NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 833/2012
zo 17. septembra 2012,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových fólií vo zvitkoch s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní EÚ,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila 20. decembra 2011 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitých hliníkových fólií vo zvitkoch s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) do Únie.
(2)
Toto antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý podala 9. novembra 2011 Európska rada pre kovy (Eurométaux) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 50 % celkovej výroby hliníkových fólií vo zvitkoch v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z neho vyplývajúcej značnej ujme, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia o začatí konania oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, výrobcov v analogickej krajine, dovozcov, distribútorov, ostatné strany, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, a zástupcov ČĽR. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Navrhovateľ, ostatní výrobcovia z Únie, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, dovozcovia a distribútori predložili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov z Únie, dovozcov a vyvážajúcich výrobcov sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(6)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade, že je potrebná, vzorku vybrať, požiadala dovozcov a vyvážajúcich výrobcov, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojej činnosti súvisiacej s príslušným výrobkom (vymedzeným v oddiele 3) za obdobie od 1. októbra 2010 do 31. septembra 2011.
(7)
Pokiaľ ide o výrobcov z Únie, Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie na základe informácií, ktoré získala od spolupracujúcich výrobcov z Únie pred začatím prešetrovania. Túto vzorku tvorili štyri najväčšie známe spoločnosti alebo skupiny spoločností v Únii.
(8)
Ako sa vysvetľuje v ďalej uvedenom odôvodnení 24, iba dvaja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Preto sa vzhľadom na obmedzený počet spolupracujúcich dovozcov výber vzorky už nepovažoval za potrebný. Tretia dovážajúca spoločnosť poskytla informácie bez predloženia vyplneného dotazníka.
(9)
Ako sa vysvetľuje v ďalej uvedenom odôvodnení 26, 14 vyvážajúcich výrobcov v ČĽR poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Na základe informácií doručených od týchto strán Komisia vybrala vzorku štyroch vyvážajúcich výrobcov s najväčším objemom vývozu do Únie.
(10)
S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom predložiť žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), ak si to želali, Komisia zaslala formuláre žiadosti čínskym vyvážajúcim výrobcom, o ktorých bolo známe, že sa ich záležitosť týka, a orgánom ČĽR. Dve spoločnosti sa prihlásili a požiadali o THZ, jedna spoločnosť bola súčasťou vybranej vzorky, druhá nie. Žiadosti o IZ boli doručené od spoločností zaradených do vzorky, a od spoločnosti, ktorá požiadala o THZ, ale nebola súčasťou vzorky.
(11)
Komisia zaslala dotazníky všetkým vyvážajúcim výrobcom, ktorí sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania, konkrétne štyrom spoločnostiam zaradeným do vzorky a všetkým ostatným spoločnostiam s cieľom umožniť im požiadať o individuálne preskúmanie. Dotazníky sa zaslali aj iným stranám, o ktorých je známe, že sa ich vec týka, konkrétne štyrom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, spolupracujúcim dovozcom z Únie, používateľom a jednému spotrebiteľskému združeniu.
(12)
Vyplnené dotazníky boli doručené od troch vyvážajúcich výrobcov v ČĽR zaradených do vzorky, od štyroch výrobcov z Únie zaradených do vzorky a dvoch neprepojených dovozcov. Na používateľský dotazník odpovedalo takisto 6 maloobchodných predajcov.
(13)
Komisii neboli doručené žiadne žiadosti o individuálne preskúmanie v súlade s článkom 17 ods. 3 základného nariadenia.
(14)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia v Únii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Taliansko,
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Nemecko,
-
ITS BV, Apeldoorn, Holandsko,
-
SPHERE Group, Paríž, Francúzsko.
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj,
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo,
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo,
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Prepojený dovozca z Únie
-
CeDo Limited, Telford, Spojené kráľovstvo
Výrobca v Turecku (analogická krajina)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
S cieľom zozbierať informácie týkajúce sa nákladov na hlavné nepriame suroviny na výrobu hliníkových fólií, t. j. primárny hliník, sa vyžiadali informácie zo Šanghajskej termínovej burzy (ďalej len „SHFE“ alebo „burza“), hlavnej platformy obchodovania s hliníkom v Číne. Informácie o svetových trhoch a cenách sa vyžiadali z Londýnskej burzy kovov (ďalej len „LME“), v ktorej sa uskutočnila aj informatívna návšteva. SHFE poskytla na žiadosť Komisie určité písomné informácie. Komisia takisto navrhla informatívnu návštevu SHFE, ktorá bola pôvodne prijatá. V neskoršej fáze sa však SHFE domnievala, že na takúto návštevu by bolo potrebné schválenie čínskej vlády. Čínske orgány na druhej strane odmietli tvrdenie, že by bol takýto súhlas potrebný. SHFE napokon zmenila svoj pôvodný súhlas a rozhodla sa neprijať návštevu.
(16)
Uskutočnila sa informačná návšteva Šanghajskej burzy kovov (ďalej len „SMM“), poskytovateľa a vydavateľa informácií o cenách v Šanghaji.
3. Obdobie prešetrovania
(17)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2008 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(18)
Príslušným výrobkom je hliníková fólia s hrúbkou 0,007 mm alebo viac, ale menej ako 0,021 mm, bez podložky, valcovaná, ale ďalej už neupravená, tiež potlačená, vo zvitkoch nízkej hmotnosti s plošnou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg (ďalej len „príslušný výrobok“ alebo „hliníková fólia vo zvitkoch“). Príslušný výrobok je v súčasnosti zaradený pod kódy KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Príslušný výrobok sa všeobecne používa ako spotrebný výrobok na balenie a iné domáce/kuchynské použitie. Voči vymedzeniu výrobku neboli vznesené námietky.
2. Podobný výrobok
(20)
Z prešetrovania vyplýva, že hliníková fólia vo zvitkoch vyrobená v ČĽR a vyvážaná z nej, hliníková fólia vo zvitkoch vyrábaná a predávaná v Únii výrobcami z Únie a hliníková fólia vo zvitkoch vyrábaná a predávaná v Turecku (analogická krajina) spolupracujúcim tureckým výrobcom majú tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné účely použitia, a z toho dôvodu sa považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. VÝBER VZORKY
1. Výber vzorky výrobcov z únie
(21)
Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov z Únie sa v oznámení o začatí konania stanovil na účel stanovenia ujmy výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(22)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežný výber vzorky výrobcov z Únie už zrealizovala. Túto vzorku tvorili štyri najväčšie spoločnosti (skupiny spoločností) z viac ako 30 výrobcov z Únie, o ktorých bolo pred začatím prešetrovania známe, že vyrábajú podobný výrobok. Výber vzorky sa uskutočnil na základe objemu predaja výrobcov, ich veľkosti, geografického umiestnenia v Únii a navrhovaná vzorka predstavovala 44 % celkovej odhadovanej výroby v Únii počas OP. Zainteresované strany boli vyzvané, aby sa so spisom na nahliadnutie pre zainteresované strany oboznámili a aby uviedli pripomienky k vhodnosti tohto výberu do 15 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia o začatí konania. Po lehote na predloženie pripomienok jedna zainteresovaná strana uviedla, že vo vzorke mal byť zahrnutý výrobca zo Spojeného kráľovstva. V tejto súvislosti sa upozorňuje na skutočnosť, že vo vzorke bol skutočne zahrnutý výrobca zo Spojeného kráľovstva (súčasť skupiny Sphere Group). Žiadna iná zainteresovaná strana nenamietala voči konečnej vzorke, a preto bola vzorka potvrdená.
2. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(23)
Vzhľadom na potenciálne veľký počet dovozcov zapojených do konania sa v oznámení o začatí konania zabezpečil výber vzorky dovozcov v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(24)
Len dvaja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so spoluprácou. V dôsledku toho sa už výber vzorky nepovažoval za potrebný.
3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov
(25)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov sa v oznámení o začatí konania stanovil na účel stanovenia dumpingu výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(26)
Spolu 14 vyvážajúcich výrobcov v ČĽR poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zahrnutím do vzorky. Tieto spoločnosti vyviezli počas OP približne 7 800 ton, t. j. približne 60 % čínskeho vývozu na trh EÚ. Na základe informácií doručených od týchto strán Komisia vybrala vzorku štyroch vyvážajúcich výrobcov s najväčším reprezentatívnym objemom výroby, predaja a vývozu, ktorú bolo možné v rámci časovej lehoty, ktorá bola k dispozícii, primerane prešetriť. Jedna zo spoločností zaradených do vzorky následne odstúpila od spolupráce a ďalšia oznámila Komisii, že informácie, ktoré jej poskytla v jej formulári na výber vzorky, boli chybné. Na základe týchto nových informácií sa Komisia rozhodla vylúčiť túto spoločnosť zo vzorky spoločností. Komisia vyzvala ďalšie dve spoločnosti na účasť vo vzorke. O konečnom zložení vzorky sa konzultovalo so spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami, zastúpením ČĽR pri EÚ a navrhovateľom. Žiadna zainteresovaná strana nenamietala proti tomuto výberu. Následne odstúpila od spolupráce aj jedna zo spoločností, ktoré boli novo zaradené do vzorky. Konečná vzorka teda zahŕňala troch vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí počas OP pokrývali približne 30 % dovozu príslušného výrobku do Únie, a predstavovala 50 % objemu predaja 14 vyvážajúcich výrobcov, ktorí poskytli údaje na výber vzorky.
D. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie a individuálne zaobchádzanie
1.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)
(27)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých vyvážajúcich výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(28)
Dve spoločnosti, CeDo Shanghai Co. Ltd. (ďalej len „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (ďalej len „Blue Diamond“), sa prihlásili a požiadali o THZ. Len CeDo Shanghai bola vybraná ako súčasť vzorky, ako už bolo objasnené; druhá spoločnosť nebola vybraná. Po rozsudku Súdneho dvora vo veci C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) a ostatní verzus Rada Európskej únie sa rozhodlo, že sa preskúmajú všetky formuláre žiadosti o THZ, ktoré boli prijaté v lehote - t. j. žiadosti dvoch uvedených spoločností.
(29)
Žiadosti o THZ sa analyzovali vzhľadom na päť kritérií stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Stručne a na uľahčenie orientácie uvádzame zhrnutie kritérií udelenia THZ:
-
obchodné rozhodnutia sa prijímajú ako reakcia na signály trhu bez podstatných zásahov štátu a náklady odrážajú trhové hodnoty,
-
firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré podliehajú nezávislému auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a ktoré sa používajú na všetky účely,
-
neexistujú žiadne výrazné narušenia pretrvávajúce z bývalého systému netrhového hospodárstva,
-
predpisy konkurzného a majetkového práva zabezpečujú stabilitu a právnu istotu a
-
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhových kurzov.
(30)
Prešetrovania na mieste vzhľadom na žiadosti o THZ sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností.
(31)
Obidvom spoločnostiam bolo THZ zamietnuté podľa kritéria 1 článku 2 ods. 7 písm. c) na základe dôkazu o tom, že cena základnej vstupnej suroviny, hliníka, bola narušená. Tieto narušenia sa zistili aj v cene polotovaru, hliníkovej fólie vo veľkých zvitkoch, ako sa opisuje ďalej. Spoločnosti nesplnili takisto ďalšie kritériá, ako sa vysvetľuje ďalej.
1.1.1. Závery v rámci celého odvetvia týkajúce sa kritéria 1 - Podnikateľské rozhodnutia a náklady hlavných vstupov
(32)
Hliníková fólia v malých zvitkoch sa vyrába jednoduchým postupom odvíjania, strihania a balenia hliníkovej fólie vo veľkých zvitkoch na menšie zvitky. Hlavnou surovinou na výrobu hliníkovej fólie je primárny hliník. Primárny hliník tvorí približne 60 - 70 % nákladov na výrobu výrobku, ktorého sa toto prešetrovanie týka, a je teda hlavnou nákladovou položkou pri jeho výrobe. Premieta sa to v celoodvetvovej praxi určovania nákupných aj predajných cien hliníkovej fólie na základe referenčnej ceny primárneho hliníka (hliníkového ingotu) plus poplatku za výrobu/konverziu. Spoločnosti žiadajúce o THZ kupovali hliníkovú fóliu vo veľkých zvitkoch na základe kúpnych zmlúv, v ktorých sa stanovovala cena hliníkovej fólie vo veľkých zvitkoch s odkazom na ceny primárneho hliníka, ktoré uverejnila SMM, poskytujúca informácie o cene rôznych kovov, ktoré určuje na základe cien spotových obchodov v oblasti Šanghaja. Ceny uvádzané SMM sú vysoko reprezentatívne v oblasti domácich cien hliníka. Tieto ceny sa veľmi dôsledne riadia cenami uvedenými na SHFE, na ktorej sa uskutočňuje väčšina transakcií v Číne.
(33)
Celosvetovou referenciou ceny primárneho hliníka, ktorý je komoditou, je kotácia stanovená na LME. Cena hliníka na domácom čínskom trhu sa od cien LME výrazne odlišuje. Ako znázorňuje nasledujúci graf, cenový rozdiel medzi LME a SHFE v OP bol v rozsahu od +500 do -90 USD/tona. Počas obdobia prešetrovania bola cenová kotácia na LME na mesačnom základe o viac ako 9 % vyššia ako v SHFE (cena netto), pričom rozdiel dosiahol uprostred obdobia až +23 %. Takisto je potrebné uviesť, že počas neskoršej časti OP, keď celosvetovo ceny klesali z dôvodu poklesu dopytu na trhu, v cenách SHFE možno pozorovať opačný trend, (čoho výsledkom boli ceny aj o 3 % vyššie ako ceny LME), čo hlbšie objasňuje narušenia cien, ktoré na tomto trhu prevládajú.
(34)
Táto podstatná cenová rozdielnosť primárneho hliníka v porovnaní so zvyškom sveta, ako už bolo vysvetlené, je zrejme spôsobená spojením súboru faktorov ovplyvňovaných štátom a významnou interferenciou štátu na domácom trhu prostredníctvom niekoľkých nástrojov. Tento štátny vplyv vyústil do vytvorenia a existencie dosť izolovaného domáceho trhu s primárnym hliníkom v Číne chráneného pred trhovými silami.
(35)
Predovšetkým, SHFE kontroluje Čínska regulačná komisia pre cenné papiere (China Securities Regulatory Commission, ďalej len „CSRC“). SHFE vykonáva svoje funkcie v súlade s nariadením o správe obchodovania s futuritami, opatreniami správy búrz pre termínované obchody a svojimi stanovami. Niekoľko z týchto štátom uložených pravidiel, ktorými sa riadi fungovanie burzy, prispieva k nízkej volatilite, narušeným cenám a cenovým trendom na SHFE: denné cenové fluktuácie sú obmedzené na 4 % nad alebo pod cenou vyrovnania predchádzajúceho obchodného dňa, obchodovanie sa uskutočňuje s nízkou frekvenciou (vždy do 15. dňa v mesiaci), futurity majú obmedzené trvanie do 12 mesiacov, otvorené pozície (open interests) obchodníkov sú obmedzené na určitú sumu, cenová špekulácia je zakázaná.
(36)
Prístup na burzu je zákonom obmedzený len na čínskych obchodníkov, ktorí potrebujú aj schválenie od CSRC, aby mohli na burze obchodovať. Trhoví zástupcovia členov SHFE môžu vykonávať transakcie len na požiadanie členov SHFE, nemôžu prijímať pokyny od iných organizácií a nemôžu obchodovať na vlastný účet. Fyzické dodania sa môžu uskutočňovať len do schváleného skladu v rámci ČĽR na rozdiel od medzinárodných búrz, v prípade ktorých sa dodanie môže uskutočniť na celom svete. Okrem toho, keďže sú len platformou na fyzické výmeny (deriváty sa nepredávajú), táto skutočnosť úplne izoluje čínske trhy s hliníkom. V dôsledku toho arbitráž s LME alebo inými trhmi nie je prakticky možná a burza funguje izolovane od svetových trhov. Z toho dôvodu nie je možné stavať tieto trhy na rovnakú úroveň.
(37)
Po druhé, štát zasahuje do mechanizmu určovania cien na SHFE so zreteľom na svoju pozíciu ako predávajúceho primárneho hliníka a zároveň kupujúceho prostredníctvom Úradu pre štátne rezervy a ostatných štátnych orgánov. Čínska vláda napríklad uzákonila balík stimulov, ktorých cieľom bolo obmedziť účinky hospodárskej krízy na konci roka 2008 a tento balík obsahoval schému, umožňujúcu Úradu pre štátne rezervy kupovať hliník od hút, aby podporil ich prevádzky umelým zvyšovaním domáceho dopytu, keďže celosvetová finančná/hospodárska kríza znížila svetový dopyt. Uvedené štátom organizované nákupy podstatne narušili ceny počas prvého polroka 2009. Je zaujímavé uviesť v tejto veci, že na konci obdobia prešetrovania sa ceny na čínskom domácom trhu hýbali opačným smerom ako ceny na svetových trhoch.
(38)
Čínsky štát opísal svoju politiku interferencie v odvetví hliníka vo svojom 12. päťročnom pláne rozvoja hliníka (2011 - 2015). V pláne sa uvádza „upravovanie daňových úľav a zliav vývoznej dane a iných hospodárskych nástrojov a prísna kontrola celkového objemu expanzie a vývozu primárnych výrobkov“. V praxi to znamená, že spojenie osobitných daňových režimov je zamerané na podporu odvetvia hliníka. Pomocou týchto nástrojov sa odrádza od vývozu primárneho hliníka z ČĽR a zároveň sa podnecuje dovoz a výroba nadväzujúcich výrobkov (ako napríklad príslušný výrobok) obsahujúcich hliník pre domáci trh aj vývozné trhy.
(39)
Tento plán pokračuje v politike, ktorá v predchádzajúcich plánoch existuje už mnoho rokov. Ďalej, tieto plány sa vykonávajú veľa rokov a počas OP bolo zavedených niekoľko vykonávacích opatrení, ktoré sú opísané ďalej. Tieto režimy sú:
1)
vývozné clo na primárny hliník a hliníkový šrot vo výške 17 % (v porovnaní s 0 % clom na hliníkovú fóliu v malých zvitkoch);
2)
rabat na DPH na primárny hliník vo výške 0 % (v porovnaní s 15 % rabatom na hliníkovú fóliu od júna 2009);
3)
zrušenie 5 % dovozného cla na kov.
(40)
Spojenie týchto opatrení teda používa štát na obmedzenie vývozu primárneho hliníka, čo zase spôsobuje zvýšenú domácu ponuku a vedie k znižovaniu jeho ceny na domácom trhu.
(41)
Veľká väčšina čínskych hliníkových hút je vo vlastníctve štátu. Rôzne priemyselné plány, ktorými sa jasne ovplyvňuje kapacita výroby a produkcie hliníka, v súčasnosti najmä 12. päťročný plán (2011 - 2015) pre odvetvie hliníka, podnecujú strategický rozvoj „výrobkov hlbokého ťahania hliníka a podporu odvetvia výroby hliníka na ďalšie rozširovanie priemyselného reťazca“.
(42)
Opísané opatrenia, ktoré prijal čínsky štát, sa v dôsledku toho považovali za dôkaz zasahovania štátu do rozhodnutí firiem, pokiaľ ide o nadobúdanie surovín a ich výrobné náklady. Súčasný čínsky systém vysokých vývozných ciel a chýbajúca náhrada DPH pri vývoze primárneho hliníka v spojení s neexistujúcimi vývoznými daňami a čiastočnou náhradou DPH pri vývoze následných hliníkových výrobkov, ako napríklad príslušného výrobku, a zasahovanie štátu do stanovovania cien na SHFE viedol v zásade k situácii, v ktorej sú čínske ceny primárneho hliníka a ceny následných hliníkových výrobkov (používaných aj ako surovina na výrobu iných hliníkových výrobkov) výsledkom zásahu štátu nezávisle od cenových fluktuácií na medzinárodných trhoch. Má to priamy vplyv na rozhodnutia spoločností pri nakupovaní následných hliníkových surovín. Ceny hliníka boli vždy narušené a s výnimkou veľmi krátkeho časového obdobia, keď zrejme úlohu zohrávali iné štátne narúšajúce priority, ako sa uvádza vyššie, táto skutočnosť predstavuje nespravodlivú výhodu pre čínskych výrobcov hliníkovej fólie.
(43)
So zreteľom na to, že primárny hliník tvorí približne 60 % nákladov na výrobu hliníkovej fólie v malých zvitkoch, sa tento rozdiel pretavil do nespravodlivej podstatnej nákladovej výhody pre čínskych výrobcov, ktorá je pre druh komodity, akou je hliníková fólia v malých zvitkoch, rozhodujúca.
(44)
CeDo Shanghai spochybnila zistenia Komisie po ich poskytnutí tejto spoločnosti. Po prvé, namietala, že určité zistenia Komisie sú chybné a nekonzistentné, čo nepriaznivo ovplyvňuje celkové zistenie týkajúce sa obchodných rozhodnutí firiem v ČĽR. Konkrétne uviedla, že prístup k SHFE nie je obmedzený na čínskych štátnych príslušníkov a je možné otvoriť si účty u brokerov, ktorí majú oprávnenie obchodovať na SHFE. Spoločnosť celkovo nespochybnila skutočnosť, že existujú kontrolované opatrenia na strane čínskeho štátu, ale podľa jej názoru nie je účelom týchto opatrení narúšať ceny a zabezpečiť nízku volatilitu na trhu, ale skôr zabrániť špekulácii a možným chybám pri vykonávaní transakcií. Po druhé, spoločnosť namietala, že šlo o dosť obmedzené cenové odchýlky a rozdiely medzi SHFE a LME v OP vrátane obdobia, v ktorom boli ceny v ČĽR dokonca vyššie ako inde. V dôsledku toho je nákladová výhoda čínskych výrobcov, ktorá by existovala z dôvodu oslabených cien, minimálna, ak vôbec existuje. Ďalej objasňuje, že opačné cenové trendy na konci OP boli spôsobené tým, že čínske hospodárstvo na konci roka 2011 ešte expandovalo, a neboli spôsobené narušeniami zo strany štátu. Nakoniec tvrdila, že uvedené mechanizmy alebo postupy nemajú podstatný vplyv na rozhodnutia spoločnosti, pokiaľ ide o jej náklady a cenové politiky.
(45)
Vyhlásenia spoločnosti nie sú v rozpore so zistením Komisie, že len čínski obchodníci majú povolenie obchodovať na tejto burze. Pokiaľ ide o účel a cieľ opatrení štátu, vyhlásenia spoločnosti sú špekulatívne a v tejto fáze neboli poskytnuté žiadne dôkazy. Ďalej nie je relevantné, prečo boli zavedené tieto regulácie a obmedzenia. Otázkou je ich celkový účinok na vytvorenie izolovaného domáceho trhu s hliníkom, na ktorom sa cenové trendy neriadia cenovými trendmi na svetových trhoch. V tomto zmysle sa takisto konštatuje, že po zverejnení čínske orgány nevyjadrili pripomienky k tomuto bodu. Ako sa uzatvára v odôvodnení 43, narušenie čínskeho trhu s hliníkom (cenový rozdiel v OP je mínus 9 %) je dosť významné na to, aby vyústilo do nespravodlivej podstatnej nákladovej výhody pre čínskych výrobcov výrobku komoditného typu, ako je príslušný výrobok. Túto cenovú výhodu nemožno vysvetliť žiadnou porovnateľnou výhodou čínskych výrobcov hliníka. Nakoniec, všetky spolupracujúce spoločnosti nakupovali svoje suroviny na čínskom domácom trhu na základe zmlúv, ktoré sú indexované podľa miestnych indexov cien hliníka. Z toho dôvodu sú rozhodnutia jednotlivých spoločností jasne ovplyvnené opatreniami štátu, ktorými sa vytvára narušený trh s hliníkom.
(46)
Blue Diamond vysvetlila, že ceny SMM nie sú štátom riadené ceny a SMM je podobná LME, keďže sú zdrojmi verejných informácií. Komisia nezistila, že by ceny boli priamo stanovované štátom, preto je táto poznámka bezpredmetná. Po druhé, skutočnosť, že ceny sú verejne dostupné, automaticky nezabezpečuje, že sú výsledkom trhových síl.
1.1.2. Závery týkajúce sa spoločnosti v súvislosti s kritériom 2 až 5
(47)
Komisia zistila, že CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, pretože jej splácanie pôžičky v zahraničnej mene bolo predmetom schválenia devízovým úradom, čo sa považuje za skutočnosť, ktorá má narúšajúci vplyv na rozhodnutia spoločnosti týkajúce sa pôžičiek a teda jej finančnú situáciu.
(48)
CeDo Shanghai spochybnila zistenia Komisie vo veci kritéria 3. Tvrdila, že registrácia na devízovom úrade je celoštátnou praxou, ktorá sa vzťahuje na každú spoločnosť, ktorá spláca pôžičky zo zahraničia, a ide len o dobrú správu vecí verejných čínskymi finančnými orgánmi na zabezpečenie toho, aby nedochádzalo k nekalým transakciám na odčerpávanie finančných prostriedkov z Číny. Spoločnosť ďalej tvrdila, že ani jej náklady na výrobu, ani jej celková finančná situácia žiadnym spôsobom nezávisia od tohto schválenia. CeDo teda tvrdila, že vymedzenie kritéria 3 Komisiou je v tomto smere chybné.
(49)
Rozhodnutia o financovaní sú jednoznačne jednými z najdôležitejších rozhodnutí firiem. Regulácia vonkajšieho dlhu poskytnutá spoločnosťou CeDO jasne zavádza schvaľovací postup v prípade pôžičiek nepochádzajúcich z Číny. Preto rozhodnutia firiem o prijatí financovania zo zahraničia podliehajú schváleniu štátom, ktorý spôsobuje narušenie ich finančnej situácie. Tvrdenia spoločnosti boli preto zamietnuté.
(50)
Blue Diamond nesplnila kritérium 1 pre ďalšiu príčinu, keďže využíva rozšírené oslobodenie od dane z príjmov. Takisto nesplnila kritérium 2, pretože nemá jeden jasný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú predmetom auditu v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a ktoré by sa uplatňovali na všetky účely. Nakoniec, spoločnosť nepreukázala, že spĺňa kritérium 3, pretože používa priemyselné priestory zadarmo, čo narúša jej nákladovú a finančnú situáciu.
(51)
Spoločnosť spochybnila niektoré z týchto zistení. Tvrdila, že oslobodenie od dane nemá vplyv na jej vývozné ceny, ktoré sú predmetom antidumpingového prešetrovania. Takisto tvrdila, že vo svojom účtovníctve dodržiavala čínske pravidlá o DPH a vysvetlila, že odlišné záznamy o predaji a účtovné záznamy boli dôsledkom zmluvných podmienok a neboli ustálenou praxou, ktorú spoločnosť dodržiavala. Spoločnosť ďalej potvrdila, že používa podstatný priemyselný priestor zadarmo na základe dohody.
(52)
Pripomienky týkajúce sa dvojitého fakturovania boli v rozpore s vysvetlením a dôkazmi poskytnutými počas prešetrovania na mieste. Neboli poskytnuté žiadne ďalšie dôkazy vo veci dvojitej fakturácie a toho, akým spôsobom bol postup odpisovania v spoločnosti v súlade s čínskymi pravidlami o DPH, ako spoločnosť tvrdila. Nakoniec spoločnosť potvrdila zistenia týkajúce sa oslobodení od dane a používania priemyselnej nehnuteľnosti zadarmo. V tejto súvislosti sa konštatuje, že nie všetky kritériá použité na posúdenie žiadostí o THZ sú prísne relevantnými kritériami vzhľadom na vývozné ceny, ale ich účelom je určiť, či v prípade výrobcu prevažujú podmienky trhového hospodárstva, pokiaľ ide o výrobu a predaj podobného príslušného výrobku. Ďalej, keďže spoločnosť nežiadala ani o individuálne preskúmanie, ani nebola vybraná ako súčasť vzorky, neboli požadované informácie o jej vývozných cenách.
(53)
THZ je preto zamietnuté pre obe spoločnosti.
1.2. Individuálne zaobchádzanie (IZ)
(54)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, prípadne stanoví celoštátne clo, s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Len na pripomenutie stručne uvádzame tieto kritériá:
-
V prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva podniku alebo spoločného podniku môžu vývozcovia voľne repatriovať kapitál a zisky,
-
Vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sú voľne určené,
-
Väčšinový podiel patrí súkromným osobám. Štátni úradníci, ktorí sú členmi správnej rady alebo ktorí zastávajú kľúčové riadiace funkcie, sú buď v menšine, alebo sa musí preukázať, že spoločnosť je napriek tomu dostatočne nezávislá od zasahovania štátu,
-
Prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby, a
-
V prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení.
(55)
Všetky spoločnosti zaradené do vzorky a Blue Diamond požiadali o IZ. Tieto žiadosti sa podrobili preskúmaniu. Prešetrovaním sa zistilo, že spoločnosti zaradené do vzorky a Blue Diamond spĺňali všetky podmienky článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(56)
Všetkým spoločnostiam zaradeným do vzorky a Blue Diamond teda bolo udelené IZ.
2. Analogická krajina
(57)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovuje na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.
(58)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla svoj zámer použiť Spojené štáty americké ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zainteresované strany, aby zaslali svoje pripomienky.
(59)
Pokiaľ ide o Spojené štáty americké (ďalej len „USA“) ako navrhovanú analogickú krajinu, neboli doručené vecné pripomienky. Žiadna zo zainteresovaných strán nenavrhla alternatívnych výrobcov podobného výrobku z analogickej krajiny.
(60)
Nedošlo však k spolupráci s výrobcami z USA, hoci počas prešetrovania boli kontaktovaní všetci známi výrobcovia v USA. Komisia žiadala o spoluprácu výrobcov z iných tretích krajín, ktoré boli uvedené v podnete, ako Mexiko a Južná Afrika, ale ani tieto krajiny nespolupracovali.
(61)
Komisia sa prostredníctvom svojho vlastného prieskumu snažila nájsť akýchkoľvek ďalších výrobcov z tretích krajín. Listy a dotazníky boli preto zaslané všetkým známym výrobcom v iných tretích krajinách (Turecko, India, Južná Kórea).
(62)
Prihlásili sa dvaja tureckí výrobcovia, ktorí prejavili ochotu spolupracovať. Nakoniec jeden výrobca poskytol plne zodpovedaný dotazník a prijal overovaciu návštevu vo svojich priestoroch.
(63)
Komisia zaradila svoje posúdenie týkajúce sa primeranosti Turecka ako analogickej krajiny do spisu, ktorý nebol dôverného charakteru, na nahliadnutie pre zainteresované strany. Žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila pripomienky v súvislosti s výberom Turecka ako analogickej krajiny v tomto prípade.
(64)
Predbežne sa preto dospelo k záveru, že Turecko je vhodnou analogickou krajinou v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
3. Normálna hodnota
(65)
Keďže žiadna zo spoločností žiadajúcich o THZ nemohla preukázať, že spĺňa kritériá THZ, a druhé dve spoločnosti, ktoré boli vybrané ako súčasť vzorky, nepožiadali o THZ, normálna hodnota pre všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov, ako sa objasňuje v odôvodnení 57, bola určená na základe skutočne uhradených alebo splatných cien, alebo na základe vytvorenej normálnej hodnoty v Turecku za podobný výrobok. Po výbere cien zaplatených alebo splatných v Únii sa normálna hodnota vypočítala na základe údajov overených v priestoroch spolupracujúceho výrobcu v Turecku uvedeného v odôvodnení 14.
(66)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv preskúmala, či bol predaj podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny. Zistilo sa, že predaj podobného výrobku tureckého spolupracujúceho výrobcu je reprezentatívny v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Únie vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky.
(67)
Komisia následne skúmala, či by bolo možné tento predaj považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Transakcie týkajúce sa predaja sa považovali za ziskové vtedy, ak jednotková cena bola rovnaká alebo vyššia ako úroveň výrobných nákladov. Boli preto stanovené výrobné náklady na tureckom trhu počas OP.
(68)
Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja daného druhu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(69)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP.
(70)
Ak v prípade tureckého spolupracujúceho výrobcu nedošlo k žiadnemu domácemu predaju konkrétneho druhu výrobku, normálna hodnota sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(71)
V prípade druhov výrobkov, ktoré nepredával turecký spolupracujúci výrobca na domácom trhu, ale ktoré sa predávali na iných trhoch, bola normálna hodnota vytvorená tak, že sa k nákladom na výrobu rovnakého druhu výrobku predávaného na iných trhoch pripočítali všeobecné a administratívne náklady a zisk. V prípade druhov výrobkov, ktoré turecký spolupracujúci výrobca nepredával vôbec, sa normálna hodnota vytvorila tak, že sa k nákladom na výrobu všetkých druhov výrobkov pridali ich všeobecné a administratívne náklady a zisk.
(72)
V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia sa sumy všeobecných a administratívnych nákladov a zisku stanovili na základe skutočných údajov, ktoré turecký výrobca zaznamenal pri výrobe podobného výrobku a jeho predaji v rámci bežného obchodovania.
4. Vývozné ceny
(73)
Vyvážajúci výrobcovia vykonávali vývozný predaj do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených spoločností so sídlom v Únii.
(74)
Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozné ceny sa stanovovali na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(75)
Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval prostredníctvom prepojených spoločností so sídlom v Únii, vývozné ceny sa stanovili na základe prvých cien opätovného predaja týchto prepojených spoločností nezávislým zákazníkom z Únie podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku. Pri ziskovom rozpätí sa použil zisk realizovaný dvoma neprepojenými dovozcami príslušného výrobku, keďže skutočný zisk prepojeného dovozcu sa vzhľadom na vzťah medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným dovozcom nepokladal za spoľahlivý.
5. Porovnanie
(76)
Keďže čínsky dovoz bol obchodom súkromných značiek, porovnania sa uskutočnili len na základe predaja výrobkov súkromnej značky tureckou spolupracujúcou spoločnosťou.
(77)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy o nepriame dane, náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu, záruku a úverové náklady sa vykonali vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za odôvodnené, presné a podložené overenými dôkazmi. Hmotnosť balenia nebola v porovnaní zohľadnená.
(78)
Pri použití systému PCN na klasifikáciu druhov výrobku existoval v prípade všetkých vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nízky stupeň zhody. V prípade, že nebolo možné identifikovať priame zhody, boli porovnané podobné druhy a uskutočnili sa úpravy o rozdiely, ako napríklad druhy obalov. Ak sa použila podobná metóda, dotknutej strane sa poskytli podrobné údaje.
6. Dumpingové rozpätia
(79)
V súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou, vyjadrené ako percentuálny podiel z ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
(80)
Pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky bol vypočítaný vážený priemer týchto troch dumpingových rozpätí.
(81)
Vzhľadom na nízky stupeň spolupráce zo strany ČĽR (menej ako 60 %) sa považuje za vhodné, aby bolo celoštátne dumpingové rozpätie vzťahujúce sa na všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR založené na transakciách spolupracujúcich vývozcov, ktoré predstavujú najvyšší dumping.
(82)
Takto stanovené dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel z ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:
Tabuľka 1
Dumpingové rozpätia
Názov spoločnosti
Stav
Dumpingové rozpätie
CeDo Shanghai Co. Ltd.
IZ
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
IZ
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
IZ
28,6 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
35,2 %
Celoštátne dumpingové rozpätie
43,4 %
E. UJMA
1. Výroba v únii a výrobné odvetvie únie
(83)
V Únii je 31 výrobcov alebo skupín výrobcov podobného výrobku, väčšina z nich je pomerne malá. Budú sa ďalej označovať ako „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Navrhovateľ, Eurométaux, konal v mene siedmich výrobcov, ktorých spoločná produkcia počas OP dosahovala približne 50 % celkovej výroby určitých hliníkových fólií vo zvitkoch v Únii. Je však potrebné poznamenať, že údaje predložené navrhovateľom, skontrolované na základe iných dostupných zdrojov, sa týkali všetkých známych spoločností vyrábajúcich a predávajúcich príslušný výrobok na trhu Únie. Na uvedenom základe dosiahla výroba podobného výrobku v Únii počas OP podľa odhadu objem 91 000 ton. Vzhľadom na to, že prostredníctvom navrhovateľa boli zhromaždené alebo dostupné informácie od všetkých známych spoločností vyrábajúcich a predávajúcich príslušný výrobok na trhu Únie, takéto informácie sa použijú v tomto prešetrovaní ako makroekonomické ukazovatele.
2. Spotreba v únii
(84)
Spotreba Únie sa stanovila na základe objemu predaja na trhu Únie výrobným odvetvím Únie a dovozu na trh Únie. Tieto údaje poskytol navrhovateľ a boli sprístupnené všetkým zainteresovaným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcoch z Únie boli skontrolované na základe údajov doručených Komisii počas skúmania pozícií a výberu vzorky. Údaje o dovoze príslušného výrobku za obe príslušné krajiny a tretie krajiny boli krížovo skontrolované s údajmi COMEXT (Eurostat). Navrhovateľ uviedol, že jeho údaje o predaji na trhu Únie obsahovali určité objemy vyrobené v ČĽR, ktoré už boli zahrnuté v číselných údajoch o dovoze. Z toho dôvodu sa z objemu predaja určitých výrobcov v EÚ nezaradených do vzorky, ktorí takisto dovážali z ČĽR, vykonal odpočet. Týmto odpočtom sa zabránilo dvojitému započítaniu týchto objemov predaja do celkovej spotreby.
(85)
Na tomto základe sa zistilo, že spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Spotreba v EÚ (v tonách)
2008
2009
2010
OP
Dovoz spolu
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Únii predaná na trhu Únie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotreba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotreba na trhu EÚ počas posudzovaného obdobia kolísala len mierne. Dôvodom tejto stability je, že trh EÚ s príslušným výrobkom je vyspelý a keďže ide o výrobok všeobecne používaný v domácnosti, nepodlieha fluktuácii napriek hospodárskej kríze.
3. Dovoz z príslušnej krajiny
3.1. Objemy a podiel na trhu
(87)
Objemy dovozu sa získali od navrhovateľa, ktorý upravil štatistické údaje Eurostatu na základe svojich znalostí o trhu. Táto úprava bola potrebná, pretože štatistika kódov KN obsahuje dovoz, ktorý sa netýka príslušného výrobku. Úprava sa zakladala na znalostiach o vývoze na trh EÚ z rôznych vyvážajúcich krajín a na dovoznej cene, ktorá by naznačovala, či sa dovoz týkal príslušného výrobku alebo nie. Podrobné údaje a metodika boli zainteresovaným stranám sprístupnené v prílohe 3 žiadosti. Dovoz z ČĽR do Únie sa na tomto základe v posudzovanom období vyvíjal takto:
Tabuľka 2
Dovoz z ČĽR
2008
2009
2010
OP
Dovoz z ČĽR (v tonách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podiel na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: navrhovateľ
(88)
Po antidumpingovom prešetrovaní hlavnej suroviny a predchádzajúceho výrobku (hliníková fólia vo veľkých zvitkoch), ktorého výsledkom bolo uloženie ciel čínskym výrobcom v roku 2009, sa objem dovozu z ČĽR podstatne zvýšil. Objem dovozu príslušného výrobku sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o viac ako 200 %.
(89)
Podiel čínskych vyvážajúcich výrobcov na trhu počas posudzovaného obdobia vykazuje stály stúpajúci trend, a to zo 4,5 % v roku 2008 na 13,4 % počas OP.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podhodnotenie
(90)
Priemerné ceny dovozu z ČĽR sa vyvíjali takto:
Tabuľka 3
Ceny dovozu z ČĽR
2008
2009
2010
OP
Priemerná cena CIF v EUR/tonu
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Treba uviesť, že čínske ceny dovozu sa do veľkej miery riadia podľa čínskych cien surovín (najmä hliníkových zliatin). Dovozné ceny však v OP klesli o 3 % v porovnaní s rokom 2010 v čase, keď ceny surovín stúpli približne o 4 % (pozri tabuľku ďalej).
Tabuľka 4
Vývoj priemerných čínskych cien hliníka
2008
2009
2010
OP
Mesačná spotová vážená priemerná cena SHFE za tonu (v EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Shanghai Futures Exchange (SHFE) bez DPH
(92)
Keďže všetok známy čínsky dovoz bol od výrobcov súkromných značiek, porovnania podhodnotenia (a predaja pod cenu) sa uskutočnili na základe predaja výrobného odvetvia Únie, len pokiaľ ide o výrobky súkromných značiek.
(93)
Na účely stanovenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu spolupracujúcich čínskych výrobcov účtované prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o existujúce clo a náklady po dovoze.
(94)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa druhu pri každej transakcii na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby primerane upravenej, a po odpočítaní rabatov a zliav. Z výsledku porovnania, pri jeho vyjadrení ako percentuálny podiel z obratu výrobcov v Únii zaradených do vzorky počas OP, vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia 10,0 % zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia únie
4.1. Úvodné poznámky
(95)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(96)
Makroekonomické ukazovatele (výroba, kapacita, využitie kapacít, objem predaja a podiel na trhu) sa posudzovali na úrovni celého výrobného odvetvia Únie. Posúdenie bolo založené na informáciách poskytnutých navrhovateľom, ktoré boli skontrolované na základe údajov poskytnutých spolupracujúcimi výrobcami z Únie.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazovateľov (priemerné jednotkové ceny, zamestnanosť, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál) sa vykonala na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Pri posudzovaní sa vychádzalo z ich informácií, ktoré sa riadne overili.
4.2. Makroekonomické ukazovatele
4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít
Tabuľka 5
Celková výroba Únie, výrobná kapacita a využitie kapacít
2008
2009
2010
OP
Objem výroby (v tonách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobná kapacita (v tonách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využitie kapacít
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Tabuľka znázorňuje, že výroba počas posudzovaného obdobia poklesla napriek tomu, že počas toho istého obdobia bola spotreba stabilná. Napriek tomu, že výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia pomerne stabilná, využívanie kapacít malo rovnaký zostupný trend ako výroba.
4.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
Tabuľka 6
Objem predaja a podiel na trhu
2008
2009
2010
OP
Objem predaja na trhu EÚ (v tonách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podiel na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížil o 9 % a jeho podiel na trhu sústavne klesal z 95,2 % v roku 2008 na 85,2 % počas OP.
4.2.3. Rast
(100)
Pokles objemu predaja v EÚ a trhového podielu výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia treba vnímať v kontexte stabilnej spotreby v tom istom období, ako sa opisuje v odôvodnení 86.
4.3. Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky (mikroekonomické ukazovatele)
4.3.1. Priemerné jednotkové ceny v Únii a výrobné náklady
Tabuľka 7
Predajné ceny
2008
2009
2010
OP
Jednotková cena v EÚ pre neprepojených zákazníkov
(EUR za tonu)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Trend priemerných predajných cien (vrátane značkových a neznačkových výrobkov) vykazuje počas posudzovaného obdobia pokles o 2 %. Predajné ceny sa však nepovažovali za spoľahlivý ukazovateľ ujmy, pretože sú z veľkej časti ovplyvnené cenami surovín (najmä hliníka), ktorý počas posudzovaného obdobia vykazoval podobný trend. Celkovo boli ceny v roku 2010 a OP potláčané z dôvodu podhodnotenia opísaného v odôvodnení 95.
4.3.2. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
Tabuľka 8
Zamestnanosť, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
OP
Počet zamestnancov
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzdy na zamestnanca
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zamestnancov sa počas posudzovaného obdobia znížil o 6 %, hoci mzdy na zamestnanca mierne stúpli. Okrem toho pokles zamestnancov neviedol k zvýšeniu produktivity, keďže zníženie objemu predaja, ako sa opisuje v odôvodnení 100, bolo ešte výraznejšie. Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, meraná ako produkcia na zamestnanú osobu za rok, sa v posudzovanom období mierne znížila. Svoju najnižšiu úroveň dosiahla v roku 2009, po ktorom sa situácia začala v roku 2010 zlepšovať, bez toho, aby dosiahla počiatočnú úroveň. V OP sa produktivita vrátila na najnižšiu úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabuľka 9
Zásoby
2008
2009
2010
OP
Konečné zásoby
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Napriek tomu, že spoločnosti výrobného odvetvia Únie zaradené do vzorky si udržali zásoby na nízkej úrovni s použitím systému výroby na objednávku, niektoré bežné výrobky boli držané na skladoch. Úroveň zásob sa výrazne zvýšila v absolútnych číslach a aj ako percentuálny podiel výroby. Za posudzované obdobie sa stav zásob na konci roka zvýšil zo 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
Tabuľka 10
Ziskovosť
2008
2009
2010
OP
Ziskovosť predaja EÚ (v % čistého predaja)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku pred zdanením vyjadreného ako percentuálny podiel z obratu z tohto predaja. Takto vypočítaná ziskovosť dosiahla najvyššiu úroveň v roku 2009 z dôvodu znížených nákupných nákladov na hlavnú surovinovú položku (t. j. hliníka). Od roku 2009 zisk klesá a počas OP dosiahol 0,7 %. Tieto číselné údaje o ziskovosti sa vzťahujú na všetky segmenty trhu vrátane pomerne ziskového značkového segmentu, ktorý v oveľa menšej miere podliehal konkurencii lacného čínskeho dovozu. Samotný segment súkromných značiek bol počas OP výrazne stratový.
(105)
Schopnosť získať kapitál výrobné odvetvie Únie neuviedlo ako podstatný problém.
Tabuľka 11
Peňažný tok, investície a návratnosť investícií (ROI)
2008
2009
2010
OP
Peňažný tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investície (v EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnosť investícií
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Trend v peňažnom toku, ktorý je schopnosťou odvetvia samofinancovať svoje činnosti, ako aj návratnosť investícií, mali podobný záporný trend ako zisk z obratu.
(107)
V roku 2008 investoval výrobca z EÚ do ďalších skladovacích zariadení. V ostatných rokoch posudzovaného obdobia neboli zistené žiadne veľké investície v spoločnostiach výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky.
4.3.5. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(108)
Dumpingové rozpätia sa špecifikujú v oddiele o dumpingu. Všetky stanovené rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Navyše vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu z ČĽR nie je možné považovať vplyv skutočného dumpingového rozpätia na trh EÚ za zanedbateľný.
5. Záver o ujme
(109)
Z prešetrovania vyplynulo, že väčšina ukazovateľov ujmy, ktoré sa týkajú hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie, sa počas posudzovaného obdobia zhoršila alebo sa nevyvíjala v zhode so spotrebou. Toto konštatovanie platí najmä pre obdobie od roku 2010 do konca OP.
(110)
Počas posudzovaného obdobia sa v súvislosti so stabilnou spotrebou objem dovozu z ČĽR neustále a významne zvyšoval. Zároveň sa objem predaja výrobného odvetvia Únie znížil celkovo o 9 % a jeho trhový podiel klesol približne o 10 percentuálnych bodov. Aj objem zásob výrobného odvetvia Únie sa výrazne zvýšil, čo naznačuje jeho neschopnosť predať výrobok. Lacný dumpingový dovoz sa počas posudzovaného obdobia neustále zvyšoval a počas OP dochádzalo k značnému podhodnoteniu cien výrobného odvetvia Únie.
(111)
Okrem toho boli v roku 2010 a počas OP výrazne ovplyvnené ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie, ako napríklad peňažný tok a ziskovosť.
(112)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
F. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(113)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či dumpingový dovoz s pôvodom v ČĽR spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v takej miere, ktorá sa môže posúdiť ako značná. Preskúmali sa známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, s cieľom zabezpečiť, aby akákoľvek ujma zapríčinená týmito faktormi nebola pripísaná dumpingovému dovozu.
2. Účinok dumpingového dovozu
(114)
Na konci roka 2009 boli uložené na veľké zvitky hliníkovej fólie s pôvodom v ČĽR antidumpingové clá. Od toho dátumu sa dovoz príslušného výrobku (následného výrobku) rýchlo zvýšil. Toto zvýšenie prebieha súčasne so zhoršovaním situácie vo výrobnom odvetví Únie.
(115)
Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba v Únii zostala počas posudzovaného obdobia stabilná, pričom objem dumpingového dovozu z ČĽR sa dramaticky zvýšil o viac ako 200 %. Trhový podiel tohto dovozu sa takisto zvýšil zo 4,5 % v roku 2008 na 13,4 % v OP (t. j. približne o 9 percentuálnych bodov). V tom istom čase sa znížil objem predaja výrobného odvetvia Únie o 9 % a jeho podiel na trhu takisto klesol o 9 percentuálnych bodov z 95,2 % v roku 2008 na 85,2 % v OP.
(116)
So zreteľom na cenový tlak treba zdôrazniť, že čínski vyvážajúci výrobcovia podhodnotili výrobné odvetvie Únie počas OP. Cenový tlak pri rastúcom objeme umožnil čínskym vyvážajúcim výrobcom, aby získali zákazky u veľkých zákazníkov (maloobchodníkov a veľkoobchodníkov). V prípade zostávajúcich zákaziek sa muselo výrobné odvetvie Únie vzdať zvýšenia cien, ktoré potrebovalo na vyváženie zvýšení cien hliníka. Podhodnotenie v OP dosiahlo približne 10 % a v tom roku výrobné odvetvie Únie zvýšilo priemerné ceny o 3 %, aby sa zohľadnili zvýšené náklady na suroviny, pričom čínski vyvážajúci výrobcovia znížili svoje ceny na trhu EÚ približne o 3 % (pozri tabuľku 3). Výsledkom bolo podstatné zhoršenie ziskovosti výrobného odvetvia Únie.
(117)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že výrazné zvýšenie dumpingového dovozu z ČĽR za ceny, ktoré podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, malo rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ktorá sa odzrkadľuje najmä v jeho slabej finančnej situácii, poklese objemu predaja a podielu na trhu a zhoršení väčšiny ukazovateľov ujmy.
3. Vplyv iných faktorov
19.1. Dovoz z tretích krajín
(118)
V ďalšej tabuľke sa uvádza objem dovozu z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia. Množstvové a cenové trendy poskytol navrhovateľ na základe údajov Eurostatu.
Tabuľka 12
Dovoz z tretích krajín
2008
2009
2010
OP
Dovoz z tretích krajín
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podiel na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz z tretích krajín (najmä Indie, Ruska, Taiwanu a Turecka) sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 300 %. Celkový podiel tohto dovozu na trhu EÚ však zostáva okrajový. Nemohol preto prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas posudzovaného obdobia je znázornený v tabuľke ďalej. Množstvové a cenové trendy sú overené číselné údaje od výrobcov zaradených do vzorky.
Tabuľka 13
Vývoz výrobcov z Únie zaradených do vzorky
2008
2009
2010
OP
Objem vývozu EÚ
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz ako percentuálny podiel výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozné ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu výrobcov zaradených do vzorky nebol počas posudzovaného obdobia významný, keďže nikdy nepredstavoval viac ako 2 % vyrobeného objemu. Sledoval podobný trend ako objem predaja na európskom trhu. Vzhľadom na jeho obmedzený objem vývoj vývozu výrobného odvetvia Únie neprispel k utrpenej značnej ujme.
3.3. Vplyv hospodárskej krízy
(122)
Hospodárska kríza nespôsobila zníženie spotreby v Únii počas posudzovaného obdobia. Ako sa mohlo očakávať v prípade výrobkov pre domácnosť, ktoré nepatria do luxusnej kategórie, finančná kríza nemala vplyv na spotrebu hliníkovej fólie vo zvitkoch, ktorá je naďalej veľmi stabilným výrobkom v potravinárskom a obalovom priemysle. Hospodárska kríza teda neprispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP.
3.4. Hospodárska súťaž na trhu Únie
(123)
Hospodárska súťaž na trhu Únie je veľmi silná so zreteľom na to, že výrobné odvetvie Únie je dosť rozmanité (s viac ako 30 výrobcami) a že jedným z jeho hlavných zákazníkov je silný maloobchodný sektor.
(124)
Za mnohé roky si veľkí maloobchodníci z Európskej únie vyvinuli vlastné značky (súkromné značky), ktoré, pokiaľ ide o hliníkovú fóliu vo zvitkoch, postupne znižovali objem predaja vlastných značiek výrobcov. Škodilo to výrobcom z výrobného odvetvia Únie, ktorí utrpeli pokles predaja v ziskovejšom značkovom segmente a prinútilo ich to k väčšej vzájomnej konkurencii v rastúcom segmente súkromných značiek.
(125)
Tento vývoj však bol postupným procesom počas mnohých rokov a prešetrovaním sa preukázalo, že obchod so súkromnými značkami sa od roku 2010 do OP zvýšil len z 83 % na 84 %. Preto napriek tomu, že toto zvýšenie zrejme má malý vplyv na výrobcov v EÚ, nevysvetľuje sa ním rozsah ujmy, ktoré zažívajú.
3.5. Vývoj výrobných nákladov výrobného odvetvia Únie
(126)
Zainteresované strany tvrdili, že k ujme prispeli fluktuácie výrobných nákladov, najmä ceny hliníka.
(127)
Náklady na výrobu hliníkovej fólie vo zvitkoch sú úzko spojené s vývojom ceny hliníka, ktorý je hlavnou surovinou používanou na výrobu tohto výrobku. Celosvetovou referenčnou hodnotou cien hliníka je LME.
Tabuľka 14
Vývoj priemerných cien hliníka LME
2008
2009
2010
OP
Priemerná hotovostná cena LME za tonu v USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Znázornený vývoj vyplynul z finančnej krízy, ktorá sa začala približne v októbri 2008. Ceny hliníka klesli z dôvodu zníženého dopytu a v určitej miere sa zotavili na konci OP. V odvetví hliníkovej fólie vo zvitkoch sa však bežne stanovujú ceny na základe referenčnej hodnoty LME plus marža na krytie transformačných nákladov a zisk. To znamená, že za normálnych okolností nemajú fluktuácie referenčnej hodnoty LME veľký vplyv na situáciu odvetvia hliníkovej fólie vo zvitkoch, pretože ceny hotových výrobkov sa pohybujú zhodne s cenami LME. Výrobné odvetvie Únie prakticky vždy existovalo v prostredí pohyblivých cien hliníka.
(129)
Takisto sa tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie má neefektívne zariadenia, ktoré prispeli k ujme. Je nutné uviesť, že prešetrovaním sa tento názor nepotvrdil a že v skutočnosti boli transformačné náklady v EÚ a čínske transformačné náklady ako celok dosť podobné. Okrem toho akákoľvek takáto neefektívnosť by znamenala, že ziskovosť výrobného odvetvia Únie by bola nízka mnoho rokov a týmto druhom tvrdenia sa nevysvetľuje strata trhového podielu, objemu predaja a ziskovosti, ktorá sa vyskytla od roku 2009 po OP.
(130)
Vzhľadom na uvedené nemožno pohybujúce sa ceny hliníka alebo údajne nedostatočnú efektívnosť výroby považovať za príčinu ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3.6. Nadmerná kapacita
(131)
Ako sa už uviedlo, využívanie kapacít európskych výrobcov bolo počas posudzovaného obdobia pomerne nízke. Keďže však výrobcovia v Únii môžu používať rovnaké stroje na odvíjanie iných výrobkov (ako napríklad fólie), číselné údaje o využití kapacít sa nepovažujú za významný faktor ujmy. Číselné údaje využitia kapacít boli dosť nízke už v roku 2008 a 2009, keď boli miery ziskovosti a situácia v odvetví všeobecne uspokojivé.
(132)
Preto sa dospelo k záveru, že nadmerná kapacita nebola podstatnou príčinou ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z EÚ.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(133)
Uvedenou analýzou sa preukázalo, že došlo k podstatnému zvýšeniu objemu a trhového podielu dumpingového dovozu s pôvodom v ČĽR najmä v roku 2010 a OP. Zistilo sa, že tento dovoz podhodnocoval ceny účtované výrobným odvetvím Únie na trhu Únie počas OP.
(134)
Toto zvýšenie objemu a podielu lacného dumpingového dovozu z ČĽR na trhu prebiehal súčasne s nepriaznivým vývojom hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. Táto situácia sa v OP zhoršila, keď výrobné odvetvie Únie naďalej strácalo svoj podiel na trhu, pričom ziskovosť a ostatné finančné ukazovatele, ako napr. peňažný tok a návratnosť investícií, dosiahli svoju najnižšiu úroveň.
(135)
Z analýzy iných známych faktorov vrátane hospodárskej krízy vyplynulo, že akýkoľvek nepriaznivý vplyv týchto faktorov nie je taký, aby narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(136)
Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa predbežne dospelo k záveru, že dumpingový vývoz z ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvodné poznámky
(137)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia preskúmala, či napriek dočasnému záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú závažné dôvody na vyvodenie záveru, že prijať opatrenia v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov/veľkoobchodníkov a maloobchodníkov obchodujúcich s príslušným výrobkom.
2. Záujem výrobného odvetvia únie
(138)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z ČĽR. Treba pripomenúť, že väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala počas posudzovaného obdobia nepriaznivý trend. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, s veľkou pravdepodobnosťou by nebolo možné predísť ďalšiemu zhoršovaniu situácie výrobného odvetvia Únie. Situácia výrobného odvetvia Únie sa rýchlo zhoršila po uložení antidumpingových opatrení na predchádzajúci výrobok (hliníkové fólie vo veľkých zvitkoch) v roku 2009. Keďže rovnaké štrukturálne problémy v čínskom odvetví hliníka zaznamenané počas uvedeného prešetrovania na trhu pretrvávajú, výrobné odvetvie Únie argumentovalo, že by tiež malo byť chránené pred nekalou hospodárskou súťažou.
(139)
Očakáva sa, že uloženie dočasného antidumpingového cla obnoví účinné obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie umožní upraviť ceny prešetrovaného výrobku tak, aby odzrkadľovali náklady rôznych zložiek a trhové podmienky. Možno tiež očakávať, že uloženie dočasných opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo v posudzovanom období, čo by malo ďalší pozitívny vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu.
(140)
Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a výrobné odvetvie Únie by bolo naďalej stratové, najmä v sektore súkromných značiek. V strednodobom až dlhodobom horizonte by to bolo neudržateľné. So zreteľom na zostupný trend ziskovosti a ďalšie finančné ukazovatele, ako napríklad peňažný tok a výnos z investícií, možno očakávať, že väčšina výrobcov z Únie by nebola schopná naďalej konkurovať na trhu, ak by sa neuložili opatrenia.
(141)
Okrem toho výrobné odvetvie Únie dodáva svojim zákazníkom (najmä maloobchodníkom a veľkoobchodníkom) iné výrobky na spracovanie a balenie potravín, ako napríklad fóliu a papierové výrobky. Niektoré z týchto výrobkov sa vyrábajú na rovnakom odvíjacom zariadení, ktoré sa používa na príslušný výrobok. Príslušný výrobok je veľkým segmentom sortimentu výrobkov predávaných rôznymi spoločnosťami výrobného odvetvia Únie v tom rozsahu, že v prípade niektorých predstavuje viac ako 50 % obratu. Ak by sa situácia s príslušným výrobkom ďalej zhoršovala, ohrozila by sa aj výroba iných výrobkov v Únii.
(142)
Preto sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie antidumpingového cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
3. Záujem dovozcov/veľkoobchodníkov
(143)
Pokiaľ ide o dovozcov, veľký podiel dovozu príslušného výrobku, ktorý sa počas OP odhadol približne na 50 %, tvoria dvaja veľkí aktéri na európskom trhu, ktorí získavajú svoje výrobky v ČĽR.
(144)
Jeden z uvedených dovozcov je prepojený so spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky (CeDo Shanghai). Skupina CeDo Group vyvinula stratégiu dvojitého zásobovania, v rámci ktorej sa fólia, ktorú predáva na trhu Únie, vyrába v ČĽR aj v Únii. Skupina uviedla, že antidumpingové opatrenia by ohrozili túto stratégiu a znížili jej ziskovosť. Navrhované opatrenia však nie sú namierené na žiadnu konkrétnu spoločnosť, ale sú navrhnuté s cieľom obnoviť spravodlivý obchod na trhu Únie.
(145)
V rámci vyšetrovania nie je známe, či je druhý veľký dovozca (Quickpack) prepojený na niektorého zo svojich čínskych dodávateľov. Dôvodom je, že napriek tomu, že bol vyzvaný, aby sa zúčastnil prešetrovania, rozhodol sa nespolupracovať. Z toho dôvodu nie je vplyv akýchkoľvek ciel na navrhovanej úrovni na jeho podnikanie známy.
(146)
Zo zvyšných dovozcov len dvaja spolupracovali na tomto prešetrovaní tak, že zodpovedali dotazník. Z ich odpovedí vyplýva, že predstavujú približne 6 % celkového dovozu z ČĽR. Tieto spoločnosti tvrdili, že možno budú nútené opustiť trh s fóliou, ak by sa uložilo antidumpingové clo, ale ostatné výrobky predstavovali viac ako 80 % ich obratu, pretože tieto dve spoločnosti dovážali najmä iné výrobky v sektore potravinárstva a tovarov do domácnosti.
(147)
Ďalší dovozca/výrobca (Terinex Ltd) neposkytol odpoveď v dotazníku, ale poskytol svoje stanovisko na základe trhu Spojeného kráľovstva. Spoločnosť Terinex Ltd vysvetlila, že jej zásobovanie z ČĽR podhodnocuje jej vlastnú výrobu, ale že ako malý hráč na trhu sa nedomnieva, že jej dovoz spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Únie. Ak sa však zohľadní všetok dovoz z ČĽR (od odôvodnenia 88), ako sa vysvetľuje od odôvodnenia 115, je jasné, že dovoz z ČĽR je hlavnou príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Keďže obrat príslušného výrobku je pomerne malý v porovnaní s celkovými činnosťami spoločností, uloženie opatrení nebude mať pravdepodobne vážny vplyv na ich celkový zisk.
(148)
So zreteľom na sektor dovozu všeobecne (prepojeného alebo nie) nemožno vylúčiť, že uloženie opatrení by tento sektor nepriaznivo ovplyvnilo, pretože clo pravdepodobne zníži atraktívnosť dovozu a výrobné odvetvie Únie by pravdepodobne dokázalo získať späť niektoré objednávky/zákazky na úkor sektoru dovozu. Zakladalo by sa to však na obnovení spravodlivej hospodárskej súťaže a vplyv na sektor dovozu ako celok by nebol neprimeraný.
(149)
Na základe uvedeného sa dospelo k predbežnému záveru, že vplyv na dovozcov nebude taký veľký, aby bolo možné domnievať sa, že opatrenia by boli v rozpore s celkovým záujmom Únie.
4. Záujem maloobchodníkov
(150)
Na prešetrovaní sa zúčastnilo šesť maloobchodníkov. Týchto maloobchodníkov možno považovať za reprezentatívnych vzhľadom na ich široký rozsah geografického umiestnenia v Európskej Únii, ako aj ich odlišujúcu sa veľkosť, pokiaľ ide o obrat. Všetci z nich sú proti uloženiu akýchkoľvek opatrení s odôvodnením, že spôsobia náklady navyše pre ich podnikanie a že by opatrenia obmedzili ich výber dodávateľov.
(151)
Z ich odpovedí však veľmi jasne vyplýva, že prešetrovaný výrobok je malou súčasťou obratu týchto maloobchodníkov (v každom prípade menej ako 1 %) a akékoľvek antidumpingové opatrenie by na ich obrat alebo zisky malo malý alebo žiadny vplyv.
5. Záujem spotrebiteľov
(152)
Komisia oslovila jedno združenie spotrebiteľov, ktoré v odpovedi uviedlo, že nemá záujem o spoluprácu na prešetrovaní. Žiadne iné združenie spotrebiteľov sa neprihlásilo.
(153)
Vplyv antidumpingových ciel na spotrebiteľov bude pravdepodobne veľmi okrajový, keďže hliníková fólia vo zvitkoch tvorí veľmi nízky percentuálny podiel týždenného rozpočtu spotrebiteľa. Okrem toho sa očakáva, že akékoľvek zvýšenie cien hliníkovej fólie vo zvitkoch na maloobchodnej úrovni spôsobené uložením ciel by bolo buď veľmi nízke, alebo žiadne.
6. Záver o záujme únie
(154)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR.
H. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
1. Úroveň odstránenia ujmy
(155)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
(156)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bez toho, aby boli prekročené zistené dumpingové rozpätia.
(157)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere dosiahlo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu, z predaja podobného výrobku v Únii.
(158)
V predchádzajúcich prešetrovaniach týkajúcich sa hliníkovej fólie vo zvitkoch (veľkých zvitkoch) bola marža normálneho zisku stanovená na 5 % na už opísanom základe. Navrhovateľ uviedol, že 6 % by bola primeraná zisková marža pre výrobné odvetvie v prípade neexistencie škodlivého dumpingu. Nedokázal však náležite odôvodniť toto tvrdenie, a preto sa bez existencie iných pripomienok v tomto smere považuje za primerané uplatniť 5 % ziskovú maržu stanovenú v predchádzajúcom prešetrovaní. Z toho dôvodu sa predbežne zastáva názor, že zisková marža na úrovni 5 % obratu by sa mohla považovať za primeraný číselný údaj, ktorý by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať, že získa v prípade neexistencie škodlivého dumpingu. Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena podobného výrobku nespôsobujúca ujmu. K cene nespôsobujúcej ujmu sa dospelo odpočítaním skutočného zisku dosiahnutého počas OP od predajných cien EÚ a jeho nahradením uvedenou ziskovou maržou.
(159)
Potrebné zvýšenie ceny bolo potom určené na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením, s cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Únie na trhu Únie počas OP, ktorá nespôsobuje ujmu. Každý rozdiel zistený takým porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej hodnoty CIF.
2. Dočasné opatrenia
(160)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz s pôvodom v ČĽR na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(161)
Na základe uvedeného sa sadzby antidumpingového cla stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy a dumpingových rozpätí. V dôsledku toho sú navrhované sadzby antidumpingového cla takéto:
Navrhované predbežné antidumpingové clá
Názov spoločnosti
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasné clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celoštátne dumpingové rozpätie
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda výlučne vzťahujú na dovoz výrobkov s pôvodom v ČĽR a vyrobených danými spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nevzťahujú a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(163)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii (4) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
I. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(164)
V záujme dobrej správy vecí verejných by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia cla sú na účely tohto nariadenia dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení prehodnotiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz hliníkovej fólie s hrúbkou 0,007 mm alebo viac, ale menej ako 0,021 mm, bez podložky, valcovanej, ale ďalej už neupravenej, tiež potlačenej, vo zvitkoch nízkej hmotnosti s plošnou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg, v súčasnosti zaradenej pod kódy KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobku opísaného v odseku 1 a vyrábaného ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co., Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co., Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B310
Všetky ostatné spoločnosti
35,4 %
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomne svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany vyjadriť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. septembra 2012