NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1071/2012
zo 14. novembra 2012,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz liateho príslušenstva so závitom na rúry alebo rúrky z kujnej liatiny s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala 16. februára 2012 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu liateho príslušenstva so závitom na rúry alebo rúrky z kujnej liatiny s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Thajsku a Indonézii (ďalej len „príslušné krajiny“) do Únie.
(2)
Konanie sa začalo ako reakcia na podnet, ktorý 3. januára 2012 podal výbor Európskej únie pre obranu odvetvia liateho príslušenstva so závitom na rúry alebo rúrky z kujnej liatiny (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, na ktorých pripadá viac ako 50 % celkovej výroby liateho príslušenstva so závitom na rúry alebo rúrky z kujnej liatiny (ďalej len „kujné príslušenstvo so závitmi“) v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu týkajúceho sa tohto výrobku a o značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia o začatí prešetrovania oficiálne informovala navrhovateľa, výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov, neprepojených dovozcov, používateľov a zástupcov vyvážajúcich krajín. Komisia informovala o začatí konania aj výrobcov v Argentíne, o ktorej sa predpokladalo, že by mohla byť analogickou krajinou. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Vzhľadom na vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o tom, či bude potrebné vybrať vzorku, a v kladnom prípade túto vzorku vybrať, boli všetci vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, výrobcovia z Únie a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s kujným príslušenstvom so závitmi (vymedzeným v časti B ďalej) za obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011, ako je uvedené v oznámení o začatí konania. Výber vzorky v prípade vyvážajúcich výrobcov v ďalších dvoch príslušných krajinách, Thajsku a Indonézii, sa nepredpokladal.
(6)
S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, aby v prípade záujmu mohli predložiť žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka, a čínskym orgánom. Dve spoločnosti požiadali o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia a štyri spoločnosti požiadali o IZ podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(7)
Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení v súvislosti s THZ príslušným vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, čínskym orgánom a navrhovateľovi. Tieto subjekty dostali aj príležitosť predložiť svoje stanoviská písomne.Error! Hyperlink reference not valid.
(8)
Pokiaľ ide o výrobcov z Únie a ako je riadne vysvetlené v odôvodnení 28 ďalej, požadované informácie poskytlo a so zahrnutím do vzorky súhlasilo šesť výrobcov z Únie. Na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov z Únie Komisia vybrala vzorku troch výrobcov z Únie na základe ich objemu predaja.
(9)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 30 ďalej, požadované informácie poskytlo a so zahrnutím do vzorky súhlasilo 33 neprepojených dovozcov. Komisia na základe informácií získaných od týchto strán vybrala vzorku deviatich dovozcov s najväčším objemom dovozu do Únie a s geografickým umiestnením v Únii. Keďže jeden dovozca vyplnený dotazník nepredložil, konečnú vzorku tvorilo zvyšných osem dovozcov.
(10)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 29 ďalej, požadované informácie poskytlo a so zahrnutím do vzorky súhlasilo 12 vyvážajúcich výrobcov v ČĽR. Na základe informácií získaných od týchto strán Komisia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov v ČĽR s najväčším objemom vývozu do Únie.
(11)
Komisia zaslala dotazníky trom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom čínskym vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, trom thajským vyvážajúcim výrobcom, trom indonézskym vyvážajúcim výrobcom, deviatim neprepojených dovozcom zaradeným do vzorky a siedmim používateľom.
(12)
Doručené boli vyplnené dotazníky od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, troch čínskych vyvážajúcich výrobcov, dvoch thajských vyvážajúcich výrobcov, jedného indonézskeho vyvážajúceho výrobcu a ôsmich neprepojených dovozcov. Vyplnený dotazník nedoručil žiadny z oslovených používateľov.
(13)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španielsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakúsko
b)
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., okres Ju-tchien, Che-pej, ČĽR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pchingjin, Šan-tung, ČĽR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Ťimo, Šan-tung, ČĽR
c)
Vyvážajúci výrobcovia v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
Vyvážajúci výrobca v Indonézii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonézia
e)
Neprepojení dovozcovia v Únii
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené kráľovstvo
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Nemecko
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Nemecko
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Holandsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio (MB), Taliansko
(14)
Keďže bolo potrebné určiť normálnu hodnotu pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR pre prípad, že by im nebolo udelené THZ, vykonalo sa overenie s cieľom určiť normálnu hodnotu na základe údajov z Indie, ako analogickej krajiny, v priestoroch tejto spoločnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Pandžáb, India
3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(15)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roku 2008 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(16)
Príslušným výrobkom uvedeným v oznámení o začatí konania je liate príslušenstvo so závitom na rúry alebo rúrky z kujnej liatiny (ďalej len „príslušný výrobok“), ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN ex 7307 19 10.
(17)
Medzi hlavné vstupné suroviny patrí kovový šrot, koks/elektrická energia, piesok (na formovanie) a zinok (na galvanizáciu). Prvým krokom výrobného procesu je roztavenie kovového šrotu v kuplovni. Nasleduje proces lisovania a odlievania rôznych tvarov, ktoré sú potom rozdelené na jednotlivé kusy. Tieto výrobky musia prejsť zdĺhavým procesom žíhania, aby sa zabezpečila ich dostatočná tvárnosť na použitie v aplikáciách, kde sa vyžaduje napr. odolnosť voči nárazom a vibráciám, a aby odolávali náhlym zmenám teploty. Následne sa môže príslušenstvo v prípade potreby galvanizovať. Potom prebieha rezanie závitov.
(18)
Kujné príslušenstvo so závitmi sa používa na spájanie dvoch alebo viacerých rúrok alebo rúr, na pripojenie rúrky k zariadeniu, na zmenu smeru prúdenia tekutiny alebo uzatvorenie rúrky. Kujné príslušenstvo so závitmi sa používa najmä v systémoch na rozvod plynu, vody a tepla v bytových a nebytových domoch. Okrem toho sa používa aj v potrubných systémoch ropných rafinérií. Kujné príslušenstvo je dostupné v mnohých konfiguráciách, pričom najčastejšie sú 90-stupňové kolená, T-kusy, spojky, kríže a prípojky. Vyrába sa v čiernej (negalvanizovanej) a galvanizovanej úprave.
2. Podobný výrobok
(19)
Zistilo sa, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR, Thajsku a Indonézii a na domácom trhu v Indii, ktorá poslúžila ako analogická krajina, ako aj výrobok, ktorý vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie v Únii, majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti. Z tohto dôvodu sa tieto výrobky dočasne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia (ďalej len „podobný výrobok“).
(20)
V súvislosti s vymedzením výrobku bolo predložených niekoľko tvrdení, väčšinou od dovozcov, ale aj od orgánov jedného členského štátu. Týmito tvrdeniami sa individuálne zaoberáme v ďalších odsekoch.
(21)
Dovozca tvrdí, že „elektro-galvanizované príslušenstvo“ by malo byť z definície kujného príslušenstva so závitmi vylúčené. Argumentuje tým, že výroba elektro-galvanizovaného príslušenstva si vyžaduje dodatočné výrobné kroky po rezaní závitov, ako je premývanie a ďalšia elektrická galvanizácia. To preukázateľne vedie k zvýšeniu kvality a početným výhodám oproti bežnému príslušenstvu. Je však jasné, že elektro-galvanizované príslušenstvo je plne zameniteľné s bežným príslušenstvom, a preto má rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti. Považuje sa preto za príslušný výrobok.
(22)
Ten istý dovozca dováža prvky svorných spojok, ktoré ďalej spája s ostatnými súčasťami do hotových svorných spojok. Bola nastolená otázka, či do definície príslušného výrobku spadajú aj prvky svorných spojok. Aj keď tieto prvky vyzerajú ako príslušenstvo a majú závit, nemôžu sa použiť priamo na spájanie rúrok - musia byť najprv zmontované, kým sa zmontované príslušenstvo použije na spojenie potrubí. Hoci sú drahšie, sú zameniteľné s iným príslušenstvom so závitmi, pretože sa takisto používajú na spájanie rúrok a rúr, aj keď najmä pri opravách, skôr než na montáž nových zariadení. Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že svorné spojky a ich prvky spadajú do definície príslušného výrobku.
(23)
Niektoré strany tvrdili, že kujné príslušenstvo vyrábané a predávané výrobcami z Únie nemožno považovať za porovnateľné s kujným príslušenstvom vyrábaným a vyvážaným do Únie príslušnými vyvážajúcimi krajinami z toho dôvodu, že trieda materiálu používaného na kujné príslušenstvo vyrábané v Únii je vo všeobecnosti s bielym lomom, zatiaľ čo trieda materiálu používaného na kujné príslušenstvo na vývoz je kujná liatina s čiernym lomom.
(24)
Ako sa už usúdilo v nariadení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) týkajúcom sa toho istého výrobku, v prešetrovaní sa predbežne preukázalo, že v chápaní trhu pri týchto príslušenstvách neexistuje rozdiel v rozlišovaní medzi príslušenstvom s bielym lomom a príslušenstvom s čiernym lomom, keďže po všetkých stránkach, okrem obsahu uhlíka, majú tieto príslušenstvá veľmi blízke vlastnosti, rovnaké konečné použitia, a sú teda zameniteľné. Toto potvrdila skutočnosť, že dovozcovia/obchodníci, ktorí nakupujú od príslušných krajín kujné príslušenstvo s čiernym lomom, ako aj kujné príslušenstvo s bielym lomom vyrábané výrobným odvetvím Únie, ich predávajú používateľom bez rozlišovania medzi týmito dvomi triedami materiálu. Pokiaľ ide o používateľov predmetného výrobku, prešetrovanie potvrdilo, že v žiadnej významnej miere nerozlišujú medzi príslušenstvom s bielym lomom a čiernym lomom.
(25)
Toto tiež naznačuje skutočnosť, že príslušenstvo s bielym lomom aj príslušenstvo s čiernym lomom sú zahrnuté do európskej normy EN 10242 a do medzinárodnej normy ISO 49, ktoré upresňujú požiadavky na prevedenie a výkon kujného príslušenstva. Pokiaľ ide konkrétne o triedu použitého materiálu, pripúšťajú sa obe liatiny, s bielym aj s čiernym lomom.
(26)
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že kujné príslušenstvo s bielym lomom, ktoré vyrába a predáva časť výrobcov z Únie, by sa malo považovať za výrobok podobný kujnému príslušenstvu s čiernym lomom, ktoré vyrábajú a vyvážajú do Únie príslušné vyvážajúce krajiny.
(27)
Jeden dovozca dováža obmedzené množstvo nedokončeného príslušenstva bez závitov. Rezanie závitov vykonáva následne dovozca. Vzhľadom na to, že dovážaný tovar je bez závitov, nepovažuje sa za príslušný výrobok.
(28)
Orgány jedného z členských štátov poukázali na skutočnosť, že podľa vysvetliviek ku kombinovanej nomenklatúre (4) výraz „kujné“ zahŕňa liatinu s guľôčkovým grafitom (totožné s tvárnou liatinou). Aj keď žiadna zo zainteresovaných strán neuviedla počas obdobia prešetrovania predaj príslušenstva so závitmi vyrobeného z tvárnej liatiny, existujú dôkazy, že to je možné. Keďže toto príslušenstvo má rovnaké základné fyzikálne vlastnosti ako kujné príslušenstvo so závitmi, ktoré je predmetom prešetrovania, považuje sa za vhodné objasniť, že výrobky z tvárnej liatiny spadajú do rozsahu pôsobnosti tohto konania a opatrení.
C. VÝBER VZORKY
1. Výber vzorky výrobcov z Únie
(29)
Komisia v súlade s článkom 17 základného nariadenia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja kujného príslušenstva so závitmi neprepojeným zákazníkom v Únii, ktorý sa môže primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostáva z troch výrobcov patriaci do dvoch skupín spoločností, na ktoré pripadá 81 % predaja kujného príslušenstva so závitmi neprepojeným zákazníkom v Únii, ktorí boli do vzorky zaradení z celkového počtu šiestich výrobcov z Únie, o ktorých je známe, že vyrábajú podobný výrobok. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa uskutočnili konzultácie so všetkými výrobcami z Únie a s navrhovateľom, pričom všetky zainteresované strany boli vyzvané, aby sa vyjadrili k navrhovanej vzorke. K výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky.
2. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR
(30)
Komisia v súlade s článkom 17 základného nariadenia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu, ktorý sa môže primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. Informácie týkajúce sa výberu vzorky vyžadované v prílohe A k oznámeniu o začatí konania poskytlo dvanásť vyvážajúcich výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania predstavovali 51 % čínskeho vývozu do Únie. Vybraná vzorka pozostáva z troch spoločností, na ktoré pripadá 88 % objemu vývozu spolupracujúcich strán z ČĽR do Únie. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa uskutočnili konzultácie so všetkými príslušnými vyvážajúcimi výrobcami a s čínskymi orgánmi. K výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky.
3. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(31)
Komisia v súlade s článkom 17 základného nariadenia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu dovozu do Únie, ako aj na základe geografického umiestnenia spoločností, ktoré sa môžu primerane prešetriť v rámci stanovenej lehoty. Informácie týkajúce sa výberu vzorky vyžadované v prílohe B k oznámeniu o začatí konania poskytlo celkom 33 neprepojených dovozcov. Vybraná počiatočná vzorka pozostáva zo šiestich dovozcov v piatich členských štátoch, na ktorých pripadá 59 % dovozu kujného príslušenstva so závitmi spolupracujúcimi dovozcami do Únie. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa uskutočnili konzultácie so všetkými dovozcami. Na základe pripomienok boli do vzorky pridané ďalšie tri spoločnosti, takže konečnú vzorku tvorilo deväť dovozcov v šiestich členských štátoch, na ktorých pripadá 67 % dovozu kujného príslušenstva so závitmi spolupracujúcimi dovozcami do Únie. K rozšírenej vzorke neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky. Keďže jeden dovozca vyplnený dotazník nepredložil, konečná vzorka pozostávala zo zvyšných ôsmich dovozcov.
D. DUMPING
1. Čínska ľudová republika
1.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie
(32)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa pri antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR stanoví normálna hodnota v súlade s článkom 2 ods. 1 až 6 pre tých výrobcov, u ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(33)
Len na pripomenutie stručne uvádzame tieto kritériá:
1.
rozhodnutia firiem sú prijaté ako reakcia na podmienky trhu a bez podstatných zásahov štátu a náklady odrážajú trhové hodnoty,
2.
firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle preverované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a ktoré sa používajú na všetky účely,
3.
neexistujú žiadne výrazné deformácie prenesené z bývalého systému iného ako trhového hospodárstva,
4.
zákony o konkurze a vlastníctve zabezpečujú právnu istotu a stabilitu, a
5.
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhového kurzu.
(34)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a v rámci stanovených lehôt zaslali vyplnený formulár žiadosti o THZ.
(35)
Komisia získala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a všetky informácie predložené v žiadostiach o THZ overila v priestoroch dotknutých spoločností.
(36)
Pri overovaní sa zistilo, že ani jeden z vyvážajúcich výrobcov, ktorí požiadali o THZ, nespĺňal požiadavky kritérií stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(37)
Auditovaná účtovná závierka oboch vývozcov nebola v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, pričom auditovaná účtovná závierka jedného vývozcu bola dokonca neúplná, pretože neobsahovala výkaz peňažného toku. Je teda zrejmé, že spoločnosti nesplnili kritérium 2.
(38)
Jeden vývozca nebol schopný preukázať správnosť ocenenia kapitálového vkladu počas privatizácie danej spoločnosti, kým druhý vývozca získal od štátu výhody najmä vo forme zvýhodnenej sadzby dane z príjmu. Títo vývozcovia preto nesplnili kritérium 3.
(39)
Jedna spoločnosť, ktorá požiadala o THZ, predložila pripomienky k zverejneniu. Nespochybnila žiadnu zo skutočností obsiahnutých vo zverejnení, vo svojich pripomienkach však uviedla tri hlavné problémy.
(40)
Po prvé, tvrdila, že rozhodnutie o THZ je protiprávne, pretože bolo prijaté takmer dva mesiace po lehote stanovenej v právnych predpisoch. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že toto oneskorenie bolo spôsobené najmä skutočnosťou, že skôr nebolo možné vykonať overovacie návštevy na účely udelenia THZ, pretože v tom čase čínski vývozcovia neboli k dispozícii. Malo by sa zdôrazniť, že načasovanie udelenia THZ nemalo žiadny vplyv na výsledok.
(41)
Po druhé, tvrdila, že nesúlad s auditovanými účtovnými závierkami je založený výhradne na formálnych dôvodoch. Ďalej tvrdila, že „účtovná prax, ktorá nie je po formálnej stránke úplne v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi, nepredstavuje porušenie druhého kritéria THZ, pokiaľ to nemá vplyv na finančné výsledky spoločnosti“. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že kritérium 2 sa vôbec nevzťahuje na finančné výsledky spoločnosti. Toto tvrdenie je preto neopodstatnené. Relevantné kritérium, t. j. „účtovné záznamy, ktoré sú nezávisle auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi", je skutočne požiadavkou na formálnu stránku. Napriek tomu je potrebné uviesť, že v daných prípadoch išlo vždy o závažné porušenie, či už vzhľadom na výšku predmetných súm alebo význam porušenia (t. j. jednoducho nebola vykonaná povinná analýza).
(42)
A nakoniec táto spoločnosť tvrdila, že výhody vo forme zvýhodnenej sadzby dane z príjmu neboli v minulosti použité na zamietnutie THZ. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že každý prípad je posudzovaný individuálne. Podľa kritéria 3 na udelenie THZ sa vyhodnotilo, či čínski vývozcovia podliehajú výrazným deformáciám prenášaným z bývalého systému netrhového hospodárstva. To platí aj v tomto prípade vzhľadom na štátne výhody, ktoré boli najmä vo forme zvýhodnenej sadzby dane. Všeobecné pripomienky tohto druhu, ktoré predložil čínsky vývozca, teda nie sú dostatočne opodstatnené.
(43)
Nepreukázalo sa teda, že by niektorý z vyvážajúcich výrobcov spĺňal kritériá 2 a 3 na udelenie THZ. Týmto spoločnostiam preto THZ nemožno udeliť.
1.2. Individuálne zaobchádzanie
(44)
Na základe článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa v krajinách, na ktoré sa vzťahuje uvedené ustanovenie, zavádza prípadné celoštátne clo, s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.
(45)
Len na pripomenutie stručne uvádzame tieto kritériá:
1.
v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva podniku alebo spoločného podniku môžu vývozcovia voľne repatriovať kapitál a zisky;
2.
vývozné ceny, množstvá, podmienky a náležitosti predaja sú voľne určené;
3.
väčšinový podiel patrí súkromným osobám. Štátni úradníci, ktorí sú členmi správnej rady alebo ktorí zastávajú kľúčové riadiace funkcie, sú buď v menšine, alebo sa musí preukázať, že spoločnosť je napriek tomu dostatočne nezávislá od štátu;
4.
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby;
5.
v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení.
(46)
Vyvážajúci výrobcovia, ktorí nesplnili kritériá na udelenie THZ, ako aj tretí výrobca zaradený do vzorky, požiadali o IZ. Na základe dostupných informácií sa dočasne stanovilo, že všetci výrobcovia zaradení do vzorky spĺňajú požiadavky stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia, a teda im môže byť udelené IZ.
1.3. Analogická krajina
(47)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovuje na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“).
(48)
V oznámení o začatí konania Komisia informovala o svojom zámere použiť na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR ako vhodnú analogickú krajinu Argentínu a vyzvala všetky zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto výberu.
(49)
K výberu analogickej krajiny predložilo pripomienky niekoľko vývozcov a dovozcov, ktorí tvrdili, že Argentína nebude vhodnou analogickou krajinou, najmä pre nízku úroveň domácej hospodárskej súťaže a z toho plynúcu vysokú hladinu cien na argentínskom domácom trhu. Skutočne existujú náznaky, že o argentínsky trh sa do značnej miery delia traja domáci výrobcovia. Podľa argentínskych štatistík je dovoz na argentínsky trh zanedbateľný, pretože na tradične najväčších zahraničných dodávateľov, Brazíliu a Čínu, sa vzťahujú vysoké antidumpingové clá.
(50)
Tí istí vývozcovia a dovozcovia navrhli ako vhodnejšie analogické krajiny Thajsko, Indiu a Indonéziu. S prihliadnutím na pripomienky zainteresovaných strán boli o spoluprácu požiadaní argentínski a indickí výrobcovia. So spoluprácou nakoniec súhlasil jeden výrobca z Argentíny a jeden z Indie.
(51)
Z analýzy ich odpovedí vyplynulo, že domáce ceny, ktoré uviedol jediný spolupracujúci argentínsky výrobca, boli skutočne veľmi vysoké, podstatne vyššie než predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ako aj ceny, ktoré ich nepoškodzujú.
(52)
Na druhej strane sa ukázalo, že indický trh je vysoko konkurenčný, s odhadovaným počtom 300 výrobcov. Domáce ceny, ktoré uviedol spolupracujúci indický vývozca, preto možno považovať za primerané.
(53)
Rovnaké prešetrovanie savzťahuje na Thajsko a Indonéziu, ale v oboch krajinách pôsobí veľmi obmedzený počet výrobcov, čo znamená, že v porovnaní s Indiou sú ich domáce trhy menej konkurenčné. Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že India je vhodnou analogickou krajinou v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
1.4. Normálna hodnota
(54)
Keďže žiadnemu čínskemu vývozcovi zaradenému do vzorky nebolo udelené THZ, normálna hodnota bola stanovená podľa ustanovenia článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, pričom ako analogická tretia krajina s trhovým hospodárstvom bola použitá India.
(55)
Pre každého príslušného vyvážajúceho výrobcu sa najprv stanovilo, či bol celkový domáci predaj kujného príslušenstva so závitmi výrobcu z analogickej krajiny reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja na vývoz príslušného výrobku každého jednotlivého vyvážajúceho výrobcu do Únie počas obdobia prešetrovania. To sa preukázalo u dvoch z troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(56)
Následne sa určili tie druhy výrobku, ktoré boli predávané na domácom trhu tými spoločnosťami z analogickej krajiny, ktoré mali celkový reprezentatívny domáci predaj, a ktoré boli zhodné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie.
(57)
Pre každý druh predávaný výrobcom z analogickej krajiny na jeho domácom trhu, pri ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s druhom kujného príslušenstva so závitmi, ktorý vyvážajúci výrobcovia predávajú na vývoz do Únie, bolo stanovené, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval aspoň 5 % celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Únie vyvážajúcim výrobcom.
(58)
Komisia následne u výrobcu z analogickej krajiny preskúmala, či by sa každý druh podobného výrobku predávaného na domácom trhu v reprezentatívnom množstve mohol považovať za výrobok predávaný pri bežnom obchodovaní. Na tento účel bol v prípade každého typu výrobku stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
(59)
Ak objem predaja daného druhu výrobku predaného za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovnala alebo bola vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu a ak sa vážená priemerná predajná cena tohto druhu rovnala výrobným nákladom alebo bola vyššia, normálna hodnota bola založená na skutočnej domácej cene. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer cien celkového domáceho predaja daného druhu počas obdobia prešetrovania.
(60)
V prípade, že objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo keď vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len daného druhu výrobku.
(61)
V prípade, že sa všetky druhy výrobkov predávali so stratou, nepovažovalo sa to za predaj pri bežnom obchodovaní.
(62)
Pre predaj druhov výrobkov, ktorý sa neuskutočnil pri bežnom obchodovaní, ako aj pre druhy výrobkov, ktoré sa nepredali v reprezentatívnom množstve na domácom trhu, sa použila vytvorená normálna hodnota.
(63)
Na vytvorenie normálnej hodnoty sa vynaložené vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne náklady a vážený priemerný zisk z domáceho predaja podobného výrobku realizovaný jediným spolupracujúcim výrobcom z analogickej krajiny pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania pripočítali k jeho vlastným priemerným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania. V prípade akéhokoľvek druhu výrobku predaného na domácom trhu v nereprezentatívnych množstvách sa na vytvorenie normálnej hodnoty použil vážený priemerný zisk spolu s predajnými, všeobecnými a administratívnymi nákladmi pri bežnom obchodovaní, ktoré sa týkajú tohto nereprezentatívneho predaja. V prípade potreby sa uvedené výrobné náklady a predajné, všeobecné a administratívne náklady upravili, a to predtým, ako boli použité na zistenie, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchodovaní, a na stanovenie normálnych hodnôt.
1.5. Vývozná cena
(64)
Keďže výrobcom zaradeným do vzorky bolo udelené IZ a realizovali vývozný predaj príslušného výrobku do Únie priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozná cena bola stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných.
1.6. Porovnanie
(65)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu.
(66)
Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(67)
Primerané úpravy fyzikálnych vlastností, nepriamych daní, nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie, dodatočných nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov, provízií a bankových poplatkov boli vykonané vo všetkých prípadoch, v ktorých sa zistilo, že sú odôvodnené, presné a podložené overenými dôkazmi.
1.7. Dumpingové rozpätia
(68)
V prípade spoločností zaradených do vzorky sa vážená priemerná normálna hodnota každého druhu podobného výrobku stanovená pre analogickú krajinu porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia.
(69)
Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
dumpingové rozpätie
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie bolo stanovené na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(71)
Na základe toho sa dumpingové rozpätie vypočítané pre spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do vzorky dočasne stanovilo na 42,3 %.
(72)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dumpingové rozpätie bolo stanovené na základe dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. Na tento účel bola najprv stanovená úroveň spolupráce porovnaním objemu vývozu do Únie, ktorý uviedli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, so zodpovedajúcimi štatistickými údajmi Eurostatu týkajúcimi sa dovozu.
(73)
Pretože spolupráca predstavovala viac ako 50 % celkového čínskeho vývozu do Únie a odvetvie možno považovať za fragmentované vzhľadom na vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, úroveň spolupráce možno považovať za vysokú. Keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca by úmyselne nespolupracoval, zostatkové dumpingové rozpätie bolo na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie dumpingové rozpätie. To sa považovalo za primerané, keďže nič nenasvedčovalo tomu, že by nespolupracujúce spoločnosti používali dumping na nižšej úrovni, v záujme zabezpečenia účinnosti prípadných opatrení.
(74)
Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené,, takéto:
Spoločnosť
dumpingové rozpätie
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
42,3 %
Všetky ostatné spoločnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonézia
2.1. Normálna hodnota
(75)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv u každého zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov stanovila, či bol jeho celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval najmenej 5 % jeho celkového objemu predaja príslušného výrobku na vývoz do Únie. Prešetrovaním sa stanovilo, že predaj podobného výrobku na domácom trhu bol reprezentatívny u všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcoch v Thajsku a Indonézii.
(76)
Komisia potom označila tie druhy výrobkov, ktoré na domácom trhu predávajú spoločnosti s celkovým reprezentatívnym predajom na domácom trhu a ktoré boli rovnaké ako druhy výrobkov predávané na vývoz do Únie, alebo im boli veľmi podobné.
(77)
Pri každom druhu podobného výrobku predávaného vyvážajúcimi výrobcami na ich domácom trhu, pri ktorom sa zistilo, že je porovnateľný s druhom príslušného výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či bol predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavoval aspoň 5 % celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Únie.
(78)
Komisia potom preskúmala, či by sa každý druh podobného výrobku predávaného na domácom trhu v reprezentatívnom množstve mohol považovať za výrobok predávaný pri bežnom obchodovaní v zmysle článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každý druh výrobku stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
(79)
Ak objem predaja daného druhu výrobku predaného za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovnala alebo bola vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu a ak vážená priemerná predajná cena sa rovnala jednotkovým nákladom alebo bola vyššia, normálna hodnota podľa druhu výrobku sa vypočítala ako vážený priemer všetkých predajných cien tohto druhu výrobku na domácom trhu.
(80)
Ak objem ziskového predaja daného druhu výrobku predstavoval 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku alebo menej, alebo ak bola vážená priemerná cena uvedeného druhu nižšia než jednotkové náklady, pri normálnej hodnote sa vychádzalo zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena iba ziskového predaja tohto druhu na domácom trhu.
(81)
V prípade, že sa všetky druhy výrobkov predávali so stratou, nepovažovalo sa to za predaj pri bežnom obchodovaní.
(82)
Pre predaj druhov výrobkov, ktorý sa neuskutočnil pri bežnom obchodovaní, ako aj druhov výrobkov, ktoré sa nepredávali v reprezentatívnom množstve na domácom trhu, sa použila vytvorená normálna hodnota.
(83)
Na vytvorenie normálnej hodnoty sa vynaložené vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) náklady a vážený priemerný zisk z domáceho predaja podobného výrobku realizovaný príslušnými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania pripočítali k ich vlastným priemerným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania. V prípade akéhokoľvek druhu výrobku predaného na domácom trhu v nereprezentatívnych množstvách sa na vytvorenie normálnej hodnoty použil vážený priemerný zisk spolu s predajnými, všeobecnými a administratívnymi nákladmi pri bežnom obchodovaní, ktoré sa týkajú tohto nereprezentatívneho predaja.
2.2. Vývozná cena
(84)
Keďže všetok vývoz príslušného výrobku spolupracujúcimi vývozcami z Thajska a Indonézie sa realizoval nezávislým zákazníkom v Únii, vývozná cena bola stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, teda na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných.
2.3. Porovnanie
(85)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu.
(86)
Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(87)
Primerané úpravy úrovne obchodu, nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie, dodatočných nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov, provízií a bankových poplatkov boli vykonané vo všetkých prípadoch, v ktorých sa zistilo, že sú odôvodnené, presné a podložené overenými dôkazmi.
2.4. Dumpingové rozpätia
a) Thajsko
(88)
V prípade spolupracujúcich spoločností v Thajsku sa vážená priemerná normálna hodnota každého druhu podobného výrobku porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
(89)
Keďže úroveň spolupráce sa považovala za vysokú (objem vývozu dvoch spolupracujúcich thajských spoločností predstavoval viac než 80 % celkového thajského vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania), dumpingové rozpätie pre všetkých ostatných thajských vyvážajúcich výrobcov bolo stanovené na úrovni najvyššieho dampingového rozpätia týchto dvoch spolupracujúcich spoločností.
(90)
Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia pre thajské spoločnosti, vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
dumpingové rozpätie
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všetky ostatné spoločnosti
50,7 %
b) Indonézia
(91)
V prípade jedinej spolupracujúcej spoločnosti sa vážená priemerná normálna hodnota každého druhu podobného výrobku porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
(92)
Keďže úroveň spolupráce sa považovala za vysokú (objem vývozu jedinej spolupracujúcej indonézskej spoločnosti predstavoval viac než 80 % celkového indonézskeho vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania), dumpingové rozpätie pre všetkých ostatných indonézskych vyvážajúcich výrobcov bolo stanovené na rovnakej úrovni ako pre spolupracujúcu spoločnosť.
(93)
Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
dumpingové rozpätie
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všetky ostatné spoločnosti
11,0 %
E. UJMA
1. Výroba v Únii
(94)
Počas obdobia prešetrovania vyrábali podobný výrobok v Únii šiesti výrobcovia. Ako sa uvádza v odôvodnení 28, do vzorky boli vybrané dve skupiny výrobcov z Únie, ktoré zahŕňali troch výrobcov z Únie a na ktoré pripadá 81 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.
2. Vymedzenie výrobného odvetvia v Únii
(95)
V zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia predstavuje všetkých šesť existujúcich výrobcov z Únie, ktorí vyrábali podobný výrobok počas obdobia prešetrovania, výrobné odvetvie Únie, a preto sa budú ďalej uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
3. Spotreba v Únii
(96)
Spotreba v Únii sa určila na základe údajov o objeme predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a na základe údajov o objeme dovozu, ktoré poskytol Eurostat, upravených o zistenia prešetrovania.
(97)
Spotreba v Únii medzi rokmi 2008 a 2009 výrazne klesla o 21 %, pričom následne vzrástla o 12 percentuálnych bodov na úroveň, ktorá bola 9 % pod úrovňou spotreby na začiatku posudzovaného obdobia.
Spotreba v Únii (v tonách)
2008
2009
2010
OP
Spotreba v Únii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
Údaje uvedené v podnete, údaje Eurostatu a vyplnené dotazníky
4. Dovoz z príslušných krajín
4.1. Súhrnné posúdenie účinkov dovozu z príslušných krajín
(98)
Komisia preskúmala, či možno dovoz kujného príslušenstva so závitmi s pôvodom v príslušných krajinách posúdiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(99)
Dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z každej z príslušných krajín bolo nad hranicou de minimis stanovenou v článku 9 ods. 3 základného nariadenia (pozri odôvodnenia 73, 89 a 92).
(100)
Pokiaľ ide o objem dumpingového dovozu z Indonézie, zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania tvoril len okolo 2,5 % celkového dovozu podobného výrobku do Únie. Preto o tomto dovoze možno predpokladať, že nespôsobuje značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 9 ods. 3 základného nariadenia alebo ustanovení Antidumpingovej dohody WTO (5).
(101)
Prešetrovaním v tejto predbežnej fáze sa zároveň zistilo, že väčšia časť dovozu z Indonézie môže byť nesprávne vykázaná pod iným číselným znakom KN, konkrétne 7307 99 10 namiesto 7307 19 10, ktorý sa za normálnych okolností vzťahuje na liate príslušenstvo so závitom na rúry alebo rúrky z kujnej liatiny. Údaj 2,5 % uvedený v predchádzajúcom odôvodnení však už zahŕňa všetok alebo aspoň veľkú časť tohto zrejme nesprávne vykázaného dovozu.
(102)
Vzhľadom na tieto skutočnosti bolo dočasne rozhodnuté nekumulovať tento dovoz s dumpingovým dovozom z Thajska a ČĽR.
(103)
Pokiaľ ide o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČĽR, nemôže byť považovaný za zanedbateľný, pretože počas obdobia prešetrovania trhový podiel dovozu z Thajska dosahoval 5,4 % a trhový podiel dovozu z ČĽR dosahoval 47,3 %.
(104)
Vzhľadom na porovnateľné konkurenčné podmienky medzi dovozom z týchto dvoch krajín a podobným výrobkom v Únii, t. j. prostredníctvom rovnakých predajných kanálov a pre rovnaké kategórie zákazníkov, bolo dočasne považované za primerané ich kumulatívne posúdenie. V mnohých prípadoch bolo skutočne zistené, že dovážané výrobky z ČĽR a Thajska boli predávané prostredníctvom tých istých distribútorov.
(105)
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa dočasne usúdilo, že boli splnené všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. Dovoz z Thajska a ČĽR sa preto skúmal kumulatívne. Preto sa bude ďalej uvádzať ako „dovoz z obidvoch príslušných krajín“.
4.2. Objem a trhový podiel dovozu z obidvoch príslušných krajín
(106)
Počas posudzovaného obdobia sa objem dovozu príslušného výrobku z obidvoch príslušných krajín na trh Únie zvýšil o 15 %. Zatiaľ čo dovoz najprv klesol o 16 % medzi rokmi 2008 a 2009 v dôsledku poklesu spotreby uvedenej v odôvodnení 96, následne podstatne vzrástol o 31 percentuálnych bodov až do obdobia prešetrovania.
Objem dovozu Únie (v tonách)
2008
2009
2010
OP
ČĽR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obidve príslušné krajiny
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zistenia prešetrovania
(107)
Počas posudzovaného obdobia sa trhový podiel dumpingového dovozu z obidvoch príslušných krajín zvýšil o 11 percentuálnych bodov zo 41,7 % na 52,7 %. K tomuto nárastu trhového podielu došlo najmä v období od roku 2010 do obdobia prešetrovania, počas obdobia zotavovania dopytu.
Podiel Únie na trhu
2008
2009
2010
OP
ČĽR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Obidve príslušné krajiny
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
Údaje uvedené v podnete, údaje Eurostatu a vyplnené dotazníky
4.3. Ceny dovozu do Únie z obidvoch príslušných krajín a cenové podhodnotenie
a) Vývoj cien
(108)
V ďalšej tabuľke sa uvádza priemerná cena dumpingového dovozu z obidvoch príslušných krajín na hranici Únie pred preclením podľa údajov, ktoré poskytol Eurostat. Počas posudzovaného obdobia sa priemerná cena dovozu z obidvoch príslušných krajín trvale zvyšovala celkovo o 14 %.
Dovozné ceny (EUR/t)
2008
2009
2010
OP
ČĽR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Obidve príslušné krajiny
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podhodnotenie
(109)
Vykonalo sa porovnanie cien jednotlivých druhov, t. j. porovnali sa predajné ceny vyvážajúcich výrobcov s predajnými cenami výrobcov z Únie zaradených do vzorky, v Únii. Na tento účel sa porovnali ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom s cenami vyvážajúcich výrobcov z obidvoch príslušných krajín zaradených do vzorky. V prípade potreby sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely v úrovni obchodu (najmä predaj OEM) a v nákladoch po dovoze.
(110)
Toto porovnanie ukázalo, že dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Thajsku a ČĽR sa počas obdobia prešetrovania predával v Únii za ceny, ktoré vo vyjadrení ako percento z cien výrobného odvetvia Únie boli oproti týmto cenám nižšie o 25 % až 55 %.
5. Situácia výrobného odvetvia Únie
(111)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Ďalej uvedené údaje o výrobe, výrobnej kapacite, využití kapacity, predaji a podieloch na trhu sa vzťahujú na všetkých výrobcov z Únie a údaje o všetkých ostatných ukazovateľoch sa vzťahujú na výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Pokiaľ ide o ukazovatele na základe výrobcov zaradených do vzorky, vzhľadom na to, že vzorku tvorili iba dve skupiny výrobcov, skutočné súhrnné údaje nemohli byť v príslušných tabuľkách zverejnené z dôvodu zachovania dôvernosti; namiesto toho tabuľky uvádzajú len indexy na zobrazenie trendu týchto ukazovateľov.
5.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(112)
Objem výroby v Únii medzi rokmi 2008 a 2009 prudko klesol o 39 % a následne sa mierne znížil z úrovne, ktorá bola už aj tak nízka, a to aj napriek zvýšeniu spotreby v nasledujúcich rokoch o 12 percentuálnych bodov, ako sa uvádza v odôvodnení 96 .
Objem výroby v Únii (v tonách)
Všetci výrobcovia
2008
2009
2010
OP
Spotreba v Únii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
Údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky
(113)
Počas posudzovaného obdobia výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie klesla o 21 %, a to najmä medzi rokmi 2008 a 2009. Hlavným dôvodom tohto poklesu výrobnej kapacity bolo zastavenie prevádzky troch výrobcov z Únie počas posudzovaného obdobia.
Výrobná kapacita Únie (v tonách)
Všetci výrobcovia
2008
2009
2010
OP
Výrobná kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
Údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky
(114)
Aj napriek poklesu výrobnej kapacity sa využitie kapacity výrobného odvetvia Únie znížilo o 26 %, a to najmä medzi rokmi 2008 a 2009.
Využitie výrobnej kapacity Únie
Všetci výrobcovia
2008
2009
2010
OP
Využitie výrobnej kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
Údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky
5.2. Zásoby
(115)
Počas posudzovaného obdobia sa objem zásob znížil o 23 %, v súlade s klesajúcim objemom predaja a výroby výrobného odvetvia Únie.
Zásoby (v tonách)
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Index
100
91
75
77
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky
5.3. Objem predaja a podiel na trhu
(116)
Objem predaja všetkých výrobcov z Únie na trhu Únie medzi rokmi 2008 a 2009 výrazne klesol o 25 % z dôvodu klesajúceho dopytu. Po roku 2009 dopyt v Únii výrazne vzrástol, ako sa uvádza v odôvodnení 96, predaj v Únii však až do konca posudzovaného obdobia zostal na nízkej úrovni roku 2009.
Objem predaja v Únii (v tonách)
Všetci výrobcovia
2008
2009
2010
OP
Predaj v Únii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky
(117)
Počas posudzovaného obdobia trhový podiel výrobného odvetvia Únie postupne klesol o 9 percentuálnych bodov, resp. 18 %, zatiaľ čo v tom istom období dumpingový dovoz získal 11 percentuálnych bodov podielu na trhu, ako sa uvádza v odôvodnení 106.
Podiel Únie na trhu
Všetci výrobcovia
2008
2009
2010
OP
Predaj v Únii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
Údaje uvedené v podnete, údaje Eurostatu a vyplnené dotazníky
5.4. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(118)
Počas posudzovaného obdobia boli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky schopní iba mierne zvýšiť svoje predajné ceny o 4 %. Z dôvodu rastúceho objemu dumpingového dovozu vstupujúceho na trh Únie bolo toto zvýšenie cien nižšie ako rast nákladov.
Priemerná cena za tonu v Únii
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Index
100
103
103
104
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky
5.5. Ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok
(119)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku pred zdanením neprepojeným zákazníkom na trhu Únie v percentuálnom vyjadrení z obratu z tohto predaja. Zatiaľ čo na začiatku posudzovaného obdobia bola ziskovosť výrobného odvetvia Únie uspokojivá, v roku 2009 nebola takmer žiadna. Aj keď sa následne mierne zotavila, počas zvyšku posudzovaného obdobia zostala hlboko pod úrovňou, ktorá nespôsobuje ujmu.
(120)
Pokiaľ ide o návratnosť investícií vyjadrenú ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty investícií, tento ukazovateľ sledoval rovnaký trend ako ziskovosť.
Ziskovosť a návratnosť investícií (NI)
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Ziskovosť (index)
100
8
38
37
NI (index)
100
1
36
40
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky
(121)
Počas posudzovaného obdobia čisté peňažné toky z prevádzkových činností sústavne klesali, a to celkom o 64 %, a počas obdobia prešetrovania dosahovali veľmi nízku úroveň.
Peňažný tok (v EUR)
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Index
100
55
58
36
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky
5.6. Rast
(122)
Ako sa uvádza v odôvodnení 96, spotreba Únie medzi rokom 2009 a obdobím prešetrovania výrazne vzrástla o 8 000 ton, zatiaľ čo v tom istom období sa objem dumpingového dovozu zvýšil o 9 000 ton, ako sa uvádza v odôvodnení 105. Celý rast trhu Únie od roku 2009 do obdobia prešetrovania bol teda absorbovaný dumpingovými dovozmi, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie v Únii zostal na veľmi nízkej úrovni roku 2009. Je teda preukázané, že výrobné odvetvie Únie nemohlo mať prospech z nedávneho rastu spotreby v Únii, a to v dôsledku zvyšujúceho sa trhového podielu dumpingového dovozu z obidvoch príslušných krajín.
5.7. Investície a schopnosť získavať kapitál
(123)
Počas posudzovaného obdobia sa investície výrobcov z Únie zaradených do vzorky vyvíjali takto:
Čisté investície (v EUR)
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Index
100
65
41
76
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky
(124)
Ako z uvedenej tabuľky vyplýva, výrobcovia z Únie výrazne znížili investície medzi rokmi 2008 a 2010. Počas obdobia prešetrovania sa tento trend obrátil, keď investície opäť výrazne vzrástli, ale nedosiahli úroveň, ktorú mali na začiatku posudzovaného obdobia.
5.8. Schopnosť získavať kapitál
(125)
V dôsledku nedostatočnej ziskovosti opísanej v odôvodnení 119 mali niektorí výrobcovia z Únie v súčasnej situácii ťažkosti so získavaním kapitálu na budúce investície. K problémom so získavaním kapitálu prispieva aj neuspokojivá návratnosť investícií.
5.9. Zamestnanosť, produktivita a náklady práce
(126)
Zamestnanosť, ktorá je vyjadrená ekvivalentom plného pracovného času („FTE“), vo veľkej miere odrážala vývoj v objeme výroby (pozri odôvodnenie 111), z čoho vyplýva, že výrobné odvetvie Únie sa usilovalo racionalizovať výrobné náklady, keď to bolo nevyhnutné. Výrobné odvetvie Únie sa snažilo prispôsobiť pracovnú silu zhoršujúcej sa situácii na trhu, čo počas posudzovaného obdobia viedlo k plynulému celkovému zníženiu zamestnanosti o 36 %.
Zamestnanosť (ekvivalent plného pracovného času, FTE)
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Index
100
75
67
64
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky
(127)
Napriek uvedeným pokusom výrobného odvetvia Únie prispôsobiť zamestnanosť zhoršujúcej sa situácii na trhu, medzi rokmi 2008 a 2009 produkcia výrobcov z Únie z hľadiska produkcie pripadajúcej na ekvivalent plného pracovného času výrazne klesla o 19 %. Situácia sa neskôr sústavne zlepšovala, ale zostala na úrovni, ktorá bola 9 % pod úrovňou na začiatku posudzovaného obdobia.
Produktivita (t/FTE)
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Index
100
81
87
91
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky
(128)
Počas posudzovaného obdobia priemerné mzdové náklady výrobného odvetvia sústavne rástli, celkom o 12 %.
Náklady práce (EUR/FTE)
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Index
100
106
112
112
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky
5.10. Rozsah dumpingového rozpätia
(129)
Dumpingové rozpätia pri dovoze z obidvoch príslušných krajín uvedené v odôvodnenich 73 a 89 sú vysoké. Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu možno vplyv dumpingových rozpätí považovať za podstatný.
5.11. Zotavenie z dumpingu v minulosti
(130)
Kujné príslušenstvo so závitmi s pôvodom v Brazílii, Českej republike, Japonsku, ČĽR, Kórejskej republike a Thajsku už bolo predmetom opatrení (6) medzi rokmi 2000 a 2005 (7) (ďalej len „predchádzajúce opatrenia“). Uspokojivá ziskovosť výrobného odvetvia Únie na začiatku posudzovaného obdobia (pozri odôvodnenie 119) naznačuje, že tieto opatrenia priniesli odvetviu Únie dočasnú úľavu. Zvyšujúci sa objem dumpingového dovozu však znamená koniec tohto pomerne pozitívneho obdobia. Takisto treba uviesť, že spoločný trhový podiel šiestich príslušných krajín podľa predchádzajúcich opatrení nikdy neprevýšil 29 % (8), zatiaľ čo obidve príslušné krajiny podľa súčasného prešetrovania mali počas obdobia prešetrovania trhový podiel 52,7 %, ako sa uvádza v odôvodnení 106.
6. Záver o ujme
(131)
Ukazovatele ujmy sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali záporne. Je to obzvlášť zrejmé pri ukazovateľoch týkajúcich sa ziskovosti, objemu výroby, využitia kapacity, objemu predaja a podielu na trhu, pretože všetky tieto ukazovatele vykázali jasný zhoršujúci sa trend.
(132)
Dovoz kujného príslušenstva so závitmi z obidvoch príslušných krajín mal zároveň počas obdobia prešetrovania až o 55 % nižšie ceny ako boli ceny výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 109), pričom súčasne podstatne zvyšoval svoj podiel na trhu (pozri odôvodnenie 106).
(133)
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
F. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(134)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či dumpingový dovoz s pôvodom v ČĽR a Thajsku spôsobil výrobnému odvetviu Únie takú ujmu, ktorá sa môže považovať za značnú. Okrem dumpingového dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom období spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dampingovému dovozu.
2. Vplyv dumpingového dovozu
(135)
V období od roku 2008 do obdobia prešetrovania sa objem dumpingového dovozu z obidvoch príslušných krajín zvýšil o 15 % na trhu, ktorý sa zmenšil o 9 %, v dôsledku čoho sa jeho podiel na trhu Únie zvýšil zo 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárast dumpingového dovozu príslušného výrobku z obidvoch príslušných krajín počas posudzovaného obdobia sa zhodoval s klesajúcim trendom pri väčšine ukazovateľov ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Výrobné odvetvie Únie stratilo zo svojho trhového podielu 8,7 percentuálneho bodu a muselo znížiť výrobu o 41 %. Výrazné cenové podhodnotenie znemožnilo výrobnému odvetviu Únie, aby v prijateľnom rozsahu zohľadnilo zvýšené výrobné náklady v predajných cenách, v dôsledku čoho bola úroveň ziskovosti počas väčšiny posudzovaného obdobia veľmi nízka.
(137)
Na základe týchto skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz za nízke ceny z obidvoch príslušných krajín, ktorý počas posudzovaného obdobia vo veľkom a celkovo rastúcom objeme vstupoval na trh Únie a ktorý mal výrazne nižšie ceny ako boli ceny výrobného odvetvia Únie, spôsobuje výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.
3. Vplyv ďalších faktorov
3.1. Dovoz z iných tretích krajín
(138)
Zatiaľ čo Eurostat vykazoval počas celého posudzovaného obdobia významný objem dovozu z Indie za veľmi nízke ceny, existujú náznaky, že nešlo o dovoz príslušného výrobku, ale iných výrobkov vykázaných pod tým istým číselným znakom KN.
(139)
Dovoz z iných tretích krajín bol počas celého posudzovaného obdobia obmedzený. Celkový trhový podiel dovozu z tretích krajín, okrem obidvoch príslušných krajín, sa znížil o 2,1 percentuálneho bodu z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Ďalšími významnými zdrojmi dovozu počas obdobia prešetrovania boli Indonézia, Brazília a Turecko s trhovým podielom od 1,3 % do 1,6 %, pričom počas posudzovaného obdobia všetky tieto krajiny svoj trhový podiel stratili.
Trhový podiel na dovoze
2008
2009
2010
OP
Brazília
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonézia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatné krajiny
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Spolu
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhľadom na obmedzené objemy a klesajúce trendy možno usudzovať, že dovoz z tretích krajín iných ako príslušné krajiny zrejme neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.
3.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(142)
Pokiaľ ide o vývoj predaja na vývoz výrobného odvetvia Únie, počas posudzovaného obdobia vývoz neustále klesal, celkovo o 34 %.
Predaj na vývoz (v tonách)
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Predaj na vývoz
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
Dotazníky vyplnené výrobcami z EÚ zaradenými do vzorky.
(143)
Počas celého posudzovaného obdobia však predaj na vývoz predstavoval len 13 % - 15 % výroby výrobného odvetvia Únie. Preto sa nezdá, že by vo významnej miere prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.
3.3. Vývoj spotreby v Únii
(144)
Ako sa uvádza v odôvodnení 96, spotreba v Únii medzi rokmi 2008 a 2009 klesla o 21 %, čo v tom istom období viedlo k poklesu predaja výrobného odvetvia Únie v Únii o 25 %. Po roku 2009 však spotreba v Únii výrazne rástla približne o 8 000 ton, zatiaľ čo v tom istom období sa objem dumpingového dovozu zvýšil približne o 9 000 ton, ako sa uvádza v odôvodnení 105. Celý rast trhu Únie od roku 2009 do obdobia prešetrovania bol teda absorbovaný dumpingovým dovozom, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie v EÚ zostal na veľmi nízkej úrovni roku 2009.
(145)
Zainteresované strany tvrdili, že významnou príčinou ujmy bola kríza na španielskom stavebnom trhu, ktorá má údajne významný vplyv na španielsku spoločnosť ATUSA, ktorá je jedným z hlavných navrhovateľov. Spoločnosť ATUSA však realizuje predaj vo väčšine členských štátov EÚ, pričom skutočný dosah krízy španielskeho stavebného odvetvia sa týkal len jej predaja na španielskom trhu, ktorý nikdy netvoril väčšinu celkového predaja spoločnosti. Navyše obraz ujmy je jednoznačný tak v prípade obidvoch skupín spoločností zaradených do vzorky, ako aj všetkých navrhovateľov a celého výrobného odvetvia Únie. Analýza ujmy sa v každom prípade neobmedzila na výkon jedného výrobcu z Únie či na jeden vnútroštátny trh, ale zahŕňala celé výrobné odvetvie Únie.
(146)
Zainteresované strany tvrdili aj to, že ujmu spôsobenú záporným vývojom spotreby v Únii nespôsobil dumpingový dovoz, ale účinok nahradenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že záporný vývoj spotreby v Únii mohol výrobcom z Únie spôsobiť ujmu. Táto ujma sa však zhoršila plynulým nárastom dumpingového dovozu na zmenšujúci sa trh. Ako bolo uvedené, nedávne oživenie spotreby v Únii bolo výhradne v prospech dumpingového dovozu, zatiaľ čo výrobcovia z Únie neboli schopní zvýšiť objem svojho predaja.
3.4. Štrukturálne problémy výrobcov z Únie
(147)
Zainteresované strany tvrdia, že skutočnosť, že skupina Georg Fischer (ďalej len „GF“) je naďalej zisková, a to aj napriek svojim vyšším cenám, zatiaľ čo ostatným výrobcom z Únie sa nedarí dosahovať uspokojivé výsledky, naznačuje, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nespôsobil dumpingový dovoz, ale skôr štrukturálne problémy. Aj GF však bola negatívne ovplyvnená, keď stratila podiel na trhu a časť svojho ziskového rozpätia. Jej zamestnanosť klesla, rovnako ako jej produkcia. Preto tvrdenie, že GF neutrpela ujmu, nemôže byť prijaté.
(148)
Všetci výrobcovia z Únie, vrátane spoločnosti GF, boli navyše vystavení cenovému tlaku zo strany dumpingového dovozu.
(149)
Zainteresované strany rovnako tvrdili, že skutočnosť, že aj Berg Montana, bulharská dcérska spoločnosť skupiny ATUSA, bola naďalej zisková, ukazuje, že ujmu spôsobili iné dôvody než dumpingový dovoz. Aj Berg Montana však bola negatívne ovplyvnená čínskym dovozom - objem jej výroby a využitie kapacity sa výrazne znížili, rovnako ako zamestnanosť. Keďže väčšina predaja spoločnosti Berg Montana sa realizuje do spriaznených spoločností skupiny ATUSA, izolovaný pohľad na ziskovosť spoločnosti Berg Montana bez súčasného zohľadnenia finančných výsledkov celej skupiny nie je adekvátny, pretože ziskovosť spoločnosti Berg Montana je ovplyvnená transferovou cenotvorbou - a skupina ATUSA je v skutočnosti celkovo stratová. Preto tvrdenie, že spoločnosť Berg Montana neutrpela ujmu, rovnako nemôže byť prijaté.
(150)
Dalo by sa tvrdiť, že 9 percentný pokles produktivity práce medzi rokom 2008 a obdobím prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodnení 126, je príznakom štrukturálneho problému. Tento pokles však nastal v období, v ktorom výrobné odvetvie Únie znížilo celkový počet pracovných síl o 36 % a produkciu o 41 %. Toto zníženie ukazuje, že výrobcovia z Únie boli sústavne nútení zosúlaďovať svoju činnosť s tlakom trhu, ktorý pochádzal z dumpingového dovozu a dočasne slabšieho dopytu. Pri zvážení tohto neradostného hospodárskeho prostredia možno 9 percentný pokles produktivity práce považovať za pomerne mierny.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(151)
Touto analýzou sa teda preukázalo, že počas posudzovaného obdobia sa z hľadiska množstva dovoz z obidvoch príslušných krajín zvýšil a dosiahol podstatný podiel na trhu. Navyše dumpingové ceny zvýšeného množstva výrobkov dovážaných na trh Únie boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.
(152)
Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie. Z tohto hľadiska sa zistilo, že dovoz z iných tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie a rozvoj spotreby v Únii sa nezdajú byť takými faktormi, ktoré by narušili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania.
(153)
Na základe tejto analýzy, ktorá dôkladne odlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov, ktoré majú vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz z ČĽR a Thajska spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Predbežná poznámka
(154)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom dampingu existujú presvedčivé dôvody pre záver, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie prijať dočasné antidumpingové opatrenia. S týmto cieľom a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa na základe všetkých predložených dôkazov zvažoval pravdepodobný vplyv možných opatrení na všetky dotknuté strany, ako aj pravdepodobné dôsledky neprijatia takýchto opatrení.
2. Výrobné odvetvie Únie
(155)
Všetci známi výrobcovia z Únie podporujú uloženie antidumpingových opatrení. Pripomíname, že z väčšiny ukazovateľov o ujme vyplýva negatívny trend, a najmä ukazovatele ujmy týkajúce sa objemu výroby a predaja a podielu na trhu, ako aj finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ako ziskovosť a návratnosť investícií, boli vážne zasiahnuté.
(156)
Ak sa uložia opatrenia, očakáva sa, že pokles cien na trhu Únie a strata podielu na trhu sa zmierni a že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa začnú zvyšovať, v dôsledku čoho sa výrazne zlepší finančná situácia výrobného odvetvia Únie.
(157)
Na druhej strane, ak by sa antidumpingové opatrenia neuložili, bolo by pravdepodobné, že zhoršovanie trhovej a finančnej situácie výrobného odvetvia Únie by pokračovalo. V takomto prípade by výrobné odvetvie Únie ďalej strácalo podiel na trhu, pretože nie je schopné držať krok s trhovými cenami stanovenými pod vplyvom dumpingového dovozu z obidvoch príslušných krajín. To by malo pravdepodobne za následok ďalšie zníženie výroby a zatvárenie výrobných zariadení v Únii, čoho výsledkom by bola výrazná strata pracovných miest.
(158)
So zreteľom na všetky uvedené faktory sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antidumpingových opatrení by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
3. Dovozcovia
(159)
Ako sa uvádza v odôvodnení 30, v rámci prešetrovania spolupracovalo 32 neprepojených dovozcov, ktorých dovoz predstavoval asi 45 % celkového dovozu z obidvoch príslušných krajín. Všeobecne platí, že dovozcovia sú proti uloženiu antidumpingových opatrení. Vo väčšine prípadov sa však vplyv opatrení zdá byť obmedzený. V mnohých prípadoch príslušný výrobok tvorí len menej významnú časť celkovej činnosti dovozcov. Okrem toho, niektorí dovozcovia už nakupujú kujné príslušenstvo so závitmi od iných zdrojov a dovozcovia, ktorí v súčasnosti nakupujú len z obidvoch príslušných krajín, sa takisto môžu obrátiť na iné zdroje, vrátane výrobného odvetvia Únie. Na základe toho sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie dočasných opatrení nebude mať významný negatívny vplyv na záujem dovozcov.
4. Používatelia
(160)
Ako sa uvádza v odôvodnení 17, kujné príslušenstvo so závitmi sa používa najmä v systémoch na rozvod plynu, vody a tepla v bytových a nebytových budovách. Používateľmi kujného príslušenstva so závitmi sú teda najmä inštalatéri. V rámci prešetrovania nespolupracovalo žiadne združenie používateľov alebo spotrebiteľov. Hodnota kujného príslušenstva so závitmi navyše tvorí len malú časť celkových nákladov na inštaláciu systémov na rozvod plynu, vody alebo tepla. Na základe toho sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie dočasných opatrení nebude mať významný negatívny vplyv na záujem používateľov.
(161)
Celkovo pri zohľadnení celkového vplyvu antidumpingových opatrení sa zdá, že pozitívne účinky na výrobné odvetvie Únie jasne prevažujú nad potenciálnym negatívnym vplyvom na iné záujmové skupiny. Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že antidumpingové clá nie sú v rozpore so záujmom Únie.
5. Aspekty hospodárskej súťaže
(162)
Zainteresované strany tvrdili, že v prípade zavedenia antidumpingových opatrení môže na trhu Únie vzniknúť duopol, ktorý by bol ovládaný dvomi hlavnými navrhovateľmi, skupinou ATUSA a skupinou GF. V tejto súvislosti treba v prvom rade uviesť, že súčasný trhový podiel týchto dvoch skupín je pomerne nízky, keď tento údajný „duopol“ má skôr mierny, okolo 30 percentný podiel na trhu. Tento podiel by mal byť porovnateľný s trhovým podielom obidvoch príslušných krajín, ktorý dosahuje 52,7 %, zatiaľ čo dovoz z iných tretích krajín predstavuje trhový podiel 8,4 %. Ostatní výrobcovia z Únie majú podiel na trhu 7,5 %.
(163)
Okrem toho, cieľom antidumpingových ciel nie je zakázať všetok dovoz, ale obnoviť rovnaké podmienky pre všetkých. Malo by sa poznamenať, že predchádzajúce opatrenia platné medzi rokmi 2000 a 2005 dovoz nezastavili. Naopak, ČĽR vyviezla v rokoch 2002, 2003 a 2004 väčšie množstvá, ako pred zavedením opatrení antidumpingového cla vo výške 49,4 %. Celkovo prítomnosť takého veľkého počtu subjektov na trhu Únie naznačuje, že riziko vzniku duopolu, ktorý by narúšal hospodársku súťaž a mal by na trhu Únie dominantné postavenie, je nízke.
6. Záver o záujme Únie
(164)
Vzhľadom na tieto skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú presvedčivé dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz kujného príslušenstva so závitmi s pôvodom v ČĽR a Thajsku.
G. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(165)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, ujmou, príčinnou súvislosťou a so záujmom Únie, mali by sa uložiť dočasné opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom z obidvoch príslušných krajín.
(166)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie.
(167)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dampingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobcom z Únie umožniť pokryť výrobné náklady a dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by výrobcovia tohto druhu v tomto odvetví v primeranej miere mohli získať za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. keby neexistoval dumpingový dovoz, pri predaji podobného výrobku v Únii.
(168)
V rámci predchádzajúceho prešetrovania týkajúceho sa toho istého výrobku bol tento primeraný zisk stanovený na úrovni 7 % (9). Vzhľadom na to, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky boli schopní na začiatku posudzovaného obdobia dosiahnuť podobný zisk, neexistujú žiadne náznaky, že toto ziskové rozpätie už nie je primerané.
(169)
Na základe toho sa vypočítala nepoškodzujúca cena pre výrobcov z Únie vyrábajúcich podobný výrobok. Nepoškodzujúca cena sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia vo výške 7 % k výrobným nákladom.
(170)
Potrebné zvýšenie ceny sa potom stanovilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny s váženou priemernou nepoškodzujúcou cenou podobného výrobku predávaného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.
2. Dočasné opatrenia
(171)
Na základe týchto skutočností a podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa dospelo k názoru, že na dovoz s pôvodom v ČĽR a Thajsku treba zaviesť dočasné antidumpingové opatrenia na úrovni zisteného rozpätia dumpingu alebo ujmy, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(172)
Vzhľadom na vysokú mieru spolupráce čínskych a thajských vyvážajúcich výrobcov bolo clo pre všetky ostatné spoločnosti z týchto dvoch krajín stanovené na úrovni najvyššieho cla, ktoré sa má uložiť spoločnostiam z príslušnej krajiny, ktoré boli zaradené do vzorky alebo spolupracovali pri prešetrovaní. Clo pre všetky ostatné spoločnosti bude platiť pre spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali.
(173)
V prípade spolupracujúcich čínskych spoločností nezaradených do vzorky, ktoré sú uvedené v prílohe, sa sadzba dočasného cla stanovuje vo výške váženého priemeru sadzieb spoločností zaradených do vzorky.
(174)
Navrhované sadzby dočasných antidumpingových ciel sú takéto:
Čínska ľudová republika
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Colná sadzba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všetky ostatné spoločnosti
67,8 %
Thajsko
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Colná sadzba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všetky ostatné spoločnosti
39,7 %
(175)
Tieto antidumpingové opatrenia sa dočasne stanovili vo forme valorických ciel.
(176)
Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla pre celú krajinu vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov nie je osobitne uvedený v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využiť a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(177)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo vytvorení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (10) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(178)
V záujme riadneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň cla pre všetky ostatné spoločnosti mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nerealizovali do Únie žiadny vývoz.
(179)
V prípade Thajska sa však naposledy menované spoločnosti vyzývajú, ak spĺňajú požiadavky článku 11 ods. 4 druhý pododsek základného nariadenia, aby predložili žiadosť o preskúmanie podľa tohto článku, s cieľom individuálne preskúmať ich situáciu.
I. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(180)
V záujme dobrej správy treba stanoviť obdobie, počas ktorého zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote určenej v nariadení, môžu písomne oznámiť svoje názory a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia cla na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely akéhokoľvek konečného cla sa môžu prehodnotiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz liateho príslušenstva so závitom na rúry alebo rúrky z kujnej liatiny, ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Thajsku.
2. Pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný ďalej uvedenými spoločnosťami je sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením takáto:
Štát
Spoločnosť
Colná sadzba
Doplnkový kód TARIC
Čínska ľudová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Ju-tchien
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Čching-tao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Su-šuej
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - mesto Si-čaotchung
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - mesto Lin-ji
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Ju-tchien
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Che-pej
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - mesto Chung-čchiao, okres Ju-tchien
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - obec Nan-jang, Tchaj-ku
42,3 %
B346
Všetky ostatné spoločnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všetky ostatné spoločnosti
39,7 %
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia požiadať o poskytnutie podrobných informácií o podstatných skutočnostiach a úvahách, na ktorých základe bolo toto nariadenie prijaté, vyjadriť písomne svoje názory a požiadať Komisiu o vypočutie.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany vyjadriť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 14. novembra 2012