních správách jednotlivých států. Komise na základě této zprávy předloží případně návrh na změnu této přílohy a článku 66a služebního řádu v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3.
Dokud Evropský parlament a Rada nepřijmou nařízení na návrh Komise, uplatňuje se tato příloha a článek 66a služebního řádu prozatímně i po uplynutí období stanoveného v odstavci 1 a v článku 66a služebního řádu.
4.
Na konci roku 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o uplatňování této přílohy a článku 66a služebního řádu.“;
72)
Příloha XII se mění takto:
a)
článek 2 se nahrazuje tímto:
„Článek 2
1. Každá aktualizace příspěvkové sazby nabývá účinku k 1. červenci zároveň s roční aktualizací odměn podle článku 65 služebního řádu. Aktualizací se výše příspěvku změní nejvýše o jeden procentní bod nad nebo pod platnou sazbu za předcházející rok.
2. Rozdíl stanovený mezi aktualizací příspěvkové sazby, která by byla výsledkem pojistně matematického výpočtu, a aktualizací vyplývající z odchylky uvedené v poslední větě odstavce 1 nebude nikdy uhrazen nebo následně brán v úvahu při pozdějších pojistně matematických výpočtech. Příspěvková sazba, která by byla výsledkem pojistně matematického výpočtu, bude zmíněna v hodnotící zprávě stanovené v článku 1 této přílohy.“;
b)
v čl. 4 odst. 6 se slovo „dvanáctiletého“ nahrazuje slovem „třicetiletého“;
c)
v čl. 10 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 se slova „12 let“ nahrazují slovy „30 let“;
d)
vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Pro účely čl. 4 odst. 6, čl. 10 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 této přílohy se do roku 2020 klouzavý průměr vypočítá na základě tohoto časového rozpětí:
v roce 2014 - 16 let
v roce 2015 - 18 let
v roce 2016 - 20 let
v roce 2017 - 22 let
v roce 2018 - 24 let
v roce 2019 - 26 let
v roce 2020 - 28 let.“;
e)
Článek 12 se nahrazuje tímto:
„Článek 12
Pro výpočet úroku z úroků podle článků 4 a 8 přílohy VIII se použije skutečná úroková míra ve smyslu článku 10 této přílohy a bude v případě potřeby aktualizována při pětiletém pojistně matematickém posouzení.
Ve vztahu k této aktualizaci se úroková míra uvedená v článcích 4 a 8 přílohy VIII považuje za referenční úrokovou míru. Komise pro informaci zveřejní aktualizovanou skutečnou úrokovou míru do dvou týdnů od aktualizace v Úředním věstníku Evropské unie, sérii C.“;
f)
článek 14 se nahrazuje tímto:
„Článek 14
1. V roce 2022 předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Ve zprávě budou zohledněny rozpočtové dopady této přílohy a bude posouzena pojistně matematická rovnováha důchodového systému. Na základě této zprávy Komise předloží, bude-li to vhodné, návrh na změnu této přílohy.
2. V roce 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o uplatňování této přílohy.“;
73)
Příloha XIII se mění takto:
a)
v čl. 7 odst. 2 třetí pododstavec se slovo „úpravě“ nahrazuje slovem „aktualizaci;“
b)
články 10, 14 až 17 a čl. 18 odst. 2 se zrušují;
c)
v čl. 18 odst. 1 se slovo „upravovány“ nahrazuje slovem „aktualizovány“ a slovo „úprava“ nahrazuje slovem „aktualizace“;
d)
článek 19 se nahrazuje tímto:
„Článek 19
Bez ohledu na ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1023/2013, kterým se mění služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád zaměstnanců Evropské unie (13), se i nadále uplatňují články 63, 64, 65, 82 a 83a služebního řádu, přílohy XI a XII služebního řádu a čl. 20 odst. 1, články 64, 92 a 132 pracovního řádu ostatních zaměstnanců, jež vstoupily v platnost před 1.11.2013, výhradně pro účely jakékoli úpravy nutné k zajištění souladu s rozhodnutím Soudního dvora Evropské unie o uplatňování těchto článků podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie.
e)
článek 20 se mění takto:
i)
odstavec 2 se zrušuje;
ii)
v odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Jejich důchody podléhají použití koeficientu, pouze pokud se bydliště úředníků shoduje s jejich posledním místem zaměstnání a se zemí jejich místa původu ve smyslu čl. 7 odst. 4 přílohy VII. Z rodinných nebo zdravotních důvodů je však možné požádat orgán oprávněný ke jmenování o změnu místa jejich původu; toto rozhodnutí je učiněno poté, co dotyčný úředník předloží odpovídající průkazné doklady.“;
iii)
v odstavci 4 se zrušuje poslední věta;
f)
článek 21 se nahrazuje tímto:
„Článek 21
Bez ohledu na čl. 77 druhý pododstavec druhou větu služebního řádu mají úředníci, kteří nastoupili do služebního poměru před 1. květnem 2004, nárok na 2 % platu uvedeného v tomto ustanovení za každý rok služby započitatelný pro důchod vypočtený v souladu s článkem 3 přílohy VIII.
Úředníci, kteří nastoupili do služebního poměru v období mezi 1. květnem 2004 a 31. prosincem 2013 mají nárok na 1,9 % platu uvedeného v tomto ustanovení za každý rok služby započitatelný pro důchod vypočtený v souladu s článkem 3 přílohy VIII.“;
g)
článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
1. Úředníci, kteří ke dni 1. května 2004 dosáhli nejméně 20 let služby, mají po dosažení 60. roku věku nárok na starobní důchod.
Úředníci, kteří ke dni 1. května 2014 dosáhli věku 35 či více let a kteří nastoupili do služebního poměru před 1. lednem 2014, mají nárok na starobní důchod po dosažení důchodového věku uvedené v následující tabulce:
Věk ke dni 1. května 2014
Důchodový věk
Věk ke dni 1. května 2014
Důchodový věk
60 let a více
60 let
47 let
62 let 6 měsíců
59 let
60 let 2 měsíce
46 let
62 let 8 měsíců
58 let
60 let 4 měsíce
45 let
62 let 10 měsíců
57 let
60 let 6 měsíců
44 let
63 let 2 měsíce
56 let
60 let 8 měsíců
43 let
63 let 4 měsíce
55 let
61 let
42 let
63 let 6 měsíců
54 let
61 let 2 měsíce
41 let
63 let 8 měsíců
53 let
61 let 4 měsíce
40 let
63 let 10 měsíců
52 let
61 let 6 měsíců
39 let
64 let 3 měsíce
51 let
61 let 8 měsíců
38 let
64 let 4 měsíce
50 let
61 let 11 měsíců
37 let
64 let 5 měsíců
49 let
62 let 2 měsíce
36 let
64 let 6 měsíců
48 let
62 let 4 měsíce
35 let
64 let 8 měsíců
Úředníci, kterým je ke dni 1. května 2014 méně než 35 let, mají nárok na starobní důchod po dosažení 65 let věku.
U úředníků, kteří ke dni 1. května 2014 dosáhli 45 let věku a více a kteří nastoupili do služebního poměru mezi 1. lednem 2004 a 31. prosincem 2013, však důchodový věk zůstane 63 let.
V případě úředníků, kteří nastoupili do služebního poměru před 1. lednem 2014, se důchodový věk pro účely všech odkazů na důchodový věk v tomto služebním řádu stanoví podle výše uvedených ustanovení, není-li v tomto služebním řádu stanoveno jinak.
2. Bez ohledu na článek 2 přílohy VIII mají úředníci, kteří nastoupili do služebního poměru před 1. lednem 2014 a setrvají ve služebním poměru i po dosažení důchodového věku podle okolností nárok na dodatečné zvýšení jejich konečného základního platu o 2,5 % za každý rok odpracovaný po dosažení uvedeného důchodového věku, pokud celková výše jejich důchodu nepřekročí 70 % konečného základního platu ve smyslu čl. 77 druhého nebo třetího pododstavce služebního řádu.
U úředníků, kteří ke dni 1. května 2004 dosáhli nejméně 50 let věku nebo nejméně 20 let služby, však zvýšení důchodu stanovené v předchozím pododstavci nebude menší než 5 % částky nároku na důchod přiznané ve věku 60 let.
Zvýšení se poskytuje také v případě úmrtí, pokud úředník setrval ve služebním poměru po dosažení důchodového věku.
Přispívá-li úředník, který nastoupí do služebního poměru před 1. lednem 2014 a pracuje na zkrácený úvazek, podle přílohy IVa do důchodového systému v poměru k odpracované době, zvýšení nároku na důchod stanovené v tomto článku se uplatní pouze do výše tohoto poměru.
3. Pokud odejde úředník do důchodu před dosažením důchodového věku stanovené v tomto článku, použije se pro období mezi 60. rokem věku a důchodovým věkem pouze poloviční snížení stanovené v čl. 9 odst. 1 písm. b) přílohy VIII.
4. Odchylně od jediného článku odst. 1 druhého pododstavce přílohy IV obdrží úředník, na kterého se podle odstavce 1 vztahuje důchodový věk nižší než 65 let, příspěvek stanovený v uvedené příloze za podmínek v ní stanovených až do dne, kdy úředník dosáhne svého důchodového věku.
Po dosažení tohoto věku však bude úředník dostávat příspěvek maximálně do věku 65 let, dokud nedosáhne maximální výše starobního důchodu, pokud se nepoužije článek 42c služebního řádu.“;
h)
článek 23 se nahrazuje tímto:
„Článek 23
1. Jestliže se použije čl. 52 písm. a) služebního řádu a aniž jsou dotčena ustanovení článku 50, úředník, který byl ve služebním poměru před 1. lednem 2014, odejde do důchodu automaticky k poslednímu dni v měsíci, v němž dosáhne věku 65 let. V případě úředníků, kteří byli ve služebním poměru již před 1. lednem 2014, se slova „66 let věku“, „věk šedesáti šesti let“ a „66. roku věku“ v čl. 78 druhém pododstavci a v čl. 81a odst. 1 písm. b) služebního řádu a v čl. 12 odst. 1 písm. b) přílohy VIII nahrazují slovy „65 let věku“, „věk šedesáti pěti let“ a „65. roku věku“.
2. Bez ohledu na článek 52 služebního řádu může být úředníky, kteří nastoupili do služebního poměru před 1. lednem 2014 a kteří ze služby odcházejí před dosažením věku, v němž by měli v souladu s článkem 22 této přílohy nárok na starobní důchod, požadováno použití čl. 9 odst. 1 písm. b) druhého pododstavce přílohy VIII:
a)
do 31. prosince 2015 od věku 55 let
b)
do 31. prosince 2016 od věku 57 let.
3. Odchylně od čl. 50 osmého pododstavce služebního řádu má úředník, který v souladu s čl. 50 prvním pododstavcem odejde do důchodu ve služebním zájmu, nárok pobírat důchod podle článku 9 přílohy VIII v souladu s touto tabulkou:
Datum rozhodnutí podle čl. 50 prvního pododstavce
Věk
Před 31. prosincem 2016
55 let
Po 31. prosinci 2016
58 let“;
i)
za článek 24 se vkládá nový článek, který zní:
„Článek 24a
V případě důchodu stanoveného před 1. lednem 2014 bude příjemcův nárok na starobní důchod po tomto dni nadále stanovován v souladu s pravidly použitými při původním stanovení nároku. Totéž se vztahuje na pojištění v rámci společného systému nemocenského pojištění.“;
j)
článek 28 se nahrazuje tímto:
„Článek 28
1. Zaměstnanci ve smyslu článku 2 pracovního řádu ostatních zaměstnanců, kteří jsou ke dni 1. května 2004 zaměstnáni na základě smlouvy a kteří jsou po tomto datu a před 1. lednem 2014 jmenováni úředníky, mají při odchodu do důchodu nárok, aby jim práva na důchod, která získali jako dočasní zaměstnanci, byla pojistně matematicky upravena s ohledem na změnu jejich důchodového věku uvedeného v článku 77 služebního řádu.
2. Zaměstnanci ve smyslu článků 2, 3a a 3b pracovního řádu ostatních zaměstnanců, kteří jsou ke dni 1. ledna 2014 zaměstnáni na základě smlouvy a kteří jsou po tomto datu jmenováni úředníky, mají při odchodu do důchodu nárok, aby jim práva na důchod, která získali jako dočasní nebo smluvní zaměstnanci, byla pojistně matematicky upravena s ohledem na změnu jejich důchodového věku uvedeného v článku 77 služebního řádu v případě, že ke dni 1. května 2014 dosáhli věku alespoň 35 let.“;
k)
doplňuje se nový oddíl, který zní:
„Oddíl 5
Článek 30
1. Odchylně od přílohy I oddílu A bodu 2 se následující tabulka druhů pracovních míst ve funkční skupině AD vztahuje na úředníky ve služebním poměru ke dni 31. prosince 2013:
Generální ředitel
AD 15 - AD 16
Ředitel
AD 14 - AD 15
Vedoucí oddělení nebo rovnocenné pracovní místo
AD 9 - AD 14
Poradce nebo rovnocenné pracovní místo
AD 13 - AD 14
Hlavní administrátor v přechodném období
AD 14
Administrátor v přechodném období
AD 13
Administrátor
AD 5 - AD 12
2. S účinkem od 1. ledna 2014 zařadí orgán oprávněný ke jmenování úředníky, kteří jsou k 31. prosinci 2013 ve služebním poměru ve funkční skupině AD, do těchto druhů pracovních míst:
a)
úředníci, kteří k 31. prosinci 2013 byli zařazeni do platové třídy AD 14 a nepůsobili na pracovním místě ředitele, vedoucího oddělení, poradce či na rovnocenných pracovních místech, budou zařazeni na pracovní místo: „hlavní administrátor v přechodném období“;
b)
úředníci, kteří k 31. prosinci 2013 byli zařazeni do platové třídy AD 13 a nepůsobili na pracovním místě vedoucího oddělení nebo poradce či na rovnocenných pracovních místech, budou zařazeni na pracovní místo: „administrátor v přechodném období“;
c)
úředníci, kteří k 31. prosinci 2013 byli zařazeni do platové třídy AD 9 až AD 14, a to na pracovním místě vedoucího oddělení či na rovnocenném pracovním místě, budou zařazeni na pracovní místo: „vedoucí oddělení nebo rovnocenné pracovní místo“;
d)
úředníci, kteří k 31. prosinci 2013 byli zařazeni do platové třídy AD 13 nebo AD 14, a to na pracovním místě poradce či na rovnocenném pracovním místě, budou zařazeni na pracovní místo: „poradce nebo rovnocenné pracovní místo“;
e)
úředníci, kteří k 31. prosinci 2013 byli zařazeni do platové třídy AD 5 až AD 12 a nepůsobili na pracovním místě vedoucího oddělení či na rovnocenném pracovním místě, budou zařazeni na pracovní místo: „administrátor“.
3. Odchylně od odstavce 2 může orgán oprávněný ke jmenování zařadit úředníky v platové třídě AD 9 až AD 14, kteří nesou zvláštní odpovědnost, před 31. prosincem 2015 na pracovní místo: „vedoucí oddělení nebo rovnocenné pracovní místo“ nebo „poradce nebo rovnocenné pracovní místo“. Každý orgán oprávněný ke jmenování přijme ustanovení s cílem provést tento článek. Celkový počet úředníků, kteří mají prospěch z tohoto ustanovení, nepřekročí k 31. prosinci 2013 5 % úředníků ve funkční skupině AD.
4. Zařazení na určitý druh pracovního místa platí, dokud úředníkovi není svěřena nová funkce odpovídající jinému druhu pracovního místa.
5. Za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v čl. 44 prvním pododstavci, je úředníkům v platové třídě AD 12 stupni 5 na pracovním místě administrátora od 1. ledna 2016 přiznáno zvýšení základního platu, jež se rovná rozdílu mezi platem odpovídajícím platové třídě AD 12 stupni 4 a platem platové třídy AD 12 stupně 3.
6. Za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v čl. 44 prvním pododstavci, je úředníkům, kteří jsou zařazeni do platové třídy AD 12 stupně 5 na pracovním místě administrátora a mají prospěch z opatření uvedeného v odstavci 5, po dvou letech přiznáno dodatečné zvýšení základního platu, jež se rovná rozdílu mezi platem odpovídajícím platové třídě AD 12 stupni 5 a platem platové třídy AD 12 stupně 4.
7. Odchylně od odstavce 5 se následující ustanovení vztahují na úředníky v platové třídě AD 12 na pracovním místě administrátora, kteří byli do služebního poměru přijati před 1. květnem 2004 a od 1. května 2004 do 31. prosince 2013 nebyli povýšeni:
a)
za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v čl. 44 prvním pododstavci, je úředníkům ve stupni 8 od 1. ledna 2016 přiznáno zvýšení základního platu, jež se rovná rozdílu mezi platem odpovídajícím platové třídě AD 12 stupni 4 a platem platové třídy AD 12 stupně 3;
b)
za předpokladu, že mají prospěch z opatření uvedeného v bodě a), je úředníkům ve stupni 8 po dvou letech přiznáno dodatečné zvýšení základního platu, jež se rovná rozdílu mezi platem odpovídajícím platové třídě AD 12 stupni 5 a platem platové třídy AD 12 stupně 4.
8. Za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v čl. 44 prvním pododstavci, je úředníkům v platové třídě AD 13 stupni 5 na pracovním místě administrátora v přechodném období od 1. ledna 2016 přiznáno zvýšení základního platu, jež se rovná rozdílu mezi platem odpovídajícím platové třídě AD 13 stupni 4 a platem platové třídy AD 13 stupně 3.
9. Za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v čl. 44 prvním pododstavci, je úředníkům, kteří jsou zařazeni do platové třídy AD 13 stupně 5 na pracovním místě administrátora v přechodném období a mají prospěch z opatření uvedeného v odstavci 8, po dvou letech přiznáno dodatečné zvýšení základního platu, jež se rovná rozdílu mezi platem odpovídajícím platové třídě AD 13 stupni 5 a platem platové třídy AD 13 stupně 4.
10. Úředníkům, kterým bylo přiznáno zvýšení základního platu stanovené v odstavcích 5 až 9 a kteří byli následně jmenováni vedoucím oddělení nebo zařazeni na rovnocenné pracovní místo, případně byli jmenováni poradcem nebo zařazeni na rovnocenné pracovní místo ve stejné platové třídě, toto zvýšení základního platu zůstává.
11. Odchylně od první věty článku 46 jsou úředníci, kteří byli jmenováni do nejbližší vyšší platové třídy a mají prospěch ze zvýšení základního platu stanoveného v odstavcích 5, 6, 8 a 9, zařazeni do druhého stupně této platové třídy. Tito úředníci ztrácí výhodu zvýšení základního platu dle odstavců 5, 6, 8 a 9.
12. Zvýšení základního platu podle ustanovení odstavce 7 se neposkytuje po povýšení a není součástí základu, který se používá ke stanovení zvýšení základního měsíčního platu, jež je uvedeno v čl. 7 odst. 5 této přílohy.
Článek 31
1. Odchylně od oddílu A bodu 2 přílohy I se následující tabulka druhů pracovních míst ve funkční skupině AST vztahuje na úředníky ve služebním poměru ke dni 31. prosince 2013:
Hlavní asistent v přechodném období
AST 10 - AST 11
Asistent v přechodném období
AST 1 - AST 9
Administrativní asistent v přechodném období
AST 1 - AST 7
Podpůrný zaměstnanec v přechodném období
AST 1 - AST 5
2. S účinkem od 1. ledna 2014 zařadí orgán oprávněný ke jmenování úředníky, kteří jsou k 31. prosinci 2013 ve služebním poměru ve funkční skupině AST, do těchto pracovních míst:
a)
úředníci, kteří k 31. prosinci 2013 byli zařazeni do platové třídy AST 10 nebo AST 11, budou zařazeni na pracovní místo: „hlavní asistent v přechodném období“.
b)
Úředníci, na něž se nevztahuje písmeno a) a kteří před 1. květnem 2004 byli zařazeni do dřívější kategorie B nebo před 1. květnem 2004 byli zařazeni do dřívějších kategorií C či D a byli bez omezení zařazeni do funkční skupiny AST a úředníci AST, kteří byli přijati po 1. květnu 2004, budou zařazeni na pracovní místo: „asistent v přechodném období“.
c)
Úředníci, na něž se nevztahují písmena a) a b) a kteří před 1. květnem 2004 byli zařazeni do dřívější kategorie C, budou zařazeni na pracovní místo: „administrativní asistent v přechodném období“.
d)
Úředníci, na něž se nevztahují písmena a) a b) a kteří před 1. květnem 2004 byli zařazeni do dřívější kategorie D, budou zařazeni na pracovní místo: „podpůrný zaměstnanec v přechodném období“.
3. Zařazení na určitý druh pracovního místa platí, dokud úředníkovi není svěřena nová funkce odpovídající jinému druhu pracovního místa. Administrativní asistenti v přechodném období a podpůrní zaměstnanci v přechodném období mohou být zařazeni na pracovní místo asistenta, které je definováno v příloze I oddílu A, pouze tehdy, je-li to v souladu s postupem stanoveným v článku 4 a čl. 29 odst. 1 služebního řádu. Povýšení je povoleno výhradně v rámci služebního postupu, který odpovídá jednotlivým druhům pracovních míst uvedeným v odstavci 1.
4. Odchylně od čl. 6 odst. 1 služebního řádu a od oddílu B přílohy I se počet volných pracovních míst v nejbližší vyšší platové třídě, která se požadují pro účely služebního postupu, pro podpůrné zaměstnance v přechodném období vypočítá zvlášť. Použijí se tyto koeficienty pro povyšování:
Platová třída
Koeficient
Podpůrný zaměstnanec v přechodném období
5
-
4
10 %
3
22 %
2
22 %
1
-
Pokud jde o podpůrné zaměstnance v přechodném období, zváží se pro účely povýšení srovnatelné zásluhy (čl. 45 odst. 1 služebního řádu) mezi způsobilými úředníky stejné platové třídy a zařazení.
5. Administrativní asistenti v přechodném období a podpůrní zaměstnanci v přechodném období, kteří před 1. květnem 2004 byli zařazeni do dřívějších kategorií C či D, mají nadále podle přílohy VI nárok na náhradní volno nebo na odměnu, pokud služební podmínky neumožňují čerpání náhradního volna v průběhu dvou měsíců následujících po měsíci, kdy byla vykonána práce přesčas.
6. Úředníci, kterým bylo na základě čl. 55a odst. 2 písm. g) služebního řádu a článku 4 přílohy IVa služebního řádu povoleno pracovat na zkrácený úvazek v období, které začíná před 1. lednem 2014 a trvá po tomto dni, mohou i nadále pracovat na zkrácený úvazek za stejných podmínek po celkovou dobu nejvýše pěti let.
7. U úředníků, jejichž důchodový věk podle článku 22 této přílohy je méně než 65 let, může tříleté období uvedené v čl. 55a odst. 2 písm. g) služebního řádu přesáhnout jejich důchodový věk, avšak nesmí překročit věk 65 let.
Článek 32
Odchylně od čl. 1 čtvrtého pododstavce první věty přílohy II služebního řádu nemusí být zastoupení funkční skupiny AST/SC ve výboru zaměstnanců zajištěno až do příštích voleb nového výboru zaměstnanců, v němž mohou být zaměstnanci skupiny AST/SC zastoupeni.
Článek 33
Odchylně od čl. 40 odst. 2 služebního řádu celková délka volna z osobních důvodů úředníka, který k 31. prosinci 2013 v průběhu dosavadní služby vyčerpal více než 10 let volna z osobních důvodů, nepřekročí za celé období služby úředníka 15 let.“
Článek 2
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie se mění takto:
1)
V článku 1 se zrušuje druhá odrážka.
2)
V článku 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„f)
zaměstnanci přijatí za účelem obsazení pracovního místa, které je uvedeno v seznamu pracovních míst přiloženém k oddílu rozpočtu určité agentury uvedené v čl. 1a odst. 2 služebního řádu a které rozpočtové orgány zařadily jako dočasné, s výjimkou vedoucích agentur a zástupců vedoucích agentur, jak je stanoveno v aktu Unie o zřízení dotyčné agentury, a úředníků, kteří byli ve služebním zájmu dočasně přiděleni do agentury.“
3)
Článek 3 se zrušuje.
4)
V čl. 3b písm. b) se bod i) nahrazuje tímto:
„i)
úředníků nebo dočasných zaměstnanců ve funkčních skupinách AST/SC a AST;“
5)
V čl. 8 prvním pododstavci se slova „čl. 2 písm. a)“ nahrazují slovy „čl. 2 písm. a) nebo čl. 2 písm. f)“.
6)
V článku 10 se zrušuje odstavec 4.
7)
Článek 11 se mění takto:
a)
v první větě prvního pododstavce se slova „článků 11 až 26“ nahrazují slovy „článků 11 až 26a“;
b)
v třetím pododstavci se slova „druhém pododstavci“ nahrazuje slovy „třetím pododstavci“.
8)
Článek 12 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Přijímání dočasných zaměstnanců je zaměřeno na zajištění služeb osob s co nejvyšší mírou schopnosti, výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě mezi státními příslušníky členských států Unie.
Dočasní zaměstnanci se vybírají bez ohledu na rasu, politické, filozofické nebo náboženské přesvědčení, pohlaví nebo sexuální orientaci a nezávisle na jejich rodinném stavu nebo rodinné situaci.
Žádné pracovní místo nesmí být vyhrazeno státním příslušníkům určitého členského státu. Zásada rovnosti občanů Unie však jednotlivým orgánům umožňuje přijmout vhodná opatření při zjištění dlouhodobé a značné nerovnováhy, pokud jde o státní příslušnost dočasných zaměstnanců, která není oprávněna na základě objektivních kritérií. Tato vhodná opatření musí být opodstatněna a nesmí vést k jiným kritériím pro přijímání pracovníků než těm, která jsou založena na výkonech. Před přijetím takových vhodných opatření přijme orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci obecná ustanovení s cílem provést tento odstavec v souladu s článkem 110 služebního řádu.
Po tříletém období, které začíná dne 1. ledna 2014, Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění předcházejícího pododstavce.
S cílem usnadnit přijímání zaměstnanců na co nejširším možném zeměpisném základě usilují orgány o podporu mnohojazyčného a multikulturního vzdělávání dětí svých zaměstnanců.“;
b)
v odstavci 5 se slova „každý orgán“ nahrazují slovy „orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci“.
9)
článek 14 se nahrazuje tímto:
„Článek 14
1. Dočasný zaměstnanec prochází devítiměsíční zkušební dobou.
Pokud dočasnému zaměstnanci brání nemoc, mateřská dovolená podle článku 58 služebního řádu nebo úraz v plnění jeho pracovních povinností po souvislou dobu jednoho měsíce nebo delší, může orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci zkušební dobu odpovídajícím způsobem prodloužit. Celková délka zkušební doby nesmí za žádných okolností přesáhnout patnáct měsíců.
2. Zpráva o dočasném zaměstnanci se vyhotoví kdykoli před uplynutím zkušební doby, pokud se jeho práce ukazuje jako zjevně nedostatečná.
Tato zpráva se předá dotyčné osobě a ta má právo se k ní písemně vyjádřit ve lhůtě osmi pracovních dnů. Přímý nadřízený dočasného zaměstnance tuto zprávu a vyjádření neprodleně zašle orgánu uvedenému v čl. 6 prvním pododstavci. Na základě zprávy může orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci rozhodnout o propuštění dočasného zaměstnance před koncem zkušební doby s měsíční výpovědní dobou, nebo jej může po zbytek zkušební doby přeřadit do jiného útvaru.
3. Nejpozději měsíc před koncem zkušební doby se vyhotoví zpráva o schopnosti dočasného zaměstnance vykonávat povinnosti spojené s jeho funkcí, jakož i o jeho chování a výkonnosti. Tato zpráva se předá dočasnému zaměstnanci a ten má právo se k ní písemně vyjádřit ve lhůtě osmi pracovních dnů.
Je-li doporučeno propuštění nebo ve výjimečných případech prodloužení zkušební doby v souladu s odstavcem 1, zašle přímý nadřízený dočasného zaměstnance zprávu a vyjádření neprodleně orgánu uvedenému v čl. 6 prvním pododstavci.
Dočasný zaměstnanec, který svou prací nebo chováním neprokázal, že je vhodné jej dále zaměstnávat, bude propuštěn.
Konečné rozhodnutí se přijímá na základě zprávy uvedené v tomto odstavci a informací o chování dočasného zaměstnance s ohledem na hlavu II služebního řádu dostupných orgánu uvedenému v čl. 6 prvním pododstavci.
4. Propuštěný dočasný zaměstnanec má nárok na odstupné ve výši jedné třetiny svého základního platu za každý celý měsíc ve zkušební době.“
10)
V čl. 15 odst. 1 první pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:
„Dočasným zaměstnancům zařazeným v souladu s kritérii pro zařazení, která přijal orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci, zůstane zachována délka odpracované doby v platovém stupni získaném při výkonu této funkce, pokud budou zaměstnáni jako dočasní zaměstnanci ve stejné platové třídě bezprostředně po ukončení předchozího pracovního poměru.“
11)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Ustanovení článků 42a, 42b a 55 až 61 služebního řádu se použijí obdobně, pokud jde o dovolenou, pracovní dobu, práci přesčas, směnný provoz, pracovní pohotovost na pracovišti nebo doma a úřední svátky. Mimořádná dovolená a rodičovská dovolená nesmějí být delší než délka trvání smlouvy. Kromě toho se články 41, 42, 45 a 46 služebního řádu použijí obdobně na dočasné zaměstnance ve smyslu článku 29 přílohy XIII služebního řádu, a to nezávisle na datu počátku jejich pracovního poměru.
Placené volno z důvodu nemoci stanovené v článku 59 služebního řádu však nepřesáhne tři měsíce ani dobu odpracovanou dočasným zaměstnancem, pokud je tato doba delší. Volno nesmí překročit dobu platnosti pracovní smlouvy zaměstnance.
Po uplynutí této lhůty je zaměstnanec, jehož smlouva nebyla vypovězena, bez ohledu na skutečnost, že je nadále v pracovní neschopnosti, převeden na neplacené pracovní volno.
Pokud však u zaměstnance vznikla nemoc z povolání nebo utrpěl úraz při výkonu svých pracovních povinností, pobírá nadále odměnu za práci v plné výši po celou dobu pracovní neschopnosti až do doby, kdy je mu přiznán invalidní důchod podle článku 33.“
12)
Článek 17 se nahrazuje tímto:
„Článek 17
Za výjimečných okolností může být dočasnému zaměstnanci ze závažných osobních důvodů přiznáno na jeho žádost neplacené pracovní volno. Článek 12b služebního řádu se použije i po dobu pracovního volna z osobních důvodů.
Povolení podle článku 12b nemůže být dočasnému zaměstnanci uděleno za účelem účasti na výdělečné nebo nevýdělečné činnosti, jejíž součástí by bylo lobbování u jeho služebního orgánu a která by mohla vést ke střetu s oprávněnými zájmy orgánu.
Orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci stanoví délku tohoto volna, která nepřesáhne jednu čtvrtinu doby odpracované zaměstnancem, nebo:
-
tři měsíce, pokud pracovní poměr zaměstnance netrvá déle než čtyři roky, nebo
-
v ostatních případech dvanáct měsíců.
Doba volna poskytnutého podle prvního odstavce se pro účely čl. 44 prvního pododstavce služebního řádu nepočítá.
Po dobu neplaceného pracovního volna se pozastavuje členství dočasného zaměstnance v systému sociálního zabezpečení podle článku 28.
Dočasný zaměstnanec, který nevykonává výdělečnou činnost, však může nejpozději do jednoho měsíce od konce měsíce, ve kterém započalo jeho neplacené pracovní volno, požádat o prodloužení pojištění proti rizikům uvedeným v článku 28, bude-li během volna hradit polovinu příspěvků stanovených v uvedeném článku; výše příspěvku se vypočte na základě jeho posledního základního platu.
Navíc může dočasný zaměstnanec, na nějž se vztahuje čl. 2 písm. c) nebo d), prokáže-li, že nemá možnost členství v jiném systému sociálního zabezpečení, požádat o prodloužení členství v systému sociálního zabezpečení po dobu neplaceného pracovního volna, bude-li hradit příspěvek ve výši trojnásobku sazby uvedené v článku 41; příspěvky se vypočtou podle základního platu v jeho třídě a stupni.
Ženám, jejichž mateřská dovolená byla zahájena před skončením platnosti jejich smlouvy, je zaručena mateřská dovolená a výplata s ní souvisejících dávek.“
13)
Článek 20 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se slovo „úpravy“ nahrazuje slovem „aktualizace“;
b)
v odstavci 3 se slova „zvláštním odvodu“ nahrazují slovy „solidárním odvodu“;
c)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Článek 44 služebního řádu se pro dočasné zaměstnance použije obdobně.“
14)
Článek 28a se mění takto:
a)
v odst. 3 poslední větě se slovo „upravují“ nahrazuje slovem „aktualizují“;
b)
v odstavci 10 se slova „orgány Unie“ nahrazují slovy „orgány v rámci příslušných orgánů Unie uvedené v čl. 6 prvním pododstavci“;
c)
odstavec 11 se nahrazuje tímto:
„Každé dva roky předkládá Komise zprávu o finanční situaci systému pojištění v nezaměstnanosti. Nezávisle na této zprávě může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 111 a 112 služebního řádu upravovat příspěvky na pojistné uvedené v odstavci 7 tohoto článku, je-li to nezbytné v zájmu finanční rovnováhy systému.“
15)
V čl. 33odst. 1 druhém pododstavci se slova „65 let“ nahrazují slovy „66 let“.
16)
Článek 34 se nahrazuje tímto:
„Článek 34
Pozůstalé osoby po zemřelém zaměstnanci, které jsou vymezeny v kapitole 4 přílohy VIII služebního řádu, mají nárok na pozůstalostní důchod za podmínek stanovených v článcích 35 až 38.
Pokud zemře bývalý zaměstnanec pobírající příspěvek v invaliditě nebo bývalý zaměstnanec ve smyslu čl. 2 písm. a), c), d), e) nebo f), který pobíral starobní důchod nebo který skončil pracovní poměr před dosažením důchodového věku a požádal, aby mu bylo vyplácení starobního důchodu odloženo na první den kalendářního měsíce po měsíci, ve kterém dosáhl důchodového věku, mají právní nástupci zemřelého zaměstnance vymezení v kapitole 4 přílohy VIII nárok na pozůstalostní důchod za podmínek stanovených v uvedené příloze.
Pokud není po dobu nejméně jednoho roku známo místo pobytu dočasného zaměstnance, bývalého dočasného zaměstnance pobírajícího příspěvek v invaliditě nebo starobní důchod nebo bývalého dočasného zaměstnance, který opustil službu před dosažením důchodového věku a požádal o odklad starobního důchodu k prvnímu dni měsíce následujícího po měsíci, ve kterém dosáhne důchodového věku, použijí se u jeho manžela/manželky a osob považovaných za jím vyživované obdobně ustanovení kapitoly 5 a 6 přílohy VIII služebního řádu o dočasných důchodech.,“;
17)
V čl. 36 prvním pododstavci třetí větě se slova „čl. 2 písm. a), c) nebo d)“ nahrazují slovy „čl. 2 písm. a), c), d), e) nebo f)“.
18)
V článku 37 čtvrtém pododstavci se slova „věku 63 let“ nahrazují slovy „důchodového věku“ a slova „čl. 2 písmena a), c) nebo d)“ se nahrazují slovy „čl. 2 písm. a), c), d), e) nebo f)“.
19)
V článku 39 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Při odchodu ze služby má zaměstnanec ve smyslu článku 2 nárok na starobní důchod, převod pojistně matematické protihodnoty nebo na odchodné vyměřené v souladu s kapitolou 3 hlavy V a s přílohou VIII služebního řádu. Pokud má zaměstnanec nárok na starobní důchod, jeho nárok na důchod se sníží v poměru k částkám vyplaceným v souladu s článkem 42.“;
20)
V článku 42 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„V souladu s podmínkami, které stanoví orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci, může zaměstnanec tento orgán požádat o uskutečnění jakékoli platby, kterou musí uhradit za účelem získání nebo zachování nároku na důchod v zemi svého původu.“
21)
Článek 47 se nahrazuje tímto:
„Článek 47
Kromě případu úmrtí končí pracovní poměr dočasných zaměstnanců:
a)
na konci měsíce, ve kterém zaměstnanec dosáhne věku 66 let, nebo případně k datu stanovenému v souladu s čl. 52 druhým a třetím pododstavcem služebního řádu, nebo
b)
pokud je smlouva uzavřena na dobu určitou:
i)
ke dni uvedenému ve smlouvě;
ii)
na konci výpovědní doby uvedené ve smlouvě, která zaměstnanci nebo orgánu umožňuje ukončit pracovní poměr dříve. Výpovědní doba nesmí být kratší než jeden měsíc za každý rok trvání pracovního poměru, přičemž nejkratší výpovědní doba činí jeden měsíc a nejdelší tři měsíce. U dočasných zaměstnanců, jejichž smlouvy byly obnoveny, činí nejdelší výpovědní doba šest měsíců. Běh výpovědní lhůty však nesmí začít běžet v průběhu těhotenství, je-li potvrzeno lékařem, mateřské dovolené nebo nemoci za předpokladu, že volno z důvodu nemoci nepřesahuje tři měsíce. S výhradou výše uvedených omezení se navíc během těhotenství, je-li potvrzeno lékařem, v průběhu mateřské dovolené nebo nemoci doba přerušuje. V případě rozvázání smlouvy orgánem má zaměstnanec právo na odstupné ve výši jedné třetiny jeho základního platu za období mezi dnem skončení plnění jeho povinností a dnem skončení platnosti jeho smlouvy;
iii)
pokud zaměstnanec nadále nesplňuje podmínky stanovené v čl. 12 odst. 2 písm. a) s výhradou možnosti udělení výjimky na základě uvedeného ustanovení. Pokud výjimka udělena není, použije se výpovědní doba uvedená v bodě ii); nebo
c)
pokud je smlouva uzavřena na dobu neurčitou:
i)
na konci výpovědní doby sjednané ve smlouvě; délka výpovědní doby nesmí být kratší než jeden měsíc za každý dokončený rok služby, přičemž nejkratší výpovědní doba činí tři měsíce a nejdelší deset měsíců. Výpovědní doba však nezačne běžet v průběhu těhotenství, je-li potvrzeno lékařem, mateřské dovolené nebo volna z důvodu nemoci za předpokladu, že volno z důvodu nemoci nepřesahuje tři měsíce. S výhradou výše uvedených omezení se navíc v průběhu těhotenství, je-li potvrzeno lékařem, mateřské dovolené nebo volna z důvodu nemoci doba přerušuje; nebo
ii)
pokud zaměstnanec nadále nesplňuje podmínky stanovené v čl. 12 odst. 2 písm. a) s výhradou možnosti udělení výjimky na základě uvedeného ustanovení. Pokud výjimka udělena není, použije se výpovědní doba uvedená v bodě i).“;
22)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 48a
V každém volebním období lze obdobně použít článek 50 služebního řádu na nejvýše pět vedoucích dočasných zaměstnanců politických skupin Evropského parlamentu, kteří jsou v platové třídě AD 15 nebo AD 16, za předpokladu, že dosáhli věku 55 let, odpracovali dvacet let v evropských institucích a nejméně dva a půl roku ve své poslední platové třídě.“;
23)
V článku 50c se zrušuje odstavec 2.
24)
V hlavě II se doplňuje nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA 11
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO DOČASNÉ ZAMĚSTNANCE UVEDENÉ V ČL. 2 PÍSM. F)
Článek 51
Článek 37 s výjimkou písm. b) prvního pododstavce a článek 38 služebního řádu se pro dočasné zaměstnance uvedené v čl. 2 písm. f) použije obdobně.
Článek 52
Odchylně od článku 17 třetího pododstavce mohou dočasní zaměstnanci uvedení v čl. 2 písm. f), kteří mají smlouvu na dobu neurčitou, dostat neplacené pracovní volno na období ne delší než jeden rok nezávisle na odpracované době.
Celková délka takového volna nesmí překročit dvanáct let za celou dobu zaměstnání.
Místo dočasného zaměstnance je možné obsadit jinou osobou.
Po uplynutí doby jeho volna musí být dočasný zaměstnanec znovu zařazen na první pracovní místo odpovídající jeho platové třídě, které se v jeho funkční skupině uvolní, pod podmínkou, že splňuje požadavky na toto místo. Pokud nabídnuté místo odmítne, zachová si právo nastoupit na další volné místo v jeho funkční skupině odpovídající jeho platové třídě za stejných podmínek. Pokud odmítne podruhé, orgán jej může bezodkladně propustit. Dokud není znovu zařazen či dočasně přidělen na pracovní místo, zůstává na neplaceném pracovním volnu z osobních důvodů.
Článek 53
Dočasný zaměstnanec uvedený v čl. 2 písm. f) bude zaměstnán na základě výběrového řízení uspořádaného jednou či více agenturami. Evropský úřad pro výběr personálu poskytne pomoc agenturám na žádost dotyčné agentury či dotyčných agentur při výběru zaměstnanců, zejména vymezením obsahu testů a uspořádáním výběrových řízení. Evropský úřad pro výběr personálu zajistí transparentnost výběrových řízení.
V případě externího výběrového řízení bude dočasný zaměstnanec uvedený v čl. 2 písm. f) zařazen pouze do platových tříd SC1 až SC2, AST 1 až AST 4 nebo AD 5 až AD 8. Agentura však případně může v náležitě odůvodněných případech schválit přijetí zaměstnance do platové třídy AD 9, AD 10, AD 11 nebo výjimečně v platové třídě AD 12 na pracovní místa s odpovídající odpovědností v rámci omezení daným schváleným plánem pracovních míst. Přepočteno na pětileté klouzavé období nepřesáhne celkový počet zaměstnanců zařazených do platových tříd AD 9 až AD 12 v rámci jedné agentury 20 % celkového počtu dočasných zaměstnanců přijatých do funkční skupiny AD.
Článek 54
V případě dočasných zaměstnanců uvedených v čl. 2 písm. f) se zařazení do nejbližší vyšší platové třídy provádí výhradně výběrem z okruhu zaměstnanců, kteří odpracovali minimálně dva roky v platové třídě, po zvážení srovnatelných zásluh těchto dočasných zaměstnanců a posudků o nich. Poslední věta čl. 45 odst. 1 a čl. 45 odst. 2 služebního řádu se použije obdobně. Koeficienty pro povýšení u průměrného služebního postupu, jak jsou stanoveny pro úředníky v oddíle B přílohy I služebního řádu nesmí být překročeny.
Jednotlivé agentury přijmou v souladu s článkem 110 služebního řádu obecná ustanovení pro provedení tohoto článku.
Článek 55
Přejde-li dočasný zaměstnanec uvedený v čl. 2 písm. f) po interním zveřejnění volného pracovního místa na nové místo v rámci své funkční skupiny, nebude zařazen do platové třídy či platového stupně, jež by byly nižší než u jeho dřívějšího místa, pokud se jeho platová třída shoduje s jednou z platových tříd uvedených v oznámení výběrového řízení na volné pracovní místo.
Stejná ustanovení se použijí obdobně, uzavře-li uvedený dočasný zaměstnanec novou smlouvu s agenturou bezprostředně po skončení doby trvání předcházející smlouvy, kterou uzavřel s jinou agenturou.
Článek 56
V souladu s čl. 110 odst. 2 služebního řádu přijme každá agentura obecná ustanovení o postupech upravujících přijímání a využívání dočasných zaměstnanců uvedených v čl. 2 písm. f).“
25)
Hlava III se zrušuje.
26)
V čl. 79 odst. 2 se slova „Každý orgán“ nahrazují slovy „Orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci“.
27)
Článek 80 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Příslušný orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci každého orgánu, agentury nebo subjektu uvedených v článku 3a může na základě této tabulky vymezit po projednání s Výborem pro služební řád podrobněji pravomoci náležející ke každému druhu pracovní činnosti.“;
b)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Články 1d a 1e služebního řádu se použijí obdobně.“
28)
Článek 82 se mění takto:
a)
v odstavci 6 se slova „Každý orgán“ nahrazují slovy „Orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci“;
b)
vkládá se následující odstavec, který zní:
„7. Smluvní zaměstnanci ve funkční skupině II, III a IV se mohou zúčastnit interních výběrových řízení, pouze pokud pracují v institucích déle než tři roky. Smluvní zaměstnanci ve funkční skupině II mají přístup pouze k výběrovým řízením na pracovní místa platové třídy SC 1 až 2, ve funkční skupině III platové třídy AST 1 až 2 a ve funkční skupině IV platové třídy AST 1 až 4 nebo AD 5 a 6. Celkový počet kandidátů z řad smluvních zaměstnanců jmenovaných na volná pracovní místa v těchto platových třídách nepřekročí 5 % celkového počtu všech jmenování do těchto funkčních skupin uskutečněných v jednom roce v souladu s čl. 30 druhým pododstavcem služebního řádu.“
29)
Článek 84 se nahrazuje tímto:
„Článek 84
1. Smluvní zaměstnanec, jehož smlouva je uzavřena na dobu nejméně jednoho roku, prochází zkušební dobou po dobu prvních šesti měsíců pracovního poměru, pokud je zařazen do funkční skupiny I, a po dobu prvních devíti měsíců, pokud je zařazen do kterékoli jiné funkční skupiny.
Pokud smluvnímu zaměstnanci v průběhu jeho zkušební doby brání nemoc, mateřská dovolená podle článku 58 služebního řádu nebo úraz v plnění jeho pracovních povinností po souvislou dobu jednoho měsíce nebo delší, může orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci tuto zkušební dobu odpovídajícím způsobem prodloužit. Celková délka zkušební doby nesmí za žádných okolností přesáhnout patnáct měsíců.
2. Zpráva o smluvním zaměstnanci se vyhotoví kdykoli před uplynutím zkušební doby, pokud se jeho práce ukazuje jako zjevně nedostatečná.
Tato zpráva se předá dotyčné osobě a ta má právo se k ní písemně vyjádřit ve lhůtě osmi pracovních dnů. Přímý nadřízený neprodleně zašle tuto zprávu a vyjádření smluvního zaměstnance orgánu uvedenému v čl. 6 prvním pododstavci. Na základě zprávy může orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci rozhodnout o propuštění smluvního zaměstnance před koncem zkušební doby s měsíční výpovědní dobou, nebo jej může po zbytek zkušební doby přeřadit do jiného útvaru.
3. Nejpozději měsíc před koncem zkušební doby se vyhotoví zpráva o schopnosti smluvního zaměstnance vykonávat povinnosti spojené s jeho funkcí, jakož i o jeho chování a služební výkonnosti. Tato zpráva se předá smluvnímu zaměstnanci a ten má právo se k ní písemně vyjádřit ve lhůtě osmi pracovních dnů.
Je-li doporučeno propuštění nebo ve výjimečných případech prodloužení zkušební doby v souladu s odstavcem 1, zašle přímý nadřízený pracovník smluvního zaměstnance zprávu a vyjádření neprodleně orgánu uvedenému v čl. 6 prvním pododstavci.
Smluvní zaměstnanec, který svou prací nebo chováním neprokázal, že je vhodné jej dále zaměstnávat, bude propuštěn.
Závěrečné rozhodnutí se přijímá na základě zprávy uvedené v tomto odstavci a na základě informací o chování smluvního zaměstnance s ohledem na hlavu II služebního řádu dostupných orgánu uvedenému v čl. 6 prvním pododstavci.
4. Propuštěný smluvní zaměstnanec má nárok na odstupné ve výši jedné třetiny svého základního platu za každý celý měsíc ve zkušební době.“
30)
V čl. 85 odst. 3 se slova „v článku 314 Smlouvy o ES“ nahrazují slovy „v čl. 55 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii“.
31)
V článku 86 se odstavec 1 mění takto:
a)
v druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:
„Ustanovení čl. 32 druhého pododstavce služebního řádu se však použije obdobně na smluvní zaměstnance přijímané v platové třídě 1.“
b)
doplňuje se nový pododstavec, který zní:
„Obecná prováděcí ustanovení k provedení tohoto pododstavce se přijmou v souladu s článkem 110 služebního řádu.“
32)
V čl. 88 prvním pododstavci písm. b) se slova „tři roky“ nahrazují slovy „šest let“.
33)
Článek 91 se nahrazuje tímto:
„Článek 91
Články 16 až 18 se použijí obdobně.
Ustanovení čl. 55 odst. 4 druhé věty služebního řádu se nepoužije na smluvní zaměstnance.
Práce přesčas smluvních zaměstnanců ve funkčních skupinách III a IV nezakládá nárok na náhradu nebo odměnu.
Za podmínek stanovených v příloze VI služebního řádu mají smluvní zaměstnanci ve funkčních skupinách I a II nárok na náhradní volno za práci přesčas nebo na její proplacení, pokud služební důvody neumožňují udělení náhradního volna během dvou měsíců následujícího po tom, ve kterém byla práce přesčas vykonána.“;
34)
V článku 95 se slova „do věku 63 let“ nahrazují slovy „do dosažení důchodového věku“.
35)
Článek 96 se mění takto:
a)
v odstavci 3 se slovo „upravují“ nahrazuje slovem „aktualizují“.
b)
odstavec 11 se nahrazuje tímto:
„11. Každé dva roky předkládá Komise zprávu o finanční situaci systému pojištění v nezaměstnanosti. Nezávisle na této zprávě může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 111 a 112 služebního řádu upravovat příspěvky na pojistné uvedené v odstavci 7, je-li to nezbytné v zájmu finanční rovnováhy systému.“
36)
V čl. 101 odst. 1 druhém pododstavci druhé větě se slova „65 let“ nahrazují slovy „66 let“;
37)
Článek 103 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pokud zemře bývalý smluvní zaměstnanec pobírající příspěvek v invaliditě nebo bývalý smluvní zaměstnanec, který pobíral starobní důchod nebo který skončil pracovní poměr před dosažením důchodového věku a požádal, aby mu bylo vyplácení starobního důchodu odloženo na první den kalendářního měsíce po měsíci, ve kterém dosáhl důchodového věku, mají právní nástupci zemřelého smluvního zaměstnance podle kapitoly 4 přílohy VIII služebního řádu nárok na pozůstalostní důchod za podmínek stanovených v uvedené příloze.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Pokud není po dobu nejméně jednoho roku známo místo pobytu smluvního zaměstnance nebo bývalého smluvního dočasného zaměstnance pobírajícího příspěvek v invaliditě nebo starobní důchod nebo bývalého smluvního zaměstnance, který opustil službu před dosažením důchodového věku a požádal o odklad starobního důchodu k prvnímu dni kalendářního měsíce následujícího po měsíci, ve kterém dosáhne důchodového věku, použijí se u jeho manžela / manželky a osob považovaných za jím vyživované obdobně ustanovení kapitoly 5 a 6 přílohy VIII služebního řádu o dočasných důchodech.“
38)
V čl. 106 odst. 4 se slova „věku 63 let“ nahrazují slovy „důchodového věku“.
39)
V článku 120 se slova „každý orgán“ nahrazují slovy „orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci“.
40)
Vkládá senový článek, který zní:
„Článek 132a
V souladu s prováděcími opatřeními uvedenými v čl. 125 odst. 1 a na výslovnou žádost dotyčného poslance nebo poslanců, jimž akreditovaný parlamentní asistent poskytuje podporu, může být asistentovi vyplacen buď příspěvek na zařízení, nebo příspěvek na znovuosídlení z příspěvku příslušného poslance na asistenty, a to pouze jednou a poté, co doloží, že změna místa jeho bydliště byla nezbytná. Výše příspěvku nepřekročí základní měsíční plat asistenta.“;
41)
Článek 139 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
i)
písmeno b se nahrazuje tímto:
„b)
na konci měsíce, ve kterém akreditovaný parlamentní asistent dosáhne věku 66 let, nebo výjimečně k datu stanovenému v souladu s čl. 52) druhým a třetím pododstavcem služebního řádu;“
ii)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
s ohledem na skutečnost, že důvěra je základem profesionálního vztahu mezi poslancem a jeho akreditovaným parlamentním asistentem, po skončení výpovědní doby uvedené ve smlouvě, která akreditovanému parlamentnímu asistentovi nebo Evropskému parlamentu jednajícímu na žádost poslance nebo poslanců Evropského parlamentu, u nichž je akreditovaný parlamentní asistent zaměstnán, dává právo ukončit smlouvu před uplynutím její platnosti. Výpovědní doba nesmí být kratší než jeden měsíc za každý odpracovaný rok, nesmí však být kratší než jeden měsíc a delší než tři měsíce. Výpovědní doba však nesmí začít běžet v průběhu těhotenství, je-li potvrzeno lékařem, mateřské dovolené nebo nemoci, pokud doba nemoci nepřesáhne tři měsíce. Mimoto se výpovědní doba s výhradou výše uvedeného omezení přerušuje v průběhu těhotenství, je-li potvrzeno lékařem, a během mateřské dovolené a nemoci“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„3a. Prováděcí opatření uvedená v čl. 125 odst. 1 stanoví smírčí řízení, jež se použije před vypršením platnosti smlouvy akreditovaného parlamentního asistenta na žádost poslance nebo poslanců Evropského parlamentu, jimž akreditovaný parlamentní asistent poskytuje služby, nebo na žádost dotčeného parlamentního asistenta, a to podle odst. 1 písm. d) a odstavce 3.“
42)
V článku 141 se slova „každý orgán“ nahrazují slovy „orgán uvedený v čl. 6 prvním pododstavci“.
43)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 142a
Do 31. prosince 2020 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ve které vyhodnotí fungování pracovního řádu ostatních zaměstnanců.“
44)
Příloha se mění takto:
a)
v čl. 1 odst. 1 se doplňují nové věty, které znějí:
„Článek 21, článek 22 s výjimkou odstavce 4, články 23, 24a a čl. 31 odst. 6 a 7 uvedené přílohy se použijí obdobně na ostatní zaměstnance, kteří jsou ke dni 31. prosince 2013 v pracovním poměru. Ustanovení čl. 30 a čl. 31 odst. 1, 2, 3 a 5 uvedené přílohy se použijí obdobně na dočasné zaměstnance, kteří jsou ke dni 31. prosince 2013 v pracovním poměru. Pro zaměstnance, kteří nastoupili do pracovního poměru před 1. lednem 2014, se slovy „66 let“ v čl. 33 odst. 1 druhém pododstavci, v čl. 47 písm. a), čl. 101 odst. 1 druhém pododstavci a v čl. 139 odst. 1 písm. b) pracovního řádu ostatních zaměstnanců rozumí slova „65 let“.“;
b)
doplňuje se nový článek, který zní:
„Článek 6
S účinkem od 1. ledna 2014 se smlouvy dočasných zaměstnanců, na něž se vztahuje čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců a kteří jsou ke dni 31. prosince 2013 zaměstnáni v určité agentuře, bez nového výběrového řízení mění ve smlouvy podle čl. 2 písm. f) tohoto pracovního řádu ostatních zaměstnanců. V ostatních ohledech se smluvní podmínky nemění. Tento článek se nevztahuje na smlouvy dočasných zaměstnanců přijatých jako vedoucí či zástupci vedoucích agentur, jak je stanoveno v aktu Unie o zřízení dotyčné agentury a úředníků, kteří byli ve služebním zájmu přeřazeni do agentury.“
Článek 3
1. Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 1. ledna 2014 s výjimkou čl. 1 bodu 44 a čl. 1 bodu 73 písm. d), které se použijí, ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ, EURATOM) č. 1023/2013
z 22. októbra 2013,
ktorým sa mení Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 336,
so zreteľom na Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie, a najmä na jeho článok 12,
so zreteľom na návrh Európskej komisie predložený po porade s Výborom pre služobný poriadok,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Súdneho dvora (1),
so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Európska únia a jej viac ako 50 inštitúcií a agentúr by mali naďalej disponovať vysoko kvalitnou európskou verejnou správou, aby mohli dosahovať svoje ciele, realizovať svoje politiky a aktivity a vykonávať svoje úlohy na najvyššej možnej úrovni v súlade so zmluvami s cieľom čeliť vnútorným aj vonkajším výzvam, ktoré na nich čakajú v budúcnosti, a slúžiť občanom Únie.
(2)
V dôsledku toho je potrebné zabezpečiť rámec pre pritiahnutie, prijímanie a udržanie si vysoko kvalifikovaných a viacjazyčných zamestnancov, vyberaných na čo najširšom geografickom základe spomedzi občanov členských štátov a s primeraným zohľadnením rodovej vyváženosti, ktorí sú nezávislí a spĺňajú najvyššie profesijné normy, a umožniť týmto zamestnancom, aby plnili svoje povinnosti čo najefektívnejšie a najúčinnejšie. V tomto zmysle je potrebné prekonať súčasné ťažkosti inštitúcií pri prijímaní úradníkov alebo zamestnancov z určitých členských štátov.
(3)
Vzhľadom na rozsah európskej verejnej služby v porovnaní s cieľmi Únie a počtom jej obyvateľov by znižovanie počtu zamestnancov v inštitúciách a agentúrach Únie nemalo viesť k žiadnemu narušeniu vykonávania ich úloh, povinností a funkcií v súlade so záväzkami a právomocami podľa zmlúv. V tejto súvislosti je potrebná transparentnosť nákladov na zamestnancov každej inštitúcie a agentúry pri všetkých kategóriách zamestnancov, ktoré tieto inštitúcie a agentúry zamestnávajú.
(4)
Od európskej verejnej služby sa očakáva, že bude dodržiavať najvyššie normy profesionálnej etiky a zostane za každých okolností nezávislá. Na tento účel je potrebné ďalej objasniť hlavu II služobného poriadku (4), v ktorej je ustanovený rámec pre práva a povinnosti. Úradníci alebo bývalí úradníci by mali byť v prípade akéhokoľvek porušenia týchto záväzkov disciplinárne stíhaní.
(5)
Hodnota európskej verejnej služby spočíva aj v jej kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, ktorú možno zabezpečiť iba pri zaistení správnej rovnováhy, pokiaľ ide o štátnu príslušnosť úradníkov. Prijímaním do služobného pomeru a vymenovaním by sa malo zabezpečiť, aby boli zamestnanci zamestnávaní na čo najširšom geografickom základe spomedzi štátnych príslušníkov všetkých členských štátov Únie, avšak bez toho, aby sa pracovné miesta vyhradili pre štátnych príslušníkov určitého členského štátu. Na tento účel a s cieľom riešiť možnú výraznú nerovnováhu medzi štátnymi príslušnosťami úradníkov, ktorá nie je odôvodnená objektívnymi kritériami, by každá inštitúcia mala mať možnosť prijať odôvodnené a primerané opatrenia. Výsledkom týchto opatrení by nikdy nemali byť iné kritériá prijímania do služobného pomeru, než sú kritériá založené na zásluhách. Komisia by mala Európsky parlament a Radu informovať o tom, ako inštitúcie vykonávajú tieto primerané opatrenia.
(6)
S cieľom uľahčiť prijímanie zamestnancov na čo najširšom geografickom základe by sa inštitúcie mali snažiť podporovať viacjazyčné a multikultúrne vzdelávanie pre deti svojich zamestnancov. Je žiaduce, aby sa príspevok Únie k financovaniu európskych škôl, ktorý určí rozpočtový orgán v súlade s príslušnými pravidlami, účtoval na ťarchu rozpočtu Únie. V prípade, že je to v záujme fungovania inštitúcií potrebné, Komisia by mala mať možnosť požiadať zodpovedné orgány o prehodnotenie umiestnenia novej európskej školy.
(7)
Širším cieľom by mala byť optimalizácia riadenia ľudských zdrojov v európskej verejnej službe vyznačujúcej sa excelentnosťou, spôsobilosťou, nezávislosťou, lojálnosťou, nestrannosťou a stálosťou, ako aj kultúrnou a jazykovou rozmanitosťou a atraktívnymi podmienkami pri prijímaní do služobného pomeru.
(8)
Úradníci by mali odpracovať deväťmesačnú skúšobnú dobu. Pri rozhodovaní o trvalom prijatí úradníka by mal menovací orgán zohľadňovať správu o skúšobnej dobe vypracovanú na konci tejto doby a správanie sa úradníka v skúšobnej dobe so zreteľom na jeho povinnosti podľa služobného poriadku. Ak je práca úradníka v skúšobnej dobe zjavne neuspokojivá, malo by byť možné kedykoľvek o ňom vypracovať správu. Inak by sa mala správa vypracovať na konci skúšobnej doby.
(9)
V záujme zabezpečenia toho, aby sa kúpna sila úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie vyvíjala súbežne s kúpnou silou štátnych zamestnancov ústredných štátnych správ členských štátov, je dôležité dodržiavať zásadu mechanizmu viacročnej aktualizácie platov, známeho ako „metóda“, zabezpečením jeho uplatňovania do konca roku 2023 s preskúmaním na začiatku roku 2022, pričom sa zároveň zahrnie mechanizmus na dočasné predĺženie platnosti metódy. Okrem toho by sa v záujme odstránenia ťažkostí, ktoré sa v minulosti pri uplatňovaní metódy vyskytli, mala ustanoviť taká metóda, ktorá by umožnila každý rok automaticky aktualizovať všetky platy, dôchodky a príspevky, spolu s automatickou krízovou doložkou. Na tento účel by sa príslušné sumy uvedené v služobnom poriadku a Podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie mali považovať za referenčné sumy, ktoré sa budú pravidelne a automaticky aktualizovať. Tieto aktualizované sumy by mala Komisia uverejniť pre informáciu v sérii C Úradného vestníka Európskej únie. Tento mechanizmus aktualizácie by sa mal rovnako používať vo všetkých ostatných prípadoch, v ktorých je ustanovená takáto aktualizácia.
(10)
Je dôležité zabezpečiť kvalitu štatistických údajov používaných pri aktualizácii odmien a dôchodkov. Národné štatistické úrady alebo iné príslušné orgány v členských štátoch by mali v súlade so zásadou nestrannosti zhromažďovať údaje na vnútroštátnej úrovni a posielať ich Eurostatu.
(11)
Potenciálne výhody pre úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie vyplývajúce z uplatňovania metódy by sa mali vykompenzovať obnovením používania systému „dane“. Uplatňovanie solidárnej dane možno podobne ako v prípade metódy dočasne predĺžiť. Za súčasných okolností sa zdá byť vhodné zvýšiť solidárnu daň v porovnaní s úrovňou osobitného príspevku platnou v rokoch 2004 až 2012 a ustanoviť progresívnejšiu sadzbu. Cieľom je zohľadniť mimoriadne náročnú hospodársku a sociálnu situáciu v Únii a jej dôsledky na verejné financie v celej Únii. Potreba konsolidovať verejné financie v Únii, a to aj z krátkodobého hľadiska, si vyžaduje, aby zamestnanci inštitúcií Únie vyvinuli urýchlené a osobitné úsilie týkajúce sa solidarity. Táto solidárna daň by sa preto mala uplatňovať na všetkých úradníkov a ostatných zamestnancov Únie od 1. januára 2014.
(12)
Európska rada vo svojich záveroch z 8. februára 2013 o viacročnom finančnom rámci upozornila, že potreba konsolidovať verejné financie v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte si vyžaduje osobitné úsilie zo strany každého orgánu verejnej správy a jeho zamestnancov s cieľom zvýšiť efektívnosť a účinnosť a prispôsobiť sa meniacemu sa hospodárskemu prostrediu. V tejto výzve v skutočnosti potvrdila cieľ návrhu Komisie z roku 2011 na zmenu Služobného poriadku úradníkov Európskej únie a Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie, a ktorého zámerom je zabezpečiť nákladovú účinnosť, a uznala, že problémy, ktorým v súčasnosti Európska únia čelí, si vyžadujú vynakladanie mimoriadneho úsilia zo strany všetkých orgánov štátnej správy a všetkých jej zamestnancov s cieľom zvýšiť efektívnosť a prispôsobiť sa meniacemu sa hospodárskemu a sociálnemu prostrediu v Európe. Európska rada navyše požadovala, aby sa ako súčasť reformy služobného poriadku pozastavila úprava odmien a dôchodkov všetkých zamestnancov inštitúcií Únie, ktorá sa vykonáva prostredníctvom metódy, na dva roky a aby sa ako súčasť reformy metódy úpravy platov opätovne zaviedla nová solidárna daň.
(13)
S ohľadom na tieto závery a s cieľom reagovať na budúce rozpočtové obmedzenia, ako aj preukázať solidaritu európskej verejnej služby s prísnymi opatreniami, ktoré členské štáty prijali v dôsledku bezpríkladnej finančnej krízy a osobitne ťažkej sociálnej a hospodárskej situácie v členských štátoch a Únii ako celku, je potrebné ustanoviť pozastavenie tejto metódy na dva roky pre všetky odmeny, dôchodky a príspevky úradníkov a uplatňovať solidárnu daň napriek tomuto pozastaveniu.
(14)
Demografické zmeny a meniaca sa veková štruktúra dotknutého obyvateľstva vyžadujú, aby sa zvýšil vek odchodu do dôchodku, ale za podmienky prijatia prechodných opatrení pre úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie, ktorí už sú v služobnom pomere. Tieto prechodné opatrenia sú potrebné na účely rešpektovania nadobudnutých práv úradníkov, ktorí už sú v služobnom pomere a ktorí prispievali do fiktívneho dôchodkového fondu pre úradníkov Európskej únie. Mala by sa tiež zvýšiť flexibilita veku odchodu do dôchodku, a to tým, že sa zamestnancom uľahčí dobrovoľné pokračovanie v práci až do veku 67 rokov a že sa im za výnimočných okolností a za osobitných podmienok umožní pracovať až do veku 70 rokov.
(15)
Keďže dôchodkový systém Európskej únie je v poistno-matematickej rovnováhe a táto rovnováha sa musí zachovať v krátkodobom aj dlhodobom horizonte, zamestnancom v služobnom pomere pred 1. januárom 2014 by sa mala poskytnúť kompenzácia za ich dôchodkové príspevky prostredníctvom takých prechodných opatrení, akými je upravená prírastková miera za roky aktívneho služobného pomeru odpracované po dosiahnutí veku odchodu do dôchodku (barcelonská iniciatíva), a uplatňovaním polovičného zníženia v prípade predčasného odchodu do dôchodku vo veku od 60 rokov do dosiahnutia zákonného veku odchodu do dôchodku.
(16)
Všeobecne prijatá poistno-matematická prax vyžaduje, aby sa pre úrokové sadzby a rast platov využili skúsenosti získané za posledných 20 až 40 rokov, s cieľom zabezpečiť rovnováhu dôchodkových systémov. Preto by sa mali pohyblivé priemery pre úrokové sadzby a rast platov rozšíriť na 30 rokov so sedemročným prechodným obdobím.
(17)
Rada požiadala Komisiu, aby vypracovala štúdiu a predložila príslušné návrhy k článku 5 ods. 4, prílohe I oddiele A a článku 45 ods. 1 služobného poriadku s cieľom ustanoviť jednoznačné prepojenie medzi zodpovednosťou a platovou triedou a na účely kladenia väčšieho dôrazu na stupeň zodpovednosti pri porovnávaní zásluh v súvislosti s povýšením.
(18)
Berúc do úvahy túto požiadavku je vhodné, aby povýšenie do vyššej platovej triedy bolo podmienené osobnou angažovanosťou, zlepšovaním zručností a schopností a vykonávaním povinností, ktorých význam odôvodňuje vymenovanie úradníka do tejto vyššej platovej triedy.
(19)
Služobný postup vo funkčných skupinách AD a AST by sa mal reštrukturalizovať takým spôsobom, aby boli najvyššie platové triedy vyhradené pre obmedzený počet úradníkov nesúcich zodpovednosť najvyššieho stupňa. Administrátori preto môžu postúpiť iba do platovej triedy AD 12, pokiaľ nie sú vymenovaní na osobitné pracovné miesto nad touto platovou triedou, a platové triedy AD 13 a 14 by mali byť vyhradené pre zamestnancov, ktorých postavenie nesie významnú zodpovednosť. Podobne môžu byť úradníci v platovej triede AST 9 povýšení do platovej triedy AST 10 len v súlade s postupom ustanoveným v článku 4 a v článku 29 ods. 1 služobného poriadku.
(20)
S cieľom ešte viac prispôsobiť profesionálne zloženie zamestnancov v súčasnej skupine AST rôznym stupňom zodpovednosti a ako nevyhnutný príspevok na zníženie administratívnych výdavkov by sa mala vytvoriť nová funkčná skupina „AST/SC“ pre tajomníkov a administratívnych pracovníkov. Platy a sadzby uplatniteľné pri povýšení by mali byť v primeranom súlade so stupňom zodpovednosti a výškou odmeny. Takým spôsobom bude možné zachovať stabilnú a súdržnú európsku verejnú službu. Komisia by mala posúdiť rozsah a účinky zavedenia tejto novej funkčnej skupiny, pričom by mala osobitne zohľadniť situáciu žien, aby bolo možné zaručiť zachovanie stabilnej a komplexnej európskej verejnej služby, a mala by o výsledkoch tohto posúdenia podať správu.
(21)
S cieľom umožniť rýchlejšie povýšenie vysoko výkonných zamestnancov sa zachováva požiadavka odpracovať aspoň dva roky v platovej triede pred povýšením úradníka do ďalšej platovej triedy. Každá inštitúcia by mala zabezpečiť, aby jej vnútorná politika v oblasti ľudských zdrojov využívala možnosti, ktoré ustanovuje služobný poriadok, s cieľom umožniť vhodný služobný postup úradníkom, ktorí majú veľký potenciál a vysokú výkonnosť.
(22)
Pracovná doba uplatňovaná v inštitúciách by sa mala zosúladiť s pracovnou dobou platnou v určitých členských štátoch Európskej únie, aby sa vykompenzovalo zníženie počtu zamestnancov v inštitúciách. V rámci tohto zosúladenia by sa mala zohľadniť pracovná doba uplatňovaná vo verejnej službe v členských štátoch. Zavedenie minimálneho počtu pracovných hodín za týždeň zabezpečí, že zamestnanci inštitúcií budú schopní niesť pracovné zaťaženie vyplývajúce z politických cieľov Európskej únie, a zároveň zosúladí pracovné podmienky v inštitúciách v záujme solidarity v celej verejnej službe Únie.
(23)
Mechanizmy pružného pracovného času predstavujú významný prvok modernej a účinnej verejnej správy poskytujúci pracovné podmienky priaznivé pre rodinný život a umožňujúci dosiahnutie vhodnej rodovej rovnováhy v rámci inštitúcií. Preto je potrebné uviesť v služobnom poriadku výslovný odkaz na tieto mechanizmy.
(24)
Pravidlá týkajúce sa času na cestu a ročného preplácania cestovných výdavkov medzi miestom výkonu práce a miestom pôvodu by sa mali zmodernizovať, zracionalizovať a prepojiť s expatriáciou, aby sa ich uplatňovanie stalo jednoduchším a transparentnejším. Predovšetkým by sa mal ročný čas na cestu nahradiť dovolenkou na návštevu domova a obmedziť maximálne na dva a pol dňa.
(25)
Podobne by sa mali zjednodušiť pravidlá preplácania nákladov na sťahovanie, aby sa uľahčilo ich uplatňovanie tak pre administratívu, ako aj pre dotknutých zamestnancov. V tejto súvislosti by sa mali zaviesť maximálne limity nákladov, ktoré zohľadňujú rodinnú situáciu úradníka alebo zamestnanca, priemerné náklady na sťahovanie a súvisiace poistenie.
(26)
Niektorí zamestnanci musia často odchádzať na služobné cesty do hlavných pracovísk ich inštitúcie. Táto skutočnosť sa v súčasnosti v pravidlách o služobných cestách dostatočne nezohľadňuje. Preto by sa mali tieto pravidlá upraviť tak, aby v týchto prípadoch umožňovali preplatenie nákladov na ubytovanie na základe paušálnej sumy.
(27)
Je vhodné modernizovať pracovné podmienky pre zamestnancov zamestnaných v tretích krajinách a zabezpečiť ich väčšiu nákladovú účinnosť pri súčasnom vytváraní úspor nákladov. Mal by sa tiež upraviť nárok na riadnu dovolenku a mala by sa ustanoviť možnosť zahrnúť širokú škálu parametrov na stanovenie príspevku na životné podmienky bez toho, aby to malo vplyv na celkový cieľ vytvárania úspor nákladov. Mali by sa prehodnotiť podmienky poskytovania príspevku na ubytovanie s cieľom lepšie zohľadniť miestne podmienky a znížiť administratívnu záťaž.
(28)
Je vhodné zabezpečiť pružnejší rámec pre zamestnávanie zmluvných zamestnancov. Inštitúcie Únie by preto mali mať možnosť prijímať zmluvných zamestnancov na maximálne obdobie šiestich rokov na účely vykonávania úloh pod dohľadom úradníkov alebo dočasných zamestnancov. Okrem toho, napriek tomu, že drvivá väčšina úradníkov sa aj naďalej prijíma na základe verejného výberového konania, inštitúcie by mali byť oprávnené organizovať interné výberové konania, ktoré by výnimočne a za osobitných podmienok mohli byť otvorené pre zmluvných zamestnancov.
(29)
Mali by sa stanoviť prechodné ustanovenia, ktoré by umožňovali postupné uplatňovanie nových pravidiel a opatrení a zároveň rešpektovanie nadobudnutých práv a oprávnených očakávaní zamestnancov prijatých pred nadobudnutím účinnosti týchto zmien služobného poriadku.
(30)
Podobne ako ostatní zamestnanci, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok, patria aj zamestnanci agentúr do dôchodkového systému Únie. Agentúry, ktoré sú úplne samofinancované, v súčasnosti odvádzajú do tohto systému príspevok zamestnávateľov. Agentúry, ktoré sú čiastočne financované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, by mali v záujme zaistenia rozpočtovej transparentnosti a vyváženejšieho rozdelenia záťaže platiť túto časť príspevkov zamestnávateľa, ktorá zodpovedá pomernej časti medzi príjmami agentúry bez dotácie zo všeobecného rozpočtu Európskej únie a jej celkovými príjmami. Vzhľadom na to, že toto nové ustanovenie by si mohlo vyžiadať úpravu príslušných pravidiel o poplatkoch, ktoré vyberajú agentúry, malo by sa uplatňovať až od 1. januára 2016. V prípade potreby by Komisia mala predložiť návrhy na úpravu týchto pravidiel.
(31)
Pravidlá prijaté Komisiou na účely vykonávania služobného poriadku by sa mali v záujme zjednodušenia a jednotnej personálnej politiky analogicky uplatňovať aj na agentúry. Na prípadné zohľadnenie osobitnej situácie agentúr by však agentúry mali mať možnosť požiadať Komisiu o povolenie prijať odlišné vykonávacie pravidlá než sú pravidlá prijaté Komisiou alebo neuplatňovať pravidlá Komisie vôbec.
(32)
Mal by sa zriadiť register všetkých pravidiel prijatých na účely vykonávania služobného poriadku a tento register by mal spravovať Súdny dvor Európskej únie. Tento register, do ktorého by mali môcť nahliadnuť všetky inštitúcie, agentúry a členské štáty, umožní dosiahnutie transparentnosti a podporí jednotné uplatňovanie služobného poriadku.
(33)
Na účely zosúladenia a objasnenia pravidiel o prijímaní vykonávacích ustanovení a vzhľadom na ich vnútorný a administratívny charakter je vhodné udeliť príslušné rozhodovacie právomoci menovaciemu orgánu a orgánu oprávnenému uzatvárať zmluvy.
(34)
Vzhľadom na vysoký počet dočasných zamestnancov v agentúrach a vzhľadom na potrebu vymedziť zhodnú personálnu politiku je nevyhnutné vytvoriť novú kategóriu dočasných zamestnancov a stanoviť osobitné pravidlá pre túto kategóriu.
(35)
Komisia by mala aj naďalej monitorovať rozpočtovú situáciu spoločného systému zdravotného poistenia a v prípade štrukturálnej nerovnováhy systému prijať všetky potrebné opatrenia.
(36)
V článku 15 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie sa ustanovuje, že určité údaje o úradníkoch a ostatných zamestnancoch sa oznamujú vládam členských štátov.
(37)
S cieľom dosiahnuť ciele stanovené v služobnom poriadku by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o určité aspekty pracovných podmienok. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Služobný poriadok úradníkov Európskej únie sa mení takto:
1.
Článok 1d sa mení takto:
a)
v odseku 3 sa slovo „Orgány“ nahrádza slovami „Menovacie orgány inštitúcií“;
b)
odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Na účely odseku 1 sa za zdravotne postihnutú osobu považuje osoba s dlhodobým telesným, mentálnym, intelektuálnym alebo zmyslovým postihnutím, ktoré v súčinnosti s rôznymi prekážkami môže brániť jej plnému a účinnému zapojeniu do spoločnosti, rovnocennému s ostatnými. Postihnutie sa určí v súlade s postupom stanoveným v článku 33.
Zdravotne postihnutá osoba spĺňa podmienky stanovené v článku 28 písm. e), ak dokáže plniť základné pracovné funkcie po vykonaní vhodných úprav.
Pod pojmom „vhodné úpravy“ sa vo vzťahu k základným pracovným funkciám rozumejú vhodné opatrenia, ak sú potrebné, ktoré umožňujú zdravotne postihnutej osobe získať prístup k zamestnaniu, účasť alebo postup v zamestnaní, prípadne účasť na odbornej príprave, pokiaľ tieto opatrenia nepredstavujú neprimerané zaťaženie pre zamestnávateľa.
Zásada rovnakého zaobchádzania nebráni menovacím orgánom inštitúcií, aby ponechali v účinnosti alebo prijali opatrenia ustanovujúce osobitné výhody, aby uľahčili osobám so zdravotným postihnutím vykonávanie pracovnej činnosti, alebo aby zabránili znevýhodneniu v ich povolaní, alebo poskytli kompenzáciu za takéto znevýhodnenie.“.
2.
V článku 1e sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Úradníci v aktívnom pracovnom pomere majú prístup k opatreniam sociálneho charakteru vrátane osobitných opatrení na zosúladenie pracovného a rodinného života schváleným inštitúciami a k službám poskytovaným orgánmi sociálnej starostlivosti uvedenými v článku 9. Bývalí úradníci môžu mať prístup k obmedzeným osobitným opatreniam sociálnej povahy.“.
3.
Článok 5 sa mení takto:
a)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Pracovné miesta, na ktoré sa vzťahuje služobný poriadok, sa zatriedia podľa charakteru a významu zodpovedajúcich povinností do funkčnej skupiny administrátorov (ďalej len „AD“), funkčnej skupiny asistentov (ďalej len „AST“) a funkčnej skupiny tajomníkov a administratívnych pracovníkov (ďalej len „AST/SC“).“;
b)
odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Funkčná skupina AD obsahuje dvanásť platových tried zodpovedajúcich riadiacim, koncepčným a analytickým úlohám, ako aj jazykovedným a vedeckým úlohám. Funkčná skupina AST obsahuje jedenásť platových tried zodpovedajúcich výkonným a technickým úlohám. Funkčná skupina AST/SC obsahuje šesť platových tried zodpovedajúcich kancelárskym a tajomníckym úlohám.“;
c)
v odseku 3 písm. a) sa za slová „vo funkčnej skupine AST“ vkladajú slová „a funkčnej skupine AST/SC“;
d)
odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Tabuľka, v ktorej sú uvedené typy pracovných miest, sa nachádza v prílohe I oddiele A. Podľa tejto tabuľky môže menovací orgán každej inštitúcie po porade s Výborom pre služobný poriadok podrobnejšie vymedziť povinnosti a právomoci spojené s každým typom pracovného miesta.“.
4.
Článok 6 sa nahrádza takto:
„Článok 6
1. Počet pracovných miest v každej platovej triede a v každej funkčnej skupine sa uvádza v pláne pracovných miest pripojenom k rozpočtovému oddielu každej inštitúcie.
2. Bez toho, aby bola dotknutá zásada povýšenia podľa zásluh stanovená v článku 45, tento plán zabezpečí, aby počet voľných pracovných miest v každej platovej triede plánu pracovných miest k 1. januáru každého roka zodpovedal pre každú inštitúciu počtu úradníkov v nižšej platovej triede, ktorí boli v aktívnom pracovnom pomere k 1. januáru predchádzajúceho roka, vynásobenému sadzbami stanovenými pre túto platovú triedu v prílohe I oddiele B. Tieto sadzby sa uplatňujú na základe päťročného priemeru od 1. januára 2014.
3. Sadzby stanovené v prílohe I oddiele B sú súčasťou správy uvedenej v článku 113.
4. Súčasťou správy uvedenej v článku 113 je vykonávanie ustanovení týkajúcich sa funkčnej skupiny AST/SC a prechodných opatrení stanovených v článku 31 prílohy XIII, pričom sa zohľadní vývoj potrieb zamestnancov na vykonávanie tajomníckych a kancelárskych úloh vo všetkých inštitúciách a vývoj trvalých a dočasných pracovných miest vo funkčných skupinách AST a AST/SC.“.
5.
Článok 9 sa mení takto:
a)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1a, sa v každej inštitúcii zriadi:
-
výbor zamestnancov, ktorý môže byť rozdelený do sekcií pre rôzne miesta výkonu práce,
-
jeden alebo viac spoločných výborov v závislosti od počtu úradníkov v miestach výkonu práce,
-
jedna alebo viac disciplinárnych komisií v závislosti od počtu úradníkov v miestach výkonu práce,
-
jeden alebo viac spoločných poradných výborov pre otázky odbornej nespôsobilosti v závislosti od počtu úradníkov v miestach výkonu práce,
-
výbor pre správy, ak je potrebný,
-
posudková komisia pre otázky invalidity,
ktoré budú vykonávať funkcie stanovené týmto služobným poriadkom.“;
b)
odsek 1a sa nahrádza takto:
„1. Na uplatňovanie niektorých ustanovení tohto služobného poriadku sa môže zriadiť jeden spoločný výbor pre dve alebo viac inštitúcií. Ostatné výbory uvedené v odseku 1 a disciplinárna komisia sa môžu zriadiť ako spoločné orgány pre dve alebo viac agentúr.“;
c)
v odseku 2 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:
„Agentúry sa môžu odchýliť od ustanovení článku 1 prílohy II, pokiaľ ide o členstvo vo výboroch zamestnancov, na účely zohľadnenia zloženia svojich zamestnancov. Agentúry môžu rozhodnúť, že nevymenujú náhradníkov do spoločného výboru alebo do výborov uvedených v článku 2 prílohy II.“.
6.
V článku 10 prvom odseku druhej vete sa slovo „inštitúcie“ nahrádza slovami „menovacie orgány inštitúcií“.
7.
Článok 11 sa nahrádza takto:
„Článok 11
Úradník vykonáva svoje povinnosti a správa sa výlučne v súlade so záujmami Únie. Nevyžaduje ani neprijíma pokyny od vlády, orgánu, organizácie alebo osôb mimo svojej inštitúcie. Pridelené povinnosti si plní vecne, nestranne a so zreteľom na svoju povinnosť lojality voči Únii.
Úradník bez povolenia menovacieho orgánu neprijme od žiadnej vlády ani od žiadneho iného zdroja mimo inštitúcie, ku ktorej patrí, žiadnu poctu, vyznamenanie, láskavosť, dar ani platbu akéhokoľvek druhu, pokiaľ ich nezíska za služby poskytnuté pred jeho vymenovaním alebo počas mimoriadnej dovolenky na vojenskú alebo inú štátnu službu a vo vzťahu k takejto službe.
Pred prijatím úradníka menovací orgán preskúma, či má uchádzač nejaký osobný záujem, ktorý by mohol narušiť jeho nezávislosť, alebo či má nejaký iný konflikt záujmov. Na tento účel uchádzač prostredníctvom osobitného formulára informuje menovací orgán o každom skutočnom alebo potenciálnom konflikte záujmov. V takýchto prípadoch to menovací orgán vezme do úvahy v riadne odôvodnenom stanovisku. V prípade potreby menovací orgán prijme opatrenia uvedené v článku 11a ods. 2.
Tento článok sa analogicky uplatňuje na úradníkov, ktorí sa vracajú z pracovného voľna z osobných dôvodov.“.
8.
Článok 16 sa nahrádza takto:
„Článok 16
Úradník je aj po odchode zo služby viazaný povinnosťou správať sa čestne a rozvážne, pokiaľ ide o prijatie niektorých funkcií alebo výhod.
Úradníci, ktorí majú v úmysle do dvoch rokov od svojho odchodu zo služby vykonávať zárobkovú alebo nezárobkovú pracovnú činnosť, musia o tom informovať svoju inštitúciu s použitím osobitného formulára. Ak táto činnosť súvisí s prácou, ktorú úradník vykonával počas posledných troch rokov služby, a mohla by viesť ku konfliktu s legitímnymi záujmami inštitúcie, menovací orgán mu môže so zreteľom na záujmy služby buď zakázať vykonávanie tejto činnosti, alebo vydať súhlas za podmienok, ktoré pokladá za primerané. Menovací orgán po konzultácii so spoločným výborom oznámi svoje rozhodnutie do 30 pracovných dní od prijatia uvedenej informácie. Ak sa takéto oznámenie nevykoná do skončenia tejto lehoty, pokladá sa to za nepriamy súhlas.
V prípade bývalých vysokých úradníkov, ako sú vymedzení vo vykonávacích opatreniach, menovací orgán im v zásade zakáže vykonávať počas 12 mesiacov po odchode zo služby činnosť v oblasti lobovania alebo zastupovania vo vzťahu k zamestnancom ich predchádzajúcej inštitúcie pre svoj podnik, pre svojich klientov alebo zamestnávateľov vo veciach, za ktoré boli zodpovední počas posledných troch rokov služby.
V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (5) každá inštitúcia zverejní každoročne informácie o vykonávaní tretieho odseku vrátane zoznamu posudzovaných prípadov.
9.
V článku 18 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Všetky práva na akékoľvek písomnosti alebo iné práce vytvorené ktorýmkoľvek úradníkom pri plnení jeho povinností sú majetkom Európskej únie, ak takéto písomnosti alebo práce súvisia s jej činnosťou, alebo Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, ak takéto písomnosti alebo práce súvisia s činnosťou tohto spoločenstva. Únia alebo prípadne Európske spoločenstvo pre atómovú energiu majú právo na povinné nadobudnutie autorských práv vyplývajúcich z takýchto prác.“.
10.
Článok 19 sa nahrádza takto:
„Článok 19
Úradník neposkytne bez povolenia menovacieho orgánu zo žiadneho dôvodu v žiadnom súdnom konaní informácie, o ktorých vie v dôsledku plnenia svojich povinností. Povolenie sa zamietne, len ak to vyžadujú záujmy Únie, a toto zamietnutie nemá za následok trestnoprávne dôsledky pre dotknutého úradníka. Úradník zostane viazaný touto povinnosťou aj po odchode zo služby.
Ustanovenia prvého odseku sa nevzťahujú na úradníka alebo bývalého úradníka vypovedajúceho pred Súdnym dvorom Európskej únie alebo pred disciplinárnou komisiou inštitúcie vo veci, ktorá sa týka zamestnanca alebo bývalého zamestnanca Európskej únie.“.
11.
V článku 21a sa dopĺňa tento odsek:
„3. Úradník, ktorý informuje svojich nadriadených o pokynoch, ktoré pokladá za neštandardné alebo o ktorých sa domnieva, že by mohli viesť k vážnym problémom, nesmie byť z tohto dôvodu vystavený zaujatému zaobchádzaniu.“.
12.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 22c
V súlade s článkami 24 a 90 každá inštitúcia zavedie postup zaobchádzania so sťažnosťami úradníkov, ktoré sa týkajú spôsobu, akým sa s nimi zaobchádza po splnení si povinností podľa článku 22a alebo článku 22b alebo v dôsledku splnenia si týchto povinností. Dotknutá inštitúcia zabezpečí, aby boli tieto sťažnosti vybavované dôverne, a ak si to budú okolnosti vyžadovať, pred uplynutím lehôt stanovených v článku 90.
Menovací orgán každej inštitúcie zavedie interné pravidlá, ktoré sa okrem iného týkajú:
-
poskytovania informácií úradníkom, ako je uvedené v článku 22a ods. 1 alebo v článku 22b, o zaobchádzaní so záležitosťami, ktoré oznámili,
-
ochrany oprávnených záujmov týchto úradníkov a ich súkromia a
-
postupu spracúvania sťažností uvedených v prvom odseku tohto článku.“.
13.
V článku 26a sa slovo „inštitúcie“ nahrádza slovami „menovacie orgány inštitúcií“.
14.
Článok 27 sa nahrádza takto:
„Článok 27
Cieľom prijímania do služobného pomeru je zabezpečiť pre inštitúciu služby úradníkov s najvyššou úrovňou spôsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti, prijatých na čo najširšom možnom geografickom základe spomedzi štátnych príslušníkov členských štátov Únie. Žiadne pracovné miesta sa nevyhradia pre štátnych príslušníkov určitého členského štátu.
Zásada rovnosti občanov Únie umožňuje každej inštitúcii prijímať vhodné opatrenia na základe pozorovania výraznej nerovnováhy medzi štátnymi príslušnosťami úradníkov, ktorá nie je odôvodnená objektívnymi kritériami. Tieto vhodné opatrenia musia byť odôvodnené a nesmú nikdy viesť k iným kritériám prijímania do služobného pomeru ako tým, ktoré sú založené na zásluhách. Menovací orgán dotknutej inštitúcie prijme pred prijatím takýchto vhodných opatrení všeobecné ustanovenia na vykonanie tohto odseku v súlade s článkom 110.
Po uplynutí trojročného obdobia, ktoré začína plynúť 1. januára 2014, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní druhého odseku.
S cieľom uľahčiť prijímanie do služobného pomeru na čo najširšom geografickom základe sa inštitúcie snažia podporovať viacjazyčné a multikultúrne vzdelávanie detí svojich zamestnancov.“.
15.
V článku 29 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Pred obsadením voľného pracovného miesta v inštitúcii menovací orgán najprv posúdi:
a)
či dané pracovné miesto môže byť obsadené:
i)
preložením alebo
ii)
vymenovaním podľa článku 45a, alebo
iii)
povýšením
v rámci inštitúcie;
b)
či žiadosti o preloženie boli prijaté od úradníkov rovnakej platovej triedy v iných inštitúciách; a/alebo
c)
či nebolo možné obsadiť voľné pracovné miesto podľa možností uvedených v písmenách a) a b), či je potrebné zvážiť zoznam vhodných uchádzačov v zmysle článku 30, v prípade potreby pri zohľadnení príslušných ustanovení týkajúcich sa vhodných uchádzačov podľa prílohy III; a/alebo
d)
či je potrebné vypísať interné výberové konanie v rámci inštitúcie, na ktorom sa budú môcť zúčastniť len úradníci a dočasní zamestnanci vymedzení v článku 2 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie;
alebo sa riadiť postupom pre výberové konania na základe odborných predpokladov alebo skúšok, alebo odborných predpokladov a skúšok zároveň. Postup pri výberovom konaní je ustanovený v prílohe III.
Tento postup sa môže použiť aj na účely vytvorenia rezervy pre budúce prijímanie do služobného pomeru.
Zachovávajúc zásadu, že drvivá väčšina úradníkov sa má prijímať na základe verejného výberového konania, menovací orgán môže odchylne od písmena d) a iba vo výnimočných prípadoch rozhodnúť o uskutočnení interného výberového konania inštitúcie, ktoré bude otvorené aj pre zmluvných zamestnancov uvedených v článkoch 3a a 3b Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie. Na týchto zmluvných zamestnancov sa vzťahujú obmedzenia v súvislosti s touto možnosťou, ako je stanovené v článku 82 ods. 7 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie, a v súvislosti s osobitnými úlohami, ktoré mohli plniť ako zmluvní zamestnanci.“.
16.
Článok 30 sa nahrádza takto:
„Článok 30
Menovací orgán vymenuje výberovú komisiu pre každé výberové konanie. Táto komisia vypracuje zoznam vhodných uchádzačov.
Menovací orgán rozhodne, ktorí z týchto uchádzačov budú vymenovaní na voľné pracovné miesta.
Títo uchádzači majú prístup k príslušným informáciám o vhodných voľných pracovných miestach uverejnených inštitúciami a agentúrami.“.
17.
V článku 31 ods. 2 prvý pododsek sa prvá veta nahrádza takto:
„Bez toho, aby bol dotknutý článok 29 ods. 2, úradníci sú prijímaní do služobného pomeru len do platových tried SC 1 až SC 2, AST 1 až AST 4 alebo AD 5 až AD 8.“.
18.
V článku 32 treťom odseku sa slovo „orgánom“ nahrádza slovami „menovacím orgánom každej inštitúcie“.
19.
Článok 34 sa nahrádza takto:
„Článok 34
1. Pred prijatím do trvalého pracovného pomeru musia úradníci odpracovať deväťmesačnú skúšobnú dobu. Rozhodnutie prijať úradníka do trvalého pracovného pomeru sa prijme na základe správy uvedenej v odseku 3, ako aj na základe faktorov dostupných menovaciemu orgánu a ktoré sa týkajú správania úradníka v skúšobnej dobe, pokiaľ ide o ustanovenia hlavy II.
Ak počas skúšobnej doby nemôže úradník v dôsledku choroby, materskej dovolenky podľa článku 58 alebo úrazu plniť svoje povinnosti nepretržite aspoň počas jedného mesiaca, menovací orgán môže predĺžiť jeho skúšobnú dobu o zodpovedajúce obdobie. Celková dĺžka skúšobnej doby v žiadnom prípade nepresiahne 15 mesiacov.
2. Správa o úradníkovi v skúšobnej dobe môže byť vypracovaná kedykoľvek pred skončením skúšobnej doby, ak je jeho práca zjavne neuspokojivá.
Táto správa sa poskytne dotknutej osobe, ktorá má právo predložiť svoje písomné pripomienky do ôsmich pracovných dní. Priamy nadriadený úradníka v skúšobnej dobe bezodkladne predloží správu a pripomienky menovaciemu orgánu, ktorý do troch týždňov získa vyjadrenie spoločného výboru pre správy o potrebných opatreniach. Menovací orgán môže rozhodnúť o prepustení úradníka v skúšobnej dobe pred skončením skúšobnej doby s jednomesačnou výpovednou dobou alebo môže úradníka na zostávajúcu časť skúšobnej doby prideliť do iného oddelenia.
3. Najneskôr mesiac pred skončením skúšobnej doby sa vypracuje správa o spôsobilosti úradníka v skúšobnej dobe plniť si povinnosti spojené s jeho pracovným miestom, ako aj o jeho výkonnosti a správaní v službe. Táto správa sa poskytne úradníkovi v skúšobnej dobe, ktorý má právo predložiť svoje pripomienky písomne do ôsmich pracovných dní.
Ak sa odporučí prepustenie alebo za výnimočných okolností predĺženie skúšobnej doby v súlade s článkom 1, priamy nadriadený úradníka v skúšobnej dobe bezodkladne predloží správu a pripomienky menovaciemu orgánu, ktorý do troch týždňov prekonzultuje potrebné opatrenia so spoločným výborom pre správy.
Úradník v skúšobnej dobe, ktorého práca alebo správanie nesplnili požiadavky na prijatie do trvalého pracovného pomeru na príslušnom pracovnom mieste, bude prepustený.
4. Ak prepustený úradník v skúšobnej dobe nie je schopný okamžite pokračovať v pracovnej činnosti inde, dostane kompenzáciu vo výške trojmesačného základného platu, ak odpracoval viac ako jeden rok služby, vo výške dvojmesačného základného platu, ak odpracoval aspoň šesť mesiacov služby, a vo výške jednomesačného základného platu, ak odpracoval menej ako šesť mesiacov služby.
5. Odseky 2, 3 a 4 sa neuplatňujú v prípade úradníkov, ktorí odstúpia z funkcie pred uplynutím ich skúšobnej doby.“.
20.
V článku 35 sa dopĺňa toto písmeno:
„g)
pracovné voľno zo služobných dôvodov.“.
21.
V článku 37 písm. b) druhej zarážke sa slovo „orgánmi“ nahrádza slovami „menovacími orgánmi inštitúcií“.
22.
Článok 40 sa mení takto:
a)
vkladá sa tento odsek:
„1a. Článok 12b sa uplatňuje aj počas pracovného voľna z osobných dôvodov. Povolenie podľa článku 12b sa úradníkovi neposkytne na účely jeho zapojenia do zárobkovej alebo nezárobkovej pracovnej činnosti, ktorá zahŕňa lobovanie alebo zastupovanie vo vzťahu k jeho inštitúcii a ktorá by mohla viesť k existencii či možnosti vzniku konfliktu s legitímnymi záujmami inštitúcie.“;
b)
v odseku 2 druhom pododseku sa slová „15 rokov“ nahrádzajú slovami „12 rokov“;
c)
v odseku 2 sa tretí pododsek mení takto:
i)
bod ii) sa nahrádza takto:
„ii)
sprevádzať svoju manželku alebo svojho manžela, pričom aj ten či táto je úradníkom alebo iným zamestnancom Únie, ktorý(á) si počas plnenia svojich povinností musí zriadiť svoje trvalé bydlisko v takej vzdialenosti od miesta zamestnania žiadateľa, že zriadenie ich spoločnej domácnosti na tomto mieste by prekážalo žiadateľovi v plnení jeho povinností, alebo“;
ii)
dopĺňa sa tento bod:
„iii)
pomáhať svojej manželke alebo svojmu manželovi, príbuznému vo vzostupnej línii, príbuznému v zostupnej línii, bratovi alebo sestre v prípade lekársky potvrdeného závažného ochorenia alebo zdravotného postihnutia,“.
23.
Článok 42a sa nahrádza takto:
„Článok 42a
Úradník má na každé dieťa nárok najviac na šesť mesiacov rodičovskej dovolenky bez základného platu, pričom túto dovolenku si vyberie počas prvých dvanástich rokov po narodení alebo osvojení dieťaťa. Trvanie dovolenky môže byť zdvojnásobené pre osamelých rodičov uznaných podľa všeobecných vykonávacích ustanovení, ktoré schválil menovací orgán každej inštitúcie, a pre rodičov nezaopatrených detí so zdravotným postihnutím alebo závažným ochorením, ktoré potvrdil lekár inštitúcie. Minimálna dovolenka čerpaná kedykoľvek nesmie byť kratšia ako jeden mesiac.
Počas rodičovskej dovolenky členstvo úradníka v systéme sociálneho zabezpečenia zostáva; nadobudnutie práva na dôchodok, prídavku na nezaopatrené dieťa a príspevku na vzdelanie zostáva zachované. Úradník si zachová svoje pracovné miesto a má naďalej nárok na postup do vyššieho platového stupňa alebo vyššej platovej triedy. Dovolenka sa môže čerpať v celom alebo polovičnom rozsahu. Ak sa rodičovská dovolenka čerpá v polovičnom rozsahu, maximálna dĺžka dovolenky stanovená v prvom odseku sa zdvojnásobí. Počas rodičovskej dovolenky majú úradníci nárok na príspevok vo výške 911,73 EUR mesačne alebo 50 % tejto sumy, ak čerpajú dovolenku v polovičnom rozsahu, ale nesmú vykonávať žiadnu inú zárobkovú pracovnú činnosť. Celý príspevok do systému sociálneho zabezpečenia uvedený v článkoch 72 a 73 zaplatí inštitúcia a vypočítava sa zo základného platu úradníka. V prípade čerpania dovolenky v polovičnom rozsahu sa však toto ustanovenie uplatňuje len na rozdiel medzi celým základným platom a pomerne zníženým základným platom. Pre časť skutočne prijatého základného platu sa príspevok úradníka vypočíta pomocou rovnakých percentuálnych sadzieb, ako keby bol zamestnaný na plný úväzok.
Príspevok je 1 215,63 EUR mesačne alebo 50 % z tejto sumy, ak úradník čerpá dovolenku v polovičnom rozsahu, pre osamelých rodičov a rodičov nezaopatrených detí so zdravotným postihnutím alebo závažným ochorením, ktoré potvrdil lekár, ako je uvedené v prvom odseku, a počas prvých troch mesiacov rodičovskej dovolenky, ak túto dovolenku čerpá otec počas materskej dovolenky alebo niektorý z rodičov ihneď po materskej dovolenke, alebo v priebehu, alebo bezprostredne po skončení dovolenky v prípade osvojenia dieťaťa.
Rodičovská dovolenka môže byť predĺžená o ďalších šesť mesiacov s príspevkom obmedzeným na 50 % zo sumy uvedenej v druhom odseku. Pre osamelých rodičov, ako je uvedené v prvom odseku, môže byť rodičovská dovolenka predĺžená o ďalších dvanásť mesiacov s príspevkom obmedzeným na 50 % zo sumy uvedenej v treťom odseku.
Sumy uvedené v tomto článku sa upravujú podľa výšky odmeny.“.
24.
V hlave III sa v kapitole 2 dopĺňa tento oddiel:
„Oddiel 7
Pracovné voľno zo služobných dôvodov
Článok 42c
Najskôr päť rokov pred dosiahnutím svojho veku odchodu do dôchodku môže úradník, ktorý odpracoval v službe najmenej desať rokov, nastúpiť rozhodnutím menovacieho orgánu na pracovné voľno zo služobných dôvodov pre organizačné potreby spojené so získavaním nových spôsobilostí v rámci inštitúcií.
Celkový počet úradníkov, ktorí majú pracovné voľno zo služobných dôvodov, nepresiahne každý rok 5 % z úradníkov vo všetkých inštitúciách, ktorí odišli do dôchodku v predchádzajúcom roku. Takto vypočítaný celkový počet sa pridelí každej inštitúcii podľa jej príslušného počtu úradníkov k 31. decembru predchádzajúceho roku. Výsledok takéhoto pridelenia sa zaokrúhli nahor na najbližšie celé číslo v každej inštitúcii.
Toto pracovné voľno nepredstavuje disciplinárne opatrenie.
Trvanie pracovného voľna v zásade zodpovedá obdobiu, pokým úradník nedosiahne vek odchodu do dôchodku. Vo výnimočných situáciách však menovací orgán môže rozhodnúť, že toto pracovné voľno ukončí a úradníka opätovne dosadí na jeho pracovné miesto.
Keď úradník, ktorý má pracovné voľno zo služobných dôvodov, dosiahne vek odchodu do dôchodku, automaticky odíde do dôchodku.
Pracovné voľno zo služobných dôvodov sa riadi týmito pravidlami:
a)
na pracovné miesto, ktoré zastával úradník, môže byť vymenovaný iný úradník;
b)
úradník, ktorý má pracovné voľno zo služobných dôvodov, nemá nárok na postup do vyššieho platového stupňa alebo vyššej platovej triedy.
Úradník, ktorý dostal toto pracovné voľno, dostane príspevok vypočítaný v súlade s prílohou IV.
Na žiadosť úradníka sa z tohto príspevku platia príspevky do systému dôchodkového zabezpečenia vypočítané na základe uvedeného príspevku. V takomto prípade sa obdobie služby úradníka, ktorý nastúpil na pracovné voľno zo služobných dôvodov, zohľadňuje na účely výpočtu rokov služby potrebných pre odchod do dôchodku v zmysle článku 2 prílohy VIII.
Na príspevok sa neuplatní opravný koeficient.“.
25.
Článok 43 sa nahrádza takto:
„Článok 43
Spôsobilosť, výkonnosť a správanie každého úradníka v službe sú predmetom pravidelnej ročnej správy vypracovanej menovacím orgánom každej inštitúcie v súlade s článkom 110. V tejto správe sa uvedie, či úroveň výkonnosti úradníka bola uspokojivá alebo nie. Menovací orgán každej inštitúcie určí ustanovenia o práve podať odvolanie v rámci postupu na predkladanie správ, ktoré musí byť uplatnené pred podaním sťažnosti uvedenej v článku 90 ods. 2.
Od platovej triedy AST 5 môže správa obsahovať aj stanovisko, či má úradník na základe svojej výkonnosti predpoklady pre vykonávanie funkcie administrátora.
Správa sa poskytuje danému úradníkovi. Úradník má právo predložiť k nej akékoľvek pripomienky, ktoré pokladá za dôležité.“.
26.
Článok 44 sa nahrádza takto:
„Článok 44
Úradník, ktorý je na jednom platovom stupni v rámci svojej platovej triedy dva roky, automaticky postúpi na nasledujúci stupeň v tejto triede, s výnimkou prípadu, že jeho výkonnosť bola podľa poslednej výročnej správy uvedenej v článku 43 vyhodnotená ako neuspokojivá. Úradník postúpi do ďalšieho platového stupňa vo svojej platovej triede po najviac štyroch rokoch, s výnimkou prípadu uplatnenia postupu uvedeného v článku 51 ods. 1.
Ak je úradník vymenovaný za vedúceho útvaru, riaditeľa alebo generálneho riaditeľa v tej istej platovej triede a ak svoje povinnosti plnil uspokojivo v zmysle článku 43 počas prvých deviatich mesiacov po svojom vymenovaní, je so spätnou platnosťou povýšený o jeden platový stupeň v platovej triede, ktorú mal v čase nadobudnutia platnosti vymenovania. Toto povýšenie vedie k zvýšeniu jeho základného mesačného platu, ktoré zodpovedá percentuálnemu rozdielu medzi prvým a druhým platovým stupňom v každej platovej triede. Ak zvýšenie platu je nižšie alebo ak úradník je v tom čase už v poslednom platovom stupni svojej platovej triedy, prizná sa mu zvýšenie základného platu zabezpečujúce zvýšenie medzi prvým a druhým platovým stupňom do dňa, keď nadobudne účinnosť jeho nasledujúce povýšenie.“.
27.
Článok 45 sa mení takto:
a)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. O povýšení rozhoduje menovací orgán podľa článku 6 ods. 2. Pokiaľ sa neuplatňuje postup stanovený v článku 4 a článku 29 ods. 1, úradníci môžu byť povýšení, len ak zastávajú funkciu, ktorá zodpovedá jednému z typov pracovných miest uvedených v prílohe I oddiele A pre nasledujúcu vyššiu platovú triedu. Povýšenie sa vykonáva vymenovaním úradníka do nasledujúcej vyššej platovej triedy vo funkčnej skupine, do ktorej patrí. Povýšenie sa vykonáva výhradne výberom spomedzi úradníkov, ktorí odpracovali aspoň dva roky vo svojej platovej triede, po vyhodnotení porovnateľných zásluh úradníkov, ktorí spĺňajú požiadavky na povýšenie. Pri hodnotení porovnateľných zásluh menovací orgán vezme do úvahy najmä správy o úradníkoch, používanie iných jazykov pri plnení ich povinností než jazyka, o dôkladnej znalosti ktorého predložili dôkaz podľa článku 28 písm. f), a úroveň nimi vykonávaných povinností.“;
b)
v odseku 2 prvej vete sa slová „článku 55 Zmluvy o Európskej únii“ nahrádzajú slovami „článku 55 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii“;
c)
v odseku 2 druhej vete sa slovo „Inštitúcie“ nahrádza slovami „Menovacie orgány inštitúcií“.
28.
Článok 45a sa mení takto:
a)
v odseku 2 prvom pododseku sa slová „pravidelných správ o nich“ nahrádzajú slovami „výročných správ“;
b)
v odseku 5 sa slovo „Inštitúcie“ nahrádza slovami „Menovací orgán každej inštitúcie“.
29.
V článku 48 treťom odseku sa slová „funkčnej skupine AST“ nahrádzajú slovami „funkčných skupinách AST a AST/SC“.
30.
V článku 50 ôsmom odseku sa číslica „55“ nahrádza číslicou „58“.
31.
Článok 51 sa nahrádza takto:
„Článok 51
1. Menovací orgán každej inštitúcie určí postupy pre včasné a dostatočné zistenie, riešenie a nápravu prípadov nespôsobilosti.
Menovací orgán každej inštitúcie pri prijímaní vnútorných ustanovení dodržiava tieto požiadavky:
a)
úradník, ktorý na základe troch po sebe nasledujúcich neuspokojivých výročných správ uvedených v článku 43 stále nepreukazuje žiaden pokrok v oblasti svojej odbornej spôsobilosti, bude preradený do platovej triedy nižšej o jednu triedu. Ak dve nasledujúce výročne správy budú stále preukazovať neuspokojivú výkonnosť, bude úradník prepustený;
b)
každý návrh na preradenie úradníka do nižšej platovej triedy alebo na prepustenie musí obsahovať dôvody, na ktorých je založený, a musí byť oznámený príslušnému úradníkovi. Návrh menovacieho orgánu sa predloží spoločnému poradnému výboru stanovenému v článku 9 ods. 6.
2. Úradník má právo získať svoj úplný osobný spis a vyhotoviť si kópie všetkých dokumentov týkajúcich sa daného postupu. Na prípravu obhajoby má aspoň 15 dní, najviac však 30 dní odo dňa prijatia návrhu. Môže mu pomáhať osoba, ktorú si sám vyberie. Úradník môže predložiť písomné pripomienky. Spoločný poradný výbor ho vypočuje. Úradník si môže prizvať aj svedkov.
3. Inštitúcia je pred spoločným poradným výborom zastúpená úradníkom, ktorého na tento účel určí menovací orgán. Tento úradník má rovnaké práva ako dotknutý úradník.
4. Na základe návrhu podľa odseku 1 písm. b) a všetkých písomných a ústnych vyhlásení dotknutého úradníka alebo svedkov spoločný poradný výbor vydá väčšinovým rozhodnutím odôvodnené stanovisko určujúce opatrenie, ktoré pokladá za primerané z hľadiska skutočností zistených na jeho žiadosť. Toto stanovisko predloží menovaciemu orgánu a dotknutému úradníkovi do dvoch mesiacov odo dňa, keď mu záležitosť bola postúpená. Predseda nehlasuje o rozhodnutiach spoločného poradného výboru, s výnimkou procesných záležitostí a rovnakého počtu hlasov.
5. Úradník prepustený pre nespôsobilosť má počas obdobia vymedzeného v odseku 6 nárok na mesačný príspevok v prípade prepustenia, ktorý zodpovedá základnému mesačnému platu úradníka v prvom platovom stupni platovej triedy AST 1. Úradník má počas rovnakého obdobia aj nárok na rodinné prídavky ustanovené v článku 67. Príspevok na domácnosť sa vypočíta zo základného mesačného platu úradníka v platovej triede AST 1 v súlade s článkom 1 prílohy VII.
Príspevok sa nezaplatí, ak úradník odstúpi z funkcie po začatí konania uvedeného v odsekoch 1 a 2, alebo ak má nárok na bezprostrednú výplatu plnej výšky dôchodku. Ak má nárok na dávku v nezamestnanosti z národného systému nezamestnanosti, výška tejto dávky sa odpočíta od uvedeného príspevku.
6. Obdobie, počas ktorého sa budú uskutočňovať platby uvedené v odseku 5, bude:
a)
tri mesiace, ak úradník odpracoval menej ako päť rokov v službe ku dňu prijatia rozhodnutia o jeho prepustení;
b)
šesť mesiacov, ak úradník odpracoval v službe aspoň päť rokov, ale menej ako 10 rokov;
c)
deväť mesiacov, ak úradník odpracoval v službe aspoň 10 rokov, ale menej ako 20 rokov;
d)
12 mesiacov, ak úradník odpracoval v službe aspoň 20 rokov.
7. Úradníci, ktorí sú preradení do nižšej platovej triedy pre nespôsobilosť, môžu po uplynutí šiestich rokov požiadať, aby boli z ich osobných spisov všetky zmienky o tomto opatrení odstránené.
8. Úradníci majú nárok na náhradu odôvodnených výdavkov, ktoré vynaložili z vlastného podnetu v priebehu konania, vrátane poplatkov obhajcovi, ktorý nepatrí k inštitúcii, ak konanie uvedené v tomto článku skončí bez prijatia rozhodnutia o prepustení alebo preradení do nižšej platovej triedy.“.
32.
Článok 52 sa nahrádza takto:
„Článok 52
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 50, úradník odchádza do dôchodku:
a)
buď automaticky v posledný deň mesiaca, v ktorom dosiahne vek 66 rokov; alebo
b)
na vlastnú žiadosť v posledný deň mesiaca, v ktorom podal žiadosť, ak dosiahol vek odchodu do dôchodku alebo je vo veku medzi 58 rokmi a vekom odchodu do dôchodku a spĺňa požiadavky pre bezodkladnú výplatu dôchodku podľa článku 9 prílohy VIII. Článok 48 druhý odsek druhá veta sa uplatňuje podobne.
Úradník však môže na vlastnú žiadosť, a ak to menovací orgán pokladá za odôvodnené v záujme služby, pokračovať v práci až do veku 67 rokov alebo výnimočne do veku 70 rokov a v tom prípade odíde do dôchodku automaticky v posledný deň mesiaca, v ktorom dosiahne tento vek.
Ak sa menovací orgán rozhodne povoliť úradníkovi zotrvanie v služobnom pomere po dosiahnutí veku 66 rokov, toto povolenie sa udelí najviac na obdobie jedného roka. Na žiadosť úradníka možno toto rozhodnutie obnoviť.“.
33.
Článok 55 sa mení takto:
a)
odseky sa očíslujú;
b)
v druhom odseku sa prvá veta nahrádza takto:
„Bežný pracovný týždeň trvá 40 až 42 hodín, pričom počet hodín pracovného dňa určí menovací orgán.“;
c)
v treťom odseku sa druhá veta nahrádza takto:
Menovací orgán každej inštitúcie určí podrobné predpisy na uplatňovanie tohto odseku po porade s výborom zamestnancov.“;
d)
dopĺňa sa tento odsek:
„4. Menovací orgán každej inštitúcie môže zaviesť opatrenia týkajúce sa pružného pracovného času. V rámci týchto opatrení sa celé pracovné dni neposkytujú pre úradníkov platovej triedy AD/AST 9 alebo vyššej. Tieto opatrenia sa nevzťahujú na úradníkov, na ktorých sa vzťahujú ustanovenia článku 44 druhého odseku. Títo úradníci riadia svoj pracovný čas po dohode so svojimi nadriadenými.“.
34.
V článku 55a sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Úradník má nárok na povolenie v týchto prípadoch:
a)
aby sa mohol starať o nezaopatrené dieťa mladšie ako 9 rokov;
b)
aby sa mohol starať o nezaopatrené dieťa vo veku od 9 do 12 rokov, ak skrátenie pracovného času nepresahuje 20 % normálneho pracovného času;
c)
aby sa mohol starať o nezaopatrené dieťa do veku 14 rokov, ak je úradník osamelým rodičom;
d)
aby sa v prípade vážnych ťažkostí mohol starať o nezaopatrené dieťa, pokým nedosiahne vek 14 rokov, ak skrátenie pracovného času nepresahuje 5 % normálneho pracovného času. V takom prípade sa prvé dva odseky článku 3 prílohy IVa neuplatňujú. V prípade, že sú obaja rodičia zamestnaní v službe Únie, iba jeden z nich má nárok na takéto skrátenie pracovného času;
e)
aby sa mohol starať o vážne chorú alebo zdravotne postihnutú manželku alebo manžela, príbuzného vo vzostupnej línii, príbuzného v zostupnej línii, brata alebo sestru;
f)
aby sa mohol zúčastniť na ďalšej odbornej príprave, alebo
g)
od dosiahnutia veku 58 rokov, počas posledných troch rokov predtým, ako dosiahne vek odchodu do dôchodku.
Ak je čiastočný úväzok požadovaný z dôvodu účasti na ďalšej odbornej príprave, alebo počas posledných troch rokov pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku, ale nie pred dosiahnutím veku 58 rokov, môže menovací orgán odmietnuť vydať povolenie alebo odložiť dátum jeho účinnosti len v mimoriadnych prípadoch a zo závažných služobných dôvodov.
Ak sa tento nárok na povolenie uplatňuje z dôvodu starostlivosti o vážne chorú alebo zdravotne postihnutú manželku alebo manžela, príbuzného vo vzostupnej línii, príbuzného v zostupnej línii, brata alebo sestru, alebo z dôvodu účasti na ďalšej odbornej príprave, všetky tieto obdobia spolu nemôžu presiahnuť päť rokov počas služobnej kariéry príslušného úradníka.“.
35.
V článku 56 sa tretí odsek nahrádza takto:
„V súlade s ustanovením prílohy VI úradníci v platových triedach SC 1 až SC 6 a platových triedach AST 1 až AST 4 majú za odpracované nadčasy nárok na náhradné voľno alebo na odmenu, ak požiadavky služby neumožňujú čerpanie náhradného voľna počas dvoch mesiacov nasledujúcich po mesiaci, v ktorom boli nadčasy odpracované.“.
36.
V článku 56a sa druhý odsek nahrádza takto:
„Komisia po porade s Výborom pre služobný poriadok stanoví prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkami 111 a 112 kategórie úradníkov, ktorí majú nárok na tieto príspevky, a určí podmienky udeľovania týchto príspevkov a ich sadzby.“.
37.
V článku 56b sa druhý odsek nahrádza takto:
„Komisia po porade s Výborom pre služobný poriadok stanoví prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkami 111 a 112 kategórie úradníkov, ktorí majú nárok na tieto príspevky, podmienky udeľovania týchto príspevkov a ich sadzby.“.
38.
V článku 56c sa druhý odsek nahrádza takto:
„Komisia po porade s Výborom pre služobný poriadok stanoví prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkami 111 a 112 kategórie úradníkov, ktorí majú nárok na tieto osobitné príspevky, podmienky udeľovania týchto príspevkov a ich sadzby.“.
39.
V článku 57 sa v prvom odseku slovo „orgánov“ nahrádza slovami „menovacích orgánov inštitúcií“.
40.
Článok 58 sa nahrádza takto:
„Článok 58
Tehotné ženy majú po predložení lekárskeho potvrdenia okrem nároku na dovolenku podľa článku 57 navyše nárok na 20 týždňov dovolenky. Táto dovolenka sa začína najskôr šesť týždňov pred predpokladaným termínom pôrodu uvedeným v lekárskom potvrdení a skončí najskôr 14 týždňov po termíne pôrodu. V prípade viacnásobného alebo predčasného pôrodu alebo pôrodu dieťaťa so zdravotným postihnutím alebo závažným ochorením je dĺžka dovolenky 24 týždňov. Predčasný pôrod je na účely tohto ustanovenia pôrod, ktorý sa uskutoční pred koncom 34. týždňa tehotenstva.“.
41.
Článok 61 sa nahrádza takto:
„Článok 61
Zoznamy sviatkov sa vypracujú na základe dohody medzi menovacími orgánmi inštitúcií Únie po porade s Výborom pre služobný poriadok“.
42.
Článok 63 sa nahrádza takto:
„Článok 63
Odmena úradníka je vyjadrená v eurách. Vypláca sa v mene krajiny, v ktorej úradník plní svoje povinnosti, alebo v eurách.
Odmena vyplatená v inej mene ako v eurách sa vypočíta na základe výmenných kurzov používaných pri plnení všeobecného rozpočtu Európskej únie k 1. júlu príslušného roku.
Výmenné kurzy sa aktualizujú každý rok so spätnou platnosťou v čase ročnej aktualizácie odmien ustanovenej v článku 65.“.
43.
Článok 64 sa nahrádza takto:
„Článok 64
Odmena úradníka vyjadrená v eurách sa po povinných zrážkach uvedených v tomto služobnom poriadku alebo v akýchkoľvek vykonávacích nariadeniach určí pomocou opravného koeficientu, ktorý je vyšší, nižší alebo rovný 100 %, v závislosti od životných podmienok v jednotlivých miestach výkonu práce.
Opravné koeficienty sa vytvárajú či rušia a každý rok aktualizujú v súlade s prílohou XI. Na účely aktualizácie sa všetky hodnoty považujú za referenčné hodnoty. Komisia na účely informovania uverejní aktualizované hodnoty v sérii C Úradného vestníka Európskej únie do dvoch týždňov od aktualizácie.
V Belgicku a Luxembursku sa nepoužije žiaden opravný koeficient, a to s ohľadom na osobitnú referenčnú úlohu týchto miest výkonu práce ako hlavných a pôvodných sídiel väčšiny inštitúcií.“.
44.
Článok 65 sa nahrádza takto:
„Článok 65
1. Odmeny úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie sa aktualizujú každý rok pri zohľadnení hospodárskej a sociálnej politiky Únie. Do úvahy sa vezmú najmä všetky zvýšenia platov vo verejnej službe členských štátov a potreby prijatia nových úradníkov. Aktualizácia odmien sa vykonáva v súlade s prílohou XI. Táto aktualizácia sa uskutoční pred koncom každého roku na základe správy Komisie vychádzajúcej zo štatistických údajov pripravených Štatistickým úradom Európskej únie po dohode s národnými štatistickými úradmi členských štátov; štatistické údaje odzrkadľujú situáciu v jednotlivých členských štátoch k 1. júlu. Táto správa obsahuje údaje týkajúce sa rozpočtového vplyvu odmien a dôchodkov úradníkov Únie. Postupuje sa Európskemu parlamentu a Rade.
Sumy uvedené v článku 42a druhom a treťom odseku, článkoch 66 a 69, článku 1 ods. 1, článku 2 ods. 1, článku 3 ods. 1 a 2, článku 4 ods. 1, článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 2, článku 10 ods. 1 prílohy VII a článku 8 ods. 2 prílohy XIII a sumy uvedené v pôvodnom článku 4a prílohy VII sa aktualizujú v súlade s článkom 18 ods. 1 prílohy XIII, sumy uvedené v článku 24 ods. 3, článku 28a ods. 3 druhom pododseku, článku 28a ods. 7, článkoch 93 a 94, článku 96 ods. 3 druhom pododseku a článku 96 ods. 7, článkoch 133, 134 a 136 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov, sumy uvedené v článku 1 ods. 1 prvom pododseku nariadenia Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 300/76 (6) a koeficient pre sumy uvedené v článku 4 nariadenia Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 (7) sa aktualizujú každý rok v súlade s prílohou XI. Na účely informovania Komisia uverejní aktualizované sumy v sérii C Úradného vestníka Európskej únie do dvoch týždňov od aktualizácie.
2. V prípade podstatnej zmeny životných nákladov sa sumy uvedené v odseku 1 a opravné koeficienty uvedené v článku 64 aktualizujú v súlade s prílohou XI. Na účely informovania Komisia uverejní aktualizované sumy a opravné koeficienty v sérii C Úradného vestníka Európskej únie do dvoch týždňov od aktualizácie.
3. Sumy uvedené v odseku 1 a opravné koeficienty uvedené v článku 64 sa považujú za také sumy a opravné koeficienty, ktorých skutočná hodnota v určitom časovom bode podlieha aktualizácii bez toho, aby bol na to potrebný iný právny akt.
4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 3 ods. 5 a 6 prílohy XI, aktualizácia uvedená v odsekoch 1 a 2 sa nevykonáva v rokoch 2013 a 2014.
45.
Článok 66 sa mení takto:
a)
v prvom odseku sa úvodná veta nahrádza takto:
„V nasledujúcej tabuľke sú stanovené základné mesačné platy pre každú platovú triedu a stupeň vo funkčných skupinách AD a AST:“;
b)
dopĺňa sa tento odsek:
„V nasledujúcej tabuľke sú stanovené základné mesačné platy pre každú platovú triedu a stupeň vo funkčnej skupine AST/SC:
Stupeň
Platová trieda
1
2
3
4
5
SC 6
4 349,59
4 532,36
4 722,82
4 854,21
4 921,28
SC 5
3 844,31
4 005,85
4 174,78
4 290,31
4 349,59
SC 4
3 397,73
3 540,50
3 689,28
3 791,92
3 844,31
SC 3
3 003,02
3 129,21
3 260,71
3 351,42
3 397,73
SC 2
2 654,17
2 765,70
2 881,92
2 962,10
3 003,02
SC 1
2 345,84
2 444,41
2 547,14
2 617,99
2 654,17“
46.
Článok 66a sa nahrádza takto:
„Článok 66a
1. Odchylne od článku 3 ods. 1 nariadenia (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 a na účely zohľadnenia uplatňovania metódy aktualizácie odmien a dôchodkov úradníkov bez toho, aby bol dotknutý článok 65 ods. 3, dočasné opatrenie týkajúce sa odmien, ktoré Únia platí zamestnancom v aktívnom pracovnom pomere, známe ako „solidárna daň“, sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2023.
2. Sadzba tejto solidárnej dane, ktorá sa použije pre základ definovaný v odseku 3, je 6 %. Od platovej triedy AD 15, platový stupeň 2 a vyššie sa však uplatňuje sadzba 7 %.
3.
a)
Základom pre solidárnu daň je základný plat používaný na výpočet odmeny, po odpočítaní týchto položiek:
i)
príspevkov na sociálne zabezpečenie a dôchodok a dane, pred odpočítaním solidárnej dane, ktoré zaplatí úradník bez nezaopatrených osôb v rovnakej platovej triede a v rovnakom platovom stupni podľa článku 2 prílohy VII, a
ii)
sumy zodpovedajúcej základnému platu úradníka v platovej triede AST 1, platový stupeň 1.
b)
Zložky použité na určenie základu pre solidárnu daň sa vyjadrujú v eurách a vážia koeficientom 100.
4. Solidárna daň sa odvádza mesačne zo zdroja príjmu; príjmy z dane sa vykážu ako príjmy všeobecného rozpočtu Európskej únie.“.
47.
V článku 67 sa odsek 3 nahrádza takto:
„3. Príspevok na nezaopatrené dieťa môže byť zdvojnásobený na základe osobitného odôvodneného rozhodnutia menovacieho orgánu vychádzajúceho z lekárskych dokladov, ktoré potvrdzujú, že príslušné dieťa je zdravotne postihnuté alebo má dlhodobé ochorenie, z čoho pre úradníka vyplývajú vysoké finančné výdavky.“.
48.
Článok 72 sa mení takto:
a)
v odseku 1 prvom pododseku sa v prvej vete slovo „orgánmi“ nahrádza slovami „menovacími orgánmi každej inštitúcie“ a v odseku 1 treťom pododseku sa slovo „inštitúcie“ v príslušných pádoch a čísle nahrádza slovami „menovacie orgány inštitúcií“ v príslušných pádoch a čísle;
b)
v odseku 2 sa slová „do veku 63 rokov“ nahrádzajú slovami „do veku odchodu do dôchodku“;
c)
v odseku 2a sa v bodoch i) a ii) slová „pred dosiahnutím veku 63 rokov“ nahrádzajú slovami „pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku“;
d)
v odseku 2b sa slová „platovej triede 1“ nahrádzajú slovami „platovej triede AST 1“.
49.
V článku 73 sa v odseku 1 slovo „orgánov“ nahrádza slovami „menovacích orgánov inštitúcií“.
50.
V článku 76a sa v druhej vete slovo „inštitúciami“ nahrádza slovami „menovacími orgánmi inštitúcií“.
51.
Článok 77 sa nahrádza takto:
„Článok 77
Úradník, ktorý ukončil aspoň 10-ročnú službu, má nárok na starobný dôchodok. Na tento dôchodok má však nárok bez ohľadu na dĺžku služby, ak presiahol vek odchodu do dôchodku, ak nemohol byť opätovne vymenovaný na svoje pracovné miesto počas obdobia zaradenia mimo činnej služby alebo ak odišiel do dôchodku v záujme služby.
Maximálny starobný dôchodok je 70 % z posledného základného platu vyplateného v rámci poslednej platovej triedy, v ktorej bol úradník zaradený aspoň jeden rok. 1,80 % z tohto posledného základného platu sa zaplatí úradníkovi za každý rok služby uznaný podľa článku 3 prílohy VIII.
Avšak v prípade úradníkov, ktorí pracujú ako asistenti osoby vykonávajúcej funkciu ustanovenú v Zmluve o Európskej únii alebo v Zmluve o fungovaní Európskej únie, voleného predsedu jednej z inštitúcií alebo jedného z orgánov Únie alebo voleného predsedu jednej z politických skupín v Európskom parlamente, nárok na dôchodok zodpovedajúci počtu služobných rokov potrebných na odchod do dôchodku a získaný počas práce v tejto funkcii sa vypočíta na základe posledného základného platu, ktorý úradník poberal počas tohto obdobia, ak je tento základný plat vyšší ako plat použitý ako základ na účely druhého odseku tohto článku.
Starobný dôchodok nesmie byť nižší ako 4 % výšky životného minima za rok služby.
Vek odchodu do dôchodku je 66 rokov.
Od 1. januára 2014 sa každých päť rokov vykoná prehodnotenie veku odchodu do dôchodku na základe správy, ktorú Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade. V správe sa posúdi predovšetkým vývoj veku odchodu do dôchodku zamestnancov verejnej služby členských štátov a vývoj priemernej dĺžky života úradníkov inštitúcií.
V prípade potreby navrhne Komisia zmenu veku odchodu do dôchodku v súlade so závermi tejto správy, pričom osobitnú pozornosť venuje vývoju v členských štátoch.“.
52.
Článok 78 sa nahrádza takto:
„Článok 78
Úradník má nárok za podmienok stanovených v článkoch 13 až 16 prílohy VIII na invalidný dôchodok v prípade celkovej trvalej invalidity, ktorá mu bráni v plnení povinností zodpovedajúcich pracovnému miestu v jeho funkčnej skupine.
Článok 52 sa uplatňuje obdobne na príjemcov podpory v invalidite. Ak príjemca podpory v invalidite odíde do dôchodku pred dosiahnutím veku 66 rokov bez toho, aby dosiahol nárok na maximálny dôchodok, uplatňujú sa všeobecné predpisy o starobných dôchodkoch. Výška starobného dôchodku vychádza z výšky platu pre platovú triedu a platový stupeň, v ktorých bol úradník zaradený, keď sa stal invalidom.
Výška podpory v invalidite zodpovedá 70 % posledného základného platu úradníka. Nesmie byť však nižšia ako životné minimum.
Z podpory v invalidite sa platia príspevky do systému dôchodkového zabezpečenia, vypočítané na základe uvedenej podpory.
Ak invalidita vznikne v dôsledku úrazu počas plnenia alebo v súvislosti s plnením pracovných povinností úradníka, choroby z povolania, verejnej prospešnej činnosti alebo ohrozenia vlastného života pri záchrane iného ľudského života, podpora v invalidite nesmie byť nižšia ako 120 % výšky životného minima. V takýchto prípadoch sa príspevky do systému dôchodkového zabezpečenia zaplatia v plnej výške z rozpočtu inštitúcie alebo orgánu uvedeného v článku 1b.“.
53.
V článku 80 sa šiesty odsek nahrádza takto:
„Nárok ustanovený v prvom, druhom a treťom odseku sa uplatní v prípade úmrtia bývalého úradníka, ktorý má nárok na príspevok podľa článku 50 služobného poriadku, článku 5 nariadenia Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (8), článku 3 nariadenia Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 2530/72 (9) alebo článku 3 nariadenia Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1543/73 (10), a v prípade úmrtia bývalého úradníka, ktorý odišiel zo služby pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku a požiadal o odloženie svojho starobného dôchodku k prvému dňu kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom dovŕšil vek odchodu do dôchodku.
54.
V článku 81a sa odsek 1 mení takto:
a)
v písmene b) sa slová „vek 65 rokov“ nahrádzajú slovami „vek 66 rokov“;
b)
písmeno d) sa nahrádza takto:
„d)
v prípade úmrtia bývalého úradníka, ktorý odišiel zo služby pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku a požiadal, aby bol jeho starobný dôchodok odložený k prvému dňu kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom dosiahol vek odchodu do dôchodku, výšku starobného dôchodku, na ktorú by mal nárok vo veku odchodu do dôchodku v prípade, ak by bol nažive, po započítaní príspevkov a zrážok uvedených v písmene b)“;
c)
v písmene e) sa slová „príspevok podľa článku 41 alebo článku 50“ nahrádzajú slovami „príspevok podľa článku 41, 42c alebo 50“.
55.
V článku 82 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Ak sa odmeny aktualizujú v súlade s článkom 65 ods. 1, rovnako sa aktualizujú aj dôchodky.“.
56.
V článku 83 ods. 1 sa vypúšťa druhý pododsek.
57.
V článku 83a sa odseky 2, 3, 4 a 5 nahrádzajú takto:
„2. Agentúry, ktoré nedostávajú dotáciu zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, zaplatia do tohto rozpočtu celú sumu príspevkov potrebných na financovanie systému. Agentúry, ktoré sú čiastočne financované z tohto rozpočtu, zaplatia od 1. januára 2016 časť príspevkov zamestnávateľa, ktorá zodpovedá podielu príjmov agentúry bez dotácie zo všeobecného rozpočtu Európskej únie a jej celkových príjmov.
3. Rovnováha systému dôchodkového zabezpečenia sa zaručí vekom odchodu do dôchodku a sadzbou príspevkov do systému. Pri príležitosti poistno-matematického hodnotenia, ktoré sa uskutoční každých päť rokov podľa prílohy XII, sa sadzba príspevkov do systému dôchodkového zabezpečenia aktualizuje s cieľom zabezpečiť rovnováhu systému.
4. Komisia každý rok aktualizuje poistno-matematické hodnotenie uvedené v odseku 3 v súlade s článkom 1 ods. 2 prílohy XII. Ak sa preukáže, že medzi sadzbou príspevkov uplatňovanou v danom čase a sadzbou požadovanou na zachovanie poistno-matematickej rovnováhy existuje rozdiel v hodnote minimálne 0,25 bodov, sadzba sa upraví v súlade s opatreniami stanovenými v prílohe XII.
5. Na účely odsekov 3 a 4 tohto článku sa aktualizuje referenčný údaj stanovený v článku 83 ods. 2. Komisia na účely informovania uverejní výslednú aktualizovanú sadzbu príspevkov v sérii C Úradného vestníka Európskej únie do dvoch týždňov od aktualizácie.“.
58.
Hlava VIII sa vypúšťa.
59.
Článok 110 sa nahrádza takto:
„Článok 110
1. Všeobecné vykonávacie ustanovenia k tomuto služobnému poriadku prijíma menovací orgán každej inštitúcie po porade s Výborom zamestnancov a Výborom pre služobný poriadok.
2. Vykonávacie predpisy prijaté Komisiou na účely vykonávania tohto služobného poriadku vrátane všeobecných vykonávacích ustanovení uvedených v odseku 1 sa analogicky vzťahujú aj na agentúry. Preto Komisia informuje agentúry o každom takomto vykonávacom predpise okamžite po jeho prijatí.
Tieto vykonávacie predpisy nadobúdajú účinnosť v agentúrach deväť mesiacov po nadobudnutí ich účinnosti v Komisii alebo deväť mesiacov po dátume, keď Komisia informovala agentúry o prijatí príslušného vykonávacieho predpisu, podľa toho, ktorý dátum je neskorší. Odchylne od uvedeného môže agentúra rozhodnúť o tom, že takéto vykonávacie predpisy nadobudnú účinnosť skôr.
Odchylne od toho však môže agentúra pred uplynutím deväťmesačného obdobia uvedeného v druhom pododseku tohto odseku a po porade s Výborom zamestnancov predložiť Komisii na schválenie vykonávacie predpisy, ktoré sa líšia od vykonávacích predpisov prijatých Komisiou. Za rovnakých podmienok môže agentúra požiadať Komisiu o súhlas s neuplatňovaním určitých z týchto vykonávacích predpisov. V tomto prípade Komisia môže namiesto schválenia alebo zamietnutia žiadosti požiadať agentúru o to, aby jej predložila na schválenie vykonávacie predpisy, ktoré sa líšia od vykonávacích predpisov prijatých Komisiou.
Plynutie deväťmesačnej lehoty uvedenej v druhom pododseku tohto odseku sa pozastaví od dátumu, keď agentúra požiada Komisiu o schválenie, až do dátumu, keď Komisia vyjadrí svoje stanovisko.
Agentúra takisto môže po porade so svojím Výborom zamestnancov predložiť Komisii na schválenie vykonávacie predpisy, ktoré sa týkajú iných oblastí ako vykonávacie predpisy, ktoré prijala Komisia.
Na účely prijatia vykonávacích predpisov zastupuje agentúry správna rada alebo rovnocenný orgán uvedený v akte Únie, ktorým sa agentúry zriaďujú.
3. Na účely prijímania predpisov dohodou medzi inštitúciami sa agentúry za inštitúcie nepovažujú. Komisia však tieto predpisy pred ich prijatím prerokuje s agentúrami.
4. Zamestnanci dostanú na vedomie vykonávacie predpisy tohto služobného poriadku vrátane všeobecných vykonávacích ustanovení uvedených v odseku 1, ako aj predpisy prijaté na základe dohody medzi menovacími orgánmi inštitúcií.
5. Administratívne oddelenia inštitúcií a agentúr navzájom pravidelne konzultujú uplatňovanie tohto služobného poriadku. Agentúry sú na týchto konzultáciách zastúpené spoločne v súlade s predpismi, ktoré sa pevne stanovia na základe ich vzájomnej dohody.
6. Súdny dvor Európskej únie vedie register predpisov prijatých menovacím orgánom každej inštitúcie na účely vykonávania tohto služobného poriadku, ako aj predpisov prijatých agentúrami, ktoré sa odchyľujú od predpisov prijatých Komisiou, v súlade s postupom uvedeným v odseku 2, vrátane všetkých zmien týchto predpisov. Inštitúcie a agentúry majú priamy prístup k tomuto registru a plné právo meniť svoje vlastné predpisy. Členské štáty majú k tomuto registru priamy prístup. Navyše, každé tri roky predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu o predpisoch prijatých menovacím orgánom každej inštitúcie na účely vykonávania tohto služobného poriadku.“.
60.
Dopĺňajú sa tieto články:
„Článok 111
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 112 prijímať delegované akty týkajúce sa určitých aspektov pracovných podmienok, určitých aspektov vykonávania predpisov o odmeňovaní a systému sociálneho zabezpečenia.
Článok 112
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 56a, 56b a 56c služobného poriadku, v článku 13 ods. 3 jeho prílohy VII a v článku 9 jeho prílohy XI a v článku 28a ods. 11 a článku 96 ods. 11 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 1. januára 2014.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 56a, 56b a 56c služobného poriadku, v článku 13 ods. 3 jeho prílohy VII a v článku 9 jeho prílohy XI a v článku 28a ods. 11 a článku 96 ods. 11 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článkov 56a, 56b a 56c služobného poriadku, článku 13 ods. 3 jeho prílohy VII alebo článku 9 jeho prílohy XI alebo článkov 28a ods. 11 alebo článku 96 ods. 11 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 113
Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2020 správu, v ktorej zhodnotí fungovanie tohto služobného poriadku.“.
61.
Príloha I sa mení takto:
a)
oddiel A sa nahrádza takto:
„A. Typy pracovných miest v každej funkčnej skupine, ako je stanovené v článku 5 ods. 4
1. Funkčná skupina AD
Generálny riaditeľ
AD 15 - AD 16
Riaditeľ
AD 14 - AD 15
Poradca alebo rovnocenná pozícia
AD 13- AD 14
Vedúci útvaru alebo rovnocenná pozícia
AD 9 - AD 14
Administrátor
AD 5 - AD 12
2. Funkčná skupina AST
Samostatný asistent
vykonáva administratívne, technické alebo vzdelávacie činnosti, ktoré si vyžadujú vysoký stupeň samostatnosti, a nesie významnú zodpovednosť, pokiaľ ide o riadenie zamestnancov, plnenie rozpočtu alebo politickú koordináciu.
AST 10 - AST 11
Asistent
vykonáva administratívne, technické alebo vzdelávacie činnosti, ktoré si vyžadujú určitý stupeň samostatnosti, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel a predpisov alebo všeobecných pokynov, alebo zastáva funkciu osobného asistenta člena inštitúcie, vedúceho kabinetu člena alebo (zástupcu) generálneho riaditeľa alebo vyššieho vedúceho pracovníka rovnocenného postavenia.
AST 1 - AST 9
3. Funkčná skupina AST/SC
Tajomník/administratívny pracovník
vykonáva tajomnícke a kancelárske úlohy, riadi kanceláriu a vykonáva ďalšie rovnocenné úlohy, ktoré si vyžadujú určitý stupeň samostatnosti (11)
SC 1 - SC 6
b)
oddiel B sa nahrádza takto:
„B. Multiplikačné sadzby pre riadenie rovnocennosti priemernej kariéry
1.
Multiplikačné sadzby pre riadenie rovnocennosti priemernej kariéry vo funkčných skupinách AST a AD:
Platová trieda
Asistenti
Administrátori
13
-
15 %
12
-
15 %
11
-
25 %
10
20 %
25 %
9
8 %
25 %
8
25 %
33 %
7
25 %
36 %
6
25 %
36 %
5
25 %
36 %
4
33 %
-
3
33 %
-
2
33 %
-
1
33 %
-
2.
Multiplikačné sadzby pre riadenie rovnocennosti primeranej kariéry vo funkčnej skupine AST/SC:
Platová trieda
Tajomníci/administratívni pracovníci
SC 6
-
SC 5
12 %
SC 4
15 %
SC 3
17 %
SC 2
20 %
SC 1
25 %“
62.
Príloha II sa mení takto:
a)
v článku 1 prvom odseku sa v druhej vete slovo „Orgán“ nahrádza slovami „Menovací orgán každej inštitúcie“;
b)
v článku 1 druhom odseku sa druhá veta nahrádza takto:
„Menovací orgán každej inštitúcie však môže rozhodnúť, že podmienky pre zvolenie budú určené podľa preferencií zamestnancov inštitúcie, vyjadrenými v referende.“;
c)
v článku 1 sa v štvrtom odseku slová „oboch funkčných skupín“ nahrádzajú slovami „troch funkčných skupín“;
d)
v článku 2 druhom odseku sa v prvej zarážke vypúšťajú slová „treťom pododseku“.
63.
Jediný článok prílohy IV sa mení takto:
a)
v odseku 1 sa v druhom pododseku slová „63 rokov“ nahrádzajú slovami „66 rokov“;
b)
v odseku 1 sa vypúšťa tretí pododsek;
c)
v odseku 3 v tabuľke sa v poslednom riadku slová „59 až 64“ nahrádza slovami „59 až 65“;
d)
v odseku 4 sa v štvrtom pododseku slová „63. roku svojho života“ nahrádzajú slovami „66. roku svojho života“.
64.
Príloha IVa sa mení takto:
a)
v článku 1 druhom odseku sa slová „článku 55a ods. 2 písm. e)“ nahrádzajú slovami „článku 55a ods. 2 písm. g)“;
b)
v článku 4 prvom odseku slová „úradníci starší ako 55 rokov, ktorí môžu pracovať na polovičný úväzok pri príprave na odchod do dôchodku“ nahrádzajú slovami „úradníci, ktorým je v súlade s článkom 55a ods. 2 písm. g) služobného poriadku povolené pracovať na polovičný úväzok“.
65.
Príloha V sa mení takto:
a)
článok 6 sa nahrádza takto:
„Článok 6
Okrem riadnej dovolenky môže byť úradníkovi poskytnutá na základe žiadosti mimoriadna dovolenka. Mimoriadna dovolenka sa poskytuje najmä v nasledujúcich prípadoch a v uvedenom rozsahu:
-
svadba úradníka: štyri dni,
-
zmena bydliska úradníka: najviac dva dni,
-
vážne ochorenie manžela/manželky: najviac tri dni,
-
úmrtie manžela/manželky: štyri dni,
-
závažné ochorenie príbuzného vo vzostupnej línii: najviac dva dni,
-
úmrtie príbuzného vo vzostupnej línii: dva dni,
-
svadba dieťaťa: dva dni,
-
narodenie dieťaťa: 10 dní, ktoré musia byť vyčerpané počas 14 týždňov po narodení,
-
narodenie zdravotne postihnutého alebo vážne chorého dieťaťa: 20 dní, ktoré musia byť vyčerpané počas 14 týždňov po narodení;
-
úmrtie manželky počas materskej dovolenky: počet dní zodpovedajúci zvyšku materskej dovolenky; ak zosnulá manželka nie je úradníčkou, zostávajúca materská dovolenka sa určuje analogicky na základe ustanovení článku 58 služobného poriadku,
-
závažné ochorenie dieťaťa: najviac dva dni,
-
veľmi vážne ochorenie dieťaťa potvrdené lekárom alebo hospitalizácia dieťaťa mladšieho ako 12 rokov: najviac päť dní,
-
úmrtie dieťaťa: štyri dni,
-
osvojenie dieťaťa: 20 týždňov, s predĺžením na 24 týždňov v prípade osvojenia zdravotne postihnutého dieťaťa:
-
Každé osvojené dieťa znamená priznanie nároku iba na jedno obdobie mimoriadnej dovolenky, ktorá sa môže rozdeliť medzi adoptívnych rodičov, ak sú obidvaja úradníkmi. Poskytuje sa len v prípade, ak manžel/manželka úradníka vykonáva zárobkovú činnosť aspoň na polovičný úväzok. Ak manžel/manželka pracuje mimo inštitúcií Únie a má nárok na porovnateľnú dovolenku, zodpovedajúci počet dní sa odpočíta z počtu dní, na ktoré má úradník nárok.
-
Menovací orgán môže v prípade potreby poskytnúť dodatočnú mimoriadnu dovolenku, keď vnútroštátne právne predpisy krajiny, v ktorej sa uskutočňuje osvojovacie konanie a ktorá nie je krajinou zamestnania úradníka osvojujúceho si dieťa, vyžadujú prítomnosť jedného alebo oboch adoptívnych rodičov.
-
Mimoriadna dovolenka v rozsahu 10 dní sa udeľuje, ak úradník nevyužíva celú mimoriadnu dovolenku v trvaní 20 až 24 týždňov z dôvodu uvedeného v prvej vete tejto zarážky; táto dodatočná mimoriadna dovolenka sa poskytuje len raz na každé osvojené dieťa.
Inštitúcia môže poskytnúť mimoriadnu dovolenku aj v prípade ďalšieho vzdelávania, a to v rámci obmedzení stanovených v programe ďalšieho vzdelávania, ktorý vypracovala inštitúcia v súlade s článkom 24a služobného poriadku.
Mimoriadnu dovolenku možno úradníkom poskytnúť aj výnimočne v prípade mimoriadnych pracovných úloh, ktoré sú nad rámec bežných povinností úradníka. Takáto mimoriadna dovolenka sa poskytne najneskôr do troch mesiacov odo dňa, keď menovací orgán prijal rozhodnutie o výnimočnom charaktere práce úradníka.
Na účely tohto článku sa slobodný partner úradníka považuje za manžela/manželku, ak sú splnené prvé tri podmienky z článku 1 ods. 2 písm. c) prílohy VII.
Ak sa poskytne mimoriadna dovolenka v súlade s týmto oddielom, každý čas na cestu sa určí na základe osobitného rozhodnutia, v ktorom sa berú do úvahy konkrétne potreby.“;
b)
článok 7 sa nahrádza takto:
„Článok 7
Úradníci, ktorí majú nárok na príspevok na expatriáciu alebo na zahraničné bydlisko, majú každý rok nárok na dva a pol dňa dodatočnej dovolenky na návštevu svojej domovskej krajiny.
Prvý odsek sa uplatňuje na úradníkov, ktorých miesto výkonu práce sa nachádza na území členských štátov. Ak sa miesto výkonu práce nachádza mimo tohto územia, dĺžka dovolenky na návštevu domova sa určí na základe osobitného rozhodnutia pri zohľadnení konkrétnych potrieb.“.
66.
Príloha VI sa mení takto:
a)
článok 1 sa nahrádza takto:
„Článok 1
Úradník v platových triedach SC 1 až SC 6 alebo platových triedach AST 1 až AST 4 má v rámci obmedzení stanovených v článku 56 služobného poriadku právo vybrať si za odpracované nadčasy náhradné voľno alebo právo dostať odmenu, a to za týchto podmienok:
a)
za každú hodinu nadčasov má nárok na jeden a pol hodiny náhradného voľna; ak sa hodina nadčasu odpracuje medzi 22.00 h a 7.00 h alebo v nedeľu alebo v štátny sviatok, vzniká nárok na dve hodiny náhradného voľna; pri poskytovaní náhradného voľna sa berú do úvahy požiadavky služby a preferencie príslušného úradníka;
b)
ak požiadavky služby neumožňujú čerpanie náhradného voľna počas dvoch mesiacov nasledujúcich po mesiaci, počas ktorého boli nadčasy odpracované, menovací orgán povolí za nenahradené nadčasy čerpať odmenu vo výške 0,56 % základného mesačného platu za každú hodinu nadčasov na základe uvedenom v písmene a);
c)
pre vznik nároku na náhradné voľno alebo odmenu za jednu hodinu nadčasov je potrebné odpracovať navyše viac než 30 minút.“;
b)
článok 3 sa nahrádza takto:
„Článok 3
Bez ohľadu na predchádzajúce ustanovenia tejto prílohy sa odmena za nadčasy odpracované niektorými skupinami úradníkov v platových triedach SC 1 až SC 6 a AST 1 až AST 4 za osobitných podmienok môže zaplatiť vo forme pevného príspevku, ktorého výšku a podmienky určí menovací orgán po porade so spoločným výborom.“.
67.
Príloha VII sa mení takto:
a)
v článku 1 ods. 3 sa slová „triedy 3“ nahrádzajú slovami „platovej triedy AST 3“;
b)
v článku 3 ods. 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:
„Nárok na tento príspevok vznikne prvým dňom mesiaca, v ktorom dieťa začne navštevovať vzdelávacie zariadenie prvého stupňa, a zanikne na konci mesiaca, v ktorom dieťa ukončí vzdelávanie, alebo na konci mesiaca, v ktorom dieťa dosiahne vek 26 rokov, podľa toho, čo nastane skôr.“;
c)
článok 7 sa nahrádza takto:
„Článok 7
1. Úradník má nárok na vyplatenie paušálnej sumy zodpovedajúcej cestovným nákladom na seba, svojho manžela/svoju manželku a jeho nezaopatrené osoby skutočne žijúce v jeho domácnosti:
a)
pri vymenovaní z miesta, kde bol prijatý do služobného pomeru, na miesto, kde je zamestnaný;
b)
po ukončení služobného pomeru v zmysle článku 47 služobného poriadku z miesta, kde je zamestnaný, na miesto pôvodu vymedzené v odseku 4 tohto článku;
c)
pri každom preložení vyžadujúcom zmenu jeho miesta výkonu práce.
V prípade úmrtia úradníka má pozostalý manžel/manželka a nezaopatrené osoby nárok na vyplatenie paušálnej sumy za rovnakých podmienok.
Cestovné výdavky na deti mladšie ako dva roky počas celého kalendárneho roku sa nenahrádzajú.
2. Vyplatenie paušálnej sumy vychádza z príspevku na kilometer geografickej vzdialenosti medzi miestami uvedenými v odseku 1.
Príspevky na kilometrovné sú:
0 EUR za každý km od
0 do 200 km
0,1895 EUR za každý km od
201 do 1 000 km
0,3158 EUR za každý km od
1 001 do 2 000 km
0,1895 EUR za každý km od
2 001 do 3 000 km
0,0631 EUR za každý km od
3 001 do 4 000 km
0,0305 EUR za každý km od
4 001 do 10 000 km
0 EUR za každý km nad
10 000 km
K uvedenému príspevku na kilometrovné sa pripočíta doplnkový paušálny príplatok vo výške:
-
94,74 EUR, ak je geografická vzdialenosť medzi miestami uvedenými v odseku 1 od 600 km do 1 200 km,
-
189,46 EUR, ak je geografická vzdialenosť medzi miestami uvedenými v odseku 1 väčšia ako 1 200 km.
Výška uvedených príspevkov na kilometrovné a doplnkových paušálnych príplatkov sa každý rok aktualizuje v rovnakom pomere ako odmena.
3. Odchylne od odseku 2 sa cestovné výdavky, ktoré súvisia so sťahovaním v dôsledku zmeny medzi miestom výkonu práce v rámci územia členských štátov Európskej únie a miestom výkonu práce mimo tohto územia alebo so sťahovaním v dôsledku zmeny medzi miestami výkonu práce mimo tohto územia nahradia vo forme paušálnej platby vychádzajúcej z ceny letenky v triede, ktorá je bezprostredne vyššia ako ekonomická trieda.
4. Miesto pôvodu úradníka sa určí pri jeho vymenovaní, pričom sa zvyčajne berie do úvahy miesto, kde sa nachádzal pri prijatí do služobného pomeru, alebo, na základe výslovnej a riadne odôvodnenej žiadosti, centrum jeho záujmov. Takto určené miesto pôvodu môže byť počas trvania služobného pomeru úradníka alebo po jeho odchode zo služby zmenené na základe osobitného rozhodnutia menovacieho orgánu. Počas trvania jeho služobného pomeru sa však takéto rozhodnutie prijme len v mimoriadnych prípadoch a na základe príslušných podporných dôkazov, ktoré úradník predloží.
Dôsledkom takejto zmeny však nebude to, aby sa za centrum záujmov úradníka určilo miesto nachádzajúce sa mimo územia členských štátov Únie alebo mimo krajín a území uvedených v prílohe II k Zmluve o fungovaní Európskej únie a území členských štátov Európskeho združenia voľného obchodu.“;
d)
článok 8 sa nahrádza takto:
„Článok 8
1. Úradníci, ktorí majú nárok na príspevok na expatriáciu alebo na zahraničné bydlisko, majú v každom kalendárnom roku v rámci obmedzení stanovených v odseku 2 nárok na vyplatenie paušálnej sumy zodpovedajúcej cestovným výdavkom z miesta výkonu práce na miesto pôvodu vymedzené v článku 7 pre seba a, ak majú nárok na príspevok na domácnosť, pre manžela/manželku a nezaopatrené osoby v zmysle článku 2.
Ak sú manžel a manželka obidvaja úradníkmi Európskej únie, každý z nich má nárok získať pre seba a pre nezaopatrené osoby paušálnu náhradu cestovných výdavkov v súlade s predchádzajúcimi ustanoveniami; každá nezaopatrená osoba má nárok len na jednu platbu. Platba na nezaopatrené deti sa stanoví na žiadosť manžela alebo manželky na základe miesta pôvodu jedného z nich.
Ak úradník uzavrie v danom roku manželstvo a tým získa nárok na príspevok na domácnosť, cestovné výdavky, ktoré majú byť zaplatené manželovi/manželke, sa vypočítajú pomerne pre obdobie odo dňa uzatvorenia manželstva do konca roka.
Žiadna zmena základu výpočtu, ktorá môže byť výsledkom zmien v rodinnom stave po dátume výplaty príslušných súm, neznamená pre dotknutého úradníka povinnosť vrátiť prijatú platbu.
Cestovné výdavky na deti mladšie ako dva roky počas celého kalendárneho roku sa nenahrádzajú.
2. Paušálna platba vychádza z príspevku na kilometer geografickej vzdialenosti medzi miestom výkonu práce úradníka a jeho miestom pôvodu.
Ak sa miesto pôvodu vymedzené v článku 7 nachádza mimo územia členských štátov Únie alebo mimo krajín a území uvedených v prílohe II k Zmluve o fungovaní Európskej únie a území členských štátov Európskeho združenia voľného obchodu, paušálna platba vychádza z príspevku na kilometer geografickej vzdialenosti medzi miestom výkonu práce úradníka a hlavným mestom členského štátu, ktorého je štátnym príslušníkom. Úradníci, ktorých miesto pôvodu sa nachádza mimo územia členských štátov Únie alebo mimo krajín a území uvedených v prílohe II k Zmluve o fungovaní Európskej únie a území členských štátov Európskeho združenia voľného obchodu, a ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi jedného z členských štátov, nemajú nárok na paušálnu platbu.
Príspevky na kilometrovné sú:
0 EUR za každý km od
0 do 200 km
0,3790 EUR za každý km od
201 do 1 000 km
0,6316 EUR za každý km od
1 001 do 2 000 km
0,3790 EUR za každý km od
2 001 do 3 000 km
0,1262 EUR za každý km od
3 001 do 4 000 km
0,0609 EUR za každý km od
4 001 do 10 000 km
0 EUR za každý km nad
10 000 km.
K uvedenému príspevku na kilometrovné sa pripočíta doplnkový paušálny príplatok vo výške:
-
189,48 EUR, ak je geografická vzdialenosť medzi miestom výkonu práce a miestom pôvodu od 600 km do 1 200 km,
-
378,93 EUR ak je geografická vzdialenosť medzi miestom výkonu práce a miestom pôvodu väčšia ako 1 200 km.
Uvedené príspevky na kilometrovné a doplnkové paušálne príplatky sa aktualizujú každý rok v rovnakom pomere ako odmeny.
3. Úradník, ktorého služobný pomer skončí v priebehu kalendárneho roku z iného dôvodu ako z dôvodu úmrtia, alebo ktorý strávi časť roka na pracovnom voľne z osobných dôvodov, má v prípade, že v príslušnom roku strávil v aktívnom pracovnom pomere v inštitúcii Únie menej ako deväť mesiacov, nárok len na časť paušálnej platby uvedenej v odsekoch 1 a 2, vypočítanú podľa času, ktorý strávil v aktívnom pracovnom pomere.
4. Odseky 1, 2 a 3 tohto článku sa uplatňujú na úradníkov, ktorých miesto výkonu práce sa nachádza na území členských štátov. Úradníci, ktorých miesto výkonu práce sa nachádza mimo územia členských štátov, majú pre seba a, ak majú nárok na príspevok na domácnosť, aj pre svojich manželov/manželky a ostatné nezaopatrené osoby v zmysle článku 2, v každom kalendárnom roku nárok na paušálnu náhradu cestovných výdavkov na miesto pôvodu alebo na náhradu cestovných výdavkov na iné miesto, ak tieto výdavky nepresahujú výdavky na cestu na miesto pôvodu. Ak manžel/manželka a osoby uvedené v článku 2 ods. 2 nežijú s úradníkom na mieste výkonu práce, majú každý kalendárny rok nárok na náhradu cestovných výdavkov z miesta pôvodu na miesto výkonu práce alebo na iné miesto, ak tieto výdavky nepresahujú výdavky na cestu z miesta pôvodu na miesto výkonu práce.
Táto paušálna platba vychádza z ceny letenky v ekonomickej triede.“;
e)
článok 9 sa nahrádza takto:
„Článok 9
1. Úradník, ktorý musí zmeniť miesto svojho bydliska, aby splnil požiadavky článku 20 služobného poriadku po prijatí do služobného pomeru, alebo pri následnej zmene miesta výkonu práce počas služobného pomeru, a ktorému tie isté výdavky neboli nahradené z iného zdroja, má v rámci limitov nákladov nárok na náhradu výdavkov, ktoré mu vzniknú v súvislosti so sťahovaním nábytku a osobných vecí, vrátane nákladov na poistenie proti bežným rizikám (predovšetkým proti poškodeniu, krádeži a požiaru).
V limitných hodnotách sa zohľadňuje rodinná situácia úradníka v čase sťahovania a priemerné náklady na sťahovanie a súvisiace poistenie.
Na účely vykonávania tohto odseku prijme menovací orgán všeobecné vykonávacie ustanovenia.
2. Po ukončení služobného pomeru alebo pri úmrtí úradníka sa nahradia výdavky, ktoré vznikli v súvislosti so sťahovaním z jeho miesta výkonu práce na jeho miesto pôvodu, a to v rámci limitov uvedených v odseku 1. Ak bol zosnulý úradník slobodný, výdavky sa nahradia jeho oprávneným dedičom.
3. V prípade úradníka v trvalom služobnom pomere sa sťahovanie musí uskutočniť do jedného roku od uplynutia skúšobnej lehoty. V prípade ukončenia služobného pomeru sa musí sťahovanie uskutočniť do troch rokov, ako je ustanovené v článku 6 ods. 4 druhom pododseku. Výdavky na sťahovanie, ktoré vzniknú po uplynutí lehôt uvedených v tomto odseku, sa nahradia len v mimoriadnych prípadoch na základe osobitného rozhodnutia menovacieho orgánu.“;
f)
článok 13 sa mení takto:
i)
odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Komisia každé dva roky reviduje sadzby stanovené v odseku 2 písm. a). Táto revízia sa vykonáva na základe správy o cenách hotelového ubytovania, reštauračných a stravovacích služieb s prihliadnutím na indexy vývoja týchto cien. Na účely tejto revízie Komisia koná prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkami 111 a 112 služobného poriadku.“;
ii)
dopĺňa sa tento odsek:
„4. Odchylne od odseku 1 sa náklady na ubytovanie, ktoré vznikli úradníkom počas služobnej cesty do hlavných pracovísk ich inštitúcie podľa protokolu č. 6 k Zmluve o fungovaní Európskej únie, môžu nahradiť na základe paušálnej sumy, ktorá neprekročí maximálnu sumu stanovenú pre príslušný členský štát.“;
g)
v článku 13a sa slová „jednotlivé inštitúcie“ nahrádzajú slovami „menovacie orgány jednotlivých inštitúcií“;
h)
článok 17 sa mení takto:
i)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Platba sa vykoná každému úradníkovi na mieste a v mene krajiny, kde vykonáva svoje povinnosti, alebo na žiadosť úradníka v eurách v banke v rámci Európskej únie.“;
ii)
v odseku 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:
„Za podmienok stanovených v predpisoch vydaných na základe spoločnej dohody menovacími orgánmi každej inštitúcie a po porade s Výborom pre služobný poriadok môžu úradníci požiadať o osobitný pravidelný prevod časti svojej odmeny.“;
iii)
v odseku 3 sa v prvej vete za slová „sa vykonávajú“ vkladajú slová „v mene príslušného členského štátu“;
iv)
v odseku 4 sa v prvej vete za slová „iného členského štátu“ vkladajú slová „v miestnej mene“.
68.
Príloha VIII sa mení takto:
a)
v článku 3 sa v písmene b) slová „podľa článkov 41 a 50“ nahrádzajú slovami „podľa článkov 41, 42c a 50“;
b)
článok 5 sa nahrádza takto:
„Článok 5
Bez ohľadu na ustanovenia článku 2 tejto prílohy, úradníci, ktorí zostanú v služobnom pomere po dosiahnutí veku odchodu do dôchodku, majú nárok na zvýšenie dôchodku zodpovedajúce 1,5 % základného platu, ktorý sa vzal do úvahy pri výpočte ich dôchodku za každý rok odpracovaný po dosiahnutí tohto veku pod podmienkou, že ich celkový dôchodok vrátane zvýšenia nepresiahne 70 % ich posledného základného platu uvedeného v druhom alebo treťom odseku článku 77 služobného poriadku.
Toto zvýšenie sa poskytne aj v prípade úmrtia úradníka, ktorý zostal v služobnom pomere po dosiahnutí veku odchodu do dôchodku.“;
c)
v článku 6 sa slová „v prvom platovom stupni platovej triedy 1“ nahrádzajú slovami „v prvom platovom stupni platovej triedy AST 1“;
d)
článok 9 sa nahrádza takto:
„Článok 9
Úradník, ktorý odíde zo služobného pomeru pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku, môže požiadať, aby jeho starobný dôchodok:
a)
bol odložený do prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom dosiahne vek odchodu do dôchodku, alebo
b)
bol vyplácaný okamžite pod podmienkou, že príslušný úradník nemá menej ako 58 rokov. V tomto prípade sa starobný dôchodok zníži o sumu vypočítanú na základe veku, ktorý úradník dosiahne v čase, keď začne čerpať dôchodok.
Za každý rok, ktorý predchádza roku, v ktorom by úradník získal nárok na starobný dôchodok v zmysle článku 77 služobného poriadku, sa tento dôchodok zníži o 3,5 %. Ak rozdiel medzi vekom nadobudnutia nároku na starobný dôchodok v zmysle článku 77 služobného poriadku a vekom príslušnej osoby v tom čase presahuje určitý počet rokov, k zníženiu sa pripočíta ďalší rok.“;
e)
v článku 11 ods. 2 sa v druhom pododseku slovo „inštitúcia“ nahrádza slovami „menovací orgán inštitúcie“;
f)
článok 12 sa mení takto:
i)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Úradník v nižšom veku ako veku odchodu do dôchodku, ktorého služobný pomer sa skončí inak než z dôvodu úmrtia alebo invalidity a ktorý nemá nárok na okamžitý alebo odložený starobný dôchodok, má pri odchode zo služby:
a)
nárok na výplatu odchodného vo výške trojnásobku súm zrazených z jeho základného platu na príspevky na dôchodok, po odpočítaní všetkých súm zaplatených podľa článkov 42 a 112 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov, ak odpracoval menej ako jeden rok služby a neuplatnil postup stanovený v článku 11 ods. 2;
b)
v ostatných prípadoch nárok na dávky stanovené v článku 11 ods. 1 alebo na výplatu poistno-matematického ekvivalentu týchto dávok do súkromnej poisťovne alebo do súkromného penzijného fondu podľa jeho výberu pod podmienkou, že táto poisťovňa alebo tento fond zaručí, že:
i)
kapitál nebude vyplatený späť;
ii)
mesačný príjem sa bude vyplácať najskôr od veku 60 rokov a najneskôr od veku 66 rokov;
iii)
bude zabezpečené ich zahrnutie do dedičstva alebo do pozostalostných dôchodkov;
iv)
prevod do inej poisťovne alebo iného fondu bude povolený len v prípade, ak tento fond spĺňa podmienky stanovené v bodoch i), ii) a iii).“;
ii)
odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Odchylne od odseku 1 písm. b), úradníci v nižšom veku ako veku odchodu do dôchodku, ktorí odo dňa, keď sa ujali svojich pracovných povinností, odvádzajú platby na účely vzniku alebo zachovania dôchodkových práv do vnútroštátneho systému dôchodkového zabezpečenia, súkromného systému poistenia alebo penzijného fondu podľa svojho výberu, ktorý spĺňa požiadavky uvedené v odseku 1, pričom ich služobný pomer sa skončí z iných dôvodov ako z dôvodu úmrtia alebo invalidity bez toho, aby im vznikol nárok na okamžitý alebo odložený starobný dôchodok, majú pri odchode zo služby nárok na odchodné zodpovedajúce poistno-matematickej hodnote ich dôchodkových práv získaných počas služby v inštitúciách. V takýchto prípadoch sa platby vyplatené na účely vzniku alebo zachovania ich práv na dôchodok v rámci vnútroštátneho systému dôchodkového zabezpečenia pri uplatnení článkov 42 alebo 112 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov odpočítajú od odchodného.“;
g)
v článku 15 sa slová „vek 63 rokov“ nahrádzajú slovami „vek odchodu do dôchodku“;
h)
v článku 18a sa slová „veku 63 rokov“ a „vek 63 rokov“ nahrádzajú slovami „veku odchodu do dôchodku“ a „vek odchodu do dôchodku“;
i)
v článku 27 sa v druhom odseku slovo „upravovaná“ nahrádza slovom „aktualizovaná“;
j)
článok 45 sa mení takto:
i)
v treťom odseku sa slová „členskom štáte bydliska“ nahrádzajú slovami „Európskej únii“;
ii)
v štvrtom odseku sa v prvej vete za slovo „banky“ vkladajú slová „v Európskej únii alebo“;
iii)
v štvrtom odseku sa v druhej vete vypúšťajú slová „v eurách do banky v krajine, kde inštitúcia má svoje hlavné sídlo, alebo“.
69.
Príloha IX sa mení takto:
a)
v článku 2 sa v odseku 3 slovo „Inštitúcie prijmú“ nahrádza slovami „Menovací orgán každej inštitúcie prijme“;
b)
v článku 5 ods. 1 sa prvá veta nahrádza takto:
„V každej inštitúcii sa zriadi disciplinárna komisia, ďalej len „komisia“, pokiaľ dve alebo viac agentúr v súlade s článkom 9 ods. 1a služobného poriadku nerozhodnú o zriadení spoločnej komisie.“;
c)
článok 30 sa nahrádza takto:
„Článok 30
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 2 ods. 3, menovací orgán každej inštitúcie schváli, ak to pokladá za vhodné, po porade s Výborom zamestnancov vykonávacie opatrenia k tejto prílohe.“.
70.
Príloha X sa mení takto:
a)
článok 6 sa nahrádza takto:
„Článok 6
Úradník má za každý kalendárny rok nárok na riadnu dovolenku v trvaní dvoch pracovných dní za každý mesiac služby.
Bez ohľadu na prvý odsek tohto článku úradníci už vyslaní do tretej krajiny k 1. januáru 2014 majú nárok na:
-
tri pracovné dni od 1. januára 2014 do 31. decembra 2014;
-
dva a pol pracovného dňa od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015.“;
b)
článok 7 sa nahrádza takto:
„Článok 7
V roku, v ktorom úradník začne alebo prestane plniť svoje pracovné povinnosti v tretej krajine, má nárok na dovolenku v trvaní dvoch pracovných dní za každý ukončený mesiac služby, nárok na dovolenku v trvaní dvoch pracovných dní za každý nedokončený mesiac pozostávajúci z viac ako 15 dní a nárok na dovolenku v trvaní jeden pracovný deň za každý nedokončený mesiac pozostávajúci z 15 dní alebo menej ako 15 dní.
Ak úradník z dôvodov, ktoré nesúvisia s požiadavkami jeho služby, do konca bežného kalendárneho roka nevyčerpá svoj nárok na riadnu dovolenku, do nasledujúceho roka si môže preniesť maximálne 14 pracovných dní“;
c)
v článku 8 sa dopĺňa tento odsek:
„Úradníci, ktorí sa zúčastňujú na vzdelávacích kurzoch podľa článku 24a služobného poriadku a ktorým bola schválená dovolenka na zotavenie podľa prvého odseku tohto článku, spoja podľa možnosti obdobie svojho vzdelávacieho kurzu s dovolenkou na zotavenie.“;
d)
v článku 9 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Riadna dovolenka sa môže čerpať naraz alebo v niekoľkých obdobiach, podľa želania úradníka a s prihliadnutím na požiadavky služby. Musí však zahŕňať aspoň jedno obdobie dvoch po sebe nasledujúcich týždňov.“;
e)
článok 10 sa nahrádza takto:
„Článok 10
1. Príspevok na životné podmienky sa určí podľa miesta výkonu práce úradníka ako percento z referenčnej sumy. Táto referenčná suma zahŕňa celkový základný plat po pripočítaní príspevku na expatriáciu, príspevku na domácnosť a príspevku na nezaopatrené dieťa a odpočítaní povinných zrážok uvedených v služobnom poriadku alebo v jeho vykonávacích predpisoch.
Ak je úradník zamestnaný v krajine, ktorej životné podmienky možno považovať za rovnocenné s bežnými životnými podmienkami v Európskej únii, tento príspevok sa nevypláca.
V prípade ostatných miest výkonu práce sa príspevok na životné podmienky určí okrem iného na základe zohľadnenia týchto parametrov:
-
zdravotné a nemocničné podmienky,
-
bezpečnosť,
-
klíma,
-
stupeň izolácie,
-
iné miestne životné podmienky.
Príspevok na životné podmienky určený pre každé miesto výkonu práce každý rok posúdi a v prípade potreby upraví menovací orgán po získaní stanoviska od výboru zamestnancov.
Menovací orgán môže prijať rozhodnutie o poskytnutí dodatočného príplatku nad rámec príspevku na životné podmienky v prípadoch, keď bol úradník pridelený na viac než jedno pracovné miesto považované za náročné alebo veľmi náročné. Tento dodatočný príplatok nepresiahne 5 % z referenčnej sumy uvedenej v prvom pododseku a menovací orgán svoje individuálne rozhodnutia náležite odôvodní s cieľom dodržať zásadu rovnakého zaobchádzania, pričom vychádza z úrovne náročnosti predchádzajúceho pridelenia.
2. Ak životné podmienky v mieste výkonu práce vystavujú úradníka osobnému nebezpečenstvu, vyplatí sa mu dočasný dodatočný príspevok na základe osobitného odôvodneného rozhodnutia menovacieho orgánu. Tento príspevok sa určí ako percento z referenčnej sumy uvedenej v prvom pododseku odseku 1:
-
ak orgán odporučí svojim zamestnancom, aby v mieste výkonu práce neubytovali svoje rodiny alebo iné nezaopatrené osoby, pod podmienkou, že sa týmto odporúčaním riadia;
-
ak orgán rozhodne o dočasnom znížení počtu zamestnancov pôsobiacich v mieste výkonu práce.
V náležite odôvodnených prípadoch môže menovací orgán tiež rozhodnúť, že pracovné miesto vylučuje ubytovanie rodiny zamestnanca. Uvedený príspevok sa vyplatí zamestnancom, ktorí toto rozhodnutie dodržia.
3. O podrobných ustanoveniach týkajúcich sa uplatňovania tohto článku rozhodne menovací orgán.“;
f)
v článku 11 sa v prvej vete slovo „Belgicku“ nahrádza slovami „Európskej únii“;
g)
článok 13 sa nahrádza takto:
„Článok 13
Aby sa v čo najväčšej možnej miere zaistila pre úradníkov rovnaká kúpna sila bez ohľadu na ich miesto výkonu práce, opravné koeficienty uvedené v článku 12 sa raz za rok aktualizujú v súlade s prílohou XI. Na účely aktualizácie sa všetky hodnoty považujú za referenčné hodnoty. Komisia na účely informovania uverejní aktualizované hodnoty v sérii C Úradného vestníka Európskej únie do dvoch týždňov od aktualizácie.
Ak sa však v prípade danej krajiny zistí, že zmena životných nákladov meraných pomocou opravného koeficientu a príslušného výmenného kurzu presiahla 5 % od poslednej aktualizácie, uskutoční sa predbežná aktualizácia opravného koeficientu v súlade s postupom stanoveným v prvom odseku.“;
h)
článok 23 sa nahrádza takto:
„Článok 23
Na základe zoznamu krajín, ktorý zostaví menovací orgán, a v prípade, ak inštitúcia neposkytne úradníkovi ubytovanie, menovací orgán buď zaplatí úradníkovi príspevok na ubytovanie alebo uhradí nájomné, ktoré úradník zaplatil.
Príspevok na ubytovanie sa uhradí na základe predloženia zmluvy o prenájme s výnimkou prípadu, ak sa menovací orgán rozhodne túto požiadavku neuplatňovať z odôvodnených príčin súvisiacich s postupmi a miestnymi podmienkami v mieste výkonu práce v dotknutej tretej krajine. Príspevok na ubytovanie sa vypočíta v prvom rade v závislosti od úrovne povinností úradníka a následne podľa zloženia jeho nezaopatrenej rodiny.
Nájomné sa nahrádza, ak ubytovanie výslovne schválil menovací orgán a ak zodpovedá v prvom rade úrovni povinností úradníka a následne zloženiu jeho nezaopatrenej rodiny.
Podrobné pravidlá týkajúce sa uplatňovania tohto článku stanoví menovací orgán. Tento príspevok na ubytovanie v žiadnom prípade neprevyšuje náklady vynaložené úradníkom.“.
71.
Príloha XI sa nahrádza takto:
„PRÍLOHA XI
VYKONÁVACIE PREDPISY K ČLÁNKOM 64 A 65 SLUŽOBNÉHO PORIADKU
KAPITOLA 1
ROČNÁ AKTUALIZÁCIA ODMIEN STANOVENÁ V ČLÁNKU 65 ODS. 1 SLUŽOBNÉHO PORIADKU
Oddiel 1
Faktory zohľadňované pri ročných aktualizáciách
Článok 1
1. Správa Štatistického úradu Európskej únie (Eurostat)
Na účely aktualizácie ustanovenej v článku 65 ods. 1 služobného poriadku a v článku 13 prílohy X Eurostat vypracuje každý rok do konca októbra správu o zmenách životných nákladov v Belgicku a Luxembursku, o ekonomických paritách medzi Bruselom a niektorými miestami v členských štátoch a v prípade potreby v tretích krajinách a o zmenách kúpnej sily platov v štátnych správach jednotlivých štátov.
2. Zmeny životných nákladov v Belgicku a Luxembursku
Na meranie zmien životných nákladov pre úradníkov Európskej únie v Belgicku a v Luxembursku Eurostat vypracuje index. Tento index (ďalej len „spoločný index“) sa vypočíta priradením váhy vnútroštátnej inflácie (meranej podľa harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien v prípade Belgicka a indexu spotrebiteľských cien v prípade Luxemburska) od júna predchádzajúceho roku do júna bežného roku podľa rozloženia zamestnancov slúžiacich v týchto členských štátoch.
3. Zmeny životných nákladov mimo Bruselu
a)
Eurostat na základe dohody s národnými štatistickými úradmi alebo inými príslušnými orgánmi v členských štátoch, ako sú vymedzené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (12) (ďalej len „národné štatistické úrady alebo iné príslušné orgány v členských štátoch“) vypočíta ekonomické parity, ktoré určujú ekvivalenciu kúpnej sily:
i)
platov úradníkov Únie slúžiacich v hlavných mestách členských štátov (s výnimkou Holandska, kde sa namiesto Amsterdamu používa Haag) a na niektorých iných miestach výkonu práce v porovnaní s Bruselom;
ii)
dôchodkov úradníkov vyplácaných v členských štátoch v porovnaní s Belgickom.
b)
Ekonomické parity sa uvádzajú každý rok za mesiac jún.
c)
Ekonomické parity sa vypočítajú tak, aby sa každý základný prvok mohol aktualizovať dva razy za rok a skontrolovať na základe priameho prieskumu aspoň raz za päť rokov. Eurostat aktualizuje ekonomické parity na základe zmeny harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien členských štátov a najvhodnejších indexov podľa definície pracovnej skupiny pre články 64 a 65 služobného poriadku podľa článku 13.
d)
Mimo územia Belgicka a Luxemburska sa zmeny životných nákladov počas referenčného obdobia merajú pomocou implicitných indexov. Tieto indexy sa vypočítajú tak, že spoločný index sa vynásobí zmenou ekonomickej parity.
4. Zmeny kúpnej sily platov štátnych zamestnancov v ústrednej štátnej správe (špecifické ukazovatele)
a)
Na účely merania percentuálnej zmeny kúpnej sily platov v štátnych službách jednotlivých štátov smerom nahol alebo nadol, na základe informácií poskytnutých príslušnými národnými štatistickými úradmi alebo inými príslušnými orgánmi členských štátov Eurostat do konca septembra vypočíta špecifické ukazovatele odrážajúce zmeny reálnej odmeny štátnych zamestnancov v ústrednej štátnej správe od júla predchádzajúceho roka do júla bežného roka. Oba by mali obsahovať jednu dvanástinu všetkých ročne vyplácaných zložiek.
Špecifické ukazovatele majú dve formy:
i)
jeden ukazovateľ pre každú z funkčných skupín vymedzených v služobnom poriadku;
ii)
priemerný ukazovateľ stanovený tak, aby odrážal počet štátnych zamestnancov jednotlivých štátov zodpovedajúci každej funkčnej skupine.
Každý z týchto ukazovateľov sa stanovuje v reálnej hrubej a reálnej čistej hodnote. Pri prechode od hrubej k čistej hodnote sa vezmú do úvahy povinné zrážky a všeobecné daňové faktory.
Pri určovaní hrubých a čistých ukazovateľov pre celú Európsku úniu Eurostat použije vzorku zloženú z týchto členských štátov: Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. Európsky parlament a Rada, konajúc na návrh Komisie podľa článku 336 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, môžu schváliť novú vzorku, ktorá predstavuje aspoň 75 % hrubého domáceho produktu (HDP) Únie a ktorá sa bude uplatňovať od roka nasledujúceho po jej schválení. Výsledky za každú krajinu sa určujú v pomere k jej celkovému národnému HDP meranému pomocou parít kúpnej sily uvedených v najnovšej štatistike, ktorá je uverejnená v súlade s platnými definíciami národných účtov v Európskom systéme účtov.
b)
Národné štatistické úrady alebo iné príslušné orgány členských štátov poskytnú Eurostatu na jeho žiadosť ďalšie informácie, ktoré pokladá za potrebné na stanovenie špecifického ukazovateľa presne merajúceho zmeny kúpnej sily štátnych zamestnancov jednotlivých štátov.
Ak po ďalšej porade s národnými štatistickými úradmi alebo inými príslušnými orgánmi v členských štátoch Eurostat zistí štatistické odchýlky v získaných informáciách alebo usúdi, že nie je možné stanoviť ukazovatele, ktoré merajú so štatistickou presnosťou zmeny reálnych príjmov štátnych zamestnancov v danom členskom štáte, oznámi to Komisii a poskytne jej všetky podklady potrebné na vypracovanie posúdenia.
c)
Okrem špecifických ukazovateľov Eurostat vypočíta príslušné kontrolné ukazovatele. Jeden takýto ukazovateľ sa predkladá vo forme údajov o reálnych funkčných požitkoch na štátneho zamestnanca v ústrednej štátnej správe, pričom sa stanoví v súlade s platnými definíciami národných účtov v Európskom systéme účtov.
K správe Eurostatu o špecifických ukazovateľoch sa prikladajú vysvetlenia rozdielov medzi týmito ukazovateľmi a kontrolnými ukazovateľmi uvedenými v tomto písmene.
Článok 2
Na účely článku 15 tejto prílohy Komisia pravidelne posudzuje potreby inštitúcií ohľadom prijímania zamestnancov.
Oddiel 2
Ročná aktualizácia odmien a dôchodkov
Článok 3
1.
Podľa článku 65 služobného poriadku a na základe kritérií stanovených v oddiele 1 tejto prílohy sa pred koncom každého roku aktualizujú odmeny a dôchodky s účinnosťou od 1. júla.
2.
Aktualizácia sa vykoná vynásobením spoločného indexu špecifickým ukazovateľom. Aktualizácia sa vyjadrí v čistej hodnote ako jednotná paušálna percentuálna sadzba.
3.
Výška takto stanovenej aktualizácie sa podľa nasledujúcej metódy zapracuje do tabuliek základných platov uvedených v článku 66 služobného poriadku a v prílohe XIII k služobnému poriadku a v článkoch 20, 93 a 133 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov:
a)
čistá odmena a čistý dôchodok bez opravného koeficientu sa zvýšia alebo znížia o vyššie uvedenú aktualizáciu;
b)
zostaví sa nová tabuľka základných platov vypočítaním hrubej hodnoty, ktorá po odpočítaní dane podľa odseku 4 a povinných zrážok príspevkov na sociálne a dôchodkové zabezpečenie zodpovedá čistej sume;
c)
pri prevode čistých súm na hrubé sumy sa vychádza zo situácie slobodného úradníka, ktorý nepoberá príspevky a prídavky uvedené v služobnom poriadku.
4.
Na účely uplatňovania nariadenia (EHS, Euratom, ESUO) č. 260/68 sa sumy uvedené v článku 4 uvedeného nariadenia vynásobia koeficientom zloženým z:
a)
koeficientu vyplývajúceho z predchádzajúcej aktualizácie a/alebo
b)
miery aktualizácie odmien uvedenej v odseku 2.
5.
V Belgicku a Luxembursku sa nepoužije žiaden opravný koeficient. Opravné koeficienty vzťahujúce sa:
a)
na platy úradníkov Európskej únie pôsobiacich v iných členských štátoch a na niektorých iných miestach výkonu práce,
b)
odchylne od článku 82 ods. 1 služobného poriadku, na dôchodky Európskej únie vyplácané v ostatných členských štátoch, pokiaľ ide o časť zodpovedajúcu právam získaným pred 1. májom 2004,
sa stanovia na základe pomerov príslušných ekonomických parít uvedených v článku 1 tejto prílohy a výmenných kurzov pre príslušné krajiny uvedených v článku 63 služobného poriadku.
Uplatňujú sa postupy stanovené v článku 8 tejto prílohy týkajúce sa spätného uplatňovania opravných koeficientov v miestach výkonu práce s vysokou mierou inflácie.
6.
Inštitúcie vykonajú zodpovedajúcu aktualizáciu, t. j. smerom nadol alebo nahor, odmien a dôchodkov úradníkov, bývalých úradníkov a ostatných dotknutých osôb so spätnou platnosťou za obdobie medzi dňom nadobudnutia účinnosti a dňom nadobudnutia platnosti ďalšej aktualizácie.
Ak si táto spätná aktualizácia vyžaduje vrátenie preplatkov, toto vrátenie môže byť rozložené na obdobie najviac 12 mesiacov odo dňa nadobudnutia platnosti ďalšej ročnej aktualizácie.
KAPITOLA 2
PRIEBEŽNÉ AKTUALIZÁCIE ODMIEN A DÔCHODKOV (ČLÁNOK 65 ODS. 2 SLUŽOBNÉHO PORIADKU)
Článok 4
1.
Priebežné aktualizácie odmien a dôchodkov podľa článku 65 ods. 2 služobného poriadku, ktoré nadobudnú účinnosť k 1. januáru, sa vykonajú v prípade podstatnej zmeny životných nákladov v čase medzi júnom a decembrom (na základe prahu citlivosti vymedzeného v článku 6 tejto prílohy) a s primeranou rezervou s ohľadom na prognózu zmeny kúpnej sily v priebehu aktuálneho ročného referenčného obdobia.
2.
Tieto priebežné aktualizácie sa vezmú do úvahy pri ročnej aktualizácii platov.
Článok 5
1.
Každý rok v marci vypracuje Eurostat prognózu zmeny kúpnej sily za príslušné obdobie na základe informácií poskytnutých na zasadaní uvedenom v článku 13 tejto prílohy.
Ak je výsledkom tejto prognózy záporná percentuálna hodnota, polovica z tejto hodnoty sa vezme do úvahy pri výpočte priebežnej aktualizácie.
2.
Zmena životných nákladov pre Belgicko a Luxembursko sa meria spoločným indexom za obdobie od júna do decembra predchádzajúceho kalendárneho roka.
3.
Pre každé miesto, pre ktoré bol stanovený opravný koeficient (okrem Belgicka a Luxemburska), sa pre december vypočíta odhad ekonomických parít uvedených v článku 1 ods. 3. Zmena životných nákladov sa vypočíta podľa pravidiel stanovených v článku 1 ods. 3.
Článok 6
1.
Prah citlivosti pre šesťmesačné obdobie uvedené v článku 5 ods. 2 tejto prílohy je stanovený ako percento zodpovedajúce 6 % za obdobie 12 mesiacov.
2.
Tento prah sa použije v súlade s nasledujúcim postupom pri zohľadnení článku 5 ods. 1 druhého pododseku tejto prílohy:
a)
ak sa v Belgicku alebo v Luxembursku dosiahne alebo prekročí prah citlivosti (meraný spoločným indexom v čase od júna do decembra), odmeny pre všetky miesta sa aktualizujú podľa postupu ročnej aktualizácie,
b)
ak sa v Belgicku alebo v Luxembursku nedosiahne prah citlivosti, aktualizujú sa len opravné koeficienty pre miesta, na ktorých zmena životných nákladov (meraná implicitnými indexmi od júna do decembra) presiahla prah.
Článok 7
Na účely článku 6 tejto prílohy:
Výškou aktualizácie je spoločný index, v prípade potreby vynásobený polovicou prognózy špecifického ukazovateľa, ak je táto prognóza záporná.
Opravné koeficienty sa stanovia ako pomer medzi relevantnou ekonomickou paritou a výmenným kurzom uvedeným v článku 63 služobného poriadku, vynásobený - ak sa pre Belgicko a Luxembursko nedosiahne prah pre aktualizáciu - hodnotou aktualizácie.
KAPITOLA 3
DÁTUM NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI OPRAVNÉHO KOEFICIENTU (MIESTA VÝKONU PRÁCE S VYSOKÝM ZVÝŠENÍM ŽIVOTNÝCH NÁKLADOV)
Článok 8
1.
Pre miesta s vysokým zvýšením životných nákladov (meraným zmenou implicitných indexov) opravný koeficient nadobudne účinnosť pred 1. januárom v prípade priebežnej aktualizácie, alebo 1. júla v prípade ročnej aktualizácie. Cieľom je dosiahnuť, aby sa strata kúpnej sily vyrovnala strate kúpnej sily, ku ktorej by došlo v mieste výkonu práce, kde by zmena životných nákladov zodpovedala prahu citlivosti.
2.
Dátumy nadobudnutia účinnosti ročnej aktualizácie:
a)
16. máj pre miesta výkonu práce s mierou inflácie vyššou ako 6 % a
b)
1. máj pre miesta výkonu práce s mierou inflácie vyššou ako 10 %.
3.
Dátumy nadobudnutia účinnosti priebežnej aktualizácie:
a)
16. november pre miesta výkonu práce s mierou inflácie vyššou ako 6 % a
b)
1. november pre miesta výkonu práce s mierou inflácie vyššou ako 10 %.
KAPITOLA 4
STANOVENIE A ZRUŠENIE OPRAVNÝCH KOEFICIENTOV (ČLÁNOK 64 SLUŽOBNÉHO PORIADKU)
Článok 9
1.
Príslušné orgány dotknutých členských štátov, správa inštitúcie Únie alebo zástupcovia úradníkov Únie v danom mieste výkonu práce môžu požiadať o stanovenie opravného koeficientu špecifického pre toto miesto.
Takáto žiadosť by mala byť podložená objektívnymi skutočnosťami, ktoré poukazujú na značný rozdiel v životných nákladoch, ku ktorému došlo počas niekoľkých rokov, medzi týmto miestom výkonu práce a hlavným mestom dotknutého členského štátu (s výnimkou Holandska, kde sa namiesto na Amsterdam odkazuje na Haag). Ak Eurostat potvrdí, že rozdiel je značný (viac ako 5 %) a trvalý, Komisia prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkami 111 a 112 služobného poriadku prijme opravný koeficient pre toto miesto.
2.
Komisia rozhodne prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkami 111 a 112 služobného poriadku o zrušení uplatňovania opravného koeficientu špecifického pre určité miesto. V tomto prípade sa rozhodnutie zakladá na jednom z týchto dôvodov:
a)
žiadosť predložená príslušnými orgánmi dotknutého členského štátu, správou inštitúcie Únie alebo zástupcami úradníkov Únie v danom mieste výkonu práce, z ktorej vyplýva, že životné náklady v danom mieste sa už významne nelíšia (menej ako 2 %) od životných nákladov hlavného mesta dotknutého členského štátu. Toto priblíženie by malo byť dlhodobo udržateľné a potvrdené Eurostatom;
b)
skutočnosť, že na tomto mieste už nie sú zamestnaní žiadni úradníci a dočasní zamestnanci Únie.
KAPITOLA 5
DOLOŽKA O ZMIERŇOVANÍ A VÝNIMKE
Článok 10
Na hodnotu špecifického ukazovateľa používanú na ročnú aktualizáciu sa vzťahuje horná limitná hodnota 2 % a dolná limitná hodnota - 2 %. Ak hodnota špecifického ukazovateľa prekročí hornú limitnú hodnotu alebo je nižšia ako dolná limitná hodnota, použije sa na výpočet hodnoty aktualizácie limitná hodnota.
Prvý odsek sa neuplatňuje, ak sa uplatňuje článok 11.
Zvyšok ročnej aktualizácie vyplývajúci z rozdielu medzi hodnotou aktualizácie vypočítanou pomocou špecifického ukazovateľa a hodnotou aktualizácie vypočítanou s limitnou hodnotou sa uplatňuje od 1. apríla nasledujúceho roku.
Článok 11
1.
Ak podľa prognózy Komisie dôjde k poklesu reálneho HDP v Únii za bežný rok a špecifický ukazovateľ je pozitívny, na výpočet hodnoty aktualizácie sa použije iba časť špecifického ukazovateľa. Zvyšok hodnoty aktualizácie zodpovedajúci zvyšku špecifického ukazovateľa sa uplatňuje od neskoršieho dátumu v nasledujúcom roku. Tento zvyšok hodnoty aktualizácie sa neberie do úvahy na účely článku 10. Hodnota HDP v Únii, dôsledky v prípade rozdelenia špecifického ukazovateľa a dátum uplatňovania sú stanovené podľa nasledujúcej tabuľky:
HDP v Únii
Dôsledky špecifického ukazovateľa
Dátum platby druhej časti
[- 0,1 %; - 1 %]
33 %; 67 %
1. apríl roku n + 1
[- 1 %; - 3 %]
0 %; 100 %
1. apríl roku n + 1
menej ako - 3 %
0 %
-
2.
V prípade, že vznikne rozdiel medzi prognózou uvedenou v odseku 1 a konečnými údajmi o HDP v Únii, ktoré poskytne Komisia, a tieto konečné údaje by modifikovali dôsledky stanovené v tabuľke podľa odseku 1, vykonajú sa v súlade s uvedenou tabuľkou potrebné korekcie vrátane retroaktívnych úprav, a to buď pozitívne alebo negatívne.
3.
Komisia uverejní na účely informovania všetky aktualizované referenčné sumy vyplývajúc z korekcie v sérii C Úradného vestníka Európskej únie do dvoch týždňov po vykonaní korekcie.
4.
Ak uplatňovanie odsekov 1 a 2 viedlo k tomu, že hodnota špecifického ukazovateľa neslúžila na aktualizáciu odmien a dôchodkov, táto hodnota bude tvoriť základ pre výpočet budúcej aktualizácie, keď sa kumulatívny nárast HDP v Únii meraný od roku, keď sa uplatnil odsek 1 alebo 2, dostane do kladných hodnôt. V každom prípade sa na hodnotu uvedenú v prvej vete vzťahujú analogicky limitné hodnoty a zásady stanovené v článku 10 tejto prílohy. Vývoj HDP v Únii meria na tieto účely pravidelne Eurostat.
5.
Ak je to relevantné, právne dôsledky vyplývajúce z uplatnenia článku 10 a tohto článku sú naďalej v plnej miere účinné aj po uplynutí doby platnosti tejto prílohy uvedenej v článku 15.
KAPITOLA 6
ÚLOHA EUROSTATU A VZŤAHY S NÁRODNÝMI ŠTATISTICKÝMI ÚRADMI A INÝMI PRÍSLUŠNÝMI ORGÁNMI V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH
Článok 12
Úlohou Eurostatu je sledovať kvalitu základných údajov a štatistických metód používaných pri vytváraní faktorov, ktoré sa berú do úvahy pri aktualizácii odmien. Predovšetkým vykoná všetky posúdenia a vypracuje všetky štúdie potrebné pre toto sledovanie.
Článok 13
Každý rok v marci zvolá Eurostat zasadnutie pracovnej skupiny zloženej z odborníkov z národných štatistických úradov alebo iných príslušných orgánov v členských štátoch, nazvanej „pracovná skupina pre článok 64 a článok 65 služobného poriadku“.
Na tomto zasadnutí sa preskúma štatistická metodika a jej uplatňovanie, pokiaľ ide o špecifické a kontrolné ukazovatele, spoločný index a ekonomické parity.
Poskytnú sa aj informácie potrebné na vypracovanie prognózy o zmene kúpnej sily na účely priebežnej aktualizácie odmien, spolu s údajmi o pracovnej dobe v orgánoch ústrednej štátnej správy.
Článok 14
Na požiadanie Eurostatu ho členské štáty informujú o všetkých faktoroch s priamym alebo nepriamym vplyvom na zloženie a zmeny odmien zamestnancov ústrednej štátnej správy.
KAPITOLA 7
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA A DOLOŽKA O PRESKÚMANÍ
Článok 15
1.
Ustanovenia tejto prílohy sa uplatňujú od 1. januára 2014 do 31. decembra 2023.
2.
Do 31. marca 2022 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu. V tejto správe sa zohľadní prieskum uskutočnený podľa článku 2 tejto prílohy a posúdi sa najmä, či je vývoj kúpnej sily odmien a dôchodkov úradníkov Únie v súlade so zmenami kúpnej sily platov v ústrednej štátnej správe. Na základe tejto správy Komisia v prípade potreby predloží návrh na zmenu tejto prílohy, ako aj článku 66a služobného poriadku na základe článku 336 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
3.
Kým Európsky parlament a Rada neprijmú nariadenie na základe návrhu Komisie, táto príloha a článok 66a služobného poriadku sa budú naďalej prechodne uplatňovať aj po uplynutí dátumov platnosti stanovených v odseku 1 tohto článku a v článku 66a služobného poriadku.
4.
Komisia podá Európskemu parlamentu a Rade do konca roku 2018 predbežnú správu o uplatňovaní tejto prílohy a článku 66a služobného poriadku.“.
72.
Príloha XII sa mení takto:
a)
článok 2 sa nahrádza takto:
„Článok 2
1. Každá aktualizácia výšky príspevku nadobúda účinnosť 1. júla, v rovnakom čase ako ročná aktualizácia odmeny podľa článku 65 služobného poriadku. Žiadnou aktualizáciou sa výška príspevku nezmení o viac ako jeden percentuálny bod nad alebo pod platnú sadzbu predchádzajúceho roka.
2. Rozdiel zistený medzi aktualizáciou sadzby príspevku, ktorá by vyplynula z poistno-matematického výpočtu, a aktualizáciou vyplývajúcou zo zmeny uvedenej v poslednej vete odseku 1 sa nikdy nevracia, a teda ani nezohľadňuje v neskorších poistno-matematických výpočtoch. Sadzba príspevku, ktorá by vyplynula z poistno-matematického výpočtu, sa uvádza v hodnotiacej správe stanovenej v článku 1 tejto prílohy.“;
b)
v článku 4 sa v odseku 6 slová „12-ročného“ nahrádzajú slovami „30-ročného“;
c)
v článku 10 sa v odseku 2 a v článku 11 sa v odseku 2 slová „12 rokov“ nahrádzajú slovami „30 rokov“;
d)
vkladá sa tento článok:
„Článok 11a
Na účely uplatňovania článku 4 ods. 6, článku 10 ods. 2 a článku 11 ods. 2 tejto prílohy sa do roku 2020 vypočíta pohyblivý priemer na základe tohto časového harmonogramu:
v roku 2014 - 16 rokov
v roku 2015 - 18 rokov
v roku 2016 - 20 rokov
v roku 2017 - 22 rokov
v roku 2018 - 24 rokov
v roku 2019 - 26 rokov
v roku 2020 - 28 rokov“;
e)
článok 12 sa nahrádza takto:
„Článok 12
Sadzba v článkoch 4 a 8 prílohy VIII na výpočet zloženého úroku je skutočnou sadzbou uvedenou v článku 10 tejto prílohy a v prípade potreby bude aktualizovaná pri päťročnom poistno-matematickom hodnotení.
Na účely aktualizácie sa sadzba uvedená v článkoch 4 a 8 prílohy VIII považuje za referenčnú sadzbu. Komisia uverejní aktualizovanú skutočnú sadzbu na účely informovania v sérii C Úradného vestníka Európskej únie do dvoch týždňov od aktualizácie“;
f)
článok 14 sa nahrádza takto:
„Článok 14
1. V roku 2022 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu. V tejto správe sa zohľadňujú dôsledky tejto prílohy na rozpočet a posúdi sa poistno-matematická rovnováha systému dôchodkového zabezpečenia. Komisia v prípade potreby predloží na základe uvedenej správy návrh na zmenu tejto prílohy.
2. V roku 2018 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade priebežnú správu o uplatňovaní tejto prílohy.“.
73.
Príloha XIII sa mení takto:
a)
v článku 7 ods. 2 sa v treťom pododseku slovo „úprave“ nahrádza slovom „aktualizácii“;
b)
články 10, 14 až 17 a článok 18 ods. 2 sa vypúšťajú;
c)
v článku 18 ods. 1 sa slovo „upravia“ nahrádza slovom „aktualizujú“ a slovo „úprava“ sa nahrádza slovom „aktualizácia“;
d)
článok 19 sa nahrádza takto:
„Článok 19
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1023/2013 (13), články 63, 64, 65, 82 a 83a služobného poriadku, jeho prílohy XI a XII a článok 20 ods. 1 a články 64, 92 a 132 podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov, ktoré boli v platnosti pred 1.11.2013, zostávajú naďalej v platnosti výlučne na účely akýchkoľvek úprav potrebných na dosiahnutie súladu s rozsudkom Súdneho dvora Európskej únie podľa článku 266 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o uplatňovaní uvedených článkov.
e)
článok 20 sa mení takto:
i)
odsek 2 sa vypúšťa;
ii)
v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:
„Ich dôchodky podliehajú opravnému koeficientu, len ak sa trvalé bydlisko úradníka zhoduje s jeho posledným miestom výkonu práce alebo krajinou jeho miesta pôvodu v zmysle článku 7 ods. 4 prílohy VII. Úradníci poberajúci dôchodok môžu z rodinných alebo zdravotných dôvodov požiadať menovací orgán o zmenu miesta ich pôvodu; toto rozhodnutie sa prijme potom, keď príslušný úradník predloží potrebné podporné doklady.“;
iii)
v odseku 4 sa vypúšťa posledná veta;
f)
článok 21 sa nahrádza takto:
„Článok 21
Bez ohľadu na článok 77 druhý odsek druhú vetu služobného poriadku, úradníci, ktorí nastúpili do služobného pomeru pred 1. májom 2004, majú nárok na 2 % zo svojho platu uvedeného v danom článku za každý rok služby započítateľný pre odchod do dôchodku, vypočítané v súlade s článkom 3 prílohy VIII.
Úradníci, ktorí nastúpili do služobného pomeru v období od 1. mája 2004 do 30. decembra 2013, majú nárok na 1,9 % zo svojho platu uvedeného v danom článku za každý rok služby započítateľný pre odchod do dôchodku, vypočítané v súlade s článkom 3 prílohy VIII.“;
g)
článok 22 sa nahrádza takto:
„Článok 22
1. Úradníci, ktorí k 1. máju 2004 odpracovali 20 rokov a viac služby, majú nárok na starobný dôchodok pri dosiahnutí veku 60 rokov.
Úradníci, ktorí k 1. máju 2014 majú 35 rokov alebo viac a ktorí nastúpili do služobného pomeru pred 1. januárom 2014, majú nárok na starobný dôchodok pri dosiahnutí veku uvedenom v nasledujúcej tabuľke:
Vek k 1. máju 2014
Vek odchodu do dôchodku
Vek k 1. máju 2014
Vek odchodu do dôchodku
60 rokov a viac
60 rokov
47 rokov
62 rokov 6 mesiacov
59 rokov
60 rokov 2 mesiace
46 rokov
62 rokov 8 mesiacov
58 rokov
60 rokov 4 mesiace
45 rokov
62 rokov 10 mesiacov
57 rokov
60 rokov 6 mesiacov
44 rokov
63 rokov 2 mesiace
56 rokov
60 rokov 8 mesiacov
43 rokov
63 rokov 4 mesiace
55 rokov
61 rokov
42 rokov
63 rokov 6 mesiacov
54 rokov
61 rokov 2 mesiace
41 rokov
63 rokov 8 mesiacov
53 rokov
61 rokov 4 mesiace
40 rokov
63 rokov 10 mesiacov
52 rokov
61 rokov 6 mesiacov
39 rokov
64 rokov 3 mesiace
51 rokov
61 rokov 8 mesiacov
38 rokov
64 rokov 4 mesiace
50 rokov
61 rokov 11 mesiacov
37 rokov
64 rokov 5 mesiacov
49 rokov
62 rokov 2 mesiace
36 rokov
64 rokov 6 mesiacov
48 rokov
62 rokov 4 mesiace
35 rokov
64 rokov 8 mesiacov
Úradníci, ktorí k 1. máju 2014 majú menej ako 35 rokov, majú nárok na starobný dôchodok pri dosiahnutí veku 65 rokov.
Avšak v prípade úradníkov, ktorí k 1. máju 2014 majú 45 rokov alebo viac a ktorí nastúpili do služobného pomeru v období od 1. mája 2004 do 31. decembra 2013, zostáva vek odchodu do dôchodku 63 rokov.
V prípade úradníkov, ktorí nastúpili do služobného pomeru pred 1. januárom 2014, sa vek odchodu do dôchodku na účely všetkých odkazov na vek odchodu do dôchodku v tomto služobnom poriadku stanoví v súlade s vyššie uvedenými ustanoveniami, ak v tomto služobnom poriadku nie je stanovené inak.
2. Bez ohľadu na článok 2 prílohy VIII úradníci, ktorí nastúpili do služobného pomeru pred 1. januárom 2014 a zostanú v služobnom pomere po dosiahnutí veku, kedy by získali nárok na starobný dôchodok, majú nárok na dodatočné zvýšenie ich posledného základného platu o 2,5 % za každý rok odpracovaný po dosiahnutí tohto veku, ak celková výška ich dôchodku nepresiahne 70 % z posledného základného platu v zmysle článku 77 druhého alebo prípadne tretieho odseku služobného poriadku.
V prípade úradníkov, ktorí k 1. máju 2004 mali 50 rokov a viac alebo odpracovali 20 rokov a viac v službe, však zvýšenie dôchodku uvedené v predchádzajúcom pododseku predstavuje minimálne 5 % sumy dôchodkových práv nadobudnutých vo veku 60 rokov.
Zvýšenie sa poskytuje aj v prípade úmrtia, ak úradník zostal v služobnom pomere po dosiahnutí veku, v ktorom získal nárok na starobný dôchodok.
Ak v súlade s prílohou IVa úradník, ktorý nastúpi do služobného pomeru pred 1. januárom 2014 a pracuje na čiastočný úväzok, prispieva do systému dôchodkového zabezpečenia v pomere k odpracovanému času, zvýšenie nárokov na dôchodok stanovené v tomto článku sa uplatňuje len v rovnakom pomere.
3. Ak úradník odíde do dôchodku pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku stanoveného v tomto článku, na obdobie medzi vekom 60 rokov a vekom odchodu do dôchodku sa uplatňuje len polovičné zníženie stanovené v článku 9 písm. b) prílohy VIII.
4. Odchylne od jediného článku odseku 1 druhého pododseku prílohy IV úradník, na ktorého sa v súlade s odsekom 1 vzťahuje vek odchodu do dôchodku nižší ako 65 rokov, dostáva príspevok stanovený v uvedenej prílohe za podmienok stanovených tamtiež až do dňa, keď úradník dosiahne vek odchodu do dôchodku.
Nad tento vek až do veku 65 rokov úradník ďalej dostáva príspevok, kým nedosiahne maximálnu výšku starobného dôchodku, ak sa neuplatňuje článok 42c služobného poriadku.“;
h)
článok 23 sa nahrádza takto:
„Článok 23
1. Ak sa uplatňuje článok 52 písm. a) služobného poriadku a bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 50, úradník, ktorý bol v služobnom pomere pred 1. januárom 2014, automaticky odchádza do dôchodku v posledný deň mesiaca, v ktorom dosiahne vek 65 rokov. V prípade úradníkov, ktorí boli v služobnom pomere pred 1. januárom 2014, sa slová „vek 66 rokov“ v príslušnom páde v článku 78 druhom odseku a článku 81a ods. 1 písm. b) služobného poriadku a v článku 12 ods. 1) písm. b) prílohy VIII rozumejú ako slová „vek 65 rokov“ v príslušnom páde.
2. Bez ohľadu na článok 52 služobného poriadku úradníci, ktorí nastúpili do služobného pomeru pred 1. januárom 2014 a ukončili ho pred dosiahnutím veku, v ktorom by nadobudli nárok na starobný dôchodok v súlade s článkom 22 tejto prílohy, môžu požiadať o uplatnenie článku 9 písm. b) prílohy VIII
a)
do 31. decembra 2015 od veku 55 rokov,
b)
do 31. decembra 2016 od veku 57 rokov.
3. Odchylne od ôsmeho odseku článku 50 služobného poriadku má úradník, ktorý odíde do dôchodku v služobnom záujme v súlade s článkom 50 prvým odsekom služobného poriadku, nárok na vyplácanie dôchodku podľa článku 9 prílohy VIII podľa tejto tabuľky:
Dátum rozhodnutia podľa článku 50 prvý odsek
Vek
Do 31. decembra 2016
55 rokov
Po 31. decembri 2016
58 rokov“;
i)
vkladá sa tento článok:
„Článok 24a
V prípade dôchodku stanoveného pred 1. januárom 2014 sa nárok príjemcu na dôchodok aj po tomto dni stanovuje v súlade s pravidlami, ktoré sa uplatňovali v čase pôvodného stanovenia nároku. To isté platí v prípade krytia v rámci spoločného systému nemocenského poistenia.“;
j)
článok 28 sa nahrádza takto:
„Článok 28
1. Zamestnanci uvedení v článku 2 podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov, s ktorými bola podpísaná zmluva k 1. máju 2004 a sú vymenovaní za úradníkov po tomto dátume a pred 1. januárom 2014, majú pri odchode do dôchodku nárok na poistno-matematickú úpravu práv na dôchodok, ktoré získali ako dočasní zamestnanci, pričom sa berie do úvahy zmena ich veku odchodu do dôchodku, ako je uvedené v článku 77 služobného poriadku.
2. Zamestnanci uvedení v článkoch 2, 3a a 3b podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov, ktorí pracujú na základe zmluvy k 1. januáru 2014 a ktorí sú po tomto dátume vymenovaní za úradníkov, majú pri odchode do dôchodku nárok na poistno-matematickú úpravu práv na dôchodok, ktoré získali ako dočasní alebo zmluvní zamestnanci, pričom sa berie do úvahy zmena ich veku odchodu do dôchodku, ako je uvedené v článku 77 služobného poriadku, pokiaľ majú k 1. máju 2014 aspoň 35 rokov.“;
k)
dopĺňa sa tento oddiel:
„Oddiel 5
Článok 30
1. Odchylne od prílohy I oddielu A bodu 2 sa na úradníkov, ktorí boli k 31. decembru 2013 v služobnom pomere, uplatňuje nasledujúca tabuľka typov pracovných miest vo funkčnej skupine AD:
Generálny riaditeľ
AD 15 - AD 16
Riaditeľ
AD 14 - AD 15
Vedúci útvaru alebo rovnocenná pozícia
AD 9 - AD 14
Poradca alebo rovnocenná pozícia
AD 13 - AD 14
Samostatný administrátor v prechodnom období
AD 14
Administrátor v prechodnom období
AD 13
Administrátor
AD 5 - AD 12
2. S účinnosťou od 1. januára 2014 menovací orgán zaradí úradníkov, ktorí boli k 31. decembru 2013 v služobnom pomere, vo funkčnej skupine AD do jednotlivých typov pracovných miest takto:
a)
úradníci, ktorí boli k 31. decembru 2013 v platovej triede AD 14 a ktorí neboli riaditeľmi alebo v rovnocennej pozícii, vedúcimi útvaru alebo v rovnocennej pozícii ani poradcami alebo v rovnocennej pozícii, sa zaradia na pracovné miesto typu „samostatný administrátor v prechodnom období“;
b)
úradníci, ktorí boli k 31. decembru 2013 v platovej triede AD 13 a ktorí neboli vedúcimi útvaru alebo v rovnocennej pozícii ani poradcami alebo v rovnocennej pozícii, sa zaradia na pracovné miesto typu „administrátor v prechodnom období“;
c)
úradníci, ktorí boli k 31. decembru 2013 v platovej triede AD 9 až AD 14 a ktorí boli vedúcimi útvaru alebo v rovnocennej pozícii, sa zaradia na pracovné miesto typu „vedúci útvaru alebo rovnocenná pozícia“;
d)
úradníci, ktorí boli k 31. decembru 2013 v platovej triede AD 13 alebo AD 14 a ktorí boli poradcami alebo v rovnocennej pozícii, sa zaradia na pracovné miesto typu „poradca alebo rovnocenná pozícia“;
e)
úradníci, ktorí boli k 31. decembru 2013 v platovej triede AD 5 až AD 12 a ktorí neboli vedúcim útvaru alebo v rovnocennej pozícii, sa zaradia na pracovné miesto typu „administrátor“.
3. Odchylne od odseku 2 úradníkov v platových triedach AD 9 až AD 14 poverených osobitnými úlohami môže menovací orgán pred 31. decembrom 2015 zaradiť na pracovné miesto typu „vedúci útvaru alebo rovnocenná pozícia“ alebo „poradca alebo rovnocenná pozícia“. Každý menovací orgán prijme ustanovenia na uplatňovanie tohto článku. Celkový počet úradníkov využívajúcich tieto ustanovenia však neprekročí 5 % úradníkov vo funkčnej skupine AD k 31. decembru 2013.
4. Priradenie k typu pracovného miesta je platné dovtedy, kým úradník nie je pridelený do novej funkcie, ktorá zodpovedá inému typu pracovného miesta.
5. Za predpokladu, že úradníci v platovej triede AD 12 stupni 5, ktorí spĺňajú požiadavky stanovené v článku 44 prvom odseku, sú na pracovnom mieste administrátora, od 1. januára 2016 sa im zvýši základný plat o rozdiel medzi platom zodpovedajúcim platovej triede AD 12 stupňu 4 a platovej triede AD 12 stupňu 3.
6. Za predpokladu, že úradníci v platovej triede AD 12 stupni 5, ktorí spĺňajú podmienky stanovené v článku 44 prvom odseku, sú na pracovnom mieste administrátora a využívajú opatrenie uvedené v odseku 5, po dvoch rokoch sa im dodatočne zvýši základný plat o rozdiel medzi platom zodpovedajúcim platovej triede AD 12 stupňu 5 a platovej triede AD 12 stupňu 4.
7. Odchylne od odseku 5 pre úradníkov v platovej triede AD 12, ktorí sú na pracovnom mieste administrátora a boli prijatí pred 1. májom 2004 a ktorí neboli od 1. mája 2004 do 31. decembra 2013 povýšení, platia tieto ustanovenia:
a)
za predpokladu, že spĺňajú požiadavky stanovené v článku 44 prvom odseku, úradníkom zaradeným do platového stupňa 8 sa od 1. januára 2016 zvýši základný plat o rozdiel medzi platom zodpovedajúcim platovej triede AD 12 stupňu 4 a platovej triede AD 12 stupňu 3;
b)
za predpokladu, že úradníci zaradení do platového stupňa 8 využívajú opatrenie uvedené v písmene a), zvýši sa im po dvoch rokoch dodatočne základný plat o rozdiel medzi platom zodpovedajúcim platovej triede AD 12 stupňu 5 a platovej triede AD 12 stupňu 4.
8. Za predpokladu, že úradníci v platovej triede AD 13 stupni 5, ktorí spĺňajú podmienky stanovené v článku 44 prvom odseku, sú na pracovnom mieste administrátora v prechodnom období, od 1. januára 2016 sa im zvýši základný plat o rozdiel medzi platom zodpovedajúcim platovej triede AD 13 stupňu 4 a platovej triede AD 13 stupňu 3.
9. Za predpokladu, že úradníci v platovej triede AD 13 stupni 5, ktorí spĺňajú podmienky stanovené v článku 44 prvom odseku, sú na pracovnom mieste administrátora v prechodnom období a využívajú opatrenie uvedené v odseku 8, po dvoch rokoch sa im dodatočne zvýši základný plat o rozdiel medzi platom zodpovedajúcim platovej triede AD 13 stupňu 5 a platovej triede AD 13 stupňu 4.
10. Úradníci, ktorým sa zvýšil základný plat podľa odsekov 5 až 9 a ktorí sú následne vymenovaní do funkcie vedúceho útvaru alebo rovnocennej pozície alebo poradcu či rovnocennej pozície v rovnakej platovej triede, naďalej dostávajú zvýšený základný plat.
11. Odchylne od prvej vety článku 46 úradníci, ktorí boli vymenovaní do najbližšej vyššej platovej triedy a ktorým sa zvýšil základný plat podľa odsekov 5, 6, 8 a 9, sa zaradia do druhého stupňa tejto triedy. Stratia výhodu zvýšenia základného platu ustanovenú v odsekoch 5, 6, 8 a 9.
12. Zvýšenie základného platu v odseku 7 sa nezaplatí po povýšení a nezahŕňa sa do základu, ktorý sa používa na určenie zvýšenia základného mesačného platu uvedeného v článku 7 ods. 5 tejto prílohy.
Článok 31
1. Odchylne od prílohy I oddielu A bodu 2 sa na úradníkov, ktorí boli k 31. decembru 2013 v služobnom pomere, uplatňuje nasledujúca tabuľka typov pracovných miest vo funkčnej skupine AST:
Samostatný asistent v prechodnom období
AST 10 - AST 11
Asistent v prechodnom období
AST 1 - AST 9
Administratívny asistent v prechodnom období
AST 1 - AST 7
Pomocný zamestnanec v prechodnom období
AST 1 - AST 5
2. S účinnosťou od 1. januára 2014 menovací orgán zaradí úradníkov, ktorí boli k 31. decembru 2013 v služobnom pomere vo funkčnej skupine AST, do jednotlivých typov pracovných miest takto:
a)
úradníci, ktorí boli k 31. decembru 2013 v platovej triede AST 10 alebo AST 11, sú zaradení na pracovné miesto typu „samostatný asistent v prechodnom období“;
b)
úradníci, na ktorých sa nevzťahuje písmeno a) a ktorí boli pred 1. májom 2004 zaradení do bývalej kategórie B, alebo ktorí boli pred 1. májom 2004 zaradení do bývalých kategórií C alebo D a stali sa členmi funkčnej skupiny AST bez obmedzenia, a tiež úradníci skupiny AST prijatí od 1. mája 2004 sú zaradení na pracovné miesto typu „asistent v prechodnom období“;
c)
úradníci, na ktorých sa nevzťahujú písmená a) a b) a ktorí boli pred 1. májom 2004 zaradení do bývalej kategórie C, sú zaradení na pracovné miesto typu „administratívny asistent v prechodnom období“;
d)
úradníci, na ktorých sa nevzťahujú písmená a) a b) a ktorí boli pred 1. májom 2004 zaradení do bývalej kategórie D, sú zaradení na pracovné miesto typu „pomocný zamestnanec v prechodnom období“.
3. Priradenie k typu pracovného miesta je platné dovtedy, kým úradník nie je priradený do novej funkcie, ktorá zodpovedá inému typu pracovného miesta. Administratívni asistenti v prechodnom období a pomocní zamestnanci v prechodnom období môžu byť priradení na pracovné miesto typu asistenta, ako je vymedzené v prílohe I oddiele A, iba v súlade s postupom stanoveným v článku 4 a v článku 29 ods. 1 služobného poriadku. Povýšenie je možné len v rámci služobných postupov zodpovedajúcich jednotlivým typom pracovných miest uvedených v odseku 1.
4. Odchylne od článku 6 ods. 1 služobného poriadku a od prílohy I oddielu B sa počet voľných pracovných miest v nasledujúcej vyššej platovej triede potrebných na účely povýšenia pre pomocných zamestnancov v prechodnom období vypočíta samostatne. Uplatňujú sa tieto multiplikačné sadzby:
Platová trieda
Sadzba
Pomocní zamestnanci v prechodnom období
5
-
4
10 %
3
22 %
2
22 %
1
-
Pokiaľ ide o pomocných zamestnancov v prechodnom období, na účely povýšenia (článok 45 ods. 1 služobného poriadku) sa medzi oprávnenými úradníkmi rovnakej platovej triedy a zaradenia posudzujú porovnateľné zásluhy.
5. Administratívni asistenti v prechodnom období a pomocní zamestnanci v prechodnom období, ktorí boli pred 1. májom 2004 zaradení do bývalých kategórií C alebo D, majú podľa prílohy VI naďalej nárok na náhradné voľno alebo na odmenu, ak požiadavky služby neumožňujú čerpanie náhradného voľna počas dvoch mesiacov nasledujúcich po mesiaci, v ktorom boli nadčasy odpracované.
6. Úradníci, ktorí boli na základe článku 55a ods. 2 písm. g) služobného poriadku a článku 4 prílohy IVa k služobnému poriadku oprávnení pracovať na čiastočný úväzok počas obdobia začínajúceho pred 1. januárom 2014 a pokračujúceho po tomto dátume, môžu naďalej vykonávať prácu na čiastočný úväzok za tých istých podmienok počas maximálneho celkového obdobia piatich rokov.
7. V prípade úradníkov, ktorých vek odchodu do dôchodku v súlade s článkom 22 tejto prílohy je nižší ako 65 rokov, môže trojročné obdobie uvedené v článku 55a ods. 2 písm. g) služobného poriadku presiahnuť ich vek odchodu do dôchodku, no nie 65 rokov veku.
Článok 32
Odchylne od článku 1 štvrtého odseku prvej vety prílohy II k služobnému poriadku nemusí byť zabezpečené zastúpenie funkčnej skupiny AST/SC vo výbore zamestnancov do ďalších volieb nového výboru zamestnancov, v ktorom môžu byť zamestnanci AST/SC zastúpení.
Článok 33
Odchylne od článku 40 ods. 2 služobného poriadku, keď bol úradník k 31. decembru 2013 na dovolenke z osobných dôvodov viac ako 10 rokov počas celej pracovnej kariéry, celková dĺžka pracovného voľna z osobných dôvodov nemôže presiahnuť 15 rokov počas celej pracovnej kariéry úradníka.“.
Článok 2
Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie sa menia takto:
1.
V článku 1 sa vypúšťa druhá zarážka.
2.
V článku 2 sa dopĺňa toto písmeno:
„f)
zamestnanci prijatí na pracovné miesto, ktoré je uvedené v zozname pracovných miest pripojenom k rozpočtovému oddielu určitej agentúry podľa článku 1a ods. 2 služobného poriadku, a ktorých rozpočtový orgán zaradil ako dočasných, s výnimkou vedúcich agentúr a zástupcov vedúcich agentúr podľa aktu Únie, ktorým sa agentúra zriaďuje, a úradníkov vyslaných v služobnom záujme do niektorej agentúry.“.
3.
Článok 3 sa vypúšťa.
4.
V článku 3b písm. b) sa bod i) nahrádza takto:
„i)
Úradníci alebo dočasní zamestnanci vo funkčných skupinách AST/SC a AST;“.
5.
V článku 8 sa v prvom odseku slová „článok 2 písm. a)“ nahrádzajú slovami „článok 2 písm. a) alebo článok 2 písm. f)“.
6.
V článku 10 sa vypúšťa odsek 4.
7.
Článok 11 sa mení takto:
a)
v prvom odseku sa v prvej vete slová „článkov 11 až 26“ nahrádzajú slovami „článkov 11 až 26a“;
b)
v treťom odseku sa slová „v druhom odseku“ nahrádzajú slovami „v treťom odseku“.
8.
Článok 12 sa mení takto:
a)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Cieľom prijímania dočasných zamestnancov je zabezpečiť pre inštitúciu služby osôb s najvyššou úrovňou spôsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti, prijímaných na čo najširšom geografickom základe spomedzi štátnych príslušníkov členských štátov Únie.
Dočasní zamestnanci sa vyberajú bez ohľadu na ich rasu, politické, filozofické alebo náboženské presvedčenie, pohlavie alebo sexuálnu orientáciu a bez ohľadu na ich manželský stav alebo rodinnú situáciu.
Žiadne pracovné miesta sa nevyhradia pre štátnych príslušníkov niektorého členského štátu. Zásada rovnosti občanov Únie však umožňuje každej inštitúcii prijímať vhodné opatrenia na základe pozorovania výraznej nerovnováhy medzi štátnymi príslušnosťami dočasných zamestnancov, ktorá nie je odôvodnená objektívnymi kritériami. Tieto vhodné opatrenia musia byť odôvodnené a nesmú nikdy viesť k iným kritériám prijímania do zamestnania ako tým, ktoré sú založené na zásluhách. Pred prijatím takýchto vhodných opatrení orgán uvedený v článku 6 prvom odseku prijme všeobecné ustanovenia vykonávajúce tento odsek v súlade s článkom 110 služobného poriadku.
Po uplynutí trojročného obdobia, ktoré začína plynúť 1. januára 2014, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní predchádzajúceho pododseku.
S cieľom uľahčiť prijímanie pracovníkov na čo najširšom geografickom základe sa inštitúcie snažia podporovať viacjazyčné a multikultúrne vzdelávanie detí svojich zamestnancov“;
b)
v odseku 5 sa slová „každá inštitúcia“ nahrádzajú slovami „orgán uvedený v článku 6 prvom odseku“.
9.
Článok 14 sa nahrádza takto:
„Článok 14
1. Dočasný zamestnanec odpracuje deväťmesačnú skúšobnú dobu.
Ak dočasný zamestnanec počas tejto skúšobnej doby nemôže z dôvodu choroby, materskej dovolenky podľa článku 58 služobného poriadku alebo úrazu plniť svoje povinnosti počas nepretržitého obdobia v dĺžke aspoň jedného mesiaca, orgán uvedený v článku 6 prvom odseku môže predĺžiť jeho skúšobnú dobu o zodpovedajúce obdobie. Celková dĺžka skúšobnej doby v žiadnom prípade nepresiahne 15 mesiacov.
2. Správa o dočasnom zamestnancovi sa môže vypracovať kedykoľvek pred skončením skúšobnej doby, ak je jeho práca zjavne nedostatočná.
Táto správa sa poskytne dotknutej osobe, ktorá má právo predložiť svoje písomné pripomienky do ôsmich pracovných dní. Správu a pripomienky odovzdá priamy nadriadený dočasného zamestnanca bezodkladne orgánu uvedenému v článku 6 prvom odseku. Na základe tejto správy môže orgán uvedený v článku 6 prvom odseku rozhodnúť o prepustení dočasného zamestnanca pred uplynutím skúšobnej doby s jednomesačnou výpovednou dobou, alebo môže priradiť dočasného zamestnanca na zvyšný čas skúšobnej doby do iného oddelenia.
3. Aspoň mesiac pred uplynutím skúšobnej doby sa vypracuje správa o spôsobilosti dočasného zamestnanca plniť povinnosti spojené s jeho pracovným miestom, ako aj o jeho výkonnosti a správaní v službe. Táto správa sa poskytne dočasnému zamestnancovi, ktorý má právo predložiť svoje písomné pripomienky do ôsmich pracovných dní.
V prípade návrhu na prepustenie alebo vo výnimočných prípadoch na predĺženie skúšobnej doby v súlade s odsekom 1 priamy nadriadený dočasného zamestnanca bezodkladne odovzdá správu a pripomienky orgánu uvedenému v článku 6 prvom odseku.
Dočasný zamestnanec, ktorého práca alebo správanie sa ukázali ako nevyhovujúce pre jeho zotrvanie na pracovnom mieste, bude prepustený.
Konečné rozhodnutie sa prijme na základe správy uvedenej v tomto odseku, ako aj na základe faktorov, ktoré má k dispozícii orgán uvedený v článku 6 prvom odseku a ktoré sa týkajú správania dočasného zamestnanca, pričom sa berú do úvahy ustanovenia hlavy II rokovacieho poriadku.
4. Prepustený dočasný zamestnanec má nárok na odmenu zodpovedajúcu jednej tretine jeho základnej mzdy za každý mesiac odpracovanej skúšobnej doby.“.
10.
V článku 15 ods. 1 sa v prvom pododseku dopĺňa táto veta:
„Dočasní zamestnanci zaradení do tried v súlade s kritériami na zaradenie prijatými orgánom uvedeným v článku 6 prvom odseku si zachovajú započítanú prax v rámci daného platového stupňa dosiahnutú v tejto funkcii, ak budú vymenovaní za dočasných zamestnancov v rovnakej triede bezprostredne po skončení predchádzajúceho obdobia ich dočasnej služby.“.
11.
Článok 16 sa nahrádza takto:
„Článok 16
Články 42a, 42b a 55 až 61 služobného poriadku, týkajúce sa dovolenky, pracovného času, nadčasu, práce na zmeny, pohotovosti na pracovisku alebo doma a štátnych sviatkov, sa uplatňujú analogicky. Osobitná dovolenka, rodičovská a rodinná dovolenka sa nepredlžujú nad obdobie trvania zmluvy. Okrem toho sa články 41, 42, 45 a 46 služobného poriadku uplatňujú analogicky na dočasných zamestnancov uvedených v článku 29 prílohy XIII k služobnému poriadku, bez ohľadu na dátum ich prijatia.
Pracovné voľno zo zdravotných dôvodov s nárokom na náhradu mzdy, ustanovené v článku 59 služobného poriadku, však nesmie presiahnuť tri mesiace alebo obdobie odpracované dočasným zamestnancom, ak je toto druhé obdobie dlhšie. Toto pracovné voľno nesmie presiahnuť dobu platnosti jeho zmluvy.
Po uplynutí týchto lehôt zamestnancovi, ktorého zmluva je ešte platná, bez ohľadu na to, že nie je schopný pokračovať v plnení svojich povinností, sa poskytne pracovné voľno bez nároku na náhradu mzdy.
Ak však zamestnanec ochorie na chorobu z povolania alebo utrpí úraz pri plnení svojich povinností, prináleží mu naďalej plná mzda počas celého obdobia práceneschopnosti, až kým mu nebude priznaný invalidný dôchodok podľa článku 33.“.
12.
Článok 17 sa nahrádza takto:
„Článok 17
V mimoriadnych prípadoch môže byť dočasnému zamestnancovi na jeho žiadosť poskytnuté pracovné voľno bez nároku na náhradu mzdy z vážnych osobných dôvodov. Článok 12b služobného poriadku sa uplatňuje aj počas pracovného voľna bez nároku na náhradu mzdy z osobných dôvodov.
Povolenie podľa článku 12b sa dočasnému zamestnancovi neposkytuje na účely jeho zapojenia do zárobkovej alebo nezárobkovej pracovnej činnosti, ktorá zahŕňa lobovanie alebo zastupovanie vo vzťahu k jeho inštitúcii a ktorá by mohla viesť k existencii či možnosti vzniku konfliktu s legitímnymi záujmami inštitúcie.
Orgán uvedený v článku 6 prvom odseku určí dĺžku takéhoto pracovného voľna, ktoré nesmie presiahnuť jednu štvrtinu obdobia, ktoré zamestnanec už odpracoval, alebo:
-
tri mesiace, ak je zamestnanec zamestnaný menej ako štyri roky,
-
dvanásť mesiacov vo všetkých ostatných prípadoch.
Obdobie pracovného voľna poskytnutého v súlade s prvým odsekom sa nezapočíta na účely uplatňovania článku 44 prvého odseku služobného poriadku.
Počas pracovného voľna dočasného zamestnanca bez nároku na náhradu mzdy je jeho členstvo v systéme sociálneho zabezpečenia podľa článku 28 prerušené.
Dočasný zamestnanec, ktorý nie je zárobkovo činný, však môže najneskôr jeden mesiac po mesiaci, v ktorom nastúpi na pracovné voľno bez nároku na náhradu mzdy, požiadať o zachovanie svojho poistenia rizík uvedených v článku 28, ak uhradí polovicu nákladov na príspevky stanovené v uvedenom článku počas trvania jeho pracovného voľna; príspevok sa vypočíta podľa jeho posledného základného platu.
Dočasný zamestnanec, pre ktorého platí článok 2 písm. c) alebo d) a ktorý preukáže, že nemôže nadobudnúť dôchodkové práva v rámci iného dôchodkového systému, môže okrem toho požiadať o povolenie nadobúdať ďalšie dôchodkové práva počas celého obdobia pracovného voľna bez nároku na náhradu mzdy, ak uhradí náklady na príspevok zodpovedajúce trojnásobku sadzby stanovenej v článku 41; príspevky sa vypočítajú podľa základného platu pre jeho triedu a stupeň.
Ženy, ktorých materská dovolenka sa začína pred skončením platnosti ich zmluvy, majú nárok na materskú dovolenku a materské príspevky.“.
13.
Článok 20 sa mení takto:
a)
v odseku 1 sa slovo „úprav“ nahrádza slovom „aktualizácií“;
b)
v odseku 3 sa slová „osobitnom príspevku“ nahrádzajú slovami „solidárnej dani“;
c)
odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Článok 44 služobného poriadku sa analogicky uplatňuje na dočasných zamestnancov.“.
14.
Článok 28a sa mení takto:
a)
v odseku 3 sa v poslednej vete slovo „upravujú“ nahrádza slovom „aktualizujú“;
b)
v odseku 10 sa slová „orgánmi Únie“ nahrádza slovami „orgánmi inštitúcií uvedenými v článku 6 prvom odseku“;
c)
odsek 11 sa nahrádza takto:
„Každé dva roky Komisia predkladá správu o finančnom stave systému poistenia v nezamestnanosti. Komisia môže nezávisle od tejto správy prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkami 111 a 112 služobného poriadku upraviť príspevky stanovené v odseku 7 tohto článku, ak je to potrebné v záujme rovnováhy systému.“.
15.
V článku 33 ods. 1 sa v druhom pododseku slová „veku 65 rokov“ nahrádzajú slovami „veku 66 rokov“.
16.
Článok 34 sa nahrádza takto:
„Článok 34
Oprávnené osoby po zosnulom zamestnancovi, uvedené v kapitole 4 prílohy VIII k služobnému poriadku, majú nárok na pozostalostný dôchodok uvedený v článkoch 35 až 38.
V prípade úmrtia bývalého zamestnanca, ktorý poberal podporu v invalidite, alebo bývalého zamestnanca podľa článku 2 písm. a), c) d), e) alebo f), ktorý poberal starobný dôchodok alebo ktorý odišiel zo služby pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku a požiadal, aby bol jeho starobný dôchodok odložený do prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom dosiahne vek odchodu do dôchodku, majú oprávnené osoby po zosnulom zamestnancovi, uvedené v kapitole 4 prílohy VIII k služobnému poriadku, nárok na pozostalostný dôchodok ustanovený v uvedenej prílohe.
Ak je miesto pobytu dočasného zamestnanca alebo bývalého dočasného zamestnanca poberajúceho podporu v invalidite alebo starobný dôchodok, alebo bývalého dočasného zamestnanca, ktorý odišiel zo služby pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku a požiadal, aby bol jeho starobný dôchodok odložený do prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom dosiahne vek odchodu do dôchodku, neznáme dlhšie ako jeden rok, uplatnia sa ustanovenia kapitol 5 a 6 prílohy VIII k služobnému poriadku, týkajúce sa dočasných dôchodkov, analogicky na jeho manžela/manželku a osoby uznané za jeho nezaopatrené osoby.“.
17.
V článku 36 prvom odseku sa v tretej vete slová „článku 2 písm. a), c) alebo d)“ nahrádzajú slovami „článku 2 písm. a), c), d), e) alebo f)“.
18.
V článku 37 sa v štvrtom odseku slová „vek 63 rokov“ a „veku 63 rokov“ nahrádzajú slovami „vek odchodu do dôchodku“ a „veku odchodu do dôchodku“ a slová „článku 2 písm. a), c) alebo d)“ sa nahrádzajú slovami „článku 2 písm. a), c), d), e) alebo f)“.
19.
V článku 39 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Po odchode zo služby má zamestnanec v zmysle článku 2 nárok na starobný dôchodok, prevod poistno-matematického ekvivalentu alebo na výplatu odchodného v súlade s kapitolou 3 hlavy V a prílohou VIII k služobnému poriadku. Ak má zamestnanec nárok na starobný dôchodok, jeho práva na dôchodok sa znížia v pomere k sumám vyplateným v súlade s článkom 42.“.
20.
V článku 42 sa prvý odsek nahrádza takto:
„V súlade s podmienkami, ktoré určí orgán uvedený v článku 6 prvom odseku, môže zamestnanec požiadať tento orgán o vykonanie všetkých platieb, ktoré sa od neho požadujú, aby si vytvoril alebo ponechal dôchodkové práva vo svojej krajine pôvodu.“.
21.
Článok 47 sa nahrádza takto:
„Článok 47
Okrem zániku v prípade úmrtia, pracovný pomer dočasných zamestnancov zaniká:
a)
na konci mesiaca, v ktorom zamestnanec dosiahne vek 66 rokov, alebo prípadne v deň stanovený v súlade s článkom 52 druhým a tretím pododsekom služobného poriadku; alebo
b)
ak je zmluva uzatvorená na dobu určitú:
i)
dňom uvedeným v zmluve;
ii)
na konci výpovednej doby uvedenej v zmluve, ktorá umožňuje zamestnancovi alebo inštitúcii jej predčasné ukončenie. Výpovedná doba nesmie byť kratšia ako jeden mesiac za každý rok služobného pomeru, pričom najkratšia výpovedná doba je jeden mesiac a najdlhšia tri mesiace. Pre dočasných zamestnancov, ktorých zmluvy boli predĺžené, je najdlhšia výpovedná doba šesť mesiacov. Výpovedná doba však nezačína plynúť počas tehotenstva preukázaného lekárskym potvrdením, materskej dovolenky alebo práceneschopnosti pod podmienkou, že táto práceneschopnosť nepresiahne tri mesiace. S výhradou vyššie uvedených obmedzení sa navyše počas tehotenstva preukázaného lekárskym potvrdením, materskej dovolenky alebo práceneschopnosti plynutie tejto doby prerušuje. Ak inštitúcia vypovie zmluvu, zamestnanec má nárok na kompenzáciu vo výške jednej tretiny jeho základného platu za obdobie medzi dňom skončenia plnenia jeho povinností a dňom skončenia platnosti jeho zmluvy;
iii)
ak už zamestnanec nespĺňa podmienky stanovené v článku 12 ods. 2 písm. a), s možnosťou povolenia výnimky z tohto ustanovenia. Ak výnimka nie je povolená, uplatňuje sa výpovedná doba uvedená v bode ii); alebo
c)
ak je zmluva uzatvorená na dobu neurčitú:
i)
na konci výpovednej doby ustanovenej v zmluve; výpovedná doba nesmie byť kratšia ako jeden mesiac za každý dokončený rok služobného pomeru, pričom najkratšia výpovedná doba je tri mesiace a najdlhšia je 10 mesiacov. Výpovedná doba však nezačína plynúť počas tehotenstva preukázaného lekárskym potvrdením, materskej dovolenky alebo práceneschopnosti pod podmienkou, že táto práceneschopnosť nepresiahne tri mesiace. S výhradou vyššie uvedených obmedzení sa navyše počas tehotenstva preukázaného lekárskym potvrdením, materskej dovolenky alebo práceneschopnosti plynutie tejto doby prerušuje; alebo
ii)
ak už zamestnanec nespĺňa podmienky stanovené v článku 12 ods. 2 písm. a), s možnosťou povolenia výnimky z tohto ustanovenia. Ak výnimka nie je povolená, uplatňuje sa výpovedná doba uvedená v bode i).“.
22.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 48a
V ktoromkoľvek volebnom období sa môže analogicky uplatniť článok 50 služobného poriadku maximálne na päť samostatných dočasných zamestnancov politických skupín v Európskom parlamente, ktorí sú v platovej triede AD 15 alebo AD 16, za predpokladu, že dosiahli vek 55 rokov, majú odpracovaných 20 rokov služby v inštitúciách a najmenej 2,5 roka započítanej praxe vo svojej poslednej platovej triede.“.
23.
V článku 50c sa vypúšťa odsek 2.
24.
V hlave II sa dopĺňa táto kapitola:
„KAPITOLA 11
OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE DOČASNÝCH ZAMESTNANCOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 2 PÍSM. F)
Článok 51
Článok 37 s výnimkou prvého odseku písm. b) a článok 38 služobného poriadku sa uplatňujú analogicky na dočasných zamestnancov uvedených v článku 2 písm. f).
Článok 52
Odchylne od článku 17 tretieho odseku sa môže dočasným zamestnancom uvedeným v článku 2 písm. f) so zmluvou na dobu neurčitú, nezávisle od ich postavenia, poskytnúť pracovné voľno bez nároku na náhradu mzdy na obdobie neprekračujúce jeden rok.
Celkové obdobie takéhoto pracovného voľna nesmie prekročiť 12 rokov počas celej zamestnancovej kariéry.
Na pracovné miesto dočasného zamestnanca sa môže prijať iná osoba.
Po ukončení pracovného voľna musí byť dočasný zamestnanec opätovne umiestnený na prvé pracovné miesto zodpovedajúce jeho platovej triede, ktoré sa uvoľní v jeho funkčnej skupine, ak spĺňa požiadavky na toto miesto. Ak odmietne ponúknuté miesto, zachová si právo na opätovné umiestnenie, keď sa uvoľní ďalšie pracovné miesto zodpovedajúce jeho platovej triede v jeho funkčnej skupine za rovnakých podmienok. Ak odmietne druhý raz, inštitúcia môže ukončiť služobný pomer bez výpovednej doby. Kým zamestnanec nie je opätovne umiestnený alebo vyslaný, zostáva na pracovnom voľne z osobných dôvodov bez nároku na náhradu mzdy.
Článok 53
Dočasní zamestnanci uvedení v článku 2 písm. f) sa prijímajú na základe výberového konania organizovaného jednou alebo viacerými agentúrami. Európsky úrad pre výber pracovníkov na žiadosť príslušnej agentúry alebo agentúr poskytne agentúram pomoc, predovšetkým vymedzením obsahu testov a organizovaním výberového konania. Európsky úrad pre výber pracovníkov zabezpečuje transparentnosť výberového konania.
V prípade externého výberového konania sa dočasní zamestnanci uvedení v článku 2 písm. f) prijímajú len do platových tried SC1 až SC2, AST 1 až AST 4 alebo AD 5 až AD 8. Agentúra však môže vo vhodných a opodstatnených prípadoch povoliť prijatie do platovej triedy AD 9, AD 10, AD 11 alebo výnimočne aj do platovej triedy AD 12 na pracovné miesta so zodpovedajúcimi povinnosťami a v medziach schváleného plánu pracovných miest. Celkový počet prijatí do platových tried AD 9 až AD 12 v jednej agentúre neprekročí 20 % celkového počtu prijatí dočasných zamestnancov do funkčnej skupiny AD, vypočítaného za nepretržité päťročné obdobie.
Článok 54
V prípade dočasných zamestnancov uvedených v článku 2 písm. f) sa zaradenie do najbližšej vyššej platovej triedy uskutočňuje výhradne výberom spomedzi zamestnancov, ktorí spĺňajú minimálnu prax dvoch rokov vo svojej platovej triede, po zhodnotení porovnateľných zásluh týchto dočasných zamestnancov a správ o nich. Článok 45 ods. 1 posledná veta a článok 45 ods. 2 služobného poriadku sa uplatňujú analogicky. Nesmú sa prekročiť multiplikačné sadzby pre riadenie rovnocennosti priemernej kariéry stanovené pre úradníkov v oddiele B prílohy I k služobnému poriadku.
V súlade s článkom 110 služobného poriadku každá agentúra prijme všeobecné vykonávacie ustanovenia pre tento článok.
Článok 55
Ak dočasný zamestnanec uvedený v článku 2 písm. f) prejde po internom zverejnení pracovného miesta na nové pracovné miesto v rámci svojej funkčnej skupiny, nezaradí sa do platovej triedy alebo stupňa, ktoré by boli nižšie ako jeho predchádzajúce pracovné miesto, pod podmienkou, že jeho platová trieda je jednou z platových tried uvedených v oznámení o voľnom pracovnom mieste.
Rovnaké ustanovenia sa analogicky uplatňujú vtedy, keď takýto dočasný zamestnanec uzatvorí novú zmluvu s agentúrou okamžite po predchádzajúcej zmluve tohto dočasného zamestnanca s inou agentúrou.
Článok 56
V súlade s článkom 110 ods. 2 služobného poriadku každá agentúra prijme všeobecné ustanovenia o postupoch, ktoré sa uplatňujú pri prijímaní a využívaní dočasných zamestnancov uvedených v článku 2 písm. f).“.
25.
Hlava III sa vypúšťa.
26.
V článku 79 ods. 2 sa slová „Každá inštitúcia“ nahrádzajú slovami „Orgán uvedený v článku 6 prvom odseku“.
27.
Článok 80 sa mení takto:
a)
odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Na základe tejto tabuľky môže orgán uvedený v článku 6 prvom odseku každej inštitúcie, agentúry alebo subjektu uvedeného v článku 3a po porade s Výborom pre služobný poriadok podrobnejšie vymedziť právomoci súvisiace s jednotlivými typmi povinností.“;
b)
odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Články 1d a 1e služobného poriadku sa uplatňujú analogicky.“.
28.
Článok 82 sa mení takto:
a)
v odseku 6 sa slová „Každá inštitúcia“ nahrádzajú slovami „Orgán uvedený v článku 6 prvom odseku“;
b)
dopĺňa sa tento odsek:
„7. Zmluvní zamestnanci vo funkčných skupinách II, III a IV môžu dostať súhlas na účasť v interných výberových konaniach iba po dokončení troch rokov služby v inštitúcii. Zmluvní zamestnanci vo funkčnej skupine II sa môžu zúčastniť len na výberových konaniach do platových tried SC 1 až 2, vo funkčnej skupine III do platových tried AST 1 až 2 a vo funkčnej skupine IV do platových tried AST 1 až 4 alebo do platových tried AD 5 až 6. Celkový počet uchádzačov, ktorí sú zmluvnými zamestnancami a ktorí sú vymenovaní na voľné pracovné miesta v ktorejkoľvek z týchto platových tried, nikdy nepresiahne 5 % celkového počtu zamestnancov vymenovaných do týchto funkčných skupín ročne v súlade s článkom 30 druhým odsekom služobného poriadku.“.
29.
Článok 84 sa nahrádza takto:
„Článok 84
1. Zmluvný zamestnanec, ktorého zmluva je uzatvorená aspoň na jeden rok, pracuje v skúšobnej dobe počas prvých šiestich mesiacov pracovného pomeru, ak je zaradený do funkčnej skupiny I, a počas prvých deviatich mesiacov, ak je zaradený do ktorejkoľvek inej funkčnej skupiny.
Ak počas tejto skúšobnej doby zmluvný zamestnanec nemôže z dôvodu choroby, materskej dovolenky podľa článku 58 služobného poriadku alebo úrazu plniť svoje povinnosti počas nepretržitého obdobia v trvaní aspoň jedného mesiaca, orgán uvedený v článku 6 prvom odseku môže predĺžiť jeho skúšobnú dobu o zodpovedajúce obdobie. Celková dĺžka skúšobnej doby v žiadnom prípade nepresiahne 15 mesiacov.
2. Správa o zmluvnom zamestnancovi sa môže vypracovať kedykoľvek pred skončením skúšobnej doby, ak je jeho práca zjavne nedostatočná.
Táto správa sa poskytne dotknutej osobe, ktorá má právo predložiť svoje písomné pripomienky do ôsmich pracovných dní. Priamy nadriadený zmluvného zamestnanca bezodkladne odovzdá správu a pripomienky orgánu uvedenému v článku 6 prvom odseku. Na základe tejto správy môže orgán uvedený v článku 6 prvom odseku rozhodnúť o prepustení zmluvného zamestnanca pred uplynutím skúšobnej doby s jednomesačnou výpovednou dobou, alebo môže priradiť zmluvného zamestnanca na zvyšný čas skúšobnej doby do iného oddelenia.
3. Aspoň mesiac pred uplynutím skúšobnej doby sa vypracuje správa o spôsobilosti zmluvného zamestnanca plniť povinnosti spojené s jeho pracovným miestom, ako aj o jeho výkonnosti a správaní v službe. Táto správa sa poskytne zmluvnému zamestnancovi, ktorý má právo predložiť svoje písomné pripomienky do ôsmich pracovných dní.
V prípade návrhu na prepustenie alebo vo výnimočných prípadoch na predĺženie skúšobnej doby v súlade s odsekom 1 priamy nadriadený zmluvného zamestnanca bezodkladne odovzdá správu a pripomienky orgánu uvedenému v článku 6 prvom odseku.
Zmluvný zamestnanec, ktorého práca alebo správanie sa ukázali ako nevyhovujúce pre jeho zotrvanie na danom pracovnom mieste, bude prepustený.
Konečné rozhodnutie sa prijme na základe správy uvedenej v tomto odseku, ako aj na základe faktorov, ktoré má k dispozícii orgán uvedený v článku 6 prvom odseku a ktoré sa týkajú správania zmluvného zamestnanca, pričom sa berú do úvahy ustanovenia hlavy II služobného poriadku.
4. Prepustený zmluvný zamestnanec má nárok na odmenu zodpovedajúcu jednej tretine jeho základnej mzdy za každý mesiac odpracovanej skúšobnej doby.“.
30.
V článku 85 ods. 3 sa slová „článku 314 Zmluvy o ES“ nahrádzajú slovami „článku 55 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii“.
31.
V článku 86 sa odsek 1 mení takto:
a)
v druhom pododseku sa dopĺňa táto veta:
„Článok 32 druhý odsek služobného poriadku sa však uplatňuje analogicky na zmluvných zamestnancov prijímaných do platovej triedy 1.“;
b)
dopĺňa sa tento pododsek:
„Prijmú sa všeobecné vykonávacie ustanovenia na uplatňovanie tohto odseku v súlade s článkom 110 služobného poriadku.“.
32.
V článku 88 prvom odseku sa v písmene b) slová „tri roky“ nahrádzajú slovami „šesť rokov“.
33.
Článok 91 sa nahrádza takto:
„Článok 91
Články 16 až 18 sa uplatňujú analogicky.
Článok 55 ods. 4 druhá veta služobného poriadku sa neuplatňuje analogicky v prípade zmluvných zamestnancov.
Za odpracovaný nadčas nemajú zmluvní zamestnanci vo funkčných skupinách III a IV žiadny nárok na kompenzáciu ani odmenu.
Podľa podmienok stanovených v prílohe VI služobného poriadku majú zmluvní zamestnanci vo funkčných skupinách I a II za odpracovaný nadčas nárok buď na náhradné voľno, alebo na odmenu, ak požiadavky služby neumožňujú čerpanie náhradného voľna počas dvoch mesiacov nasledujúcich po mesiaci, v ktorom bol nadčas odpracovaný.“.
34.
V článku 95 sa slová „veku 63 rokov“ nahrádzajú slovami „veku odchodu do dôchodku“.
35.
Článok 96 sa mení takto:
a)
v odseku 3 sa slovo „upravujú“ nahrádza slovom „aktualizujú“;
b)
odsek 11 sa nahrádza takto:
„11. Každé dva roky Komisia predkladá správu o finančnom stave systému poistenia v nezamestnanosti. Komisia môže nezávisle od tejto správy prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkami 111 a 112 služobného poriadku upraviť príspevky stanovené v odseku 7, ak je to potrebné v záujme rovnováhy systému.“.
36.
V článku 101 ods. 1 druhom pododseku sa v druhej vete slová „veku 65 rokov“ nahrádzajú slovami „veku 66 rokov“.
37.
Článok 103 sa mení takto:
a)
odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. V prípade úmrtia bývalého zmluvného zamestnanca, ktorý poberal podporu v invalidite, alebo bývalého zmluvného zamestnanca, ktorý poberal starobný dôchodok alebo ktorý ukončil pracovný pomer pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku a požiadal, aby jeho starobný dôchodok bol odložený do prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom dosiahne vek odchodu do dôchodku, oprávnené osoby po zosnulom bývalom zmluvnom zamestnancovi, uvedené v kapitole 4 prílohy VIII k služobnému poriadku, majú nárok na pozostalostný dôchodok ustanovený v uvedenej prílohe.“;
b)
odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Ak je miesto pobytu zmluvného zamestnanca alebo bývalého zmluvného zamestnanca poberajúceho podporu v invalidite alebo starobný dôchodok, alebo bývalého zmluvného zamestnanca, ktorý ukončil pracovný pomer pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku a požiadal, aby jeho starobný dôchodok bol odložený do prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom dosiahne vek odchodu do dôchodku, neznáme dlhšie ako jeden rok, ustanovenia kapitol 5 a 6 prílohy VIII k služobnému poriadku, ktoré sa týkajú dočasných dôchodkov, sa uplatňujú analogicky na jeho manželku/manžela a osoby uznané za osoby jeho nezaopatrené osoby.“.
38.
V článku 106 ods. 4 sa slová „veku 63 rokov“ a „vek 63 rokov“ nahrádzajú slovami „veku odchodu do dôchodku“ a „vek odchodu do dôchodku“.
39.
V článku 120 sa slová „každý orgán“ nahrádzajú slovami „orgán uvedený v článku 6 prvom odseku“.
40.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 132a
V súlade s vykonávacími opatreniami uvedenými v článku 125 ods. 1 a na výslovnú žiadosť príslušného poslanca alebo poslancov, ktorým akreditovaní asistenti pomáhajú, môže byť týmto akreditovaným asistentom poslancov vyplatený z príspevku na asistentskú výpomoc príslušného poslanca iba raz buď príspevok na usídlenie, alebo príspevok na presťahovanie na základe dôkazov, že bola nutná zmena miesta bydliska. Výška príspevku nepresiahne mesačný základný plat asistenta.“.
41.
Článok 139 sa mení takto:
a)
odsek 1 sa mení takto:
i)
písmeno b) sa nahrádza takto:
„b)
na konci mesiaca, v ktorom akreditovaný asistent poslanca dosiahne vek 66 rokov, alebo výnimočne v deň stanovený v súlade s článkom 52 druhým a tretím pododsekom služobného poriadku;“;
ii)
písmeno d) sa nahrádza takto:
„d)
so zreteľom na skutočnosť, že dôvera je základom pracovného vzťahu medzi poslancom a jeho akreditovaným asistentom, na konci výpovednej doby uvedenej v zmluve, ktorá dáva akreditovanému asistentovi poslanca alebo Európskemu parlamentu, ktorý koná na žiadosť poslanca alebo poslancov Európskeho parlamentu, ktorému(-ým) sa akreditovaný asistent poslanca zaviazal pomáhať, právo ukončiť zmluvu pred skončením jej platnosti. Výpovedná doba nesmie byť kratšia ako jeden mesiac za každý rok služobného pomeru, pričom najkratšia výpovedná doba je jeden mesiac a najdlhšia tri mesiace. Výpovedná doba však nezačne plynúť počas tehotenstva preukázaného lekárskym potvrdením, materskej dovolenky alebo práceneschopnosti pod podmienkou, že táto práceneschopnosť nepresiahne tri mesiace. S výhradou týchto obmedzení sa navyše počas tehotenstva preukázaného lekárskym potvrdením, materskej dovolenky alebo práceneschopnosti plynutie tejto doby prerušuje;“;
b)
vkladá sa tento odsek:
„3a. Vykonávacie opatrenia uvedené v článku 125 ods. 1 stanovujú zmierovacie konanie, ktoré sa použije pred skončením platnosti zmluvy akreditovaného asistenta poslanca na žiadosť poslanca alebo poslancov Európskeho parlamentu, pre ktorého(-ých) bol tento asistent prijatý, alebo na žiadosť dotknutého asistenta v súlade s odsekom 1 písm. d) a odsekom 3.“.
42.
V článku 141 sa slová „každý orgán“ nahrádzajú slovami „orgán uvedený v článku 6 prvom odseku“.
43.
Dopĺňa sa tento článok:
„Článok 142a
Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2020 správu, v ktorej posúdi fungovanie týchto podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov.“.
44.
Príloha sa mení takto:
a)
v článku 1 sa v odseku 1 dopĺňajú tieto vety:
„Článok 21, článok 22 s výnimkou odseku 4, článok 23, článok 24a a článok 31 ods. 6 a 7 uvedenej prílohy sa uplatňujú analogicky na ostatných zamestnancov zamestnaných k 31. decembru 2013. Článok 30 a článok 31 ods. 1, 2, 3 a 5 uvedenej prílohy sa analogicky uplatňujú na dočasných zamestnancov zamestnaných k 31. decembru 2013. V prípade zmluvných zamestnancov, ktorí nastúpili do služby pred 1. januárom 2014, sa slová „vek 66 rokov“ v príslušnom páde v článku 33 ods. 1 druhom pododseku, v článku 47 písm. a), v článku 101 ods. 1 druhom pododseku a v článku 139 ods. 1 písm. b) podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov rozumejú ako slová „vek 65 rokov“ v príslušnom páde.“;
b)
dopĺňa sa tento článok:
„Článok 6
S účinnosťou od 1. januára 2014 sa zmluvy dočasných zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje článok 2 písm. a) podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov a ktorí boli v agentúre v služobnom pomere k 31. decembru 2013, menia bez výberového konania na zmluvy podľa článku 2 písm. f) týchto podmienok zamestnávania. Zmluvné podmienky zostávajú v ostatnom rozsahu nezmenené. Tento článok sa nevzťahuje na zmluvy dočasných zamestnancov prijatých do funkcie riaditeľov agentúr alebo zástupcov riaditeľov agentúr, ako je uvedené v akte Únie, ktorým sa agentúra zriaďuje, ani na úradníkov, ktorí boli vyslaní do agentúry v služobnom záujme.“.
Článok 3
1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
2. Uplatňuje sa od 1. januára 2014 s výnimkou článku 1 bodu 44 a článku 1 bodu 73 písm. d), ktoré sa uplatňujú odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 22. októbra 2013