PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 471/2014
ze dne 13. května 2014
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 27. dubna 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) do Evropské unie.
(2)
Řízení zahájila Komise na základě podnětu, který podala dne 14. března 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování solárního skla a o tím způsobené podstatné újmě, což Komise považovala za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“) Komise před zahájením řízení oznámila vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala čínskou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě vzájemní dohody.
(4)
Čínská vláda přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Komise však řádně přihlédla ke stanoviskům, jež čínská vláda předložila ohledně režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace byla obdržena podání ze strany čínské vlády.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 28. února 2013 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (3), kterým informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
(6)
Dne 27. listopadu 2013 Komise nařízením Komise (EU) č. 1205/2013 (4) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR.
(7)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, stejných reprezentativních výrobců v Unii a stejného období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajícího zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byly stanoviska týkající se aspektů újmy předložená v jednom z těchto řízení zohledněna v obou řízeních.
3. Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení šetření Komise oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány ČLR. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(9)
Účastníci řízení měli možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Žadatelé, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a orgány ČLR předložili svá stanoviska. Všichni účastníci řízení, kteří o to požádali a kteří prokázali, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byli vyslechnuti.
3.1 Výběr vzorku
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude šetření týkat, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(12)
Komise sestavila vzorek pěti společností z osmi výrobců, kteří se přihlásili, na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v průběhu období šetření.
(13)
Po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, jelikož to byl jediný z osmi výrobců, jež se přihlásili, který byl v zahajovací fázi. Z tohoto důvodu spatřovala Komise nebezpečí v tom, že v případě jeho zahrnutí by ukazatele újmy, zejména pokud jde o ziskovost, nemusely poskytovat věrohodný obrázek o situaci výrobního odvětví Unie.
(14)
V důsledku toho zahrnoval konečný vzorek čtyři výrobce v Unii. Jejich výroba představovala 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření. Vzorek byl tudíž považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(15)
Na základě článku 29 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Komise prozkoumala předložené důvody a jejich žádosti vyhověla. Vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebyla v obecném informačním dokumentu zveřejněna žádná další jména, jelikož by to umožnilo identifikaci společností požadujících zachování anonymity.
(16)
Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) však již byla veřejně známá, poněvadž tato společnost prohlásila, že je jednou ze společností, které podnět podporují. V obecném informačním dokumentu proto byla tato společnost jmenována.
(17)
V nedůvěrné verzi svých stanovisek k poskytnutým informacím také žadatel jmenoval tři výrobce v Unii, kteří ukončili činnost (Guardian, AGC a Centrosolar Glass), a čtvrtou společnost, která výrazně omezila výrobu (Saint Gobain).
3.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
V oznámení o zahájení řízení byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a v dané lhůtě poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(19)
Devět vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Spolupracující společnosti zahrnovaly téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012.
(20)
Podle článku 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 76 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(21)
Komise v souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení informovala všechny dotčené strany o vybraném vzorku a vyzvala je, aby se s němu vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela.
3.4 Individuální zjišťování
(22)
Žádný vyvážející výrobce v ČLR nepožádal o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
3.5 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů
(23)
Na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a na dotazník odpověděli dva dovozci a dvanáct uživatelů. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku nutný.
4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(24)
Dotazníky byly zaslány čínské vládě, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, všem dovozcům, kteří se přihlásili, a všem uživatelům, kteří se přihlásili. Čínské vládě byl také zaslán dodatek k dotazníku, který jí byl zaslán, a čínská vláda byla požádána, aby jej předala komerčním bankám ve státním vlastnictví v ČLR, které v průběhu období šetření půjčily prostředky společnostem zařazených do vzorku. Čínská vláda uvedla, že dodatek dotčeným bankám předala, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela.
(25)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(26)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které účastníci řízení poskytli a které považovala za nezbytné pro konečné zjištění subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd, Flat Solar Glass Group Co., Ltd, Shanghai Flat Glass Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“);
b)
vláda ČLR:
-
ministerstvo obchodu, Peking,
-
čínská komise pro bankovní dohled, Peking;
c)
výrobci v Unii:
-
GMB/IF, Německo,
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné];
d)
dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Vetrad NV, Nizozemsko,
e)
uživatelé:
-
Sunerg Solar SRL, Itálie,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francie.
(27)
Všem účastníkům řízení byl zaslán informační dokument, který obsahoval základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise navrhla uložit vyrovnávací cla na solární sklo pocházející z Čínské lidové republiky. Všem stranám byla sdělena lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.
(28)
Stanoviska předložená účastníky řízení byla zvážena a případně vzata v úvahu.
(29)
Čínská vláda tvrdila, že tento informační dokument nesplňoval normy stanovené v článcích 22.3 a 22.5 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, protože neobsahoval dostatečně podrobná zjištění a závěry vyšetřujícího orgánu. Čínská vláda však neposkytla žádný konkrétní příklad tohoto údajného selhání. Komise dokument důkladně přezkoumala a domnívá se, že obsahuje dostatečné informace k tomu, aby čínská vláda mohla uplatňovat svá práva na obhajobu.
(30)
Některé informace nemohly být v informačním dokumentu zahrnuty, jelikož se jednalo důvěrné obchodní informace, a proto byly poskytnuty pouze dotčeným vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly zaslány důvěrné konkrétní informace obsahující výpočty a údaje týkající se jednotlivých vyrovnávaných režimů a výhod, a byla jim dána 25denní lhůta k poskytnutí stanovisek.
5. Období šetření
(31)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(32)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „solární sklo“). Dotčený výrobek spadá v současnosti pod kód KN ex 7007 19 80.
2. Obdobný výrobek
(33)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu ČLR, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Definice výrobku
(34)
Jeden dovozce, který není ve spojení, požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že k takovým stavbám jsou zapotřebí skleněné tabule mnoha různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce také předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu tvoří sklo s obsahem železa vyšším než 300 ppm. V důsledku toho tento dovoz nespadá do definice výrobku. Pokud jde o zbývající část jeho dovozu, Komise je toho názoru, že navzdory rozdílu ve velikosti mohou být uvedené skleněné tabule použity také jako solární sklo. Dovozci by za účelem obcházení cla mohli objednat větší skleněné tabule, než potřebují, a pak sklo oříznout až v Unii. Zahradnické sklo s obsahem železa nižším než 300 ppm proto spadá do definice dotčeného výrobku.
(35)
Další dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití.
(36)
Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina skla dováženého uvedeným výrobcem, který není ve spojení, nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny výše. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární.
(37)
Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise však zastává názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Všechny výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem jsou proto mimo oblast působnosti tohoto šetření.
(38)
Z důvodu právní jistoty je třeba objasnit, že jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které splňuje technické vlastnosti uvedené v 32. bodě odůvodnění, spadá i nadále do definice dotčeného výrobku, neboť může být používáno jako solární sklo.
(39)
Po poskytnutí informací tentýž dovozce namítal, že jelikož solární sklo, které lze též použít jako nábytkářské sklo, nebylo z působnosti vyloučeno, znamená to pro společnosti administrativní zátěž a zpoždění. To je údajně způsobeno skutečností, že společnosti jsou povinny zasílat zkušební protokoly celním orgánům v Unii pokaždé, když se celní orgány dotazují, zda se na dovážené zboží vztahují opatření.
(40)
Komise se domnívá, že tyto druhy skla by neměly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože solární sklo lze potenciálně používat i v zahradnictví a nábytkářství. K zajištění náležité ochrany výrobního odvětví Unie proti poškozujícímu účinku subvencí, které jsou vyrovnávány, je třeba zabránit mezerám, které mohou umožnit obcházení. Pozitivní účinek odpovídající ochrany převažuje nad negativním účinkem dodatečné administrativní zátěže pravděpodobně způsobené dotčenému dovozci.
(41)
Tentýž dovozce rovněž tvrdil, že z definice dotčeného výrobku by mělo být vyloučeno plavené sklo, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Dovozce uvedl, že výrobky z plaveného skla určené pro bytové zařízení nelze použít jako solární sklo, a proto by měly být vyloučeny z působnosti šetření. Plavené sklo však nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, neboť splňuje všechny technické vlastnosti uvedené výše. Z důvěrných dokumentů, které Komisi poskytli během šetření účastníci řízení, vyplývá, že plavené sklo lze použít jako solární sklo a vyrábí jej jak výrobní odvětví v Unii, tak čínští vývozci. Tuto skutečnost potvrzují informace veřejně dostupné na internetu (5). Plavené sklo proto zůstává v působnosti šetření.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(42)
Žadatel uvedl, že ČLR subvencuje své odvětví výroby solárního skla. Podnět obsahuje důkazy prima facie týkající se několika praktik subvencování zahrnutých jak v právních předpisech, tak i v řadě politických a plánovacích dokumentů, na nichž je státní podpora v daném odvětví založena.
(43)
Komise přezkoumala a analyzovala dokumenty uvedené v podnětu, jakož i další dokumenty předložené v průběhu šetření čínskou vládou a vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a zjistila, že mnoho z těchto dokumentů skutečně dokazuje, že odvětví výroby solárního skla v ČLR využívá v mnoha oblastech preferenčního zacházení.
(44)
Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu (6). Čínská vláda rovněž vydala zvláštní politický dokument „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, ve kterém se klade důraz na sklo jako hlavní pomocný materiál pro fotovoltaické odvětví, u něhož je vyžadována domácí výroba. V souladu s tímto plánem má vláda podporovat průmyslový vývoj a technologické inovace a přilákat finanční prostředky pro toto odvětví.
(45)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise citovala z 12. pětiletého plánu v kontextu solárního skla. To bylo zamítnuto, jelikož uvedený plán konkrétně zmiňuje solární sklo, a to v kapitole 9 sloupci 6 týkajícím se „Klíčových oblastí rozvoje výroby“. 12. pětiletý plán jasně stanoví priority čínské vlády pro období, na které se vztahuje, přičemž jednou z těchto priorit je výroba solárního skla.
(46)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise interpretovala „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, přičemž uvedla, že se závěry Komise nesouhlasí. Nicméně tato výhrada byla odmítnuta, neboť jasně odporuje informacím obdrženým od jiných orgánů čínské vlády. Během návštěvy u čínské vlády ministerstvo průmyslu a informačních technologií vysvětlilo, že solární sklo je zahrnuto v tomto plánu, který se silně zaměřuje na zvyšování kvality, jelikož dobrá kvalita solárního skla je nezbytná k podpoře solárního fotovoltaického odvětví.
(47)
O významu inovací a nových materiálů obecně pojednává dokument „12. pětiletý program průmyslových technologických inovací“ (7), který je určen k provádění pětiletého plánu a také „dlouhodobého plánu vědeckotechnického rozvoje“ (8). Jeho silné zaměření na technologické inovace zahrnuje vývoj nových materiálů. V této souvislosti se také konkrétně zmiňuje solární sklo.
(48)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž uvedla, že v žádném z uvedených dokumentů nebylo solární sklo zmíněno. Komise konstatuje, že oba tyto dokumenty jsou určeny k tomu, aby poskytovaly zvláštní pomoc technologicky vyspělým podnikům, jak je uvedeno v 401. a 402. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 1239/2013 (dále jen „nařízení o solárních panelech“), kde čínská vláda uvedla tytéž argumenty. (9) Oba dokumenty provádějí 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví a pomáhají technologicky vyspělým podnikům, které zahrnují mnoho výrobců solárního skla.
(49)
„Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace““, (které se společně s přiloženými „dočasnými pravidly o podpoře průmyslové restrukturalizace“ označuje jako „rozhodnutí č. 40“) uvádí, že čínská vláda bude aktivně podporovat rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie (10); vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům (kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla) a slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“ (11).
(50)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 5 a článek 17 „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“. Čínská vláda uvedla, že článek 5 nezmiňuje solární sklo. Jelikož však zmiňuje podporu solární energetiky, k níž je solární sklo zapotřebí, Komise je toho názoru, že solární sklo spadá do oblasti působnosti dočasných pravidel.
(51)
Čínská vláda pak zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 17, který sice stanoví, že pouze podporovaná odvětví by měla obdržet úvěrovou pomoc, avšak nařizuje, aby se tak dělo spíše „podle úvěrových zásad“ než na preferenčním základě.
(52)
Při kontrole společností zařazených do vzorku ani při návštěvě u čínské vlády nebyly zjištěny žádné důkazy, že toto ustanovení bylo dodržováno. Dotčené banky při šetření nespolupracovaly tak, aby bylo možné toto ustanovení vyzkoušet nebo ověřit. Šetření ve skutečnosti ukázalo, že některé podniky preferenční úvěrové politiky využívají. Komise proto odmítá tvrzení čínské vlády, že poskytování úvěrů odvětví výroby solárního skla bylo prováděno „podle úvěrových zásad“. Klíčovým bodem zůstává, že všechny finanční instituce poskytují úvěry podporovaným odvětvím, která zahrnují výrobu solárního skla, a že tato podpora je poskytována de facto za preferenčních podmínek.
(53)
Národní komise pro rozvoj a reformy v roce 2011 vydala Státní radě doporučení, aby přezkoumala program v rozhodnutí č. 40. Státní rada vydala „Rozhodnutí Státní rady č. 9 o vyhlášení a provedení katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ (dále jen „rozhodnutí č. 9“). Tento dokument „aktivně vyzývá“ čínskou vládu a veřejné orgány, aby „vedly rozvoj příslušných odvětví a optimalizovaly průmyslovou restrukturalizaci“. Ustanovení čl. 12 odst. 2 rozhodnutí č. 9 konkrétně zmiňuje podporu výroby „ultra čirého plaveného skla pro odvětví solární energie“.
(54)
Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a technologie (2006-2020), přijatý čínskou vládou, slibuje, že „politika financování bude na prvním místě“, že „podpoří finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, „podpoří finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“.
(55)
Výroba solárního skla spadá pod popis technologicky vyspělého podniku, jak dokazuje řada výrobců se statusem podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, a je novým odvětvím jak v Číně, tak i v Unii. V této souvislosti Komise rovněž poznamenává, že jedna ze společností zařazených do vzorku obdržela zvláštní grant od Národní komise pro rozvoj a reformy jako ocenění za její inovace v oblasti solárního skla, což jednoznačně dokazuje zájem čínské vlády v tomto odvětví vyspělých technologií.
(56)
Žadatel uvedl, že údajné subvence sestávaly z režimů uvedených v oddílu C bodě 2. Po kontrole společností zařazených do vzorku v ČLR a návštěvě u čínské vlády Komise tyto režimy analyzovala, pokud z nich společnosti zařazené do vzorku získaly výhodu v průběhu období šetření.
2. Další zjištěné režimy subvencí
(57)
Během kontroly společností zařazených do vzorku vyšly při analýze jejich vnitřních záznamů najevo subvence od správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů. Tyto subvence žadatel ve svém podnětu konkrétně neuváděl. Na základě informací, které má Komise k dispozici, není jasné, zda se jedná o subvence ad hoc nebo o místní subvenční programy. Nicméně v důsledku místní povahy těchto režimů nelze očekávat, že by žadatelé byli o podrobnostech uvedených subvencí informováni, a proto nejsou uvedené subvence v podnětu přímo zmíněny.
(58)
Komise nabídla další konzultace s čínskou vládou týkající se těchto jiných subvencí, které jsou specifické pro určité společnosti nebo umístění, jež byly zjištěny v záznamech společností zařazených do vzorku v průběhu inspekcí na místě a nebyly zmíněny v podnětu. Tyto konzultace Komise nabídla za účelem zajištění náležitého postupu v průběhu šetření. Čínská vláda tuto nabídku odmítla, přičemž uvedla, že by taková nabídka nebyla v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
(59)
Komise se domnívá, že tyto jiné subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení. Tato opatření zahrnují stejný druh finančního příspěvku a výhod, pokud jde o dotčený výrobek, a proto se na ně vztahuje definice „subvenční praktiky nebo praktik, které mají být předmětem šetření“, jež mají být podle čl. 22 odst. 2 písm. iii) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních uvedeny v oznámení o zahájení řízení. Seznam režimů uvedených v oznámení o zahájení řízení není vyčerpávající, což je patrné z formulace „Subvence spočívají mimo jiné v...“ v oddílu 3. Komise proto dospěla k závěru, že tyto další subvence spadají do oblasti působnosti tohoto řízení.
(60)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany Komise a uvedla, že podle jejího názoru neměla Komise žádný právní základ pro vyrovnávání zvláštní subvence poskytnuté jednomu z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, i kdyby tato subvence byla přímo spojena se subvenční praktikou zjištěnou žadateli. Komise nesouhlasí s výkladem Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany čínské vlády v tomto bodě. Pokud žadatelé zjistili subvenční praktiku a v rámci stejné subvenční praktiky jsou společně s příklady vnitrostátních režimů zjištěny místní výhody, Komise má za to, že má právo vyrovnávat veškeré zjištěné výhody. To platí zejména v případě, kdy jsou působení, povaha a účinky zjištěných výhod stejné jako u jiných režimů, které jsou již uvedeny v podnětu i oznámení o zahájení řízení.
3. Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(61)
Komise oznámila čínské vládě dne 18. prosince 2013, že zváží použití dostupných údajů, a to v důsledku nedostatečné reakce komerčních bank ve státním vlastnictví, kterým čínská vláda zaslala dodatek, který jí byl poskytnut.
(62)
Dne 26. prosince 2013 čínská vláda odpověděla a vyjádřila nesouhlas s navrhovaným použitím článku 28 proti „údajně státem vlastněným bankám“, avšak nezpochybnila skutečnost, že banky odpověď na dotazník nepředložily. Čínská vláda rovněž nezpochybnila skutečnost, že jsou uvedené banky ve vlastnictví státu. Proto neměla Komise jinou možnost, než využít nejlepší dostupné údaje, pokud jde o údaje, které měly poskytnout komerční banky ve státním vlastnictví.
(63)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití článku 28 pro nahrazení informací, které byly požadovány v dodatku zaslaném komerčním bankám ve státním vlastnictví. Komise nepopírá, že čínská vláda předložila v tomto šetření informace, které Komise analyzovala a v nezbytné míře zohlednila. Jelikož však ani čínská vláda, ani komerční banky ve státním vlastnictví nebyly schopny poskytnout některé informace, například o úvěruschopnosti, musela Komise využít „dostupné údaje“ podle článku 28 základního nařízení.
(64)
Pokud jde o jiné subvence, které nebyly výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na konkrétní program a byly zjištěny během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Komise k dosažení svých závěrů využila veškeré důkazy, které měla k dispozici. Tyto zjištěné subvence náležely k typům opatření a postupů popsaným v oznámení o zahájení řízení a Komise nabídla čínské vládě další konzultace ohledně těchto subvencí, nicméně tato nabídka nebyla přijata. Komise se domnívá, že uvedené subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení.
(65)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, pokud jde o subvence zjištěné v průběhu kontrol provedených u společností zařazených do vzorku a všechny ostatní body týkající se režimů subvencí. Komise by ráda objasnila, že v těchto případech článek 28 nepoužila. V případě, že byla spolupráce dobrá, avšak informace jednoduše nebylo možné poskytnout - například pokud jde o přesný právní základ pro jednorázovou platbu subvence - byly důkazy poskytnuté dotčenou společností použity pro dosažení závěru, zda se jednalo o napadnutelnou subvenci či nikoli.
(66)
Čínská vláda též tvrdila, že Komise neposkytla dostatečné informace, když použila nejlepší dostupné údaje podle článku 28 základního nařízení. Toto tvrzení se ve skutečnosti týká použití závěrů z předchozích šetření, kdy byla šetřena tatáž subvence. V takových případech Komise odkazuje na příslušné body odůvodnění dotčeného nařízení a shrnuje zjištěné argumenty.
(67)
Čínská vláda poznamenává, že informační dokument nepopisuje podrobně u společností zařazených do vzorku žádné zjištěné konkrétní jednorázové subvence. Takto bylo učiněno výslovně za účelem ochrany důvěrných obchodních informací poskytnutých Komisi společnostmi zařazenými do vzorku a žádný další výtah, který nemá důvěrnou povahu, není možný. Úplné důvěrné informace byly poskytnuty každému jednotlivému vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku. Pokud právní základ poskytl vyvážející výrobce zařazený do vzorku, pak to bylo poznamenáno v informacích, které byly poskytnuty zpět společnosti. V každém případě, když byly čínské vládě v souvislosti s uvedenými subvencemi nabídnuty konzultace, byla jí rovněž dána příležitost poskytnout další podstatné informace, což neučinila.
4. Šetřené režimy
(68)
Komise zaslala čínské vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku dotazník a vyžádala si informace týkající se těchto režimů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence odvětví výroby solárního skla:
-
preferenční úvěry odvětví výroby solárního skla:
-
úvěrové linky a půjčky se zvýhodněnou úrokovou sazbou poskytnuté komerčními bankami ve státním vlastnictví a veřejnými rozvojovými bankami (12),
-
subvenční programy vývozních úvěrů,
-
vývozní záruky,
-
státem financované pojištění pro zelené technologie („Green express“),
-
finanční výhody z poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem,
-
splátky úvěru vládou;
-
grantové programy:
-
subvence „známých značek“ a programu „China World Top Brands“,
-
fondy pro vnější expanzi průmyslu v provincii Guandong;
-
dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou:
-
poskytování antimonu,
-
dodávání elektrické energie,
-
poskytování práv k užívání pozemků;
-
programy osvobození od přímých daní a jejich snížení:
-
programy osvobození od přímých daní nebo jejich snížení v rámci programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy,
-
osvobození od daně a snížení daně z příjmů pro „produktivní podniky se zahraničními investicemi“,
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně,
-
zápočet daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi,
-
preferenční daň z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou uznávány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie,
-
snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v určených projektech,
-
preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu,
-
daňové programy v provincii Guandong,
-
osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky,
-
programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla:
-
osvobození od DPH při využívání dovezeného zařízení,
-
odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně,
-
osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv rámci programu na rozvoj zahraničního obchodu
-
jiné subvence a jiné subvenční programy (včetně programů správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů).
5. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
5.1 Zvýhodněné úvěry
a) Úvod
(69)
Komise zaslala čínské vládě dodatek, který měl být předán komerčním bankám ve státním vlastnictví, veřejným rozvojovým bankám a soukromým finančním institucím, které půjčily v průběhu období šetření finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Čínská vláda sdělila Komisi, že tak učinila, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela. Jak bylo uvedeno výše, Komise proto oznámila čínské vládě, že kvůli této nedostatečné spolupráci použije článek 28 a k dosažení závěrů ohledně tohoto bodu využije dostupné údaje.
b) Právní základ
(70)
Preferenční úvěry v Číně upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčním bankovnictví (dále jen „zákon o bankovnictví“), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínskou lidovou bankou dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady, jak je uvedeno výše.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(71)
Předchozí antisubvenční šetření proti ČLR dospěla k závěru, že v bankovním systému v Číně převládají banky vlastněné státem nebo banky, ve kterých má stát vliv prostřednictvím držby akcií. Obojí se souhrnně označuje jako „komerční banky ve státním vlastnictví“. Komise rovněž zjistila, že komerční banky ve státním vlastnictví vykonávají vládní moc. Komise neshledala žádné důkazy, že se situace změnila. Jak je uvedeno ve 161. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, které se týká posledního šetření v této záležitosti, pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications a ICBC) představuje více než 50 % bankovního sektoru z hlediska bilanční sumy.
(72)
Na základě využití dostupných údajů, včetně skutečností stanovených v nařízení o solárních panelech, platí i nadále závěr, že komerční banky ve státním vlastnictví jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, jak bylo podrobně uvedeno ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech.
(73)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila tento závěr, přičemž uvedla, že Komise neuvedla důvody, proč považovala komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Komise toto tvrzení odmítá, jelikož důvody, proč jsou komerční banky ve státním vlastnictví veřejnoprávními subjekty, jsou uvedeny ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech a čínská vláda neposkytla žádné informace, které by byly s uvedenými nejlepšími dostupnými údaji v rozporu. Zde je jejich shrnutí:
a)
komerční banky ve státním vlastnictví drží největší tržní podíl a jsou převládajícími aktéry na trhu v ČLR;
b)
z dostupných údajů vyplývá, že komerční banky ve státním vlastnictví podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví a správní kontroly jejich obchodního chování, včetně mezí pro úrokové sazby, které mohou nabízet;
c)
zákon o bankovnictví a ostatní právní předpisy vyžadují, aby banky půjčovaly v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným projektům a upřednostňovaly podniky působící v oblasti nových a špičkových technologií.
(74)
Závěry v těchto bodech odůvodnění jsou nedávné, jelikož byly zveřejněny až na konci roku 2013, a byly zveřejněny s plným vědomím změny, která v červenci 2013 nastala v oblasti politiky týkající se spodních hranic pro úrokové sazby v Číně.
(75)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit úlohu, kterou sehrává čínská vláda a zejména centrální banka, Čínská lidová banka, na finančních trzích a v bankovním sektoru, pokud jde o poskytování úvěrů pro odvětví výroby solárního skla. Zatímco spolupráce ze strany čínské vlády a Čínské lidové banky byla obecně uspokojivá, Čínská lidová banka neposkytla úplné znění „oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů“ (YinFa (2004) 251), který stanoví spodní hranice a stropy úrokových sazeb pro úvěry a vklady. Pro úvěry komerčních bank (komerční banky ve státním vlastnictví i soukromé komerční banky) a úvěry veřejných rozvojových bank oběžník pouze stanovuje spodní hranici. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž čínská vláda přijala zvláštní předpisy, oběžník stanoví, že se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Přesná horní mez pro uvedené úvěry se stanoví ve zvláštních předpisech.
(76)
V průběhu inspekce Komise na místě Čínská lidová banka uvedla, že zmíněný dokument nelze poskytnout, jelikož nebyl veřejně k dispozici na jejích internetových stránkách. Vyhledáváním na internetu však byla nalezena kopie oběžníku a jeho překlad do angličtiny, a to v balíčku dokumentů, které čínská vláda před několika lety poskytla australským orgánům. (13) Vzhledem k neexistenci úřední kopie přímo od čínské vlády považovala Komise tuto verzi za pravdivou a úplnou kopii dotčeného oběžníku.
(77)
Z oběžníku vyplývá, že Čínská lidová banka ovlivňovala stanovování úrokových sazeb pro úvěry, které v období šetření v ČLR poskytovaly komerční banky ve státním vlastnictví. Čínská vláda vysvětlila, že v červenci 2013 Čínská lidová banka zrušila jak spodní hranici, tak strop pro úrokové sazby úvěrů. Tato skutečnost byla vzata na vědomí, nicméně jelikož k ní došlo po konci období šetření, nemá vliv na zde uvedené závěry. V každém případě spodní hranice pro úrokové sazby, která byla běžná v průběhu období šetření, není jediným argumentem, proč Komise považuje komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Bez ohledu na to závěry uvedené v 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech stále platí.
(78)
Po poskytnutí informací čínská vláda učinila několik připomínek týkajících se oběžníku „YinFa (2004) 251“, aniž by poskytla vysvětlení, proč úplné znění tohoto oběžníku nebylo Komisi poskytnuto a aniž by potvrdila, zda je znění, které bylo poskytnuto australským orgánům a které Komise nalezla, správné. Jak bylo dříve zjištěno v šetření týkajícím se solárních panelů, tento oběžník jasně stanoví pokyny Čínské lidové banky ohledně poskytování úvěrů určené bankám. Jak bylo uvedeno v předchozích šetřeních, obsah tohoto oběžníku je důležitý pro porozumění toho, jakou úlohu čínská vláda a Čínská lidová banka sehrávají ve směřování bank a poskytování úvěrů.
(79)
I nadále platí závěr Komise, který byl již uveden v nařízení o solárních panelech, totiž že zaprvé článek 34 zákona o bankovnictví ukládá bankám povinnost vykonávat svou úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství. Potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v 12. pětiletém plánu.
(80)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad článku 34 zákona o bankovnictví ze strany Komise, přičemž uvedla, že „tato věta je nejednoznačná a nedává bankám žádný výslovný pokyn, aby jednaly určitým způsobem. Žádný dokument nepopisuje potřeby národního hospodářství, ať se jedná o 12. pětiletý plán nebo jiné nařízení/rozhodnutí“.
(81)
To se odlišuje od výkladu článku 34 ze strany čínské vlády v šetření týkajícím se solárních panelů, kde byl popsán jako „neutrální“. Komise s tímto posouzením ze strany čínské vlády nesouhlasí. Komise je toho názoru, že politiky týkající se národního hospodářství jsou stanovené v 12. pětiletém plánu a zvláštním plánu pro fotovoltaické odvětví a že finanční ústavy jsou vyzývány k poskytování úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla, a čínská vláda neprokázala, že tomu tak není.
(82)
Čínská vláda upozornila Komisi na jiné články zákona o bankovnictví, zejména na články 4, 5 a 7, které by měly zajistit, aby byly úvěry poskytovány bez zásahů a po příslušném posouzení. Komise uznává, že tyto články existují, avšak poznamenává, že čínská vláda, banky a také dotčené společnosti zařazené do vzorku nebyly schopny prokázat, že úvěry byly poskytnuty bez zásahů - vzhledem k preferenčním úvěrům pro odvětví výroby solárního skla - a s posouzením úvěru -, jelikož navzdory žádostem nebyly žádné úvěrové dohody ani posouzení rizik, včetně úvěrových ratingů, poskytnuty jako věcné důkazy, ani nebylo shledáno jejich spojení s jakýmkoli úvěrem poskytnutým jakémukoli vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku.
(83)
Zadruhé se od bank vyžaduje, aby poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným odvětvím podle rozhodnutí č. 40 a č. 9, které mají právní sílu zákona. Čínská vláda potvrdila během kontroly na ministerstvu obchodu, že solární sklo je podporovaným odvětvím. To je v souladu s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci z roku 2011, který poskytla čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, a v němž je solární sklo klasifikováno v podporované kategorii.
(84)
Rozhodnutí č. 40 stanoví instrukce pro všechny finanční instituce v podobě závazných pokynů ohledně propagace a pomoci týkající se podporovaných odvětví, přičemž odvětví výroby solárního skla je podporovaným odvětvím.
(85)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila posouzení Komise, pokud jde o dopad rozhodnutí č. 40 a připojených nařízení, a rozhodnutí č. 9. Komise potvrzuje, že podle jejího posouzení jak rozhodnutí č. 40, tak připojená nařízení stanoví potřeny národního hospodářství. Stanoví strategii pro vládu a pro finanční sektor a zejména stanoví poskytování přímých úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla.
(86)
Čínská vláda byla požádána, aby objasnila právní status rozhodnutí Státní rady, jako je rozhodnutí č. 40. Ta však pouze odpověděla, že se jedná o nařízení vydané Státní radou, které není součástí čínských právních předpisů. Na podporu tohoto tvrzení však neposkytla žádné důkazy. Postoj, který čínská vláda zaujala, je v rozporu s veřejně dostupnými informacemi, které popisují Státní radu jako nejvyšší správní orgán, který má správní legislativní pravomoc. Podle těchto zdrojů jsou rozhodnutí Státní rady právně závaznými předpisy. (14) Na základě dostupných údajů Komise tedy zastává názor, že rozhodnutí č. 40 a prováděcí rozhodnutí připojená k uvedenému rozhodnutí, jako například rozhodnutí č. 9, jsou správní předpisy, a proto jsou součástí čínských právních předpisů.
(87)
Komise proto potvrzuje analýzu uvedenou ve 191. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, v němž dospěla k závěru, rozhodnutí č. 40 a rozhodnutí č. 9 jsou právně závazná pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty.
(88)
Komise rovněž zjišťovala, zda jsou soukromé banky v Číně pověřeny a/nebo řízeny čínskou vládou, aby výrobcům solárního skla nabízely preferenční úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(89)
Článek 34 zákona o bankovnictví je použitelný také pro soukromé banky v Číně. Čínská vláda a účastníci řízení nepředložili žádný důkaz, že závěr týkající se právní situace, jehož bylo dosaženo ve 174. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, totiž že jim čínská vláda dává pokyny stejně jako bankám ve vlastnictví státu, přestává platit. Článek 34 zákona o bankovnictví stanoví, že je bankám nařízeno „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (15). Za těchto okolností, jak je uvedeno v 188. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, o strategii komerčních bank ve státním vlastnictví i soukromých bank, pokud jde o poskytování úvěrů jak, rozhoduje čínská vláda.
(90)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěr, že pověřuje nebo řídí soukromé banky v ČLR a napadla zejména váhu, jakou Komise přikládá článku 34 zákona o bankovnictví, přičemž uvedla, že „pokud jde o“„potřeby národního hospodářství“, lze je vykládat různě a výklad se evidentně liší v závislosti na osobě/subjektu, která/který uvedené ustanovení zkoumá“.
(91)
Je pozoruhodné, že čínská vláda vyjádřila nesouhlas s výkladem Komise, nicméně nepředložila vlastní výklad vlastního právního předpisu.
(92)
Komisi však postačí odkázat na zjištění z předchozích šetření a v tomto případě na dostupné údaje, aby zopakovala závěr, že potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v plánech a nařízeních vydaných ČLR a že článek 34 vyžaduje, aby banky poskytovaly úvěry v souladu s těmito popisy národního hospodářství, což zahrnuje podporu výroby solárního skla.
(93)
Zjištění, že čínská vláda pověřuje a řídí soukromé banky, aby v souladu s článkem 34 zákona o bankovnictví poskytovaly úvěry podporovaným odvětvím, proto zůstává zachováno.
(94)
Komise proto dospěla k závěru, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v ČLR se jedná o finanční příspěvek výrobcům solárního skla ve formě přímého převodu peněžních prostředků vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(95)
Stejné důkazy také ukazují, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek stanovený v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(96)
Pokud jde o specifičnost, Komise poznamenává, že čínská vláda nařizuje poskytovat preferenční úvěry omezenému počtu odvětví a že odvětví výroby solárního skla, jakožto součást fotovoltaického odvětví, je jedním z nich, jak je podrobně uvedeno v 172. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech. Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu. Rozhodnutí č. 40 uvádí, že čínská vláda aktivně podpoří rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie. Všem finančním institucím je dán pokyn, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům, což je kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla. Rozhodnutí rovněž slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“.
(97)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti a zejména způsob, jakým Komise interpretovala 12. pětiletý plán, přičemž uvedla, že „nemá žádnou právní hodnotu a není závazným dokumentem“. Komise nesouhlasí s tímto prohlášením, a poznamenává, že čínská vláda uvedla v předchozích šetřeních stejná tvrzení, která rovněž nebyla přijata. 12. pětiletý plán uvádí, že byl „projednán a schválen Všečínským shromážděním lidových zástupců a má sílu zákona.“
(98)
Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(99)
V míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda.
(100)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit posouzení úvěrového rizika vypracovaná bankami, které v průběhu období šetření půjčily finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Společnosti nepředložily žádné důkazy týkající se jejich úvěrového ratingu a banky při šetření nespolupracovaly. Komise proto neměla k dispozici žádný důkaz, že úvěry pro společnosti v odvětví výroby solárního skla byly založeny na posouzení rizik a že stanovená úroková sazba je výsledkem tohoto posouzení.
(101)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda, vyvážející výrobci ani banky neposkytly žádné informace, Komise využila dostupných údajů ke stanovení, zda preferenční úvěry v ČLR ve skutečnosti přinesly výhody vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, kteří měly úvěry od bank v ČLR.
(102)
Komise, stejně jako v šetření týkajícím se solárních panelů, začala s úředně zveřejněnými úrokovými sazbami centrální banky z Čínské lidové banky pro úvěry v juan renminbi („CNY“). Průměrná úroková sazba za období šetření činila 6,26 %.
(103)
Komise poté upravila úrokovou sazbu Čínské lidové banky s ohledem na úvěrové riziko dotčených společností. Ty však neposkytly žádné nezávislé úvěrové ratingy ani podobné informace, které by Komisi umožnily výpočet úvěrového ratingu. Komise nicméně v předchozích šetřeních zjistila, že úvěrové ratingy čínských firem jsou narušené vládní podporou a že neexistují žádné důkazy o jakémkoli smysluplném posouzení rizika příjemců úvěrů. Komise proto použila stejnou metodiku jako v šetření týkajícím se solárních panelů a považovala všechny dotčené společnosti za společnosti s neinvestičním stupněm „BB“, jak je definuje úvěrová ratingová společnost Bloomberg.
(104)
Prémie u dluhopisů vydávaných společnostmi s ratingy BB proti dluhopisům vydávaným společnostmi s ratingy AAA (které má ČLR u dluhopisů), jak ji zaznamenala společnost Bloomberg, pak byla přičtena k průměrné úvěrové úrokové sazbě Čínské lidové banky v průběhu období šetření. Výsledkem byla referenční úroková sazba pro období šetření za úvěry poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku v CNY, ve výši 10,37 %.
(105)
Srovnáním této referenční úrokové sazby se skutečnou úrokovou sazbou účtovanou během období šetření dotčeným společnostem Komise dospěla k závěru, že úvěry byly odvětví výroby solárního skla poskytnuty za podmínek, které jsou příznivější než tržní podmínky.
(106)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila volbu referenční hodnoty ze strany Komise a závěry, které Komise učinila na základě srovnání referenční hodnoty a skutečně placeného úroku.
(107)
Srovnání mezi referenčním a skutečně zaplaceným úrokem jasně ukazuje, že vyvážející výrobci, kteří si půjčovali od čínských bank, v CNY, platili méně, než běžné komerční úrokové sazby pro společnosti v jejich finančním postavení.
(108)
Za druhé, Komise si byla vědoma toho, že Čínská lidová banka v červenci 2013 zrušila spodní hranici, a tuto skutečnost uvedla v informačním dokumentu. To však nic nemění na závěru, že čínská vláda zasahuje do chování bank v Číně, pokud jde o poskytování úvěrů, zejména prováděním rozhodnutí č. 40 a přiložených nařízení, a ustanovení článku 34 zákona o bankovnictví.
(109)
Za třetí Komise vypočítala referenční hodnotu pouze pro úvěry poskytnuté v CNY, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli u čínských bank úvěry v EUR nebo USD.
(110)
Čínská vláda dále požadovala podrobnější informace o tom, proč Komise měla za to, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku by měli mít úvěrový rating BB. Důvodem, proč byl zvolen rating BB, byla skutečnost, že Komise neobdržela žádné důkazy, že byl úvěrový rating vypočten pro kteréhokoli vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku z důvodu nespolupráce dotčených bank. Úvěrový rating BB navíc není nepříznivý úsudek a ve skutečnosti je pro společnosti zařazené do vzorku výhodný, jelikož je nejlepším neinvestičním stupněm na finančních trzích.
(111)
Podle článku 28 musela Komise využít nejlepších dostupných údajů, které byly převzaty ze závěrů nařízení o solárních panelech, kde byl pro společnosti zařazené do vzorku v uvedeném nařízení použit úvěrový rating BB. To bylo v tomto případě považováno za přiměřené a po poskytnutí informací nebyly obdrženy žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku udělily dotčené banky jiný úvěrový rating.
d) Závěr
(112)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k závěru, že odvětví výroby solárního skla v Číně byly v průběhu období šetření poskytovány preferenční úvěry, a to jak ze strany bank ve vlastnictví státu, tak ze strany soukromých bank. Financování odvětví výroby solárního skla je subvencí ve smyslu základního nařízení, jelikož
a)
existuje finanční příspěvek vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i);
b)
existuje pověření a řízení vládou podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a
c)
a je tím příjemci poskytnuta výhoda, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2.
(113)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
(114)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití zjištění z předchozích šetření za účelem dosažení závěrů ohledně subvencování v tomto případě, a zejména tvrdila, že Komise příliš spoléhala na zjištění v nařízení o solárních panelech.
(115)
Toto tvrzení bylo odmítnuto. Jak již bylo poznamenáno výše, vzhledem k nespolupráci ze strany bank v ČLR byla Komise nucena použít ustanovení článku 28 a využít nejlepší dostupné údaje. Šetření v oblasti solárních panelů je nejnovější a obsahuje nejaktuálnější zjištění o subvencování v Číně. Solární panely nejsou stejný výrobek jako solární sklo, ale oba tyto výrobky se používají v témže novém energetické odvětví a vztahují se na ně tytéž plánovací dokumenty vlády. Vzhledem k tomu, že jiné informace nebyly k dispozici, je využití zjištění uvedených v nařízení o solárních panelech jakožto „nejlepších dostupných údajů“ vhodné. Čínská vláda dále tvrdila, že mezi šetřením týkajícím se solárních panelů a tímto šetřením došlo k významným změnám, zejména ke zrušení spodní hranice úrokových sazeb Čínskou lidovou bankou v červenci 2013. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť závěry z šetření týkajícího se solárních panelů odkazují na uvedené období šetření, stejně jako toto šetření odkazuje na své vlastní období šetření. V obou případech se zrušení spodní hranice uskutečnilo po skončení období šetření, a proto nemá vliv na použití článku 28 a zjištění z šetření týkajícího se solárních panelů jakožto nejlepších dostupných údajů.
(116)
Všem společnostem zařazeným do vzorku, kromě jedné, poskytly úvěry komerční banky ve státním vlastnictví a soukromé banky. Jedna společnost byla financována výhradně prostřednictvím své offshore mateřské společnosti a žádné úvěry od bank se sídlem v ČLR nezískala.
(117)
Po poskytnutí informací jedna ze společností zařazených do vzorku zpochybnila závěr Komise, a uvedla, že ji Komise nepožádala, aby poskytla svůj nezávislý úvěrový rating. Komise však uvedenou společnost požádala, aby poskytla veškeré informace týkající se úvěrů, které získala, avšak společnost neposkytla nezávislý úvěrový rating. Pokud společnost tyto informace měla, pak je vzhledem k tvrzením uvedeným v podnětu a informacím požadovaným v dotazníku měla poskytnout. A zejména vzhledem k informacím v informačním dokumentu, pokud měla nezávislý úvěrový rating, měla jej poskytnout neprodleně. Tento argument se proto odmítá.
e) Výpočet výše subvence
(118)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Jak již bylo uvedeno, vzhledem k neexistenci smysluplného posouzení rizik Komise pro srovnatelné obchodní půjčky vytvořila tržní referenční hodnotu.
(119)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně placenými v průběhu období šetření a úrokem, který by byl zaplacen při použití referenční hodnoty.
(120)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, založená na této metodice, jsou:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2 Další režimy preferenčních půjček
(121)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nezískali v průběhu období šetření žádné výhody na základě subvenčních programů vývozních úvěrů, úvěrových linek, vývozních záruk, programu „Green Express“ nebo jako výhody prostřednictvím poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem.
6. Grantové programy
(122)
Společnosti zařazené do vzorku nezískaly v průběhu období šetření žádné výhody z programů „známé značky“ nebo „China World Top Brands“.
6.1 Zvláštní grantové programy a granty
a) Úvod
(123)
Společnosti zařazené do vzorku obdržely značné jednorázové granty od různých vládních orgánů na mnoha úrovních, v důsledku čehož získaly v průběhu období šetření výhodu. Tyto skutečnosti byly zjištěny v průběhu inspekcí dotčených společností a nebyly uvedeny v odpovědích na dotazník dotčených společností ani nebyly uvedeny v odpovědi čínské vlády na dotazník, jak bylo požadováno. Žadatel tvrdil, že výrobci solárního skla obdrželi uvedené jednorázové granty od orgánů správy provincie nebo místní samosprávy a že tyto granty přinesly výhodu, protože byly finanční prostředky obdrženy bez odpovídajícího zohlednění. (16) Oznámení o zahájení řízení rovněž stanoví, že „grantové programy“ jsou subvence používané na podporu odvětví výroby solárního skla.
b) Právní základ
(124)
Tyto granty společnostem poskytly orgány na úrovni provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro dotčené společnosti nebo specifické, pokud jde o umístění a druh výrobního odvětví. Úroveň právní podrobnosti pro příslušný zákon, na jehož základě byly tyto výhody uděleny, pokud pro ně vůbec nějaký právní základ existoval, obvykle nebyla Komisi sdělena, přestože byla Komisi často, ne však vždy, předána kopie dokumentu vydaného vládním orgánem, který udělení finančních prostředků doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(125)
Jedna společnost zařazená do vzorku obdržela v průběhu období šetření granty od zóny hospodářského rozvoje, v níž se nacházela. Uvedené granty vypočítala zóna hospodářského rozvoje na úrovni 20 % veškerých daní, které společnost odvedla místním daňovým orgánům a které zahrnovaly mimo jiné daň z příjmu právnických osob, daň z užívání pozemků a daň z výnosů z dividend.
(126)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela v období šetření velký grant od místní samosprávy na pokrytí poplatků potřebných k připojení společnosti k elektrické síti, které by jinak společnost musela zaplatit sama. Ten byl udělen společnosti „na podporu velkých společností sídlících v regionu“.
(127)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 25 milionů CNY z fondu pro přizpůsobování průmyslu pro výrobu technicky vyspělého solárního skla Národní komise pro rozvoj a reformy. Tento přímý grant od státu byl obdržen v roce 2006 a uvedená společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Za výhodu v průběhu období šetření bylo tedy považováno 2,5 milionu CNY.
(128)
Tatáž společnost rovněž zaevidovala ve svém účetnictví za rok 2012 další granty od místních finančních úřadů a jiných vládních subjektů. Společnost uvedla, že většina těchto grantů nebyly ve skutečnosti přímé převody finančních prostředků od uvedených subjektů určené uvedené společnosti, nýbrž náhrady částek, které uvedená společnost předtím zaplatila vládě. Jelikož nebyl poskytnut žádný uspokojivý důkaz, nemůže Komise toto vysvětlení přijmout.
(129)
Jiná společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 15 milionů CNY před obdobím šetření od místní vlády a tato společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Grant byl vyplacen společnosti na vývoj fotovoltaického odvětví (jež zahrnuje odvětví výroby solárního skla), urychlené vybudování pokročilé výrobní základny v místní průmyslové zóně a bezproblémové provádění velkých projektů.
(130)
Stejná společnost rovněž obdržela několik dalších grantů před obdobím šetření, a určitý podíl grantu si přidělila do období šetření. Společnost však neposkytla žádné podrobné údaje o povaze uvedených grantů a vhledem k tomu, že tyto informace nebyly k dispozici, byly k dosažení závěrů využity dostupné údaje. Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že jiné dostupné údaje nebyly k dispozici, jsou uvedené granty specifické pro uvedenou společnost a že výše grantu přiděleného v období šetření by měla být považována za výhodu.
d) Závěr
(131)
Čínská vláda byla vyzvána, aby podala další informace a zahájila konzultace ohledně těchto grantů, což však odmítla. Na základě shromážděných důkazů ohledně obdržení těchto grantů společnostmi zařazenými do vzorku a vzhledem k tomu, že žádné jiné informace nebyly k dispozici, má Komise za to, že uvedené granty jsou subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jelikož čínská vláda převedla finanční prostředky v podobě grantů výrobcům dotčeného výrobku, a že tím byla příjemci poskytnuta výhoda.
(132)
Tyto granty jsou rovněž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, jelikož se zdají být omezeny na některé společnosti nebo specifické projekty v určitých regionech a jsou udělovány ke splnění jednorázových požadavků společností zařazených do vzorku. Tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky pro vznik nároku a skutečná výběrová kritéria pro podniky nejsou transparentní, nejsou objektivní a nepoužijí se automaticky. Kromě toho neexistují žádné důkazy, že uvedené granty patří do zastřešujícího subvenčního programu.
(133)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat uvedené granty a analýzu Komise týkající se částečných informací, které měla k dispozici. Komise však pečlivě analyzovala důvěrné obchodní informace poskytnuté dotčenými společnostmi, a pokud existují důkazy, že se jedná o výhodu a že grant je specifický, byla ve vztahu k uvedenému grantu uplatněna vyrovnávací opatření.
(134)
Ve všech případech společnosti poskytly informace ohledně výše grantu, a informace o tom, kdo grant poskytl, i když v některých případech neměla daná společnost žádný dokument, kterým by prokázala právní základ, z něhož subjekt udělující grant vycházel. Dotčené společnosti rovněž většinou tento příjem zaznamenávaly ve svém účetnictví jako „příjem ze subvencí“, přičemž toto účetnictví bylo ověřeno nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která přinesla napadnutelnou výhodu.
(135)
Jedna společnost zařazená do vzorku ze stejných důvodů rovněž zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat a vyrovnávat uvedené granty specifické pro jednotlivé společnosti. Ze stejných důvodů Komise odmítá jejich argument a opakuje svůj postoj, že má pravomoc vyšetřovat tyto granty a vyrovnávat je, pokud je to vhodné.
e) Výpočet výše subvence
(136)
Níže uvedená tabulka obsahuje výpočet výhody pro tyto výše uvedené granty, přičemž se za výhodu považuje částka obdržená v průběhu období šetření nebo zaúčtovaná v uvedeném období, pokud byla uvedená částka dotčenou společností odepisována.
Ostatní grantové programy
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
7.1 Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
a) Úvod
(137)
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ opravňuje podniky se zahraničními investicemi k tomu, aby první dva roky neplatily žádnou daň z příjmu právnických osob a tři následující roky platily pouze 12,5 % místo 25 %.
b) Právní základ
(138)
Právním základem tohoto programu je článek 8 zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků (dále jen „zákon o dani týkající se podniků se zahraničními investicemi“) a článek 72 prováděcích pravidel k zákonu Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků. Podle čínské vlády byl tento program ukončen podle článku 57 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 s přechodným obdobím do konce roku 2012. Uvedený zákon tedy objasňuje, že v rámci tohoto režimu bude existovat výhoda v daňovém roce 2012.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(139)
Uvedený režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ přinesl výhody podnikům v průběhu účetního roku 2012, načež byl podle čínské vlády uvedený režim zrušen.
(140)
Jedna ze společností zařazených do vzorku byla podnikem se zahraničním vlastníkem, který uvedený daňový režim využíval v průběhu období šetření. Uvedená společnost získala místo plné sazby ve výši 25 % sazbu daně z příjmu právnických osob ve výši 12,5 %, což bylo uvedeno v jejím přiznání k dani z příjmu právnických osob za rok 2012 a v její roční účetní závěrce.
(141)
Komise o těchto zjištěních informovala účastníky řízení a obdržela stanoviska čínské vlády, která uvedla, že podle oznámení o přechodu (17) budou všechny výhody z tohoto režimu ukončeny v roce 2012. Čínská vláda uvedla, že v případě, že budou uložena vyrovnávací cla, nelze je uložit v případě výhody získané z tohoto režimu jednou společností zařazenou do vzorku v průběhu období šetření. Uvedené tvrzení se přijímá, jelikož pro tuto společnost zařazenou do vzorku, za zvláštních okolností tohoto případu, nemá Komise důkazy o žádné trvající výhodě.
d) Závěr
(142)
Ačkoliv byl režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ v předchozích nařízeních vyrovnáván, Komise pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku neukládá clo na vyrovnání výhody zjištěné v průběhu období šetření, jelikož nemá žádné důkazy o tom, že pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku byl ke dni uložení cel v platnosti uvedený režim nebo jakákoli jeho varianta.
7.2 Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
a) Úvod
(143)
Na základě tohoto programu mohou společnosti, které jsou schopny prokázat splnění určitého souboru kritérií k získání statusu „podniku využívajícího nejnovější a špičkové technologie“, využívat sníženou sazbu u daně z příjmů právnických osob ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %.
b) Právní základ
(144)
Právní základ tohoto programu je čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“), společně se „správními opatřeními pro označení podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie“ (Guo Ke Fa Huo [2008] No. 172) a článek 93 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků, společně s Oznámením státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(145)
Tento režim se použije pro podniky, které byly za podniky využívající nejnovější a špičkové technologie uznány čínskou vládou. Aby byly podniky pro tento režim způsobilé, musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat následující požadavky, které jsou stanoveny v uvedeném právním základě a shrnují se takto:
a)
jejich výroba je zahrnuta do oblasti působnosti výrobků v „odvětvích špičkových technologií s klíčovou státní podporou“;
b)
jejich celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří 3-6 % celkového příjmu z prodeje;
c)
jejich příjem z výrobků v oblasti špičkových a nových technologií činí více než 60 % celkového příjmu z prodeje;
d)
pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují 10 % z celkového počtu zaměstnanců;
e)
ostatní požadavky stanovené „správními opatřeními pro podniky využívající špičkové a nové technologie z roku 2008“ jsou splněny.
(146)
Bylo zjištěno, že některé, nikoli však všechny, společnosti zařazené do vzorku tento režim využívají, a tedy platí daň z příjmu právnických osob pouze ve výši 15 % a nikoli 25 %. Tyto společnosti požádaly o status podniků využívajících nové a špičkové technologie a obdržely úřední oznámení, že splnily kritéria režimu, a proto byly způsobilé k tomu, aby svá přiznání k dani právnických osob vyplnily odpovídajícím způsobem.
d) Závěr
(147)
Stejně jako v 322. až 326. bodě odůvodnění šetření týkajícího se solárních panelů je Komise toho názoru, že tento režim je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získávají dotčené společnosti výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(148)
Tato subvence je specifická, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož je omezena na podniky, které získaly osvědčení podniků využívajících špičkové a nové technologie a splňujících všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Společnosti zařazené do vzorku toto osvědčení získaly. Způsobilost není automatická a právní předpisy ani orgán poskytující subvenci nestanovily žádná objektivní kritéria.
(149)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Komise nesouhlasí s výkladem zákonů a prováděcích opatření ze strany čínské vlády, ze kterých vyplývá, že je uvedený program omezen na některá odvětví a podniky podporované čínskou vládou na základě kritérií, které se nezdají být objektivní či neutrální, jako například, že je jejich výroba zahrnuta v rozsahu výrobků v „oblasti špičkových technologií s klíčovou státní podporou“.
(150)
Způsobilost rovněž není automatická, ale závisí na udělení osvědčení podniku působícímu v oblasti špičkových a nových technologií, které vydá příslušný orgán na základě vlastního uvážení.
(151)
Komise proto tuto subvenci považuje za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(152)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3 Osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Úvod
(153)
Podnět uváděl, že vyvážející výrobci solárního skla dostávali subvence z jiného režimu přímého osvobození od daně, totiž osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky (18). To spadá pod obecné subvenční praktiky osvobození od přímé daně z příjmu a/nebo jejího snížení, jak stanoví oznámení o zahájení řízení.
b) Právní základ
(154)
Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25-26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(155)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená do vzorku získala osvobození od daně z výnosu z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky. Tato společnost požádala přímo místní finanční úřad o odečtení dividend získaných z kapitálových investic ze zdanitelného příjmu.
d) Závěr
(156)
Komise je toho názoru, že se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(157)
V informačním dokumentu Komise uvedla, že je tento režim subvencí specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k tomuto režimu na určité podniky, které sídlí v Čínské lidové republice a které investovaly do jiných tuzemských podniků.
(158)
Po poskytnutí informací čínská vláda tyto závěry zpochybnila, přičemž uvedla, že osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky nelze považovat za specifické, jelikož čl. 26 odst. 3 zákona o dani z příjmů podniků stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům. Kromě toho čínská vláda uvádí, že kritéria způsobilosti jsou objektivní a vztahují se na všechny tuzemské podniky bez ohledu na odvětví, výrobek nebo zeměpisnou polohu.
(159)
Třebaže je pravdou, že zákon o dani z příjmů podniků předložený čínskou vládou v předchozím řízení ve svém čl. 26 odst. 3 stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům, Komise je i nadále toho názoru, že je tento režim subvencí specifický. Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků totiž potvrzuje, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
e) Výpočet výše subvence
(160)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z výnosů z dividend
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4 Jiné režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení
a) Úvod
(161)
Kromě režimů posuzovaných v bodech 7.1-7.3 neshledala Komise žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku byla poskytnuta výhoda prostřednictvím jiných režimů osvobození od přímých daní a programů jejich snížení uvedených výše v oddílu C bodě 4. Nicméně během svých kontrol Komise zjistila dva další režimy daně z příjmů právnických osob, které byly zahrnuty v účetnictví jedné ze společností zařazených do vzorku, konkrétně zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti a vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků. Ty také spadají pod „režimy osvobození od přímých daní a jejich snížení“ uvedené v oznámení o zahájení řízení, jakožto opatření, prostřednictvím kterých daňový orgán snížil placenou daň z příjmu právnických osob nebo vrátil daň z příjmu právnických osob, která již byla zaplacena. Zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je také spojen s „zápočtem daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi“ uvedeným v oddílu C bodě 4.
b) Právní základ
(162)
Právním základem pro zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je článek 30 čínského zákona o dani z příjmů podniků.
(163)
Komisi nebyl sdělen konkrétní zákon pro vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků, nicméně byla Komisi poskytnuta kopie oběžníku vydaného správním orgánem provincie, který osvobození od daně doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(164)
Komise zjistila, že jedné společnosti zařazené do vzorku byly započteny výdaje a vrácena daň z nemovitostí a daň z užívání pozemků. Dokument vydaný správním orgánem provincie omezuje vracení na podniky využívající špičkové a nové technologie.
d) Závěr
(165)
Pokud jde o zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti, Komise se domnívá, že je tento subvenční režim specifický, jelikož článek 30 je nutno vykládat společně s článkem 25 zákona o dani z příjmů podniků, v němž se uvádí, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
(166)
Vrácení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků bylo specifické z hlediska umístění nebo druhu odvětví. Čínská vláda byla vyzvána, aby poskytla více informací o těchto daňových režimech v žádosti o další konzultace, což však odmítla. Komise proto postupovala na základě shromážděných důkazů, pokud jde o uplatňování uvedených režimů pro společnost zařazenou do vzorku, a také proto, že žádné další údaje nebyly k dispozici.
(167)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise, přičemž uvedla, že Komise neuvedla v informačním dokumentu žádné skutečné důkazy ohledně specifičnosti těchto režimů. Podrobné informace o specifičnosti těchto režimů byly poskytnuty pouze uvedené společnosti a od uvedené společnosti nebyla obdržena žádná stanoviska. Komise též uvedla další informace o specifičnosti uvedených režimů ve výše uvedených bodech odůvodnění.
(168)
Komise je toho názoru, že tyto režimy jsou subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
e) Výpočet výše subvence
(169)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z příjmu právnických osob
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programy nepřímých daní a dovozního cla
(170)
Komise nezjistila žádnou výhodu, kterou by získala jakákoli společnost zařazená do vzorku v rámci programů nepřímých daní a dovozního cla uvedených v oddílu C bodě 4.
9. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
9.1 Poskytování antimonu, dodávání elektřiny
(171)
Nebyla zjištěna žádná výhoda spojená s nákupem antimonu nebo elektřiny, kterou by společnosti zařazené do vzorku získaly v průběhu období šetření.
9.2 Poskytování práv k užívání pozemků
a) Úvod
(172)
Jak je rovněž uvedeno v 354. až 370. bodu odůvodnění nařízení o solárních panelech, společnosti nemohou v ČLR přímo nakupovat pozemky, nýbrž pouze od místních orgánů kupují právo k užívání pozemků.
b) Právní základ
(173)
Zákon o správě půdy ČLR uvádí, že veškerá půda patří lidu a nelze ji kupovat či prodávat, ale stanoví podmínky, za kterých lze prodávat práva k užívání pozemků podnikům, a to na základě výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(174)
Systém dražby by v zásadě umožnil trhu posoudit cenu konkrétního práva k užívaní pozemků, a cena by tedy byla stanovena nezávisle. Nicméně v průběhu návštěvy Komise čínská vláda uvedla, že v každém případě stanoví spodní hranice cen pro každý stupeň pozemku (pozemky jsou ohodnoceny stupněm od 1 do 15 na základě kvality parcely), pod které nemůže cena práva k užívání pozemku klesnout.
(175)
Čínská vláda rovněž řídí nabídku pozemků tím, že stanoví kvótu, omezuje plochu, pro kterou lze prodávat práva k užívání pozemků pro průmyslové účely nebo pro účely bydlení, pro jednotlivé provincie a jednotlivé roky.
(176)
V každém případě, u žádného nákupu práva k užívání pozemku vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku Komise neshledala žádné důkazy dražebního procesu, který by nezávisle stanovil cenu práva k užívání pozemků. Společnost, která pozemky získala, buď nabídla vyvolávací cenu, nebo o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila vyvolávací cena, a jelikož byla jediným zájemcem, právo k užívání pozemku získala.
(177)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise a prohlásila, že práva k užívání pozemků byla výrobním odvětvím v ČLR prodávána skutečným dražebním postupem.
(178)
Čínská vláda nejprve tvrdila, že existoval skutečný dražební systém, protože jediné, co vláda dělala, bylo, stejně jako u každého dražitele, stanovení vyvolávací ceny. Tento argument je odmítnut, jelikož dražba obvykle zahrnuje stanovení vyvolávací ceny nezávislým dražebníkem po nezávislém ocenění, k čemuž v tomto případě nedošlo, jelikož vlastník práva k užívání pozemků je rovněž dražebníkem.
(179)
Čínská vláda poté uvedla, že spodní hranice cen se obvykle používají k zajištění toho, aby konečná cena neklesla pod „základní tržní hodnotu“ práva k užívání pozemků. Žádný důkaz nebyl poskytnut na podporu tohoto argumentu, protože se jedná o argumentaci kruhem, jelikož částka zaplacená za právo k užívání pozemků (kterou vláda stanovila) má být tržní cena (na základě které se pak stanoví spodní hranice).
(180)
Čínská vláda pak uvedla, že skutečnost, že žádní další uchazeči se dražby neúčastnili, „nemůže být základem pro předpoklad, že právo k užívání pozemků nebylo ve skutečnosti vydraženo“. Závěr založený na tomto důkazu je ve skutečnosti přesně opačný. Čínská vláda, navzdory žádostem, neposkytla důkaz jediného práva k užívání pozemků, jehož cena by byla stanovena soutěžní dražbou, a proto je důsledkem tohoto postupu skutečnost, že vláda stanoví cenu a tuto cenu pak společnost zaplatí. Větší počet uchazečů sice nemusí být v každém jednotlivém případě absolutním požadavkem nezbytným pro zajištění existence tržního systému, avšak naprostá neexistence většího počtu uchazečů, která byly zjištěna v případě všech společností zařazených do vzorku, je jasným důkazem neexistence skutečných tržních cen.
(181)
V případě, kdy jedna společnost zařazená do vzorku zaplatila o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila cena stanovena vládou, společnost Komisi sdělila, že jim příslušný orgán jednoduše sdělil, že tak mají učinit, aby vznikl dojem, že k dražbě došlo. Komise tudíž nemůže přijmout tuto skutečnost za skutečný důkaz, že v ČLR existuje trh pro prodej práv k užívání pozemků.
(182)
Ve skutečnosti tedy společnosti zařazené do vzorku zaplatily cenu stanovenou čínskou vládou. Jak též uvádí nařízení o solárních panelech (v 361. až 370. bodě odůvodnění), právo k užívání pozemků se poskytuje za cenu nižší než přiměřenou v porovnání s referenční tržní hodnotou, která je uvedena v písmeni e) níže.
d) Závěr
(183)
Komise dospěla k závěru, že poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti výhodu. Jelikož šetření neprokázalo existenci fungujícího trhu pro prodej práv k užívání pozemků v ČLR, použití vnější referenční hodnoty (viz písmeno e) níže) ukazuje, že částka, kterou vývozci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je nižší než tržní sazba.
(184)
Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, protože rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány podporovaným odvětvím, k nimž patří i odvětví solárního skla. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup.
(185)
Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou dodržovány tržní podmínky (19).
(186)
Čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti, přičemž uvedla, že omezení v rozhodnutí č. 40 nemohou být použita k prokázání specifického poskytnutí výhody. Tento argument se odmítá, jelikož se v důsledku rozhodnutí č. 40 poskytují práva k užívání pozemků podporovaným odvětvím. Výroba solárního skla je podporovaným odvětvím, a proto je poskytování práv k užívání pozemků pro výrobce solárního skla zahrnuto v ustanoveních rozhodnutí č. 40.
(187)
Jedna společnost zařazená do vzorku rovněž zpochybnila zjištění Komise, a uvedla, že v Číně existuje fungující trh s právy k užívání pozemků. Nicméně její posouzení postupu týkajícího se práv k užívání pozemků v Číně nevede k uvedenému závěru. Společnost nebyla stále schopna prokázat, že práva k užívání pozemků jsou nezávisle oceněna, že se prodávají prostřednictvím nezávislé dražby, že cena práva k užívání pozemků je výsledkem postupu podávání konkurenčních nabídek a že žádná cena není narušena podporou ze strany vlády.
(188)
Společnost zařazená do vzorku poté prohlásila, že navzdory skutečnosti, že Komise měla shledat, že trh funguje, a že tedy neexistují žádné subvence, Komise by měla porovnat cenu práva k užívání pozemku dané společnosti s referenční hodnotou, konkrétně s cenami práva k užívání pozemků v provincii, ve které se společnost nachází. Vzhledem k tomu, že Komise zjistila, že v uvedené provincii neexistuje žádná vhodná tržní referenční hodnota, byl tento argument odmítnut.
e) Výpočet subvenčního rozpětí
(189)
Výhodu tedy představuje rozdíl mezi cenou zaplacenou za právo k využívání pozemků a vhodnou vnější referenční hodnotou. Stejně jako v nařízení o solárních panelech je touto referenční hodnotou tržní cena za pozemky v samostatném celním územím Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (dále jen „Čínská Tchaj-pej“).
(190)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty a požadovala další informace o tom, proč je Čínská Tchaj-pej vhodná. Jak bylo vysvětleno v 467. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, Komise považuje Čínskou Tchaj-pej za vhodný referenční základ z těchto důvodů:
a)
srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury v Čínské Tchaj-peji a většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku;
b)
fyzická blízkost ČLR a Čínské Tchaj-peje;
c)
vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Čínské Tchaj-peji i v mnoha provinciích v ČLR;
d)
silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Čínskou Tchaj-pejí a ČLR;
e)
vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Čínské Tchaj-peji;
f)
podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantního referenčního základu Čínské Tchaj-peji a v ČLR a
g)
společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Čínské Tchaj-peje a ČLR.
(191)
Vzhledem ke všem těmto faktorům dospěla Komise k závěru, že ceny práv k užívání pozemků v ČLR, pokud by na trhu převládaly tržní podmínky, by pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly velmi podobné cenám pozemků v Čínské Tchaj-peji.
(192)
Jedna společnost uvedla, že pokud je třeba použít vnější referenční základ, pak by měl být vzat v úvahu HDP provincie, v níž se společnost nachází, a referenčním základem by měly být „současné ceny pozemků v Egyptě, Arménii, Guatemale, Kongu, Mongolsku nebo Indonésii“, jelikož tyto země mají „podobný stupeň rozvoje“. Tento argument byl odmítnut z těchto důvodů:
a)
úroveň hospodářského rozvoje není jediným výše uvedeným faktorem, proč je Čínská Tchaj-pej vhodným referenčním základem;
b)
společnost odkazovala na provincii, ve které se nachází, a ne na město, které má mnohem vyšší HDP na obyvatele než uvedená provincie, které je obklopuje, a
c)
nepředložila žádné argumenty jiné než HDP, proč by byl kterýkoli z jiných vnějších referenčních základů vhodnější než Čínská Tchaj-pej.
(193)
Další společnost zařazená do vzorku po poskytnutí informací uvedla, že Čínská Tchaj-pej není vhodná s ohledem na hospodářské podmínky v dané provincii, ve které se společnost nachází, nicméně nenavrhla žádné jiné řešení. Vzhledem k tomu, že jiné návrhy řešení referenční hodnoty nebyly předloženy, použití Čínské Tchaj-peje se potvrzuje.
(194)
Průměrné ceny pozemků v Čínské Tchaj-peji pro rok 2012 byly převzaty z odboru průmyslu ministerstva hospodářství a upraveny zpětně o inflaci a růst HDP za účelem stanovení referenční ceny pro pozemky v každém kalendářním roce. Vzhledem k tomu, že práva k užívání pozemků platí 50 let a odepisují se na tomto základě, výhoda v období šetření bude 1/50 rozdílu mezi referenční cenou a skutečně hrazenou cenou.
(195)
Subvenční sazba zjištěná pro poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou je:
Poskytování půdy za cenu nižší než přiměřenou
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Závěr ohledně subvencování
(196)
Komise vypočítala výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení u šetřených společností pro jednotlivé režimy, a sečtením těchto údajů vypočítala celkovou výši subvence pro celou společnost za období šetření.
(197)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočítala procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota pak byla použita k výpočtu subvence přiřazené k vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(198)
Dále byla vypočítána výše subvence na metr čtvereční dotčeného výrobku vyváženého do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty CIF stejného dovozu na metr čtvereční.
(199)
Po poskytnutí informací čínská vláda uvedla, že Komise při zveřejňování subvenčních rozpětí v době poskytnutí informací nevzala v úvahu dumpingová rozpětí vypočítaná v souběžném antidumpingovém řízení a že Komise se při výpočtu cla, jež má být uloženo, zabývala pouze otázkou „dvojího započítání“.
(200)
Čínská vláda žádala, aby v případě zjištění, že subvencování způsobilo dumping, byla tato skutečnost zohledněna při výpočtech rozpětí, jakož i při výpočtech cla.
(201)
Jelikož v tomto případě jsou opatření omezena rozpětím újmy, takový zásah by skutečná uložená cla nezměnil. Komise proto nepovažovala za nezbytné zabývat se obsahem těchto tvrzení.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(202)
Po zahájení řízení se přihlásilo osm výrobců, kteří vyráběli v Unii obdobný výrobek v průběhu období šetření. Komisi není znám žádný jiný výrobce obdobného výrobku v Unii. Komise se proto domnívá, že těchto osm výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto budou uvedení výrobci označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(203)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 metrů čtverečních.
(204)
Po poskytnutí informací si čínská vláda povšimla rozdílů mezi údaji uvedenými v informačním dokumentu a údaji obsaženými v podnětu, které se týkaly odvětví Unie. Dále uvedla, že to svědčí o neexistenci objektivních a věrohodných důkazů a zpochybňuje závěry, k nimž Komise dospěla.
(205)
Rozdíly mezi údaji uvedenými v podnětu a v informačním dokumentu zjištěné čínskou vládou jsou způsobeny tím, že všechny údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly ověřeny na místě a v případě potřeby aktualizovány. Jelikož vzorek představuje 79 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, Komise nemůže přijmout argument, že použité důkazy nebyly objektivním a věrohodným základem pro závěry, k nimž dospěla.
2. Určení příslušného trhu Unie
(206)
Výroba žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu. Proto nebylo nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
3. Spotřeba v Unii
(207)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Stanovení spotřeby v Unii bylo založeno na údajích poskytnutých žadatelem a sdružením Glass for Europe, které byly pokud možno porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(208)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(209)
V posuzovaném období mezi roky 2009 a 2011 se celková spotřeba v Unii zvýšila o 65 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba v roce 2012 však zůstala výrazně nad úrovní z roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz oddíl E bod 2.3).
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem a podíl subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu
(210)
Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod kódem KN 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytli žadatel a Glass for Europe. Subvencovaný dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Glass for Europe a podnět.
(211)
Objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k významnému zvýšení tržního podíl dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trhu Unie (zvýšení z 7,2 % na 30,5 %).
(212)
Spotřeba v Unii se rovněž zvýšila do roku 2012. V roce 2012, když se trh Unie zmenšil, dokázali čínští vyvážející výrobci přesto zvýšit svůj celkový objem dovozu.
(213)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise použila značně přehnané údaje, zatímco čínské statistiky vývozu pravděpodobně vykázaly mnohem nižší vývoz v období šetření ve srovnání s objemem dovozu podle informačního dokumentu a požádala o vysvětlení, jak tyto objemy byly vypočteny.
(214)
Komise nejprve poznamenává, že vývozní statistiky předložené čínskou vládou - včetně všech druhů z tvrzeného skla - jsou více než 2,5krát nižší než statistiky Eurostatu pro celý kód KN ex 7007 19 80 pro rok 2012. V důsledku toho je nelze považovat za dostatečně spolehlivé.
(215)
Komise své výpočty založila na informacích, které poskytli žadatel a sdružení Glass for Europe. Tyto údaje jsou k dispozici v nedůvěrném spisu. Komise tyto informace porovnala s ověřenými údaji, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a ostatní spolupracující vyvážející výrobci. Jako je uvedeno v oddíle A bodě 3.3, spolupracující vyvážející výrobci zahrnovali téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012. Komise proto nemá důvod se domnívat, že informace, na nichž se její zjištění zakládá, jsou nesprávné. Kromě toho čínská vláda neposkytla na podporu svého tvrzení žádné důkazy.
4.2 Ceny subvencovaného dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(216)
Průměrná cena subvencovaného dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka č. 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj: žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(217)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(218)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku ve výši 0,40 EUR/m2 a dovozní clo 3 %. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 %, tj. o vážený průměr 11 %, v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(219)
Porovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na společnost mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku ze subvencovaného dovozu dotčeného výrobku.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(220)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(221)
Jak je vysvětleno v oddílu A bodu 3.2, byl za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(222)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých sdružením Glass for Europe a žadatelem a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(223)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence.
(224)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(225)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise neprovedla analýzu újmy v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení, protože analýzu újmy provedla na základě dvou samostatných a údajně rozporuplných souborů údajů, a to makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů újmy. Dále tvrdí, že údajná rozporuplnost analýzy založené na dvou souborech údajů vyvolává vážné pochybnosti o vhodnosti, spravedlivosti a objektivitě celkového obrazu o újmě.
(226)
Tentýž účastník citoval řadu předchozích šetření, kde orgány Unie údajně definovaly nejednotným způsobem různé soubory údajů jako makroekonomické nebo mikroekonomické údaje.
(227)
Komise nemůže toto tvrzení přijmout. Jedná se o metodiku, jež se používá v případech výběru vzorku za účelem analýzy situace ve výrobním odvětví unie a s ohledem na vývoj, který vykazuje nejen vzorek, nýbrž i výrobní odvětví Unie jako celek. Při analýze byly zohledněny všechny činitele uvedené v čl. 8 odst. 4 základního nařízení. Závěr o újmě je též vypracován na základě všech těchto činitelů. Analýza újmy byla tedy provedena v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení.
6. Makroekonomické ukazatele
6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(228)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
objem výroby (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Využití kapacity
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(229)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Již na začátku posuzovaného období mělo výrobní odvětví Unie nadbytečnou výrobní kapacitu. V důsledku rychlého růstu spotřeby v Unii uvedená nadbytečná kapacita klesala do roku 2011, neboť výrobní kapacita v Unii sice rostla, nicméně pomaleji než spotřeba v Unii. Výrobní kapacita v roce 2012 dále rostla, avšak spotřeba v Unii klesala. Výroba rostla od roku 2009 do roku 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. V důsledku stávajících kapacit bylo výrobní odvětví Unie schopno rozšířit výrobu, aby vycházelo vstříc silnému růstu poptávky v Unii do roku 2011. V reakci na růst pozorovaný od roku 2009 do roku 2011 výrobní odvětví Unie zároveň přidalo další kapacitu, která začala vyrábět částečně až v období šetření. To vedlo k prudkému poklesu využití kapacity v období šetření ve srovnání s předchozími roky.
(230)
Ačkoli v posuzovaném období výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesalo během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu subvencovaného dovozu z dotčené země a nekalou soutěží, se kterou se setkávali hlavní odběratelé výrobního odvětví Unie v sektoru solárních panelů v důsledku čínského dumpingu a také zjištěného subvencování v uvedeném odvětví.
6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(231)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podíl na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(232)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 22,7 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 65 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 88,6 % v roce 2009 na 65,8 % v období šetření, tj. poklesem o 25,7 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než subvencovaný dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby, a jejich podíl na trhu se proto v průběhu posuzovaného období snížil.
6.3 Růst
(233)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba, prodej, a v jeho podílu na trhu ve srovnání s vývojem spotřeby. I přes vzrůst spotřeby během posuzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období klesal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 321 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo růst v souladu s růstem trhu, měla celkový nepříznivý dopad na jeho hospodářskou situaci.
6.4 Zaměstnanost a produktivita
(234)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(235)
Od roku 2009 do období šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita se v letech 2010 a 2011 ve srovnání s rokem 2009 zvýšila pouze mírně. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %, což nepříznivě ovlivnilo míru využití kapacity.
(236)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
6.5 Velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence
(237)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných subvenčních rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(238)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívější subvence pro toto posouzení relevantní.
7. Mikroekonomické ukazatele
(239)
Jak je uvedeno výše, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Ačkoli se většina výrobců v Unii zařazených do vzorku již obchodování se sklem věnovala dříve, musely všechny společnosti investovat do specializovaných zařízení pro solární sklo, která jsou zcela nezávislá na výrobě běžného skla, jelikož čistota skla a obsah železa ve skle se velmi liší, stejně jako jeho celková kvalita. Kromě toho musí být solární sklo tvrzeno, což se u obyčejného skla neprovádí. Dále se také na sklo nanáší povlak. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
7.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(240)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Index 2009
100
64
64
71
Index 2010
157
100
101
112
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(241)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009. Pokles prodejních cen výrobců v Unii byl pomalejší než trend pozorovaný u prodejních cen dovážených výrobků z dotčené země. Například pokles čínských cen mezi roky 2011 a 2012 činil 11 %, zatímco ceny v Unii klesly během stejného období o 8 %.
(242)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v oddílu D bodě 4.2) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %. To je způsobeno tím, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyváželi čínští výrobci zařazení do vzorku.
(243)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise nevzala při posuzování průměrných čínských cen v úvahu rozdíl mezi typy výrobku vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci a typy výrobku prodávanými výrobci v Unii. Zmínka o tom, že mezi průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví v Unii a průměrnou prodejní cenou čínských vyvážejících výrobců byl velký rozdíl, údajně vedla ke zkreslené prezentaci skutečností z důvodu rozdílu mezi prodejními cenami v Unii a čínskými dovozními cenami.
(244)
Jak je uvedeno výše, Komise provedla podrobné srovnání u jednotlivých typů výrobku pro účely cenového podbízení, což je nepopiratelně součástí analýzy újmy. Navíc jasně označila příčinu uvedených rozdílů - skutečnost, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyráběli čínští vyvážející výrobci. V důsledku toho nelze tvrdit, že Komise prezentovala skutečnosti zavádějícím a zkreslujícím způsobem.
(245)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly trend prodejních cen mezi roky 2009 a 2011. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 bylo způsobeno snížením objemu výroby.
(246)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že snížení průměrné jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období bylo způsobeno mimo jiné zvýšením efektivity výroby. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 navíc pravděpodobně nebylo způsobeno snížením objemu výroby, ale zvýšením výrobní kapacity.
(247)
Zvýšení efektivity v období 2009-2011 vedlo ke snížení jednotkových výrobních nákladů, a tím přispělo ke snížení jednotkové prodejní ceny. Komise však zjistila, že v průběhu období šetření průměrná prodejní cena klesla výrazně pod úroveň průměrných jednotkových výrobních nákladů, a tudíž pokrývala pouze 88 % těchto nákladů. Zvýšení výrobní kapacity společností zařazených do vzorku nemohlo ve stejnou dobu způsobit zvýšení jejich jednotkových výrobních nákladů. Jejich výrobní kapacita se mezi roky 2011 a 2012 zvýšila pouze o 2,6 %, zatímco jejich průměrné jednotkové výrobní náklady se během stejného období zvýšily o 10,6 %. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
7.2 Náklady práce
(248)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(249)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. Nicméně mezi rokem 2011 a obdobím šetření došlo ke značnému nárůstu, a to o 4,8 %. Celkový nárůst nákladů práce lze částečně vysvětlit náklady vynaloženými některými výrobci v Unii v souvislosti s nevyužitím kapacity závodů mezi rokem 2011 a obdobím šetření, jinak řečeno nutností platit zaměstnance bez ohledu na to, že ve skutečnosti nepracovali.
7.3 Zásoby
(250)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(251)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v období 2010-2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(252)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že trendy týkající se zásob nejsou relevantní, jelikož jejich nárůst v absolutních a relativních hodnotách byl velmi nízký.
(253)
Vzhledem ke zjištěnému cenovému vývoji, není pro výrobce racionální udržovat velké zásoby, protože jejich hodnota rychle klesá. Proto by bylo možno očekávat, že výrobci v Unii budou udržovat omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku mezi roky 2011 a obdobím šetření je proto sice omezeným, nicméně významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Na vysoký objem zásob v absolutních hodnotách v roce 2010 je třeba nahlížet v kontextu prodeje, který byl v uvedeném roce mnohem větší v než v období šetření.
7.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(254)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(255)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(256)
Jak je vysvětleno v oddílu D bodě 7, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době zahajovala výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat subvencovaný dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, zejména pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(257)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za posuzované období se celkově zvýšil.
(258)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(259)
Z tabulky 10 vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví značně investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(260)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, a to v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %. Propad v roce 2012 je logickým důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření ztrátu.
(261)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
8. Závěr ohledně újmy
(262)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období v důsledku silnějšího růstu spotřeby během uvedeného období zmenšil. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo nepříznivý vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(263)
V posuzovaném období se zvýšil celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(264)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů v průběhu období šetření, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala výrazně záporné hodnoty.
(265)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v oddíle D bodě 7.4, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží se subvencovaným dovozem z ČLR), aby se tak více rozptýlily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(266)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že v posouzení ze strany Komise je určitý rozpor, jelikož v něm bylo uvedeno, že se investice týkaly zejména výzkumu a vývoje, a zároveň se v něm tvrdí, že kapacita byla v období šetření navýšena v očekávání zvýšené poptávky. Tato tvrzení nejsou v rozporu, nýbrž se vzájemně doplňují - investice do nových typů výrobku v průběhu stejného období nutně vedou také ke zvýšení kapacity. Přestože se uvedené investice náklady výrobního odvětví Unie zvyšují, jsou navíc také důležitým ukazatelem toho, že odvětví činí vše, co je v jeho silách, aby zůstalo konkurenceschopné.
(267)
Proto lze dospět k závěru, že výrobnímu odvětví Unie během období šetření byla nejen způsobena podstatná újma, ale toto odvětví také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(268)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(269)
V souladu s čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle subvencovaného dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána subvencovanému dovozu.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(270)
Ze šetření vyplynulo, že subvencovaný dovoz v posuzovaném období vzrostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem i podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Mezi nárůstem subvencovaného dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Jinak řečeno, dovoz rostl podstatně rychleji než trh Unie a výrobci v Unii ztráceli podíl na trhu v důsledku čínského subvencovaného dovozu. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno v oddílu D bodě 4.2 - ceny subvencovaného dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(271)
Šetření ukázalo, že ceny subvencovaného dovozu se během posuzovaného období snížily o 27,2 %, což vedlo k ještě větším rozdílům mezi cenami výrobců v Unii a cenami vyvážejících výrobců. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Po počáteční fázi v roce 2009 výrobci v Unii dosáhli stabilní úrovně zisku v letech 2010 a 2011. V průběhu období šetření však výrobci v Unii zaznamenali značné ztráty.
(272)
Po poskytnutí informací několik účastníků řízení napadlo závěr Komise, že mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR je příčinná souvislost. Účastníci tvrdili, že mezi újmou a zvýšeným dovozem z dotčené země není žádná časová souvislost. Důvodem je skutečnost, že mezi roky 2009 a 2011 se čínský dovoz výrazně zvýšil. Kromě toho průměrná cena čínského dovozu v roce 2011 činila 4,96 EUR/m2, což je částka, která se blíží částce v roce 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Titíž účastníci tvrdili, že závěr, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by měla být přičítána čínskému dovozu v roce 2012, je v rozporu s jeho zjištěním, že čínský dovoz údajně neměl žádný nepříznivý dopad o rok dříve, přestože průměrná dovozní cena byla velmi podobná.
(274)
Účastníci také tvrdili, že časovou souvislost mezi způsobenou podstatnou újmou a subvencovaným čínským dovozem nelze posuzovat na základě celého posuzovaného období od roku 2009 do konce období šetření, bez ohledu na trendy, které nastaly během tohoto období.
(275)
Od počátku posuzovaného období do konce období šetření dovozy vzrostly o 596 %, přičemž jejich podíl na trhu se zvýšil o 321 %. V průběhu posuzovaného období klesla dovozní cena o 27,2 %.
(276)
Je pravdou, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 bylo jen mírně nižší než v roce 2010, a to navzdory vysokému růstu dovozu z ČLR již v roce 2011. V průběhu roku 2011 však spotřeba solárního skla v Unii výrazně vzrostla, konkrétně o 20,4 % mezi roky 2010 a 2011, zatímco dovoz z ČLR se během stejného období zvýšil o 150 %. V období šetření sice spotřeba skutečně klesla o něco více než 19 %, avšak objem čínského dovozu se dále zvýšil o více než 35 %. To jasně ukazuje časovou souvislost mezi podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie v období šetření, a silným růstem čínského subvencovaného dovozu. Rovněž je logické, že trvá určitou dobu, než některé nepříznivé účinky zvýšených subvencovaných dovozů (například ztrátu klientů, ztráty, snížení návratnosti investic a peněžního toku atd.) pocítí výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto odmítá.
(277)
Komise také analyzovala trendy, které nastaly během posuzovaného období. Skutečnost, že v roce 2011 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, i když čínský dovoz vzrostl již v uvedeném roce, neovlivňuje závěr, že v období šetření existovala časová souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a pokračujícím růstem subvencovaného čínského dovozu.
(278)
Přestože spotřeba v období šetření poklesla o něco více než 19 %, čínští vyvážející výrobci v témže období:
a)
zvýšili svůj podíl na trhu e srovnání s rokem 2011 o 12,4 procentních bodů, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 12,3 procentních bodů;
b)
zvýšili objem čínského dovozu o více než 35 %, přičemž prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 32 %, a
c)
dále snížili své již tak velmi nízké vývozní ceny o více než 10 % a jejich ceny byly až o 26,7 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, čímž přispívali ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
(279)
Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že subvencovaný dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(280)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
Třetí země
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel.
(281)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 %, což je v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,7 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(282)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(283)
S ohledem na celkové objemy dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, Komise dospěla k závěru, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(284)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka č. 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
IP
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(285)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku se zdá, že to způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (zejména USA, Kanada).
(286)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 došlo k dalšímu poklesu na 5 %.
(287)
Pro výrobní odvětví Unie je hlavním trhem trh Unie, který je jedním z největších na světě, a nikoliv trhy třetích zemí. Skutečnost, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, také způsobuje dodatečné náklady při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze). Šetření rovněž potvrdilo, že snížená vývozní výkonnost je především důsledkem soutěžení s levným čínským vývozem také na trzích třetích zemí. Proto Komise nemůže učinit závěr, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(288)
Po poskytnutí informací někteří účastníci zpochybnili zjištění Komise, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření byl s největší pravděpodobností způsoben velmi nízkými cenami čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie (zejména USA, Kanada). Domnívali se, že je tento závěr neodůvodněný, jelikož k čínskému vývozu docházelo také v roce 2011, a proto neexistuje žádný důvod, proč by se měl dopad projevit pouze v roce 2012. Byli rovněž toho názoru, že skutečným důvodem jejich nízkého prodeje na vývoz byla skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo konkurenceschopné, a jakmile ceny na světových trzích poklesly, výrobní odvětví Unie si nedokázalo konkurenceschopnost udržet. V důsledku toho účastníci tvrdili, že k způsobené újmě dále přispěl pokles prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu období šetření.
(289)
Komise tato tvrzení odmítá, a to z následujících důvodů. Pro výrobní odvětví Unie je stále hlavním trhem trh Unie, nikoli trhy třetích zemí. Dodatečné náklady vynaložené při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze) lze kompenzovat pouze tehdy, pokud je úroveň cen ve třetích zemích dostatečně vysoká. Zdá se, že tomu tak není. Na základě informací, které má Komise k dispozici z odpovědí na dotazník vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly ceny čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie skutečně velmi nízké a v porovnání s rokem 2011 v průběhu období šetření ještě více poklesly. Z toho vyplývá, že snížená vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie je způsobena zejména stále nižšími ceny čínského vývozu na trzích třetích zemí, jak bylo potvrzeno v průběhu šetření.
(290)
Titíž účastníci rovněž tvrdili, že se šetření týkalo trhu Unie a neposuzovalo žádné údajné nekalé cenové praktiky na trzích třetích zemí.
(291)
Kromě toho zjištění ze strany orgánů EU, a to i za předpokladu, že byla správná, údajně připisovala subvencovanému dovozu do Unie újmu způsobenou jinými činiteli. Údajný levný nebo subvencovaný čínský vývoz do třetích zemí tedy nebyl subvencovaným dovozem do EU, a jako takový se považuje za jiný činitel, jehož poškozující účinky nelze připisovat subvencovanému dovozu.
(292)
Výše uvedené tvrzení Komise odmítá. Komise nešetřila, zda jsou ceny dovozu z ČLR do třetích zemí dumpingové a/nebo subvencované. Pouze na základě vývozních cen do třetích zemí, které předložili vyvážející výrobci zařazení do vzorku, stanovila, že se tyto ceny v posledních letech neustále snižují.
(293)
Ve stejném duchu Komise analyzovala snížení cen dovozu z ČLR do třetích zemí jako samostatný činitel a nepřipisovala jej subvencovanému dovozu do Unie. Tato skutečnost byla pouze použita jako možné vysvětlení snížení objemu vývozu Unie do jeho hlavních míst určení ve třetích zemích v souvislosti s tím, že uvedené trhy nejsou a nikdy nebyly hlavními trhy pro výrobní odvětví Unie. I v nejlepších letech 2010 a 2011 se více než 85 % prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnilo na trhu Unie.
(294)
Proto Komise dospěla k závěru, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku nemůže narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby a kapacity
(295)
Jak bylo uvedeno v oddílu D bodě 3, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 65 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 105 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo plně těžit. Jeho celkový prodej se do roku 2011 významně zvyšoval, ale rostl pomaleji než trh. Poté v průběhu období šetření celkově klesal. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25,7 % ve srovnání s rokem 2009 (-15,8 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu i prodej výrazně vzrostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 68,4 % a celkově se za celé období zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(296)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, subvencovaný dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.
(297)
Po poskytnutí informací několik účastníků tvrdilo, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna poklesem spotřeby Unie. To je údajně jediný činitel, který zřejmě klesl poprvé v roce 2012 a se kterým může být přiměřeně spojována újma, zatímco čínský dovoz začal již v roce 2011, a to za ceny srovnatelné s cenami v roce 2012.
(298)
V roce 2012 spotřeba ve srovnání s předchozími roky opravdu poklesla. Analýza Komise však probíhá od počátku posuzovaného období v roce 2009 do konce období šetření a v tomto období se spotřeba v Unii zvýšila celkem o 65 %. Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu neustále a značně snižoval, a to celkem o 25,7 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(299)
Kromě toho byla spotřeba v Unii v období šetření stále na srovnatelné úrovni jako v roce 2010, zatímco, jak je uvedeno výše v tabulce 10, rok 2010 byl rokem, kdy výrobní odvětví Unie dosáhlo přiměřeného zisku. Proto nemohl pokles spotřeby v Unii v průběhu období šetření sám o sobě vést ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření. Kromě toho podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi roky 2010 a 2012 klesl o 26,6 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu v průběhu téhož období vzrostl o 318 %. A dále, jestliže měl pokles spotřeby v průběhu období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, potom měl mít uvedený pokles také dopad na čínský dovoz. To se však zřejmě nestalo. Čínský dovoz v průběhu období šetření naopak výrazně vzrostl, a to jak z hlediska objemu, tak i co se týče podílu na trhu.
(300)
S ohledem na výše uvedené úvahy Komise toto tvrzení odmítá. Komise tudíž dospěla k závěru, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(301)
Pokud jde o výrobní kapacitu výrobního odvětví Unie, jak je uvedena výše v tabulce 4, její zvýšení jasně sledovalo trend ve zvyšování spotřeby v Unii do konce roku 2011. Šetření ukázalo, že hlavním důvodem ke zvýšení výrobní kapacity mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 12,5 % byl vstup jedné společnosti na trh se solárním sklem. Výrobní kapacita všech ostatních společností na trhu v průběhu téhož období mírně klesla. V důsledku toho celkový trend ve vývoji kapacity výrobního odvětví Unie sledoval trend ve spotřebě v Unii. Komise se tedy domnívá, že vysoká výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která byla vysoká již na začátku posuzovaného období a zůstala vysoká v průběhu období šetření, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(302)
Po poskytnutí informací někteří účastníci tvrdili, že Komise nezohlednila údajnou nadměrnou kapacitu jako důležitou příčinou újmy. Během posuzovaného období zvýšení kapacity nebylo údajně odůvodněno zvýšením spotřeby, jelikož výrobní odvětví Unie má neustále velký rozdíl mezi výrobní kapacitou a spotřebou, což nebylo dle jejich názoru ekonomicky udržitelné. Dále tvrdili, že skutečnost, že mezi rokem 2011 a koncem období šetření vstoupil na trh nový subjekt, přispěla ke způsobené újmě, neboť zvýšila domácí konkurenci.
(303)
Smluvní strany také tvrdily, že snižující se spotřeba v Unii, zvyšující se výrobní kapacita ve spojení s poklesem prodeje na vývoz vedla k nízké míře využití kapacity. Důsledkem této nízké míry využití byly vysoké fixní náklady, které podle nich měly vážný dopad na unijní odvětví výroby solárního skla.
(304)
Komise poznamenává, že úroveň kapacity celého výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období neustále vyšší než celková spotřeba v Unii. To však nezabránilo společnostem ve výrobním odvětví Unie zařazeným do vzorku dosáhnout v průběhu dvou let před obdobím šetření zisku, zatímco významné ztráty ve výši -14,5 % zaznamenaly pouze v období šetření.
(305)
Kromě toho kapacita výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla mezi lety 2010 a 2011 pouze o 4 % a mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 2,6 %, což vedlo k mírnému celkové zvýšení mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 6,7 %.
(306)
V důsledku toho, rozdílem mezi spotřebou a kapacitou, který existoval během celého posuzovaného období, přestože byl mírně vyšší v období šetření, nelze vysvětlit značné ztráty, které utrpěly společnosti zařazené do vzorku v období šetření. V důsledku toho Komise odmítá tvrzení, že úroveň kapacity výrobního odvětví Unie není ekonomicky udržitelná.
(307)
Pokud jde o tvrzení, že nový subjekt na trhu v roce 2012 přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, Komise poznamenává, že tento nový subjekt, přestože zavedl vysokou kapacitu, měl velmi omezený objem výroby a prodeje, přibližně 2 % z celkového prodeje v EU v období šetření. V důsledku toho neměl jeho vstup téměř žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie jako celku, kromě výrazného zvýšení jeho kapacity a údajů o využití kapacity. Bez údajů týkajících se této společnosti by kapacita všech ostatních výrobců v Unii mezi lety 2011 a 2012 skutečně poklesla.
(308)
Vyšetřování rovněž nepotvrdilo, že na odvětví výroby solárního skla mají značný dopad fixní náklady. Ve skutečnosti se průměrné fixní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření pohybovaly v rozmezí 25-35 % celkových nákladů. V předchozích letech 2010 a 2011 byl procentní podíl fixních nákladů mírně nižší, avšak stále ve stejném rozsahu. To jasně ukazuje, že vysoká kapacita v období šetření samozřejmě měla dopad na výrobní náklady, avšak její dopad nebyl významný a nemůže vysvětlovat vysoké ztráty v období šetření, zejména ve srovnání se zisky dosaženými v předchozích letech. Kromě toho míra využití kapacity výrobců v Unii zařazených do vzorku v porovnání s předchozími roky klesla, nicméně v období šetření byla stále na úrovni 65 %.
(309)
Komise se ve své analýze dále zohlednila, že instalovanou kapacitu je možné přizpůsobit pro výrobu jiných typů skla, které nepatří do oblasti působnosti tohoto šetření. Proto také Komise i z tohoto důvodu nesouhlasí s názorem účastníka řízení, že vysoká instalovaná kapacita je z ekonomického hlediska neudržitelná.
(310)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise odmítá tvrzení předložená účastníky řízení a opakuje, že vývoj spotřeby, kapacity a využití kapacity v průběhu posuzovaného období, a to jak při oddělené, tak i kumulativní analýze, nejsou takové povahy, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem.
2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(311)
Podle informací, které má Komise k dispozici (20), se přibližně 80-85 % solárního skla prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a přibližně 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla.
(312)
Po poskytnutí informací dva účastníci tvrdili, že kromě vývoje spotřeby dotčeného výrobku byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna také poklesem spotřeby solárních modulů a ztrátami, které toto výrobní odvětví utrpělo na konci roku 2011 a začátkem roku 2012. Dopad finančních potíží výrobců solárních panelů na trh se solárním sklem se údajně začal projevovat koncem roku 2011 a v roce 2012, a to v důsledku nezbytné časové prodlevy mezi těmito dvěma událostmi.
(313)
Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (21). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně vytvořily režimy finanční podpory, hlavně zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy a újmou (22). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(314)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle, vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(315)
Podobně, vzhledem k tomu, že poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 poměrně vysoká a poptávka po solárním skle se ve stejném období zvýšila o 65 %, nelze dopad zhoršené finanční situace výrobců solárních modulů na konci roku 2011/začátkem roku 2012 na spotřebu solárního skla sám o sobě považovat za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(316)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise potvrzuje, že vývoj spotřeby solárních modulů nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Závěr
(317)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR. Komise analyzovala další možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, změny struktury spotřeby a výrobní kapacity nebo tržní situaci některých uživatelů dotčeného výrobku. U žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nabylo zjištěno, že by mohla narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(318)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
(319)
Po období šetření několik výrobců solárního skla v Unii veřejně oznámilo ukončení výrobní činnosti, v důsledku čehož se značná provozní kapacita nevyhnutelně přesunula do nevyužité kapacity. To dále posiluje výše stanovenou příčinnou souvislost a prokazuje zničující účinek subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(320)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvenci působící újmu nebylo v tomto případě jednoznačně v zájmu Unie přijímat opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(321)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla v období šetření způsobena podstatná újma zapříčiněná subvencovaným dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a někteří jiní se potýkali s platební neschopností (23). Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(322)
Očekává se, že uložení antisubvenčních cel odstraní účinky subvence působící újmu, která spočívají v narušení obchodu, a obnoví účinnou hospodářskou soutěž na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci.
(323)
Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu se solárním sklem.
(324)
A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského subvencovaného dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(325)
Pokud by opatření přijata nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého až střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla platební neschopnost hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém výhledu vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(326)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení antisubvenčních cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(327)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, jinak řečeno. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(328)
Bylo předloženo tvrzení, že přijetí opatření týkajících se dotčeného výrobku by nepříznivě ovlivnilo podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může nepříznivě odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(329)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
3. Zájem dodavatelů surovin
(330)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu uvedených účastníků.
4. Zájem uživatelů
(331)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se vyslovili pro uložení antisubvenčních cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antisubvenčních opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antisubvenčních cel by mělo nepříznivý dopad na jejich obchodní činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(332)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6-8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antisubvenční cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii.
(333)
Možné zavedení antisubvenčních cel, ve srovnání s opačným scénářem bez uložení cel, proto sice pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, neočekává se však, že bude mít závažný nepříznivý dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(334)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antisubvenčních cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(335)
Vzhledem k výše uvedenému Komise odmítá námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(336)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (které zahrnuje i solární sklo) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antisubvenční nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokut za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antisubvenčních cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(337)
Tato tvrzení by měla být odmítnuta. Za prvé, Komise konstatuje, že kartel přestal fungovat v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Za druhé, žádný z výrobců zařazených do vzorku výrobců v Unii a žádný ze současných výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje se na kartelu nepodílel. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antisubvenčních cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(338)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo nepříznivý dopad na trh s anitreflexním povlakem solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních dodavatelů antireflexního povlaku. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(339)
Trh s antireflexním povlakem je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii v průběhu období šetření zůstali v tomto segmentu trhu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují z důvodu, že trh považuje jejich výrobky s povlakem za výrobky s kvalitativní výhodou. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexním povlakem. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(340)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž, aby bylo možno měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Tento argument by proto také měl být odmítnut.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(341)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, je v zájmu Unie uložit konečná opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(342)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena konečná vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(343)
Ke stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, aniž by přitom bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(344)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tedy bez subvencovaného dovozu.
(345)
Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval subvencovaný dovoz působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(346)
Na tomto základě byla vypočtena také cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(347)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
(348)
Po poskytnutí informací jeden účastník zpochybnil ziskové rozpětí použité jako cílový zisk. Uvedl, že Komise měla zohlednit všechny ostatní činitele které ovlivnily ziskovost v období šetření. Tvrdil, že přiměřený cílový zisk nemůže být vyšší než 5 %.
(349)
Komise tato tvrzení z následujících důvodů odmítá. Použitý výpočet cílového zisku není založen na odhadu, ale na skutečném zisku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie před narušením hospodářské soutěže způsobeným čínským subvencovaným dovozem. Komise to považuje za přiměřený zisk a rovněž vzala v úvahu, že se situace na trhu neodlišuje výrazně od období šetření, ponecháme-li stranou dopady čínského subvencovaného dovozu. Prohlášení účastníka v tomto ohledu, že spotřeba v roce 2010 byla mnohem vyšší než v roce 2012, je věcně nesprávné. Jak je uvedeno v oddíle E bodě 2.3, spotřeba v roce 2010 byla na podobné úrovni jako v roce 2012. V roce 2010 také výrobní odvětví Unie s ohledem na očekávaný silný růst poptávky zvyšovalo kapacitu, což nepříznivě ovlivnilo jeho zisk v uvedeném roce. Navrhovaný cílový zisk ve výši 5 % je dále neodůvodněný, jelikož není založen na žádných údajích nebo skutečných výpočtech, a proto se zamítá.
2. Opatření
(350)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s článkem 15 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot zjištěného subvenčního rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí.
(351)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(352)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(353)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorických cel, což znamená v poměru k hodnotě dovozu.
(355)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci zjištěnou v průběhu šetření, pokud jde o uvedené společnosti vybrané do vzorku, přičemž pro spolupracující společnosti nevybrané do vzorku se použijí průměrné celní sazby.
(356)
Uvedené celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(357)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby.
(358)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie, kromě těch, kteří při šetření spolupracovali.
(359)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že valorická antidumpingová a vyrovnávací cla jsou neúčinná a požádal Komisi o uložení opatření v podobě minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cenu navíc navrhlo i několik uživatelů. Důvody předložené účastníky řízení a příčiny, proč Komise tyto žádosti zamítla, jsou uvedeny v 144. až 168. bodě prováděcího nařízení Komise (EU) č. 470/2014 (24) (dále jen „konečné antidumpingové nařízení“).
(360)
Po poskytnutí informací nabídli tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a společnost Henan Yuhua cenové závazky ve formě minimálních dovozních cel. Komise navržené závazky zamítla z důvodů uvedených ve 172. až 179. bodě odůvodnění nařízení o uložení konečného antidumpingového cla.
(361)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) v současnosti kódu KN ex 7007 19 80 pocházejícího z Čínské lidové republiky. Solární sklo s povlakem (jednostranným nebo oboustranným) spadá pod kód TARIC 7007198019 a solární sklo bez povlaku spadá pod kód TARIC 7007198011.
2. Sazby vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce se stanoví takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v průběhu období šetření (od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na němž jsou založena tato opatření, buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 12,4 %.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 471/2014
z 13. mája 2014,
ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz solárneho skla z Čínskej ľudovej republiky
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 15,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala 27. apríla 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“) do Európskej únie (2),
(2)
Konanie otvorila Komisia na základe podnetu, ktorý 14. marca 2013 podala spoločnosť EU ProSun Glass (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby solárneho skla v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní solárneho skla a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo Komisia považovala za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(3)
Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) oznámila Komisia vláde Čínskej ľudovej republiky (ďalej len čínska vláda“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz solárneho skla s pôvodom v ČĽR údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia prizvala čínsku vládu na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.
(4)
Čínska vláda prijala ponuku na konzultácie, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Komisia však zohľadnila pripomienky čínskej vlády týkajúce sa schém uvedených v podnete. Po skončení konzultácií zaslala čínska vláda svoje pripomienky.
2. Paralelné antidumpingové konanie
(5)
Komisia oznámila 28. februára 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (3) začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu solárneho skla s pôvodom v ČĽR do Únie.
(6)
Komisia uložila 27. novembra 2013 predbežné antidumpingové clo na dovoz solárneho skla s pôvodom v ČĽR nariadením Komisie (EÚ) č. 1205/2013 (4).
(7)
Analýzy ujmy vykonávané počas prebiehajúceho antisubvenčného prešetrovania a súčasne aj antidumpingového prešetrovania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, rovnakých reprezentatívnych výrobcov z Únie a rovnakého obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení v obidvoch konaniach. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v ktoromkoľvek z týchto konaní zohľadnili v obidvoch konaniach.
3. Strany, ktorých sa konanie týka
(8)
Komisia oficiálne oznámila začatie prešetrovania navrhovateľom, ostatným známym výrobcom v Únii, známym vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, známym dovozcom, dodávateľom, distribútorom, používateľom a združeniam, o ktorých je známe, že sa ich táto záležitosť týka, a zástupcom ČĽR. V oznámení o začatí konania boli všetky strany, ktorých sa prešetrovanie týka, vyzvané, aby nadviazali kontakt s Komisiou a prihlásili sa.
(9)
Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(10)
Navrhovateľ, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, dovozcovia a orgány ČĽR predložili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
3.1. Výber vzorky
(11)
Komisia v oznámení o začatí konania oznámila, že môže obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, neprepojených dovozcov a výrobcov v Únii na primeraný počet prostredníctvom výberu vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia.
3.2. Výber vzorky výrobcov z Únie
(12)
Komisia vybrala vzorku piatich spoločností z ôsmich výrobcov, ktorí sa prihlásili, na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja podobného výrobku počas obdobia prešetrovania (ďalej len „OP“).
(13)
Po overovacích návštevách sa Komisia rozhodla vylúčiť jednu z piatich spoločností zaradených do vzorky, keďže sa zistilo, že spoločnosť nie je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie, pretože bola jedinou z ôsmich výrobcov, ktorí sa prihlásili, ktorá bola v etape začínajúceho podniku. Komisia z toho dôvodu vnímala riziko, že v prípade jej zahrnutia by ukazovatele ujmy, najmä ziskovosť, nemuseli poskytovať spravodlivé znázornenie situácie výrobného odvetvia Únie.
(14)
V dôsledku toho konečná vzorka obsahovala štyroch výrobcov z Únie. Ich výroba predstavovala 79 % predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie počas OP. Vzorka sa teda z hľadiska výrobného odvetvia Únie považovala za reprezentatívnu.
(15)
Traja výrobcovia z Únie požiadali podľa článku 29 základného nariadenia, aby bola zachovaná dôvernosť informácií o ich totožnosti. Tvrdili, že zverejnenie ich totožnosti by mohlo viesť k riziku závažných nepriaznivých dôsledkov pre ich obchodnú činnosť. Komisia preskúmala predložené dôvody a akceptovala ich žiadosť. Vzhľadom na obmedzený počet výrobcov v Únii neboli vo všeobecnom informačnom dokumente zverejnené žiadne iné mená, pretože by sa tak umožnila identifikácia spoločností požadujúcich anonymitu.
(16)
Totožnosť spoločnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) však už bola známa, keďže spoločnosť verejne vyhlásila, že je jednou zo spoločností, ktoré podporujú podnet. Spoločnosť bola preto vo všeobecnom informačnom dokumente označená názvom.
(17)
Navrhovateľ takisto vo verzii pripomienok k zverejneniu sťažnosti, ktorá neobsahovala dôverné informácie, uviedol názvy troch výrobcov z Únie, ktoré skrachovali (Guardian, AGC a Centrosolar Glass) a štvrtú spoločnosť, ktorá významne znížila výrobu (Saint Gobain).
3.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR
(18)
V oznámení o začatí konania boli požiadaní všetci vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania v uvedenej lehote.
(19)
Deväť vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Spolupracujúce spoločnosti pokrývali takmer 100 % vykázaného vývozu solárneho skla do Únie počas roka 2012.
(20)
V súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku, ktorý možno v rámci stanovenej lehoty primerane preskúmať. Vybraná vzorka predstavovala 76 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania.
(21)
Komisia informovala v súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia všetky zainteresované strany o vybranej vzorke a boli vyzvané, aby predložili pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky.
3.4. Individuálne preskúmanie
(22)
Žiadny vyvážajúci výrobca v ČĽR nepožiadal o individuálne preskúmanie podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia.
3.5. Výber vzorky neprepojených dovozcov a používateľov
(23)
Štyria neprepojení dovozcovia vyplnili formulár na výber vzorky pripojený k oznámeniu o začatí konania, pričom dvaja dovozcovia a dvanásť používateľov predložilo vyplnený dotazník. Vzhľadom na nízky počet spolupracujúcich dovozcov výber vzorky nebol potrebný.
4. Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy
(24)
Dotazníky boli zaslané čínskej vláde a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, všetkým dovozcom, ktorí sa prihlásili, a všetkým používateľom, ktorí sa prihlásili. Čínskej vláde bol zaslaný aj dodatok k zaslanému dotazníku a bola požiadaná, aby ho poslala ďalej komerčným bankám v štátnom vlastníctve v ČĽR, ktoré počas obdobia prešetrovania požičali finančné prostriedky spoločnostiam zaradeným do vzorky. Čínska vláda uviedla, že dodatok poslali ďalej príslušným bankám, ale neboli jej doručené žiadne odpovede.
(25)
Vyplnené dotazníky odovzdali štyria vyvážajúci čínski výrobcovia, všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, dvaja neprepojení dovozcovia z Únie a dvanásti používatelia.
(26)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na konečné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v týchto subjektoch:
a)
Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. (ďalej len „Flat Solar Group“)
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. (ďalej len „Xinyi PV“)
b)
Vláda ČĽR
-
ministerstvo obchodu, Peking
-
Čínska banková regulačná komisia, Peking
c)
Výrobcovia z Únie
-
GMB/IF, Nemecko
-
[dôverné]
-
[dôverné]
-
[dôverné]
-
[dôverné]
d)
Neprepojení dovozcovia
-
Vetrad NV, Holandsko
e)
Používatelia
-
Sunerg Solar SRL, Taliansko
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francúzsko
(27)
Všetkým zainteresovaným stranám bol poslaný informačný dokument, ktorý obsahoval základné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých Komisia navrhla uloženie konečných vyrovnávacích ciel na dovoz solárneho skla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Všetky strany boli informované o lehote, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky k zverejneniu.
(28)
Pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa aj zohľadnili.
(29)
Čínska vláda tvrdila, že tento informačný dokument nespĺňa normy stanovené v článkoch 22.3 a 22.5 dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach, pretože sa v ňom dosť podrobne neuvádzajú zistenia a závery prešetrujúceho orgánu. Čínska vláda však neposkytla žiadny konkrétny príklad tohto údajného nedostatku. Komisia dôkladne preskúmala dokument a domnieva sa, že dokument obsahuje dostatočné informácie na to, aby čínska vláda uplatnila svoje právo na obhajobu.
(30)
Určité informácie nemohli byť v zverejnení uvedené, pretože išlo o obchodné dôverné informácie a boli poskytnuté len príslušným vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky sa poslalo dôverné osobitné zverejnenie s uvedením výpočtov a informácií o každej schéme a výhode, ktoré sú napadnuté, a poskytlo sa im 25 dní na predloženie pripomienok.
5. Obdobie prešetrovania
(31)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa hodnotenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(32)
Výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, je solárne sklo skladajúce sa z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM1,5 300 - 2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a mechanickou pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3) (výrobok, ktorý sa bežne označuje ako „solárne sklo“). Výrobok je v súčasnosti zatriedený pod číselný znak KN ex 7007 19 80.
2. Podobný výrobok
(33)
Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu ČĽR a výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný v Únii majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
3. Rozsah výrobkov
(34)
Jeden neprepojený dovozca požadoval vylúčenie záhradníckeho skla na stavbu skleníkov z rozsahu prešetrovania, pričom tvrdil, že takáto stavba si vyžaduje sklené tabule množstva rôznych veľkostí, zatiaľ čo solárne sklo sa vyrába len v určitých pevne stanovených veľkostiach. Tento dovozca poskytol aj osvedčenie preukazujúce, že časť jeho dovozu zahŕňa sklo s obsahom železa vyšším ako 300 ppm. V dôsledku toho uvedený dovoz nepatrí do rozsahu výrobku. Pokiaľ ide o zvyšnú časť jeho dovozu, Komisia sa domnieva, že napriek rozdielu vo veľkosti sa uvedené sklené tabule môžu takisto použiť ako solárne sklo. Dovozcovia by si napríklad mohli objednať väčšie sklené tabule, než potrebujú, a narezať uvedené sklo až v Únii, aby tak obišli clo. Z toho dôvodu je záhradnícke sklo s obsahom železa nižším ako 3 000 ppm súčasťou príslušného výrobku.
(35)
Ďalší neprepojený dovozca tvrdil, že nábytkové sklo, ktoré dováža (ktoré sa používa na sklenené poličky, panelové výplne, stolové dosky, posuvné panely dverí, vrchné panelové výrobky atď.) má rovnaké alebo veľmi podobné technické vlastnosti ako solárne sklo, avšak požiadal o jeho vylúčenie z rozsahu prešetrovania, keďže má odlišné konečné použitie.
(36)
Na základe poskytnutých dôkazov sa však zdá, že väčšina skla, ktoré dováža neprepojený dovozca, nemá rovnaké všetky technické vlastnosti ako už opísané solárne sklo. Konkrétne šesť druhov dovážaného skla má obsah železa oveľa vyšší ako 300 ppm a jeden druh dovážaného skla má obsah železa nižší ako 300 ppm, ale ich solárna priepustnosť je výrazne nižšia ako minimálnych 88 % potrebných na vymedzenie solárneho skla.
(37)
Dovozca tvrdil, že aj keď tieto druhy skla nespĺňajú jednu z technických vlastností solárneho skla, ako je uvedené vyššie, sú v súlade s primárnou klasifikáciou pre solárne sklo, t. j. „kalené sodno-draselné tabuľové sklo“. Komisia sa však domnieva, že len tie druhy skla, ktoré spĺňajú všetky technické vlastnosti solárneho skla, patria do rozsahu prešetrovania. V dôsledku toho žiadne uvedené druhy skla, ktoré dováža tento konkrétny dovozca, nepatria do rozsahu prešetrovania.
(38)
Z dôvodov právnej istoty treba objasniť, že akýkoľvek druh záhradníckeho a nábytkárskeho skla, ktorý spĺňa technické vlastnosti stanovené v odôvodnení 30, naďalej patrí do rozsahu príslušného výrobku, pretože sa môže použiť ako solárne sklo.
(39)
Po zverejnení rovnaký dovozca tvrdil, že keďže solárne sklo, ktoré sa môže používať aj ako nábytkárske sklo, nebolo vylúčené z rozsahu, výsledkom je administratívna záťaž a oneskorenia pre spoločnosti. Údajne je to spôsobené skutočnosťou, že spoločnosti sú povinné posielať colným orgánom v Únii správy o skúškach vždy, keď colné orgány spochybnia, či je dovážaný tovar predmetom opatrení.
(40)
Komisia sa domnieva, že uvedené druhy skla by nemali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, pretože solárne sklo môže prípadne mať záhradnícke a nábytkárske použitie. S cieľom zabezpečiť primeranú ochranu výrobného odvetvia Únie proti škodlivému vplyvu subvencií, ktoré sú napadnuteľné, by sa malo zabrániť medzerám, ktoré umožňujú obchádzanie. Kladný vplyv primeranej ochrany prevažuje nad negatívnym vplyvom ďalšej administratívnej záťaže, ktorú by pravdepodobne utrpel príslušný dovozca.
(41)
Ten istý dovozca tiež tvrdil, že plavené sklo by sa malo vylúčiť z rozsahu výrobku, keďže má iný výrobný proces ako valcované sklo, ktoré tento dovozca vníma ako jediný druh solárneho skla. Dovozca uviedol, že sa nábytkárske výrobky z plaveného skla nemôžu použiť ako solárne sklo, a preto by mali byť vylúčené z rozsahu prešetrovania. Plavené sklo však nemôže byť vylúčené z rozsahu prešetrovania, pretože spĺňa všetky uvedené technické vlastnosti. Z dôverných dokumentov poskytnutých zainteresovanými stranami počas prešetrovania vyplynulo, že plavené sklo sa dá použiť ako solárne sklo a vyrába ho výrobné odvetvie Únie, ako aj čínski vývozcovia. Potvrdzujú to aj verejne dostupné informácie na internete (5). Plavené sklo preto naďalej patrí do rozsahu prešetrovania.
C. SUBVENCIA
1. Úvod
(42)
Navrhovateľ tvrdil, že ČĽR dotuje svoje odvetvie solárneho skla. Podnet obsahuje dôkazy prima facie o niekoľkých praktikách subvencovania zahrnutých v právnych predpisoch, ako aj niekoľkých politických a plánovacích dokumentoch, ktoré tvoria základ pre štátnu podporu odvetvia.
(43)
Komisia preskúmala a analyzovala dokumenty uvedené v podnete, ako aj v ďalších dokumentoch predložených čínskou vládou a vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a počas prešetrovania v mnohých z týchto dokumentov zistila, že odvetvie solárneho skla v ČĽR je predmetom preferenčného zaobchádzania v mnohých oblastiach.
(44)
Čínska vláda zahrnula vo svojom 12. päťročnom pláne (6) odvetvie solárneho skla medzi „kľúčové“ priemyselné odvetvia. Čínska vláda takisto vydala osobitný koncepčný dokument s názvom 12. päťročný plán pre solárny fotovoltický priemysel, v ktorom sa sklo určuje za pomocný materiál kľúčového zamerania pre fotovoltický priemysel, pre ktorý sa vyžaduje domáca výroba. V pláne sa vyžaduje, aby vláda podporovala rozvoj priemyslu a technologických inovácií a prilákala do priemyslu finančné prostriedky.
(45)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila citát Komisie týkajúci sa 12. päťročného plánu v súvislosti so solárnym sklom. Toto sa zamietlo, pretože v pláne sa konkrétne uvádza solárne sklo v kapitole 9 stĺpci 6, pokiaľ ide o „Kľúčové oblasti rozvoja výroby“. V 12. päťročnom pláne sa jasne stanovujú priority čínskej vlády na obdobie, na ktoré sa vzťahuje, jednou z uvedených priorít je výroba solárneho skla.
(46)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila citát Komisie týkajúci sa „12. päťročného plánu pre fotovoltický priemysel“, pričom uviedla, že nesúhlasí so závermi Komisie. Toto spochybnenie však bolo zamietnuté, pretože je v jasnom rozpore s informáciami získanými od iných ministerstiev čínskej vlády. Počas návštevy u čínskej vlády samotné ministerstvo priemyslu a informačných technológií (ďalej len „MPIT“) vysvetlilo, že na solárne sklo sa tento plán vzťahuje a je dôrazne zameraný na zlepšenie kvality, keďže solárne sklo s dobrou kvalitou je veľmi dôležité pre podporu solárneho fotovoltického priemyslu.
(47)
Význam inovácie a nových materiálov všeobecne je uvedený v 12. päťročnom programe inovácií priemyselných technológií (7), ktorý má dopĺňať päťročný plán, ako aj Dlhodobý plán rozvoja vedy a techniky (8). Jeho výrazné zameranie na technologické inovácie zahŕňa vývoj nových materiálov. V uvedených súvislostiach sa takisto konkrétne odkazuje na solárne sklo.
(48)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila závery Komisie s tvrdením, že solárne sklo nebolo uvedené v ani jednom z týchto dokumentov. Komisia konštatuje, že oba tieto dokumenty sú navrhnuté tak, že sa poskytuje osobitná pomoc podnikom s vyspelými technológiami, ako je uvedené v odôvodneniach 401 a 402 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 1239/2013 (9) (ďalej len „nariadenie o solárnych paneloch“), v prípade ktorého čínska vláda použila rovnaké argumenty. Oboma dokumentmi sa vykonáva 12. päťročný plán a plán pre solárny fotovoltický priemysel a pomáha sa podnikom s vyspelými a novými technológiami, ku ktorým patria mnohí výrobcovia solárneho skla.
(49)
V rozhodnutí č. 40 Štátnej rady o uverejnení a vykonávaní dočasných „ustanovení o podpore prispôsobeniu priemyselnej štruktúry“ (ktoré sa spolu s priloženými „dočasnými ustanoveniami o podpore prispôsobeniu priemyselnej štruktúry“ ďalej označuje len ako „rozhodnutie č. 40“) sa uvádza, že čínska vláda bude aktívne podporovať rozvoj nového energetického priemyslu a urýchlenie rozvoja solárnej energie (10); vyzývajú sa všetky finančné inštitúcie, aby poskytli úverovú pomoc podporovaným projektom (kategória, do ktorej patria projekty solárneho skla); a sľubuje sa vykonávanie „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“ (11).
(50)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila chápanie článku 5 a 17 dočasných ustanovení o podpore prispôsobeniu priemyselnej štruktúry Komisiou. Čínska vláda uviedla, že v článku 5 sa neuvádza solárne sklo. Keďže sa v ňom však uvádza podpora solárnej energie, ktorá si solárne sklo vyžaduje, Komisia sa domnieva, že týmto sa solárne sklo zahŕňa do rámca dočasných ustanovení.
(51)
Čínska vláda potom spochybnila chápanie Komisie týkajúce sa článku 17, v ktorom sa síce uvádza, že úverová podpora by sa mala poskytovať len podporovaným odvetviam, nariaďuje sa však, že by sa mala vykonávať „podľa úverových zásad“, a nie na preferenčnom základe.
(52)
Pri kontrole spoločností zaradených do vzorky alebo počas návštevy čínskej vlády sa nenašiel dôkaz o tom, že sa toto ustanovenie dodržiavalo. Príslušné banky nespolupracovali pri prešetrovaní, ktorým by sa umožnilo skontrolovať alebo overiť toto ustanovenie. Z prešetrovania v skutočnosti vyplynulo, že určité podniky využívajú politiky preferenčných úverov. Komisia preto odmieta uistenie čínskej vlády o tom, že poskytovanie úverov odvetviu solárneho skla sa vykonávalo „podľa úverových zásad“. Kľúčovým bodom ostáva, že všetky finančné inštitúcie musia poskytovať úvery podporovaným odvetviam, ktoré zahŕňajú výrobu solárneho skla, a že podpora sa de facto poskytuje za preferenčných podmienok.
(53)
V roku 2011 vydala Národná komisia pre rozvoj a reformy (ďalej len „NKRR“) odporúčanie určené Štátnej rade, aby zrevidovala program v rozhodnutí č. 40. Štátna rada vydala rozhodnutie č. 9 Štátnej rady o uverejnení a vykonávaní usmerňujúceho katalógu prispôsobenia priemyselnej infraštruktúry (ďalej len „rozhodnutie č. 9“). V tomto dokumente sa čínska vláda a verejné agentúry „aktívne podnecujú“ k tomu, aby „usmerňovali rozvoj príslušných odvetví, optimalizovali modernizáciu priemyselnej štruktúry“. V bode 12 ods. 2 rozhodnutia č. 9 sa konkrétne uvádza podnietenie výroby „ultračíreho plaveného skla pre solárne energetické odvetvie“.
(54)
Štátna koncepcia strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 - 2020), ktorú schválila čínska vláda, sľubuje „dať na prvé miesto financovanie politiky“, „povzbudzovať finančné inštitúcie, aby poskytovali preferenčnú úverovú podporu významným štátnym vedeckým a technickým industrializačným projektom“, „vyzývať finančné inštitúcie, aby zlepšili a posilnili finančné služby pre podniky v oblasti vyspelých technológií“ a „zaviesť preferenčné daňové politiky na podporu rozvoja podnikov pôsobiacich v oblasti vyspelých technológií“.
(55)
Výroba solárneho skla patrí do opisu podniku s vyspelými technológiami, čo dokazuje počet výrobcov so štatútom podnikov s vyspelými a novými technológiami a ide o nové odvetvie v Číne aj v Únii. V tejto súvislosti by Komisia takisto uviedla, že jednej zo spoločností zaradených do vzorky, bol poskytnutý osobitný grant od Národnej komisie pre rozvoj a reformy (ďalej len „NKRR“) ako odmena z ich inovácie v oblasti solárneho skla, čím sa jednoznačne prejavuje záujem čínskej vlády o tento sektor vyspelých technológií.
(56)
Navrhovateľ tvrdil, že údajné subvencie pozostávajú zo subvenčných schém, ktoré sú uvedené ďalej v oddiele C.2. Po kontrole spoločností zaradených do vzorky v ČĽR a návštevy čínskej vlády Komisia tieto schémy analyzovala v prípade, že spoločnostiam zaradeným do vzorky bola poskytnutá výhoda počas obdobia prešetrovania.
2. Iné identifikované subvenčné schémy
(57)
Počas kontroly spoločností zaradených do vzorky sa analýzou ich interných záznamov preukázali subvencie od orgánov verejnej správy na provinčnej, mestskej, okresnej alebo regionálnej úrovni. Tieto subvencie neboli konkrétne uvedené v podnete. Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, nie je jasné, či ide o subvencie ad hoc alebo miestne subvenčné programy. Miestny charakter týchto schém však znamená, že od navrhovateľov nebolo možné odôvodnene očakávať, že budú informovaní o podrobnostiach uvedených dotácií, a preto podnet neobsahuje žiadnu priamu zmienku o týchto subvenciách.
(58)
Komisia ponúkla čínskej vláde dodatočné konzultácie, pokiaľ ide o tieto iné dotácie, ktoré sú špecifické pre spoločnosť alebo miesto; ktoré sa zistili v záznamoch spoločností zaradených do vzorky počas overovacích návštev; a ktoré nie sú uvedené v podnete. Tieto konzultácie ponúkla Komisia s cieľom zabezpečiť náležitý postup počas prešetrovania. Čínska vláda odmietla túto ponuku s tvrdením, že táto ponuka by nebola v súlade s dohodou o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach.
(59)
Komisia sa domnieva, že tieto iné subvencie úzko súvisia s druhmi údajných opatrení a postupov uvedených v podnete a oznámení o začatí konania. Tieto opatrenia predstavujú rovnaký druh finančného príspevku a výhody, pokiaľ ide o príslušný výrobok, a patria preto do vymedzenia „subvenčnej praktiky alebo praktík, ktoré majú byť predmetom prešetrenia“, ktorých spresnenie v oznámení o začatí konania sa vyžaduje článkom 22.2 bodom iii) dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Schémy uvedené v oznámení o začatí konania nie sú úplné, čo vyplýva zo znenia „subvencie pozostávajú okrem iného z …“ v oddiele 3. Komisia preto dospela k záveru, že tieto dodatočné dotácie patria do rozsahu tohto konania.
(60)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila chápanie Komisie týkajúce sa dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach a uviedla, že podľa jej názoru Komisia nemala právny základ na vyrovnanie konkrétnej subvencie pre jedného vyvážajúceho vývozcu zaradeného do vzorky, aj keď uvedená subvencia bola priamo spojená so subvenčnou praktikou identifikovanou navrhovateľmi. Komisia v uvedenom bode nesúhlasí s výkladom čínskej vlády týkajúcim sa dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. V prípadoch, v ktorých navrhovatelia identifikovali subvenčnú praktiku a spolu s príkladmi vnútroštátnych schém sa zistili miestne výhody v rámci rovnakej subvenčnej praktiky, sa Komisia domnieva, že má právo vyrovnať akékoľvek zistené výhody. Konkrétne sa to uplatňuje v prípade, že zistené mechanizmy, povaha a účinky výhod sú rovnaké ako v prípade iných schém, ktoré sú už identifikované v podnete a oznámení o začatí konania.
3. Odmietnutie spolupráce a využitie dostupných faktov
(61)
Komisia informovala 18. decembra 2013 čínsku vládu, že bude brať do úvahy dostupné fakty vzhľadom na chýbajúcu reakciu komerčných bánk v štátnom vlastníctve, ktorým čínska vláda poslala dodatok, ktorý jej bol poskytnutý.
(62)
Čínska vláda odpovedala 26. decembra 2013 a nesúhlasila s navrhovaným použitím článku 28 na „banky údajne v štátnom vlastníctve“, ale nespochybnila skutočnosť, že banky nepredložili odpoveď na dotazník. Čínska vláda takisto nespochybnila skutočnosť, že tieto banky sú v štátnom vlastníctve. Komisia preto nemala inú možnosť, len využiť najlepšie dostupné fakty, pokiaľ ide o informácie, ktoré mali poskytnúť komerčné banky v štátnom vlastníctve.
(63)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila použitie článku 28 na nahradenie informácií, ktoré sa požadovali v dodatku poslanom komerčným bankám v štátnom vlastníctve. Komisia nespochybňuje, že čínska vláda poskytla v tomto prešetrovaní informácie a Komisia ich analyzovala a zohľadnila v potrebných prípadoch. Keďže však čínska vláda ani komerčné banky v štátnom vlastníctve, ani spoločnosti nedokázali poskytnúť informácie, napríklad o úverovej bonite, Komisia musela použiť „dostupné fakty“ podľa článku 28 základného nariadenia.
(64)
Pokiaľ ide o iné subvencie, ktoré neboli osobitne uvedené v oznámení o začatí konania odkazom na konkrétny program a zistené počas overovacích návštev vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, Komisia použila všetky dostupné dôkazy na to, aby dospela k záveru. Zistilo sa, že uvedené subvencie patria do druhov opatrení a postupov opísaných v oznámení o začatí konania a Komisia ponúkla čínskej vláde dodatočné konzultácie o týchto subvenciách, pričom táto ponuka nebola prijatá. Komisia sa domnieva, že uvedené subvencie úzko súvisia s druhmi údajných opatrení a postupov uvedených v podnete a oznámení o začatí konania.
(65)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila závery Komisie, pokiaľ ide o subvencie zistené počas kontroly spoločností zaradených do vzorky a o iné body týkajúce sa schém subvencovania. Komisia by rada objasnila, že v týchto prípadoch neuplatnila článok 28 Ak bola spolupráca dobrá, ale informácie jednoducho nebolo možné poskytnúť - napríklad presný právny základ pre jednorazovú platbu dotácií - dôkazy poskytnuté príslušnou spoločnosťou sa použili na dospenie k záveru týkajúceho sa toho, či išlo o napadnuteľnú subvenciu alebo nie.
(66)
Čínska vláda takisto tvrdí, že Komisia neposkytla dosť informácií vo zverejnení, keď použila najlepšie dostupné fakty podľa článku 28 základného nariadenia. Toto tvrdenie v skutočnosti súvisí s použitím záverov predchádzajúcich prešetrovaní, v ktorých bola prešetrovaná rovnaká subvencia. V týchto prípadoch Komisia odkázala na presné odôvodnenia príslušného nariadenia a zhrnula zistené argumenty.
(67)
Čínska vláda konštatuje, že sa v informačnom dokumente neopisujú konkrétne jednorazové dotácie zistené v spoločnostiach zaradených do vzorky s vyššou mierou podrobností. Stalo sa tak konkrétne na ochranu obchodných dôverných informácií, ktoré spoločnosti zaradené do vzorky poskytli Komisii a nie je možné žiadne ďalšie zhrnutie, ktoré by neobsahovalo dôverné informácie. Úplné dôverné znenie bolo sprístupnené každému jednotlivému vyvážajúcemu výrobcovi zaradenému do vzorky. V prípade, že vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky poskytol právny základ, táto skutočnosť bola uvedená vo zverejnení pre spoločnosť. V každom prípade platí, že keď sa čínskej vláde ponúkli konzultácie o týchto subvenciách, získala aj príležitosť poskytnúť ďalšie relevantné informácie, čo však neurobila.
4. Prešetrované schémy
(68)
Komisia zaslala dotazníky čínskej vláde a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, v ktorých žiadala o informácie o týchto schémach, ktoré údajne zahŕňali poskytovanie dotácií odvetviu solárneho skla:
-
preferenčné pôžičky výrobnému odvetviu solárneho skla:
-
úverové linky a úvery s nízkym úrokom na politiky udeľované komerčnými bankami v štátnom vlastníctve a verejnými rozvojovými bankami (12)
-
programy subvencovania vývozných úverov
-
vývozné záruky,
-
štátom financované poistenie ekologických technológií („Zelený expres“)
-
finančné výhody z poskytnutia prístupu k offshore holdingovým spoločnostiam
-
splátky úverov vládou
-
grantové programy:
-
subvencie na programy Famous Brands a China World Top Brands
-
fondy pre vonkajšie rozšírenie priemyslu v provincii Guangdong
-
poskytovanie tovarov a služieb vládou za cenu nižšiu ako primeranú:
-
poskytovanie antimónu
-
poskytovanie elektrickej energie
-
poskytovanie práv na užívanie pozemkov
-
programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia:
-
oslobodenia od dane z príjmov alebo jej zníženia v rámci programu prvých dvoch rokov bez daní a potom troch rokov s polovičnou daňou (Two Free/Three Half)
-
zníženia dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou podľa geografického umiestnenia
-
miestne oslobodenia od dane z príjmov a jej zníženia pre výrobné podniky so zahraničnou majetkovou účasťou
-
zníženia dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne
-
daňová kompenzácia pre výskum a vývoj v podnikoch so zahraničnou majetkovou účasťou
-
preferenčná daň z príjmu právnických osôb pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou uznané ako podniky s vyspelými a novými technológiami
-
zníženia daní pre podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré sú zapojené do určených projektov
-
politika preferenčných daní z príjmov pre podniky pôsobiace v severovýchodnom regióne
-
daňové programy v provincii Guangdong
-
daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky
-
programy nepriamych daní a dovozných ciel:
-
oslobodenia od DPH na používanie dovezených zariadení
-
zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne
-
oslobodenie od DPH a cla na nákupy dlhodobého majetku v rámci programu rozvoja zahraničného obchodu
-
Iné subvencie a iné subvenčné programy (vrátane programov orgánov verejnej správy na provinčnej, mestskej, okresnej alebo regionálnej úrovni).
5. Preferenčné úvery na politiky, iné financovanie, záruky a poistenie
5.1. Preferenčné úvery
a) Úvod
(69)
Komisia zaslala čínskej vláde dodatok, ktorý mal byť odoslaný ďalej komerčným bankám v štátnom vlastníctve, verejným rozvojovým bankám a finančným inštitúciám v súkromnom vlastníctve, ktoré požičiavali finančné prostriedky spoločnostiam zaradeným do vzorky počas obdobia prešetrovania. Čínska vláda informovala Komisiu, že tak urobila, ale nebola jej doručená odpoveď. Ako sa uviedlo, Komisia preto informovala čínsku vládu, že z dôvodu tejto nespolupráce uplatní článok 28 a použije dostupné fakty, aby dospela k svojim záverom v tejto etape.
b) Právny základ
(70)
Týmito právnymi predpismi sa ustanovujú preferenčné úvery v Číne: zákonom ČĽR o komerčných bankách (ďalej len „zákon o bankovníctve“), všeobecnými pravidlami úverov, ktoré schválila Čínska ľudová banka (ďalej len „ČĽB“) 28. júna 1996 a rozhodnutie č. 40 Štátnej rady, na ktoré sa už odkazovalo.
c) Zistenia z prešetrovania
(71)
V predchádzajúcich antisubvenčných prešetrovaniach proti ČĽR sa dospelo k záveru, že v systéme bankovníctva v Číne prevažujú banky v štátnom vlastníctve alebo banky, v ktorých má štát kontrolný vlastnícky podiel. Oba druhy sú označované ako komerčné banky v štátnom vlastníctve. Komisia takisto zistila, že komerčné banky v štátnom vlastníctve vykonávajú vládnu právomoc. Komisia nezistila žiadny dôkaz o zmene situácie. Ako sa uvádza v odôvodnení 161 nariadenia o solárnych paneloch, ktoré predstavuje najnovšie prešetrovanie vzťahujúce sa na tento predmet, päť najväčších komerčných bánk v štátnom vlastníctve (Agricultural Bank of China, Čínska banka, China Construction Bank, Bank of Communications a ICBC) predstavuje viac ako 50 % bankového sektora z hľadiska sumy v súvahe.
(72)
Na základe použitia dostupných faktov vrátane faktov stanovených v nariadení o solárnych paneloch stále platí záver, že komerčné banky v štátnom vlastníctve sú verejné orgány v zmysle článku 2 písm. b) základného nariadenia, ako sa podrobne uviedlo v odôvodneniach 158 až 168 nariadenia o solárnych paneloch.
(73)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila tento záver a uviedla, že Komisia neuviedla dôvody, prečo sa domnieva, že komerčné banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi. Komisia odmieta toto tvrdenie, pretože dôvody, pre ktoré sú komerčné banky v štátnom vlastníctve verejnými orgánmi, sú uvedené v odôvodneniach 158 až 168 nariadenia o solárnych paneloch a čínska vláda neposkytla informácie, ktoré by boli v rozpore s uvedenými najlepšími dostupnými faktami. Zhrnutie:
a)
komerčné banky v štátnom vlastníctve majú najväčší podiel na trhu a sú dominantnými účastníkmi trhu v ČĽR;
b)
na základe dostupných faktov sú komerčné banky v štátnom vlastníctve kontrolované vládou vo forme vlastníctva a administratívnej kontroly ich obchodného správania vrátane limitov úrokových sadzieb, ktoré môžu ponúkať;
c)
zákonom o bankovníctve a inými zákonmi a nariadeniami sa od bánk vyžaduje, aby poskytovali úvery podľa potrieb národného hospodárstva, poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom a prideľovali prioritu podnikom s vyspelými a novými technológiami.
(74)
Závery v týchto odôvodneniach sú nedávne, keďže boli uverejnené až na konci roka 2013, a to s plným vedomím zmeny politiky o minimálnych úrokových sadzbách v Číne v júli 2013.
(75)
Komisia sa rovnako ako v predchádzajúcich prešetrovaniach pokúsila overiť úlohu, ktorú plní čínska vláda a konkrétne centrálna banka, Čínska ľudová banka (ďalej len „ČĽB“) na finančných trhoch a v bankovom sektore v súvislosti s pôžičkami pre odvetvie solárneho skla. Zatiaľ čo spolupráca bola zo strany čínskej vlády a ČĽB všeobecne uspokojivá, ČĽB neposkytla úplné znenie „obežníka o otázkach úpravy úrokových sadzieb pre vklady a úvery“ (YinFA (2004) 251), v ktorom sa stanovujú minimálne a maximálne úrokové sadzby pre úvery a vklady. Pre komerčné bankové úvery (pre komerčné banky v štátnom vlastníctve, ako aj komerčné banky v súkromnom vlastníctve) a pre úvery verejných rozvojových bánk sa v obežníku stanovuje len minimálna sadzba. V prípade preferenčných úverov a úverov, pre ktoré čínska vláda vydala osobitné predpisy, sa v obežníku stanovuje, že sa úrokové sadzby nesmú posúvať smerom nahor. V osobitných predpisoch vzťahujúcich sa na uvedené úvery je stanovená presná maximálna sadzba.
(76)
Počas overovacej návštevy Komisie ČĽB uviedla, že dokument by sa nemal poskytnúť, keďže nebol verejne dostupný na ich webovej stránke. Hľadaním na internete sa našla kópia obežníka a preklad do angličtiny v súbore dokumentov, ktoré čínska vláda pred niekoľkými rokmi poskytla austrálskym orgánom (13). Keďže priamo od čínskej vlády nebola k dispozícii oficiálna kópia, Komisia považovala túto kópiu za pravdivú a úplnú kópiu príslušného obežníka.
(77)
Z obežníka vyplýva, že ČĽB ovplyvňovala nastavenie úrokových sadzieb pre úvery udeľované počas OP zo strany komerčných bánk v štátnom vlastníctve v ČĽR. Čínska vláda vysvetlila, že v júli 2013 ČĽB zrušila minimálnu aj maximálnu úrokovú sadzbu pre poskytované úvery. Táto skutočnosť sa zaznamenala, nastala však po skončení obdobia prešetrovania, preto nemá vplyv na záver uvedený v tomto dokumente. V každom prípade minimálna úroková sadzba, ktorá bola platná v období prešetrovania, nie je jediným argumentom, prečo Komisia považuje komerčné banky v štátnom vlastníctve za verejné orgány. Závery v odôvodneniach 158 až 168 nariadenia o solárnych paneloch sa bez ohľadu na to naďalej uplatňujú.
(78)
Po zverejnení čínska vláda predložila niekoľko pripomienok k obežníku „YinFa (2004) 251“ bez vysvetlenia, prečo nebolo Komisii poskytnuté celé znenie obežníka, a bez potvrdenia, či bol text poskytnutý austrálskym orgánom, ktorý Komisia našla, presný. Ako sa predtým zistilo v prešetrovaní solárnych panelov, v obežníku sa jasne stanovujú pokyny ČĽB bankám, pokiaľ ide o poskytovanie úverov. Ako sa uviedlo v predchádzajúcich prešetrovaniach, obsah tohto obežníka je dôležitý v chápaní úlohy, ktorú čínska vláda a ČĽB plnia v smerovaní bánk a poskytovania úverov.
(79)
Naďalej platí záver Komisie, ku ktorému sa predtým dospelo v nariadení o solárnych paneloch, konkrétne najprv, že článkom 34 zákona o bankovníctve sa vyžaduje, aby banky v ČĽR vykonávali svoje činnosti v oblasti úverov podľa potrieb národného hospodárstva. Potreby národného hospodárstva sú stanovené v 12. päťročnom pláne.
(80)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila výklad Komisie týkajúci sa článku 34 zákona o bankovníctve s tvrdením, že „táto veta je nejednoznačná a neposkytuje bankám výslovné usmernenie, aby konali určitým spôsobom. V žiadnom dokumente sa neopisujú potreby národného hospodárstva, či už v 12. päťročnom pláne alebo akomkoľvek inom nariadení/rozhodnutí“.
(81)
Toto je odlišné od výkladu čínskej vlády týkajúceho sa článku 34 v prešetrovaní solárnych panelov, v ktorom ho opísala ako „neutrálny“. Komisia nesúhlasí s hodnotením čínskej vlády. Komisia sa domnieva, a čínska vláda nepreukázala niečo iné, že politiky týkajúce sa národného hospodárstva sú stanovené v 12. päťročnom pláne a osobitnom pláne pre fotovoltický priemysel a že finančné inštitúcie sú podnecované, aby poskytovali úvery podporovaným odvetviam, ako je solárne sklo.
(82)
Čínska vláda upozornila Komisiu na iné články zákona o bankovníctve, konkrétne články 4, 5 a 7, ktorými sa má zabezpečiť, aby sa úvery poskytovali bez zásahu a po posúdení kreditného rizika. Komisia uznáva, že tieto články existujú, konštatuje však, že čínska vláda, banky a príslušné spoločnosti zaradené do vzorky neboli schopné preukázať, že úvery boli poskytnuté bez zásahu - vzhľadom na preferenčné úvery odvetviu solárneho skla - a s posúdením kreditného rizika - pretože napriek žiadostiam neboli poskytnuté úverové zmluvy alebo posúdenia kreditného rizika vrátane úverových ratingov ako dôkazy alebo sa nezistilo, že boli spojené s akýmkoľvek úverom poskytnutým ktorémukoľvek vyvážajúcemu výrobcovi zaradenému do vzorky.
(83)
Po druhé banky sú povinné poskytnúť úverovú podporu podporovaným odvetviam na základe rozhodnutia č. 40 a rozhodnutia č. 9, ktoré majú účinnosť zákona. Čínska vláda počas kontroly ministerstva obchodu potvrdila, že solárne sklo je podporovaným odvetvím. Je to v súlade s katalógom prispôsobenia priemyselnej infraštruktúry z roku 2011, ktorý poskytla čínska vláda vo svojom zodpovedanom dotazníku a v ktorom je solárne sklo zaradené v podporovanej kategórii.
(84)
V rozhodnutí č. 40 sa poskytuje usmernenie všetkým finančným inštitúciám vo forme záväzných pokynov o stimulácii a podpore podporovaných odvetví a odvetvie solárneho skla predstavuje podporované odvetvie.
(85)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila posúdenie vplyvu rozhodnutia č. 40 a pripojených nariadení a rozhodnutia č. 9 Komisiou. Komisia opäť konštatuje, že jej posúdenie rozhodnutia č. 40, ako aj pripojených nariadení je, že sa v nich stanovujú potreby národného hospodárstva. Stanovuje sa v nich stratégia pre vládu a pre finančný sektor a konkrétne priame poskytovanie úverov finančnými inštitúciami podporovaným odvetviam, ako je solárne sklo.
(86)
Čínska vláda bola požiadaná, aby objasnila právny status rozhodnutia Štátnej rady, ako je rozhodnutie č. 40, a jej jediná odpoveď bola len taká, že ide o nariadenie vydané Štátnou radou a nie je súčasťou čínskeho práva. Neposkytla však žiadny dôkaz pre uvedený argument. Stanovisko, ktoré zaujala čínska vláda, je v rozpore s verejne dostupnými informáciami, v ktorých sa opisuje Štátna rada ako najvyšší administratívny orgán s právomocou tvorby administratívnych pravidiel. Podľa uvedených zdrojov predstavujú rozhodnutia Štátnej rady právne záväzné pravidlá. (14) Komisia na základe dostupných faktov preto zastáva názor, že rozhodnutie č. 40 a vykonávacie rozhodnutia pripojené k uvedenému rozhodnutiu, ako je rozhodnutie č. 9, predstavujú administratívne nariadenia, a ako také sú súčasťou čínskeho práva.
(87)
Komisia preto potvrdzuje analýzu v odôvodnení 191 nariadenia o solárnych paneloch, v ktorom sa dospelo k záveru, že rozhodnutie č. 40 a rozhodnutie č. 9 sú právne záväzné pre ostatné verejné orgány a hospodárske subjekty.
(88)
Komisia tiež analyzovala, či sú komerčné banky v súkromnom vlastníctve v Číne poverené čínskou vládou alebo či im čínska vláda nariadila v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, aby poskytovali preferenčné úvery výrobcom solárneho skla.
(89)
Článok 34 zákona o bankovníctve sa takisto vzťahuje na banky v súkromnom vlastníctve v Číne. Čínska vláda a zainteresované strany neposkytli žiadny dôkaz o tom, že záver o právnej situácii, ku ktorému sa dospelo v odôvodnení 174 nariadenia o solárnych paneloch, konkrétne že im čínska vláda dáva pokyny rovnako ako bankám v štátnom vlastníctve, naďalej platí. V článku 34 zákona o bankovníctve sa uvádza, že sa bankám nariaďuje, aby „poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnych priemyselných politík“ (15). Za týchto okolností, ako sa stanovuje v odôvodnení 188 nariadenia o solárnych paneloch, o stratégii poskytovania úverov komerčných bánk v štátnom vlastníctve a bánk v súkromnom vlastníctve, rozhoduje čínska vláda.
(90)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila záver, že poveruje alebo usmerňuje súkromné banky v ČĽR a spochybnila najmä váhu, ktorú Komisia prikladala článku 34 zákona o bankovníctve s uvedením, že to „čo predstavuje potreby národného hospodárstva má otvorený výklad a zreteľne sa odlišuje v závislosti od osoby/orgánu skúmajúceho ustanovenie“.
(91)
Je pozoruhodné, že čínska vláda, keďže nesúhlasila s výkladom Komisie, nepredložila vlastný výklad svojho vlastného zákona.
(92)
Je však potrebné, aby Komisia využívala zistenia predchádzajúcich prešetrovaní a fakty dostupné v tomto prípade na opätovné potvrdenie záveru, že potreby národného hospodárstva sú stanovené v plánoch a nariadeniach vydaných čínskou vládou a článkom 34 sa vyžaduje, aby banky poskytovali úvery v súlade s týmito opismi národného hospodárstva, ktoré zahŕňajú podporovanie výroby solárneho skla.
(93)
Naďalej preto platí zistenie, že čínska vláda poveruje a usmerňuje súkromné banky, aby poskytovali úvery podporovaným odvetviam v súlade s článkom 34 zákona o bankovníctve.
(94)
V prípade úverov, ktoré v ČĽR poskytujú komerčné banky v štátnom vlastníctve, Komisia preto dospela k záveru, že výrobcom solárneho skla sa poskytuje finančný príspevok vo forme priameho prevodu štátnych finančných prostriedkov, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia.
(95)
Z toho istého dôkazu takisto vyplýva, že komerčné banky v štátnom vlastníctve (ako aj banky v súkromnom vlastníctve) sú vládou poverené, resp. vládou riadené, a to teda znamená, že existuje finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu iv) základného nariadenia.
(96)
Pokiaľ ide o špecifickosť, Komisia konštatuje, že čínska vláda riadi poskytovanie preferenčných úverov pre obmedzený počet odvetví a odvetvie solárneho skla, ako súčasť fotovoltického priemyslu, je jedným z nich, ako sa podrobne uvádza v odôvodnení 172 nariadenia o solárnych paneloch. Čínska vláda zahrnula vo svojom 12. päťročnom pláne odvetvie solárneho skla medzi „kľúčové“ priemyselné odvetvia. V rozhodnutí č. 40 sa uvádza, že čínska vláda bude aktívne podporovať rozvoj nového energetického odvetvia a urýchlenie rozvoja slnečnej energie. Všetky finančné inštitúcie majú pokyny, aby poskytovali úverovú podporu len podporovaným projektom, do kategórie ktorých patria projekty v oblasti solárneho skla. V uvedenom rozhodnutí sa takisto sľubuje vykonávanie „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“.
(97)
Po zverejnení čínska vláda namietala proti zisteniu špecifickosti a najmä chápaniu 12. päťročného plánu Komisiou s uvedením, že „nemá právnu hodnotu, pretože nie je záväzným dokumentom“. Komisia nesúhlasí s týmto vyhlásením a konštatuje, že čínska vláda predložila rovnaké tvrdenia v predchádzajúcich prešetrovaniach, ktoré takisto neboli akceptované. V 12. päťročnom pláne sa uvádza, že tento plán „prerokoval a schválil národný ľudový kongres a má právny účinok“.
(98)
Komisia preto dospela k záveru, že subvencie vo forme poskytovania preferenčných úverov nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia.
(99)
Výhoda existuje v rozsahu, že vládne úvery alebo úvery od súkromných orgánov poverených alebo riadených vládou sa poskytujú za výhodnejších podmienok, než by príjemca mohol skutočne na trhu získať.
(100)
Komisia sa rovnako ako v predchádzajúcich prešetrovaniach snažila overiť hodnotenia kreditného rizika vykonané bankami, ktoré poskytli finančné prostriedky spoločnostiam zaradeným do vzorky počas OP. Spoločnosti neposkytli žiadne dôkazy o svojom úverovom ratingu a banky nespolupracovali pri prešetrovaní. Komisia preto nemohla získať žiadny dôkaz o tom, že úvery spoločnostiam v oblasti solárneho skla boli založené na posúdení rizík a úroková sadzba stanovená na základe takého posúdenia.
(101)
Bez akýchkoľvek informácií poskytnutých čínskou vládou, vyvážajúcimi výrobcami alebo bankami sa Komisia opierala o dostupné fakty, aby určila, či poskytovanie preferenčných úverov v ČĽR v skutočnosti predstavovalo výhodu pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, ktorí mali úvery od bánk v ČĽR.
(102)
Komisia rovnako ako v prešetrovaní solárnych panelov začala oficiálne uverejnenými úrokovými sadzbami centrálnej banky od ČĽB na účely úverov v čínskom Renminbi juane (ďalej len „CNY“). Priemerná úroková sadzba dosahovala počas obdobia prešetrovania 6,26 %.
(103)
Komisia potom upravila úrokovú sadzbu ČĽB, aby sa zohľadnilo kreditné riziko príslušných spoločností. Komisii však neboli poskytnuté žiadne nezávislé úverové ratingy alebo podobné informácie, ktoré by jej umožnili vypočítať úverový rating. V každom prípade Komisia v predchádzajúcich prešetrovaniach stanovila, že úverové ratingy čínskych firiem sú skreslené vládnou podporou a že neexistujú dôkazy o významnom posúdení rizika príjemcov úverov. Komisia preto využila rovnakú metodiku ako v prešetrovaní solárnych panelov a považovala všetky príslušné spoločnosti za spoločnosti s ratingom neinvestičného stupňa BB podľa vymedzenia ratingovej spoločnosti Bloomberg.
(104)
Prirážka na dlhopisy emitované spoločnosťami s ratingom BB v porovnaní s dlhopismi vydanými spoločnosťami s ratingom AAA (ktorý má ČĽR na svoje dlhopisy), ako je zaznamenaná spoločnosťou Bloomberg, bola potom pripočítaná k priemernej úrokovej sadzbe ČĽB počas OP. Výsledkom bola referenčná úroková sadzba pre OP pre úvery poskytnuté spoločnostiam zaradeným do vzorky v CNY vo výške 10,37 %.
(105)
Porovnaním tejto referenčnej úrokovej sadzby so skutočnou úrokovou sadzbou účtovanou počas OP príslušným spoločnostiam Komisia dospela k záveru, že odvetviu solárneho skla sa udeľujú úvery za podmienok, ktoré sú priaznivejšie ako trhové podmienky.
(106)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila výber referenčnej hodnoty a závery Komisie, ktoré Komisia vyvodila z porovnania medzi referenčnou hodnotou a skutočným uhradeným úrokom.
(107)
Z porovnania medzi referenčnou hodnotou a skutočne uhradeným úrokom jednoznačne vyplýva, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, ktorí si požičiavali od čínskych bánk v CNY, platili nižšie než komerčné úrokové sadzby pre spoločnosti v ich finančnej situácii.
(108)
Po druhé, Komisia naozaj bola informovaná o tom, že ČĽB v júli 2013 zvýšila minimálnu sadzbu pre poskytované úvery a uviedla to v informačnom dokumente. Nemení sa tým však záver, že čínska vláda zasahuje do úverového správania bánk v Číne, najmä uplatňovaním rozhodnutia č. 40 a priložených nariadení a ustanoveniami článku 34 zákona o bankovníctve.
(109)
Po tretie, Komisia vypočítala referenčnú hodnotu len pre úvery poskytnuté v CNY, keďže vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nemali od čínskych bánk úvery v EUR alebo USD.
(110)
Nakoniec čínska vláda žiadala o ďalšie informácie o tom, prečo Komisia uvažovala tak, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky by mali úverový rating BB. Dôvodom zvolenia úverového ratingu BB bolo, že Komisii nebol poskytnutý dôkaz o tom, že by sa v prípade akéhokoľvek vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky vypočítal úverový rating z dôvodu nespolupráce príslušných bánk. Úverový rating BB preto nie je záporným zásahom a v skutočnosti je v prospech príslušných spoločností zaradených do vzorky, pretože ide o najlepší neinvestičný stupeň na finančných trhoch.
(111)
Podľa podmienok článku 28 bola Komisia povinná použiť najlepšie dostupné fakty, ktoré boli čerpané zo záverov nariadenia o solárnych paneloch, v ktorom sa použil úverový rating BB pre spoločnosti zaradené do vzorky v rámci neho. Považovalo sa to za primerané v tomto prípade a po zverejnení neboli poskytnuté žiadne dôkazy o tom, že spoločnosti zaradené do vzorky dostali od príslušných bánk odlišný úverový rating.
d) Záver
(112)
Na základe zistení prešetrovania Komisia dospela k záveru, že odvetvie solárneho skla v Číne malo výhodu z preferenčných úverov počas OP od bánk v štátnom vlastníctve, ako aj od súkromných bánk. Financovanie odvetvia solárneho skla predstavuje subvenciu v zmysle základného nariadenia, pretože dochádza k
a)
štátnemu finančnému príspevku, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i);
b)
povereniu a riadeniu vládou, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 1 písm. a) bode iv) a
c)
týmto sa priznáva výhoda, ako sa vyžaduje článkom 3 ods. 2.
(113)
Vzhľadom na existenciu finančnej pomoci, výhodu poskytovanú vyvážajúcim výrobcom a špecifickosť by sa táto subvencia mala považovať za napadnuteľnú.
(114)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila používanie zistení z predchádzajúcich prešetrovaní na dospenie k záverom o subvencovaní v tomto prípade a konkrétne tvrdila, že sa Komisia nadmerne opierala o zistenia nariadenia o solárnych paneloch.
(115)
Toto tvrdenie bolo zamietnuté. Ako sa už uviedlo, vzhľadom na nespoluprácu bánk v ČĽR bola Komisia nútená použiť ustanovenia článku 28 a najlepšie dostupné fakty. Prešetrovanie solárnych panelov je najnovšie a obsahuje najaktuálnejšie zistenia o subvencovaní v Číne. Solárne panely nie sú rovnaký výrobok ako solárne sklo, oba výrobky sú však v rovnakom sektore novej energetiky a vzťahujú sa na ne rovnaké vládne plánovacie dokumenty. Vzhľadom na existenciu iných informácií je preto používanie zistení z prešetrovania solárnych panelov ako „najlepších dostupných faktov“ primerané. Čínska vláda takisto tvrdila, že v čase od prešetrovania solárnych panelov do tohto prešetrovania sa udiali významné zmeny, najmä zvýšenie minimálnych úrokových sadzieb ČĽB v júli 2013. Toto tvrdenie bolo zamietnuté, pretože v záveroch z prešetrovania solárnych panelov sa odkazuje na uvedené obdobie prešetrovania, presne ako sa toto prešetrovanie týka svojho vlastného obdobia prešetrovania. V oboch prípadoch sa zvýšenie minimálnej sadzby uskutočnilo po skončení oboch období prešetrovania, a preto sa ním neovplyvňuje použitie článku 28 a zistení prešetrovania solárnych panelov ako najlepších dostupných faktov.
(116)
Všetky spoločnosti zaradené do vzorky okrem jednej získali úvery od komerčných bánk v štátnom vlastníctve a súkromných bánk. Jedna spoločnosť bola financovaná výhradne svojou offshore materskou spoločnosťou a nebol jej poskytnutý žiadny úver bankami so sídlom v ČĽR.
(117)
Po zverejnení jedna spoločnosť zaradená do vzorky spochybnila záver Komisie a uviedla, že Komisia nepožiadala spoločnosť, aby poskytla svoj nezávislý úverový rating. Komisia však spoločnosť požiadala, aby poskytla všetky informácie týkajúce sa úverov, ktoré jej boli poskytnuté, ale spoločnosť neposkytla nezávislý úverový rating. Ak spoločnosť tieto informácie mala, potom ich vzhľadom na tvrdenia v podnete a informáciách požadovaných v dotazníku mala poskytnúť. A s osobitným zreteľom na informácie v informačnom dokumente, ak mala nezávislý úverový rating, mala ho ihneď poskytnúť. Tento argument sa preto zamieta.
e) Výpočet výšky subvencie
(118)
V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda preferenčných úverov by sa mala vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by firma získala na trhu. Ako sa uviedlo, Komisia stanovila trhovú referenčnú hodnotu pre porovnateľné komerčné úvery bez toho, aby mala užitočné posúdenie rizík.
(119)
Výhoda sa vypočítala pre OP ako rozdiel medzi skutočne uhradenými úrokmi počas OP a úrokom, ktorý by sa uhradil s použitím referenčnej hodnoty.
(120)
Subvenčné rozpätia vypočítané za vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sú na základe tejto metodiky:
Preferenčné úvery
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Iné schémy poskytovania preferenčných úverov
(121)
Vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky neboli poskytnuté žiadne výhody v rámci programov subvencovania vývozných úverov, úverových liniek, vývozných záruk, programu „Zelený expres“ alebo výhody prostredníctvom prístupu k offshore holdingovým spoločnostiam počas OP.
6. Grantové programy
(122)
Spoločnostiam zaradeným do vzorky neboli poskytnuté výhody z programov Famous Brands alebo China World Top Brands počas OP.
6.1. Špecifické grantové programy a granty
a) Úvod
(123)
Spoločnostiam zaradeným do vzorky boli poskytnuté významné jednorazové granty od rôznych orgánov verejnej správy na mnohých úrovniach verejnej správy, čoho výsledkom bolo poskytnutie výhody počas OP. Tieto výhody boli zistené počas overovania príslušných spoločností a neboli uvedené v zodpovedaných dotazníkoch príslušných spoločností, ani v zodpovedanom dotazníku čínskej vlády, ako sa požadovalo. Podľa navrhovateľa údajne boli poskytnuté výrobcom solárneho skla jednorazové granty od orgánov provinčnej a miestnej verejnej správy a priznala sa nimi výhoda, pretože finančné prostriedky boli prijaté bez primeranej kompenzácie (16). V oznámení o začatí konania sa takisto stanovuje, že „grantové programy“ predstavujú praktiku subvencovania používanú na podporu odvetvia solárneho skla.
b) Právny základ
(124)
Tieto granty poskytli spoločnostiam orgány verejnej správy na vnútroštátnej, provinčnej, mestskej, okresnej alebo regionálnej úrovni a všetky sa javili ako špecifické pre príslušné spoločnosti alebo špecifické z hľadiska miesta alebo druhu odvetvia. Úroveň právnych podrobností týkajúcich sa presného zákona, na základe ktorého boli tieto výhody udelené, ak pre ne vôbec existoval právny základ, nebola zvyčajne poskytnutá, aj keď Komisii bola často, ale nie vždy, poskytnutá kópia dokumentu vydaného orgánom verejnej správy, ktorý bol sprievodným dokumentom grantu finančných prostriedkov.
c) Zistenia z prešetrovania
(125)
Jednej spoločnosti zaradenej do vzorky boli počas OP poskytnuté granty zo zóny hospodárskeho rozvoja, v ktorej sa nachádza. Tieto granty vypočítala zóna hospodárskeho rozvoja na 20 % akýchkoľvek daní, ktoré uhradila spoločnosť miestnym daňovým orgánom, a vzťahovali sa okrem iného na daň z príjmu právnických osôb, daň z užívania pozemkov a daň z dividendových príjmov.
(126)
Ďalšej spoločnosti zaradenej do vzorky bol poskytnutý veľký grant v OP od verejného orgánu miestnej správy na krytie poplatkov potrebných na pripojenie spoločnosti k dodávke elektrickej energie, ktoré by si inak hradila sama. Bol poskytnutý spoločnosti „na podporu veľkých spoločností so sídlom v regióne“.
(127)
Ďalšej spoločnosti zaradenej do vzorky bol poskytnutý priamy grant vo výške 25 miliónov CNY z fondu Národnej komisie pre rozvoj a reformy (ďalej len „NKRR“) pre prispôsobenie priemyslu na výrobu vyspelého technického solárneho skla. Tento priamy grant od štátu bol poskytnutý v roku 2006 a spoločnosť rozdelila po 10 % grantu na ďalších 10 rokov. Počas OP bolo ako výhoda preto prijatých 2,5 milióna CNY.
(128)
Rovnaká spoločnosť si na svoje účty za rok 2012 takisto pripísala ďalšie granty od miestneho daňového úradu a iných verejných orgánov miestnej správy. Spoločnosť uviedla, že väčšina týchto grantov v skutočnosti nepredstavovala priame prevody prostriedkov od týchto orgánov spoločnosti, ale vrátenia súm, ktoré predtým spoločnosť uhradila verejnému orgánu. Keďže nebolo možné zabezpečiť uspokojivý dôkaz, Komisia nemôže toto vysvetlenie akceptovať.
(129)
Ďalšej spoločnosti zaradenej do vzorky bol poskytnutý priamy grant vo výške 15 miliónov CNY pred OP od verejného orgánu miestnej správy a spoločnosť rozdelila po 10 % grantu na ďalších 10 rokov. Grant bol uhradený spoločnosti na rozvoj fotovoltického priemyslu (ktorý zahŕňa sektor solárneho skla), zrýchlenú výstavbu pokročilej výrobnej základne v miestnej priemyselnej zóne a bezproblémovú realizáciu veľkých projektov.
(130)
Rovnaká spoločnosť takisto dostala niekoľko ďalších grantov pred OP a pridelila podiel grantu do OP. Spoločnosť však neposkytla podrobnosti o povahe týchto grantov a bez uvedených informácií boli použité dostupné fakty na účel vypracovania záveru. Na základe toho, že neboli k dispozícii iné dostupné fakty, Komisia dospela k záveru, že tieto granty sú špecifické pre túto spoločnosť; a že výška grantu prideleného na OP by sa mala považovať za výhodu.
d) Záver
(131)
Čínska vláda bola vyzvaná, aby poskytla ďalšie informácie a viedla konzultácie o týchto grantoch, ale odmietla to. Na základe dôkazov zhromaždených v súvislosti s poskytnutím týchto grantov spoločnostiam zaradeným do vzorky a bez akýchkoľvek ďalších informácií Komisia považovala tieto granty za subvenciu podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a ods. 2 základného nariadenia ako prevod prostriedkov od čínskej vlády vo forme grantov pre výrobcov príslušného výrobku, čím sa poskytla výhoda.
(132)
Tieto granty sú takisto špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže sa javia ako obmedzené na určité spoločnosti alebo konkrétne projekty v konkrétnych regiónoch, udelené na splnenie jednorazových požiadaviek spoločností zaradených do vzorky. Tieto granty nespĺňajú požiadavky článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia, na základe ktorých by sa nepovažovali za špecifické, vzhľadom na to, že kritériá oprávnenosti a skutočné kritériá výberu spoločností, pokiaľ ide o ich oprávnenosť, nie sú transparentné, nie sú objektívne a neuplatňujú sa automaticky. Ďalej, neexistujú dôkazy o tom, že granty patria k rámcovému programu subvencovania.
(133)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila právomoc Komisie prešetrovať tieto granty a analýzu Komisie týkajúcu sa čiastkových informácií, ktoré mala k dispozícii. Komisia však dôkladne analyzovala obchodné dôverné informácie sprístupnené príslušnými spoločnosťami a v prípade dôkazu o špecifickosti výhody, ako aj grantu, bol grant vyrovnaný.
(134)
Vo všetkých prípadoch spoločnosti poskytli informácie o výške grantu a od koho bol grant poskytnutý, aj keď v určitých prípadoch spoločnosť nemala žiadny doklad na preukázanie právneho základu, podľa ktorého poskytovateľ grantu grant udelil. Príslušné spoločnosti takisto väčšinou účtovali tieto príjmy v okruhu „príjmy zo subvencií“ vo svojom účtovníctve a mali vykonaný nezávislý audit týchto účtov. Vnímalo sa to ako pozitívny dôkaz o subvencii, ktorou sa priznala napadnuteľná výhoda.
(135)
Jedna spoločnosť zaradená do vzorky takisto namietala proti právomoci Komisie vyšetrovať a vyrovnávať tieto granty špecifické pre spoločnosť z rovnakých dôvodov. Z rovnakých dôvodov Komisia zamieta jej argument a znovu uvádza svoje stanovisko, že má právomoc prešetrovať tieto granty a v prípade potreby ich vyrovnať.
e) Výpočet výšky subvencie
(136)
V ďalej uvedenej tabuľke je znázornený výpočet výhody za vyššie uvedené granty, pričom výhoda sa vníma ako suma prijatá v období prešetrovania alebo vyhradená na obdobie prešetrovania v prípade, že sumu príslušná spoločnosť odpisovala.
Ostatné grantové programy
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
7.1. Program „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou
a) Úvod
(137)
Programom „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ sa podniky so zahraničnou majetkovou účasťou oprávňujú na to, aby neplatili žiadnu daň z príjmu právnickej osoby prvé dva roky a aby počas ďalších troch rokov platili len 12,5 % namiesto 25 %.
b) Právny základ
(138)
Právnym základom tohto programu je článok 8 zákona Čínskej ľudovej Republiky o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné podniky (ďalej len „zákon o dani pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou“) a článok 72 vykonávacích predpisov k zákonu Čínskej ľudovej republiky o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné podniky. Podľa čínskej vlády bol tento program ukončený podľa článku 57 zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008 s postupným ukončovaním týchto výhod do konca roka 2012. Zo zákona teda jasne vyplýva, že v daňovom roku 2012 existovala výhoda podľa tejto schémy.
c) Zistenia z prešetrovania
(139)
Schémou „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ sa priznali výhody spoločnostiam počas rozpočtového roka 2012, po ktorom bola podľa čínskej vlády schéma zrušená.
(140)
Jedna zo spoločností zaradených do vzorky bola podnikom v zahraničnom vlastníctve, ktorý využil túto daňovú schému počas OP. Získala sadzbu dane z príjmov právnických osôb 12,5 % namiesto plnej sadzby 25 %, ktorá bola uvedená na jej daňovom priznaní k dani z príjmov právnických osôb za rok 2012 a v jej ročnej účtovnej závierke.
(141)
Komisia poskytla informácie o týchto zisteniach zainteresovaným stranám a boli jej doručené pripomienky od čínskej vlády s uvedením, že podľa oznámenia o zmene (17) sa všetky výhody v rámci tejto schémy skončia v roku 2012. Čínska vláda uviedla, že ak by sa preto mali uložiť vyrovnávacie clá, nemohli by sa uložiť žiadne clá, pokiaľ ide o výhodu poskytnutú počas OP v rámci tejto schémy jednej spoločnosti zaradenej do vzorky. Tento argument sa prijíma, pretože v prípade tejto spoločnosti zaradenej do vzorky, za osobitných okolností tohto prípadu, Komisia nemá dôkaz o pokračovaní výhody.
d) Záver
(142)
Aj keď schéma „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ bola v predchádzajúcich nariadeniach vyrovnaná, v prípade tejto jednej spoločnosti zaradenej do vzorky Komisia neuloží clo na vyrovnanie výhody zistenej počas OP, pretože Komisia nemá dôkaz, že v prípade tejto jednej spoločnosti zaradenej do vzorky by bola účinná schéma alebo akýkoľvek jej variant k dátumu uloženia ciel.
7.2. Podniky s vyspelými a novými technológiami
a) Úvod
(143)
Tento program umožňuje spoločnostiam, ktoré vedia preukázať, že spĺňajú určitý súbor kritérií, aby boli uznané za „podnik s vyspelými a novými technológiami“, aby im bolo poskytnuté zníženie ich dane z príjmu právnických osôb na 15 % v porovnaní so štandardnou sadzbou 25 %.
b) Právny základ
(144)
Právnym základom tohto programu je článok 28 ods. 2 zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008 spolu s „administratívnymi opatreniami na určenie podnikov s vyspelými a novými technológiami“ (Guo Ke Fa Huo [2008] č.172); a článok 93 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov spolu s oznámením štátnej daňovej správy o otázkach týkajúcich sa platby dane z príjmov podnikov s vyspelými a novými technológiami (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zistenia z prešetrovania
(145)
Táto schéma sa vzťahuje na podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré boli ako také uznané čínskou vládou. Na to, aby boli podniky oprávnené na túto schému, musia vlastniť základné nezávislé práva duševného vlastníctva a spĺňať nasledujúce požiadavky, ktoré sú stanovené v právnom základe a zhrnuté takto:
a)
ich výroba musí patriť medzi výrobky „odvetví vyspelých technológií s kľúčovou štátnou pomocou“;
b)
ich celkové výdavky na výskum a vývoj musia predstavovať 3 - 6 % ich celkových tržieb z predaja;
c)
ich príjmy z výrobkov vyspelých a nových technológií musia tvoriť viac ako 60 % ich celkových tržieb z predaja;
d)
počet pracovníkov v oblasti výskumu a vývoja musí tvoriť 10 % celkového počtu zamestnancov;
e)
splnenie ostatných požiadaviek stanovených v „administratívnych opatreniach pre podniky s vyspelými a novými technológiami z roku 2008“.
(146)
O niektorých, ale nie všetkých spoločnostiach zaradených do vzorky sa zistilo, že využívajú túto schému, a preto platia len 15 % daň z príjmov právnických osôb namiesto 25 %. Tieto spoločnosti požiadali o zaradenie ako podniky s vyspelými a novými technológiami a dostali oficiálne oznámenie o tom, že splnili kritériá schémy, a preto majú nárok na vyplnenie svojich daňových priznaní k dani z príjmov právnických osôb zodpovedajúcim spôsobom.
d) Záver
(147)
Komisia sa rovnako ako v odôvodneniach predchádzajúceho prešetrovania solárnych panelov 322 až 326 domnieva, že táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vzhľadom na finančný príspevok v podobe ušlých príjmov čínskej vlády, ktorým sa poskytuje výhoda príslušným spoločnostiam. Výhoda pre príjemcov sa rovná daňovej úspore.
(148)
Táto subvencia je špecifická podľa vymedzenia článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože je vyhradená len podnikom s certifikátom podnikov s vyspelými a novými technológiami, ktoré spĺňajú všetky požiadavky administratívnych opatrení z roku 2008. Príslušné spoločnosti zaradené do vzorky získali tento certifikát. Oprávnenosť nie je automatická a v právnych predpisoch, ani zo strany udeľujúceho orgánu neboli stanovené objektívne kritériá.
(149)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila závery Komisie, keď tvrdila, že kritériá oprávnenosti boli objektívne a vzťahovali sa rovnako na všetky spoločnosti v ČĽR. Komisia nesúhlasí s chápaním čínskej vlády, pokiaľ ide o zákony a vykonávacie opatrenia, z ktorých vyplýva, že program je obmedzený na určité odvetvia a podniky podporované čínskou vládou na základe kritérií, ktoré sa nejavia ako objektívne alebo neutrálne, keďže ich výroba je zahrnutá v sortimente výrobkov v „odvetví vyspelých technológií s kľúčovou štátnou pomocou“.
(150)
Oprávnenosť takisto nie je automatická, ale závisí od udelenia certifikátu podniku s vyspelými a novými technológiami, ktorý udeľuje príslušný orgán na základe vlastného uváženia.
(151)
Komisia preto považuje túto subvenciu za napadnuteľnú.
e) Výpočet výšky subvencie
(152)
Komisia vypočítala výšku napadnuteľnej subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne uhradenou počas OP a výškou skutočne uhradenej dane počas OP príslušnými spoločnosťami.
Podniky s vyspelými a novými technológiami
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Oslobodenie od dane z príjmov z dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky
a) Úvod
(153)
Podľa podnetu boli vyvážajúcim výrobcom solárneho skla údajne poskytnuté subvencie z inej schémy priameho oslobodenia od dane, konkrétne oslobodenia od dane z dividendového príjmu medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky (18). Toto patrí k všeobecnej subvenčnej praxi výnimiek a/alebo oslobodení od priamej dane z príjmov, ako sa stanovuje v oznámení o začatí konania.
b) Právny základ
(154)
Právnym základom tejto daňovej výnimky z dividendových príjmov sú články 25 až 26 zákona o dani z príjmov podnikov a článok 83 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov.
c) Zistenia z prešetrovania
(155)
Komisia zistila, že jednej spoločnosti zaradenej do vzorky bola poskytnutá výnimka z dane z dividendových príjmov medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky. Táto spoločnosť požiadala priamo miestny daňový úrad o odpočítanie dividend získaných z kapitálových investícií od zdaniteľného príjmu.
d) Záver
(156)
Komisia sa domnieva, že táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vzhľadom na finančný príspevok v podobe ušlých príjmov čínskej vlády, ktorým sa poskytuje výhoda príslušnej spoločnosti. Výhoda pre príjemcu sa rovná daňovej úspore.
(157)
V informačnom dokumente Komisia uviedla, že táto subvenčná schéma je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože právnymi predpismi sa obmedzuje prístup k tejto schéme na podniky, ktoré sú rezidenčné v Čínskej ľudovej republike a ktoré investovali do iných rezidenčných podnikov.
(158)
Po zverejnení čínska vláda namietala proti týmto záverom, pričom uviedla, že oslobodenie od dane z príjmov z dividend medzi kvalifikovanými rezidenčnými podnikmi nemožno považovať za špecifické, pretože v článku 26 ods. 3 zákona o dani z príjmov podnikov sa stanovuje, že toto oslobodenie od dane z príjmov z dividend je k dispozícii aj pre nerezidenčné podniky. Okrem toho čínska vláda uvádza, že kritériá oprávnenosti sú objektívne a vzťahujú sa na všetky rezidenčné podniky bez ohľadu na odvetvie, výrobok alebo geografické umiestnenie.
(159)
Aj keď je pravda, že sa v zákone o dani z príjmov podnikov predloženom čínskou vládou v tomto konaní uvádza v článku 26 ods. 3, že toto oslobodenie od dane z príjmov z dividend je k dispozícii aj pre nerezidenčné podniky, Komisia naďalej zastáva názor, že táto schéma subvencovania je špecifická. V článku 25 zákona o dani z príjmov podnikov sa dokonca potvrdzuje, že táto daňová výnimka je vyhradená pre odvetvia a podniky podporované štátom. Z toho dôvodu môžu mať prístup k tejto schéme len podporované odvetvia a projekty. Ako sa vysvetlilo v oddiele 5.1. písm. c), odvetvie solárneho skla je podporovaným odvetvím.
e) Výpočet výšky subvencie
(160)
Komisia vypočítala výšku subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne vybranej dane počas OP a sumou skutočne uhradenej dane príslušnou spoločnosťou.
Schémy dane z dividendových príjmov
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Ostatné programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
a) Úvod
(161)
Komisia nezistila žiaden dôkaz o tom, že by okrem schém posúdených v oddieloch 7.1 - 7.3 bola spoločnostiam zaradeným do vzorky poskytnutá akákoľvek výhoda z ostatných programov oslobodení od priamych daní a ich zníženia, ktoré sú uvedené v oddiele C(4). Komisia však počas svojich kontrol zistila dve iné schémy dane z príjmov právnických osôb zahrnuté do účtovníctva jednej spoločnosti zaradenej do vzorky, konkrétne vyrovnania výdavkov na výskum a vývoj a refundácie dane z obytných nehnuteľností a dane za užívanie pozemkov. Tieto schémy takisto patria do „programov oslobodení od priamych daní a ich zníženia“ uvedených v oznámení o začatí konania ako opatrenia, ktorými daňový orgán znížil výšku uhradenej dane z príjmov právnickej osoby alebo v prípade ktorých daňový orgán vrátil už uhradenú daň z príjmov právnickej osoby. Daňová kompenzácia výdavkov na výskum a rozvoj je takisto spojená so schémou daňovej kompenzácie pre výskum a vývoj v podnikoch so zahraničnou majetkovou účasťou uvedenou v oddiele C(4).
b) Právny základ
(162)
Právnym základom pre daňovú kompenzáciu výdavkov na výskum a vývoj je článok 30 čínskeho zákona o dani z príjmov podnikov.
(163)
V prípade refundácií dane z obytných nehnuteľností a dane za užívanie pozemkov nebol poskytnutý presný zákon, na základe ktorého boli tieto granty udelené, aj keď Komisii bola poskytnutá kópia obežníka, ktorý vydal provinčný orgán verejnej správy, ktorý bol sprievodným dokumentom k výnimke.
c) Zistenia z prešetrovania
(164)
Komisia zistila, že jedna spoločnosť zaradená do vzorky získala vyrovnania výdavkov na výskum a vývoj a refundácie dane z obytných nehnuteľností a dane za užívanie pozemkov. V dokumente vydanom provinčným orgánom verejnej správy sú refundácie obmedzené na novozaložené podniky s vyspelými a novými technológiami.
d) Záver
(165)
Pokiaľ ide o vyrovnania výdavkov na výskum a vývoj, Komisia sa domnieva, že táto schéma subvencovania je špecifická, keďže článok 30 treba chápať spolu s článkom 25 zákona o dani z príjmov podnikov, v ktorom sa uvádza, že táto daňová výnimka je vyhradená pre odvetvia a projekty podporované štátom. Z toho dôvodu môžu mať prístup k tejto schéme len podporované odvetvia a projekty. Ako sa vysvetlilo v oddiele 5.1. písm. c), odvetvie solárneho skla je podporovaným odvetvím.
(166)
Refundácie dane z obytných nehnuteľností a dane za užívanie pozemkov boli špecifické z hľadiska umiestnenia a druhu odvetvia. Čínska vláda bola vyzvaná, aby poskytla viac informácií o týchto daňových schémach v žiadosti o ďalšie konzultácie, ale odmietla to. Z toho dôvodu Komisia pokračovala na základe dôkazov zhromaždených v súvislosti s uplatňovaním týchto schém na spoločnosť zaradenú do vzorky a bez akýchkoľvek ďalších dostupných informácií.
(167)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila zistenia Komisie s uvedením, že Komisia neposkytla žiadne kladné dôkazy o špecifickosti týchto schém v informačnom dokumente. Zverejnenie obsahujúce podrobné informácie o špecifickosti týchto schém prebehlo len pre uvedenú spoločnosť a od uvedenej spoločnosti neboli doručené žiadne pripomienky. Komisia takisto uviedla viac informácií o špecifickosti týchto schém v uvedených odôvodneniach.
(168)
Komisia sa domnieva, že tieto schémy predstavujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vzhľadom na finančný príspevok v podobe ušlých príjmov čínskej vlády, ktorým sa poskytuje výhoda príslušnej spoločnosti. Výhoda pre príjemcu sa rovná daňovej úspore.
e) Výpočet výšky subvencie
(169)
Komisia vypočítala výšku subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne vybranej dane počas OP a sumou skutočne uhradenej dane príslušnou spoločnosťou.
Schémy dane z príjmov právnických osôb
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programy nepriamych daní a dovozných ciel
(170)
Komisia nezistila žiadnu výhodu poskytnutú akejkoľvek spoločnosti zaradenej do vzorky v prípade programov nepriamych daní a dovozných ciel uvedených v oddiele C(4).
9. Poskytovanie tovaru a služieb vládou za cenu nižšiu ako primeranú
9.1. Poskytovanie antimónu, poskytovanie elektrickej energie
(171)
Nebola zistená žiadna výhoda súvisiaca s nákupom antimónu alebo elektrickej energie počas OP spoločnosťami zaradenými do vzorky.
9.2. Poskytovanie práv na užívanie pozemkov
a) Úvod
(172)
Ako sa stanovuje aj v odôvodneniach 354 až 370 nariadenia o solárnych paneloch, spoločnosti nemôžu v ČĽR nakupovať pozemky priamo, ale môžu od miestnych orgánov kúpiť len právo na užívanie pozemku (ďalej len „PUP“).
b) Právny základ
(173)
V zákone o správe pozemkov ČĽR sa uvádza, že všetka pôda patrí ľuďom a nemôže byť kúpená alebo predaná, stanovujú sa však podmienky, na základe ktorých možno podnikom predať práva na užívanie pozemkov prostredníctvom výziev na predkladanie ponúk, dražby alebo súťažného konania.
c) Zistenia z prešetrovania
(174)
V zásade by sa systémom súťažného konania umožnilo, aby trh posúdil cenu práva na užívanie konkrétneho pozemku a tak by sa nezávisle určila cena. Počas návštevy Komisie však čínska vláda uviedla, že v každom prípade určuje minimálne ceny pre každý stupeň pôdy (pôda je odstupňovaná od 1 do 15 podľa kvality parcely pozemku), pod ktorú nesmie cena za právo na užívanie pozemku klesnúť.
(175)
Čínska vláda takisto kontroluje ponuku pozemkov obmedzením kvóty plochy, ku ktorej sa môžu predať práva na užívanie pozemku na priemyselné alebo rezidenčné účely, podľa provincie a roka.
(176)
V každom prípade platí, že za každý jednotlivý nákup práva na užívanie pozemku vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky Komisia nezistila dôkaz o súťažnom konaní, v ktorom by sa nezávisle stanovila cena za právo užívania pozemku. Spoločnosť, ktorej bol pozemok pridelený, buď predložila východiskovú cenu alebo vyššiu než východiskovú cenu o 5 CNY za meter štvorcový, a keďže bola jediným uchádzačom, bolo jej udelené právo na užívanie pozemku.
(177)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila zistenia Komisie a uviedla, že sa uskutočnilo skutočné súťažné konanie na predaj práv užívania pozemku priemyselnému odvetviu v ČĽR.
(178)
Čínska vláda najprv tvrdila, že existoval skutočný systém súťažného konania, pretože všetko, čo robila vláda, bolo, že stanovovala východiskovú cenu, ako akýkoľvek aukcionár. Tento argument sa zamietol, keďže súťažné konanie normálne znamená, že východiskovú cenu stanovuje nezávislý dražobník po nezávislom určení hodnoty, čo tak v tomto prípade nebolo, pretože majiteľ práva na užívanie pozemku je zároveň dražobníkom.
(179)
Čínska vláda potom tvrdí, že minimálne ceny slúžia na zabezpečenie toho, aby konečná cena neklesla pod „základnú trhovú hodnotu“ práva na užívanie pozemku. Nebol poskytnutý žiadny dôkaz na podporu tohto vyhlásenia, ktoré je samotné v obežníku, pretože suma finančných prostriedkov uhradených za právo na užívanie pozemku (ktorú vláda presne stanovila) má byť trhová cena (na základe ktorej je stanovená minimálna cena).
(180)
Čínska vláda potom uviedla, že fakt, že v súťažnom konaní neboli žiadni iní uchádzači „nemôže byť predpokladom na úvahu, že práva na užívanie pozemkov v skutočnosti neboli predmetom súťažného konania“. V skutočnosti je záver z týchto dôkazov presne opačný. Čínska vláda napriek žiadostiam neposkytla dôkazy o tom, že by sa jediné právo na užívanie pozemkov ocenilo v súťažnom konaní, a preto výsledok procesu je, že vláda určuje cenu a spoločnosť túto cenu platí. Viacero uchádzačov nemusí byť absolútnou požiadavkou v každom prípade na stanovenie existencie trhového systému, ale úplná neexistencia viacerých uchádzačov, ako sa zistilo so zreteľom na všetky spoločnosti zaradené do vzorky, je silným náznakom neexistencie skutočných trhových cien.
(181)
V prípade, v ktorom jedna spoločnosť zaradená do vzorky uhradila o 5 CNY na meter štvorcový vyššiu cenu, než bola cena stanovená vládou, spoločnosť pre Komisiu uviedla, že im to nariadil príslušný orgán jednoducho preto, aby to vyzeralo, ako keby sa uskutočnilo súťažné konanie. Komisia preto nemôže prijať tento fakt ako pozitívny dôkaz o tom, že v ČĽR existuje trh pre predaj práv na užívanie pozemkov.
(182)
V skutočnosti preto spoločnosti zaradené do vzorky uhradili cenu stanovenú čínskou vládou. Ako sa stanovuje aj v nariadení o solárnych paneloch (v odôvodneniach 361 až 370), právo na užívanie pozemkov sa poskytuje za nižšiu než primeranú odmenu v porovnaní s trhovou referenčnou hodnotou, ktorá je stanovená ďalej v oddiele e).
d) Záver
(183)
Komisia dospela k záveru, že poskytovanie práv na užívanie pozemkov čínskou vládou by sa malo považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme poskytovania tovarov, čím sú zvýhodnené spoločnosti. Keďže sa prešetrovaním nezistila existencia fungujúceho trhu na predaj práv na užívanie pozemkov v ČĽR, použitie externej referenčnej hodnoty [pozri ďalej v oddiele e)] dokazuje, že suma, ktorú zaplatili vývozcovia zaradení do vzorky za práva na užívanie pozemkov, je pod trhovou sadzbou.
(184)
Subvencia je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia, pretože rozhodnutím č. 40 Štátnej rady sa vyžaduje, aby verejné orgány zabezpečili, že sa pozemky poskytnú podporovaným odvetviam, ku ktorým patrí odvetvie solárneho skla. V článku 18 rozhodnutia č. 40 sa objasňuje, že odvetvia, ktoré sú „obmedzené“, nebudú mať prístup k právam na užívanie pozemkov.
(185)
O situácii týkajúcej sa pozemkov v ČĽR sa hovorí aj v pracovnom dokumente MMF, v ktorom sa potvrdzuje, že pri postupovaní práv na užívanie pozemkov čínskym priemyselným odvetviam sa nerešpektujú podmienky na trhu (19).
(186)
Čínska vláda napadla zistenie o špecifickosti s uvedením, že obmedzenia v rozhodnutí č. 40 nemôžu byť použité ako dôkaz špecifického poskytnutia výhody. Tento argument je zamietnutý, keďže účinok rozhodnutia č. 40 je udeliť práva na užívanie pozemkov podporovaným odvetviam. Výroba solárneho skla predstavuje podporované odvetvie, a preto je poskytnutie práv na užívanie pozemkov pre výrobcov solárneho skla zahrnuté do ustanovení rozhodnutia č. 40.
(187)
Jedna spoločnosť zaradená do vzorky takisto napadla zistenia Komisie s uvedením, že v Číne existuje fungujúci trh s právami na užívanie pozemkov. Jej posúdenie postupu v oblasti práv na užívanie pozemkov v Číne však nevedie k jej záveru. Aj tak nedokázala preukázať, že sú práva na užívanie pozemkov nezávisle ocenené; že sa predávajú v nezávislom súťažnom konaní; že cena práva na užívanie pozemku je stanovená trhom v dôsledku konkurenčného procesu predkladania ponúk a že žiadna cena nie je skreslená vládnou podporou.
(188)
Spoločnosť zaradená do vzorky potom uviedla, že napriek skutočnosti, že Komisia mala zistiť, že fungujúci trh existuje, preto nedošlo k subvencii, Komisia mala porovnať cenu práva spoločnosti na užívanie pozemkov s referenčnou hodnotou, konkrétne cenami práv na užívanie pozemkov v provincii, v ktorej sa spoločnosť nachádza. Vzhľadom na to, že Komisia stanovila, že v uvedenej provincii nie je náležitá trhová referenčná hodnota, tento argument bol zamietnutý.
e) Výpočet výšky subvenčného rozpätia
(189)
Výhodu predstavuje rozdiel medzi cenou uhradenou za právo na užívanie pozemku a vhodnou externou referenčnou hodnotou. Táto externá referenčná hodnota je rovnako ako v nariadení o solárnych paneloch trhová cena za pozemok na samostatnom colnom území Taiwanu, Kinmenu a Matsu („čínsky Tchaj-pej“).
(190)
Po zverejnení čínska vláda spochybnila použitie čínskeho Tchaj-pej ako referenčnej hodnoty a žiadala o ďalšie informácie o tom, prečo je čínsky Tchaj-pej vhodný. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 467 nariadenia o solárnych paneloch, Komisia považuje čínsky Tchaj-pej za vhodnú externú referenčnú hodnotu z týchto príčin:
a)
porovnateľná úroveň hospodárskeho rozvoja, HDP a ekonomickej štruktúry v čínskom Tchaj-pej a väčšiny provincií a miest v ČĽR, v ktorých majú sídlo vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky;
b)
fyzická blízkosť ČĽR a čínskeho Tchaj-pej;
c)
vysoká miera priemyselnej infraštruktúry v čínskom Tchaj-pej, ako aj mnohých provinciách ČĽR;
d)
silné hospodárske väzby a cezhraničný obchod medzi čínskym Tchaj-pej a ČĽR;
e)
vysoká hustota zaľudnenia v mnohých z provincií ČĽR a v čínskom Tchaj-pej;
f)
podobnosť druhu pozemkov a transakcií použitých na vytvorenie príslušnej referenčnej hodnoty v čínskom Tchaj-pej s druhom pôdy a transakciami v ČĽR a
g)
spoločné demografické, jazykové a kultúrne charakteristiky čínskeho Tchaj-pej a ČĽR.
(191)
So zohľadnením všetkých týchto faktorov Komisia dospela k záveru, že ceny práv za užívanie pozemkov v ČĽR, ak by prevládali trhové podmienky, by boli v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky veľmi podobné s cenami pozemkov v čínskom Tchaj-pej.
(192)
Jedna spoločnosť zaradená do vzorky uviedla, že ak by sa mala použiť externá hodnota, malo by sa zohľadniť HDP provincie, v ktorej sa nachádza, a referenčnú hodnotu by mali predstavovať „súčasné ceny pozemkov v Egypte, Arménsku, Guatemale, Kongu, Mongolsku alebo Indonézii“, pretože tieto krajiny sú „na podobnej úrovni rozvoja“. Tento argument bol zamietnutý z týchto príčin:
a)
úroveň hospodárskeho rozvoja nie je jediným uvedeným faktorom, pokiaľ ide o to, prečo čínsky Tchaj-pej predstavoval vhodnú referenčnú hodnotu;
b)
spoločnosť sa odvolávala na provinciu, v ktorej sa nachádza, ale nie na mesto, v ktorom je oveľa vyššie HDP na osobu ako v provincii, ktorá ho obklopuje, a
c)
nepredložila argumenty okrem HDP, pokiaľ ide o to, prečo by ktorákoľvek z ostatných externých referenčných hodnôt bola vhodnejšia ako čínsky Tchaj-pej.
(193)
Ďalšia spoločnosť zaradená do vzorky uviedla po zverejnení, že používanie čínskeho Tchaj-pej nebolo primerané so zreteľom na ekonomické podmienky v konkrétnej provincii, v ktorej sa nachádza, ale nenavrhla alternatívu. Vzhľadom na chýbajúce návrhy alternatívnej referenčnej hodnoty sa použitie čínskeho Tchaj-pej potvrdzuje.
(194)
Priemerné ceny za pozemky v čínskom Tchaj-pej za rok 2012 boli získané z priemyselného úradu ministerstva hospodárstva a upravené spätne o infláciu a rast HDP, aby sa tak stanovila referenčná cena za pozemok v každom kalendárnom roku. Keďže práva na užívanie pozemku sú platné 50 rokov a na tomto základe sa odpisujú, výhoda v OP bude 1/50 rozdielu medzi referenčnou cenou a skutočnou uhradenou cenou.
(195)
Miera subvencie stanovená za poskytovanie pozemkov za cenu nižšiu ako primeranú (ďalej len „CNAP“) je takáto:
Poskytovanie pozemkov za CNAP
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Záver k subvencovaniu
(196)
Komisia vypočítala výšku napadnuteľných dotácií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia pre prešetrované spoločnosti podľa jednotlivých schém a spočítala tieto číselné údaje, aby vypočítala celkovú výšku subvencie za celú spoločnosť počas OP.
(197)
Na výpočet celkových subvenčných rozpätí uvedených ďalej Komisia najskôr vypočítala percentuálne subvencovanie, čo je podiel výšky subvencií a celkového obratu spoločnosti. Toto percento sa potom použilo na výpočet subvencie pridelenej na vývoz príslušného výrobku do Únie počas OP.
(198)
Potom sa vypočítala výška subvencie na meter štvorcový príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas OP a ďalej uvedené rozpätia ako percento hodnoty CIF za rovnaký vývoz na meter štvorcový.
(199)
Po zverejnení čínska vláda uviedla pripomienky, že Komisia nezohľadnila dumpingové rozpätia vypočítané v paralelnom antidumpingovom konaní, keď uverejňovala marže subvencovania v čase zverejnenia a že Komisia sa zaoberala otázkou „dvojitého započítania“ len pri výpočte cla, ktoré sa má uložiť.
(200)
Čínska vláda žiadala, aby sa v prípade, že sa zistí, že subvencovanie spôsobuje dumping, premietla táto skutočnosť vo výpočtoch rozpätia, ako aj vo výpočtoch cla.
(201)
Vzhľadom na to, že opatrenia sú v tomto prípade obmedzené rozpätím ujmy, touto manipuláciou by sa nezmenili skutočné uložené clá. Komisia preto nepovažovala za nevyhnutné zaoberať sa obsahom týchto tvrdení.
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(202)
Osem výrobcov, ktorí vyrábali podobný výrobok v Únii počas OP, sa prihlásilo po začatí konania. Komisia nie je informovaná o žiadnych iných výrobcoch podobného výrobku v Únii. Komisia sa preto domnieva, že uvedených osem výrobcov predstavuje výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia a uvádzajú sa ako „výrobné odvetvie Únie“.
(203)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii počas OP sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých navrhovateľom, makroekonomických údajov poskytnutých združením výrobného odvetvia Únie (Glass for Europe) a dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. V prípade výrobcov Únie zaradených do vzorky boli údaje krížovo kontrolované s vyplnenými dotazníkmi. Na základe uvedeného sa celková výroba Únie počas OP odhadla približne na 21 734 000 metrov štvorcových.
(204)
Po zverejnení si čínska vláda všimla rozdiely medzi údajmi uvedenými v informačnom dokumente a údajmi uvedenými v podnete týkajúcom sa výrobného odvetvia Únie. Ďalej uviedla, že sa tým naznačuje nedostatok objektívnych a dôveryhodných dôkazov a spochybňujú sa závery, ku ktorým dospela Komisia.
(205)
Rozdiely stanovené čínskou vládou medzi údajmi v podnete a v informačnom dokumente boli spôsobené skutočnosťou, že všetky údaje súvisiace s výrobcami v Únii zaradenými do vzorky boli overované na mieste a v prípade potreby aktualizované. Keďže vzorka predstavuje 79 % celkového predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, Komisia nemôže akceptovať argument, že použité dôkazy nepredstavovali objektívny a dôveryhodný základ na odvodenie záverov Komisie.
2. Stanovenie relevantného trhu Únie
(206)
Žiadna výroba výrobcov Únie zaradených do vzorky nebola určená na vlastnú spotrebu. V dôsledku toho nebolo potrebné vykonať osobitnú analýzu vlastnej spotreby.
3. Spotreba v Únii
(207)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu celkového predaja všetkých výrobcov z Únie na trhu Únie po odpočítaní ich vývozu a po pripočítaní dovozu z ČĽR a dovozu z iných tretích krajín. Stanovenie spotreby v Únii bolo založené na údajoch, ktoré poskytli navrhovateľ a združenie Glass for Europe a ktoré boli, ak to bolo možné, krížovo skontrolované s vyplnenými dotazníkmi výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(208)
Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Spotreba v Únii (v 1 000 m2)
2009
2010
2011
OP
Celková spotreba v Únii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: združenie Glass for Europe, navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.
(209)
V posudzovanom období sa celková spotreba v Únii od roku 2009 do roku 2011 zvýšila o 65 %, ale počas OP sa v porovnaní s rokom 2011 znížila. Spotreba v roku 2012 však zostala výrazne nad úrovňou roku 2009. Je to hlavne v dôsledku nárastu spotreby finálnych výrobkov, najmä solárnych modulov (pozri ďalej uvedený oddiel E.2.3.).
4. Dovoz z príslušnej krajiny
4.1. Objem dovozu z príslušnej krajiny a podiel subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny na trhu
(210)
Keďže solárne sklo sa do Únie dováža pod číselným znakom KN 7007 19 80 - Ostatné - Vrstvené bezpečnostné sklo, ktorý zahŕňa aj iné výrobky, ktoré nie sú predmetom tohto prešetrovania, údaje Eurostatu sa na určenie objemu a hodnoty dovozu nemohli použiť. Objem a hodnota dovozu vychádzali z údajov, ktoré poskytol navrhovateľ a združenie Glass for Europe. Subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 2
Objem dovozu (v 1 000 m2) a podiel na trhu
2009
2010
2011
OP
Objem dovozu z ČĽR (v 1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podiel na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: združenie Glass for Europe a podnet.
(211)
Počas posudzovaného obdobia sa objem subvencovaného dovozu príslušného výrobku do Únie výrazne zvýšil, a to o 596 %. Viedlo to k výraznému zvýšeniu podielu dovozu príslušného výrobku z ČĽR na trhu Únie (zvýšenie zo 7,2 % na 30,5 %).
(212)
Spotreba výroby v Únii sa takisto do roku 2012 zvyšovala. Keď sa v roku 2012 trh Únie zmenšil, čínski vyvážajúci výrobcovia aj tak ešte mohli zvyšovať svoj celkový objem dovozu.
(213)
Po zverejnení čínska vláda tvrdila, že Komisia použila veľmi prehnané údaje, zatiaľ čo z čínskej vývoznej štatistiky nepochybne vyplýval oveľa nižší vývoz počas OP v porovnaní s objemom dovozu uvedenom v informačnom dokumente, a žiadala vysvetlenie, ako boli vypočítané tieto objemy.
(214)
Komisia najprv konštatuje, že vývozná štatistika predložená čínskou vládou - vrátane všetkých druhov kaleného skla - je viac ako 2,5-krát nižšia ako to, čo vyplýva zo štatistiky Eurostatu za celý číselný znak KN ex 7007 19 80 za rok 2012. V dôsledku toho ich nemôže považovať za primerane spoľahlivé.
(215)
Komisia založila svoje výpočty na informáciách, ktoré poskytol navrhovateľ a združenie Glass for Europe. Tieto údaje sú dostupné v spise, ktorý nemá dôverný charakter. Komisia krížovo skontrolovala tieto informácie s overenými údajmi poskytnutými vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky a inými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami. Ako sa uviedlo v oddiele A.3.3, spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tvorili takmer 100 % vykázaného vývozu solárneho skla do Únie počas roka 2012. V dôsledku toho Komisia nemá dôvod domnievať sa, že informácie, na základe ktorých sú založené jej zistenia, nie sú správne. Okrem toho čínska vláda neposkytla žiadne dôkazy odôvodňujúce jej tvrdenie.
4.2. Ceny subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny a cenové podhodnotenie
(216)
Priemerná cena subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:
Tabuľka 3
Dovozné ceny (v EUR/m2)
2009
2010
2011
OP
ČĽR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj: navrhovateľ a vyplnené dotazníky od čínskych vyvážajúcich výrobcov.
(217)
Priemerná dovozná cena príslušného výrobku sa v posudzovanom období znížila. Priemerná dovozná cena sa znížila o 27,2 %, a to zo 6,02 EUR/m2 v roku 2009 na 4,38 EUR/m2 v OP.
(218)
Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami za dovoz jednotlivých druhov výrobku od čínskych výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s úpravami smerom nahor, konkrétne 0,40 EUR/m2 za náklady na colné konanie, manipuláciu a nakladanie tovaru a 3 % za dovozné clo. Tieto úpravy zvyšujú cenu v závislosti od kontrolného čísla výrobku o 7 až 15 %, to znamená vážený priemer 11 %.
(219)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre každé číslo druhu výrobku pri transakciách na rovnakej úrovni obchodovania, s primeranými úpravami, ako bolo stanovené v odôvodnení, a po odpočítaní zliav a zrážok. Z výsledku porovnania vyplynulo, že ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v dôsledku subvencovaného dovozu príslušného výrobku podhodnotené, pričom vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia na spoločnosť vyjadrené ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky, bolo vo výške 10,6 % až 26,7 %.
5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(220)
V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a ukazovateľov, ktoré počas posudzovaného obdobia ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie.
(221)
Ako bolo objasnené v oddiele A.3.2, výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(222)
Komisia rozlišovala pri analýze ujmy medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia analyzovala makroekonomické ukazovatele pre posudzované obdobie na základe údajov o všetkých výrobcoch z Únie, ktoré poskytlo združenie Glass for Europe a navrhovateľ. Mikroekonomické ukazovatele Komisia analyzovala na základe vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(223)
Na účely tohto prešetrovania sa posúdili tieto makroekonomické ukazovatele: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah subvenčného rozpätia a zotavenie sa z minulej subvencie.
(224)
Takisto sa posúdili tieto mikroekonomické ukazovatele: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
(225)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia neuskutočnila analýzu ujmy v súlade s článkom 8 ods. 1 a článkom 8 ods. 4 základného nariadenia, pretože vykonala analýzu ujmy na základe dvoch samostatných a údajne nekonzistentných súborov údajov, to znamená makroekonomických a mikroekonomických ukazovateľov ujmy. Ďalej tvrdí, že údajná nekonzistentnosť analýzy na základe dvoch súborov údajov vyvoláva vážne pochybnosti o primeranosti, spravodlivosti a objektívnosti celkového obrazu o ujme.
(226)
Rovnaká strana uviedla niekoľko predchádzajúcich prešetrovaní, v ktorých inštitúcie Únie údajne vymedzili nekonzistentným spôsobom odlišné súbory údajov ako patriace do mikroekonomických alebo makroekonomických údajov.
(227)
Komisia nemôže toto tvrdenie akceptovať. Toto je metodika vzťahujúca sa na prípady výberu vzoriek s cieľom analyzovať situáciu výrobného odvetvia Únie a zohľadniť nielen trendy, ktoré vykazuje vzorka, ale aj trendy výrobného odvetvia Únie ako celku. V analýze boli zohľadnené všetky faktory stanovené článkom 8 ods. 4 základného nariadenia. Záver o ujme je takisto vypracovaný na základe všetkých uvedených údajov. Analýza ujmy sa preto vykonala v súlade s článkom 8 ods. 1 a článkom 8 ods. 4 základného nariadenia.
6. Makroekonomické ukazovatele
6.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(228)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 4
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2009
2010
2011
OP
Výrobná kapacita (v 1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
Objem výroby (v 1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Využitie kapacity
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Zdroj: navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.
(229)
Počas posudzovaného obdobie rástla výroba výrobného odvetvia Únie v súlade so spotrebou. Už na začiatku posudzovaného obdobia malo výrobné odvetvie Únie nadmernú výrobnú kapacitu. Z dôvodu rýchleho rastu spotreby v Únii sa nadmerná kapacita do roku 2011 znižovala, keďže výrobná kapacita Únie - aj keď rastúca - rástla menej rýchlo ako spotreba v Únii. Výrobná kapacita sa zvyšovala v roku 2012 naďalej, zatiaľ čo spotreba Únie klesala. Výroba rástla od roku 2009 do roku 2011, a potom sa počas OP znížila o 30 %. Z dôvodu existujúcich kapacít odvetvie Únie mohlo zvyšovať stálym tempom výrobu, aby uspokojilo silný rast dopytu v Únii do roku 2011. Zároveň, v reakcii na rast zaznamenaný od roku 2009 do roku 2011, výrobné odvetvie Únie doplnilo ďalšiu kapacitu, ktorá sa čiastočne dostala do výroby až v OP. Výsledkom bol prudký pokles využitia kapacity v OP v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi.
(230)
Aj keď počas posudzovaného obdobia výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju kapacitu v reakcii na zvýšenú spotrebu, úroveň výroby výrobného odvetvia Únie sa zvýšila v nižšej miere ako spotreba a využitie kapacity po značnom raste v prvých troch rokoch posudzovaného obdobia počas obdobia prešetrovania klesalo, čo sa časovo zhodovalo so zvýšeným podielom subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny na trhu a nekalou hospodárskou súťažou, ktorú zaznamenali zákazníci odvetvia solárnych panelov, ktorí sú hlavnými používateľmi výrobného odvetvia Únie, z dôvodu čínskeho dumpingu a subvencovania, stanoveného aj v uvedenom odvetví.
6.2. Objem predaja a podiel na trhu
(231)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 5
Objem predaja a podiel na trhu
2009
2010
2011
OP
Objem predaja (v 1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podiel na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: združenie Glass for Europe, navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.
(232)
Počas posudzovaného obdobia sa objem predaja výrobného odvetvia Únie zvýšil o 22,7 %. Vzhľadom na zvýšenie spotreby v Únii o 65 % sa to však premietlo do zníženia podielu výrobného odvetvia Únie na trhu z 88,6 % v roku 2009 na 65,8 % v OP, to znamená značného zníženia o 25,7 % počas posudzovaného obdobia. Predaj výrobného odvetvia Únie rástol oveľa menej ako subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny. Z toho vyplýva, že výrobcovia z Únie nemohli v plnej miere využívať výhody plynúce z rastúcej spotreby, a preto ich podiel na trhu počas posudzovaného obdobia klesol.
6.3. Rast
(233)
Rast výrobného odvetvia Únie sa odráža v ukazovateľoch objemu, ako sú výroba, predaj a podiel na trhu v porovnaní s vývojom spotreby. Napriek zvýšeniu spotreby počas posudzovaného obdobia podiel výrobcov z Únie na trhu nerástol v súlade so spotrebou. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa v posudzovanom období znížil. Počas toho istého obdobia sa podiel dovozu z ČĽR na trhu zvýšil o 321 %. Skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo rásť v súlade s rastom trhu, mala celkový negatívny vplyv na jeho hospodársku situáciu.
6.4. Zamestnanosť a produktivita
(234)
V posudzovanom období sa zamestnanosť a produktivita vyvíjali takto:
Tabuľka 6
Zamestnanosť a produktivita
2009
2010
2011
OP
Zamestnanosť - ekvivalent plného pracovného úväzku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (v 1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Zdroj: navrhovateľ a vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.
(235)
Zamestnanosť sa celkovo v období od roku 2009 do OP zvýšila o 52 %. K tomuto zvýšeniu však došlo v období do roku 2011, keď dosiahla svoj vrchol 932 ekvivalentov plného pracovného času (FTE) a následne počas OP klesla na 857 FTE. Produktivita sa v roku 2010 a 2011 zvýšila v porovnaní s rokom 2009 len mierne. To je čiastočne spôsobené skutočnosťou, že výroba podobného výrobku je vysoko automatizovaná a vyžaduje si malý počet pracovníkov. Počas OP však klesla o 24,4 % v porovnaní s rokom 2011. Bol to výsledok poklesu výroby zhruba o 30 % za to isté obdobie, čo malo nepriaznivý vplyv na využitie kapacity.
(236)
Zamestnanosť preto počas OP poklesla v reakcii na trend vo výrobe podobného výrobku v Únii počas OP.
6.5. Rozsah subvenčného rozpätia a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti
(237)
Všetky subvenčné rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Vzhľadom na objem a ceny dovozu z príslušnej krajiny sa vplyv takého rozsahu skutočných subvenčných rozpätí na výrobné odvetvie Únie môže považovať za podstatný.
(238)
Keďže toto je prvé antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, zotavenie po subvencovaní v minulosti nie je pre posúdenie relevantné.
7. Mikroekonomické ukazovatele
(239)
Ako sa uviedlo, mikroekonomické ukazovatele sa analyzovali na základe vyplnených dotazníkov poskytnutých výrobcami z Únie zaradených do vzorky. Pre väčšinu výrobcov z Únie zaradených do vzorky bol rok 2009 rokom, v ktorom vykonali svoje počiatočné investície a začali s výrobou podobného výrobku. Aj keď väčšina výrobcov v Únii zaradených do vzorky bola predtým prítomná v sklárskom odvetví, všetky spoločnosti museli investovať do zariadení určených na solárne sklo, ktoré sú úplne nezávislé od bežnej výroby skla, pretože čistota a obsah železa v skle, ako aj celková kvalita, sú veľmi odlišné. Okrem toho je sklo potrebné kaliť, čo pre bežné sklo neplatí. Nakoniec sa pridáva aj povrchová úprava. Preto sú všetky ukazovatele, ktoré sú analyzované ďalej, výrazne ovplyvnené touto počiatočnou fázou v roku 2009. S cieľom poukázať na trendy bez rušivého vplyvu počiatočnej fázy spoločností zaradených do vzorky sú indexy uvedené aj z roku 2010.
7.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(240)
Priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 7
Priemerné predajné ceny v Únii
2009
2010
2011
OP
Priemerná jednotková predajná cena na trhu Únie (v EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobné náklady (v EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Index 2009
100
64
64
71
Index 2010
157
100
101
112
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.
(241)
Jednotkové predajné ceny počas posudzovaného obdobia neustále klesali, ale pokles cien bol obzvlášť výrazný počas OP, keď klesli o 7,9 % v porovnaní s rokom 2011, o 9,5 % v porovnaní s rokom 2010 a o 23 % v porovnaní s rokom 2009. Pokles predajných cien výrobcov v Únii bol pomalší ako zaznamenaný trend predajných cien dovezených výrobkov z príslušnej krajiny. Napríklad pokles čínskych cien bol medzi rokmi 2011 a 2012 na úrovni 11 %, zatiaľ čo ceny v Únii v rovnakom období klesli o 8 %.
(242)
Napriek veľkému rozdielu medzi priemernou jednotkovou predajnou cenou výrobného odvetvia Únie a čínskymi dovoznými cenami, ako je vysvetlené v oddiele D.4.2, bolo skutočné cenové podhodnotenie na základe porovnania podľa jednotlivých druhov výrobku oveľa nižšie, t. j. medzi 10,6 % a 26,7 % počas obdobia prešetrovania. Dôvodom je skutočnosť, že nie všetky druhy výrobku, ktoré vyrábalo výrobné odvetvie Únie, vyvážali čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky.
(243)
Po zverejnení čínska vláda tvrdila, že Komisia nezohľadnila rozdiel v druhoch výrobkov vyvážaných čínskymi vyvážajúcimi výrobcami a výrobkami predávanými výrobcami v Únii pri posudzovaní priemerných čínskych cien. Zmienenie skutočnosti, že medzi priemernou predajnou cenou odvetvia EÚ a priemernou predajnou cenou čínskych vyvážajúcich výrobcov bol enormný rozdiel, údajne viedlo ku skreslenému prezentovaniu faktov, a to kvôli rozdielu medzi predajnými cenami Únie a čínskymi dovoznými cenami.
(244)
Ako sa už uviedlo, Komisia na účel podhodnotenia vykonala podrobné porovnanie jednotlivých druhov výrobku, ktoré je nepopierateľne súčasťou analýzy ujmy. Okrem toho jasne uviedla príčinu rozdielov: skutočnosť, že nie všetky druhy výrobkov vyrábaných výrobným odvetvím Únie vyrábali čínski vyvážajúci výrobcovia. V dôsledku toho nemožno tvrdiť, že Komisia zavádzajúco a skreslene predložila fakty.
(245)
Jednotkové výrobné náklady sa zvýšili o viac ako 10 % v období od roku 2011 do OP, pričom v období rokov 2010 a 2011 zostali pomerne stabilné. Výrobné náklady vo všeobecnosti sledovali trend v oblasti predajných cien v období od roku 2009 do roku 2011. Zvýšenie jednotkových výrobných nákladov v roku 2012 bolo spôsobené znížením objemu výroby.
(246)
Čínska vláda takisto tvrdila, že pokles priemernej jednotkovej predajnej ceny počas posudzovaného obdobia bol okrem iného spôsobený zvýšením efektívnosti výroby. Okrem toho zvýšenie jednotkových výrobných nákladov v roku 2012 nebolo zrejme zapríčinené poklesom objemu výroby, ale zvýšením výrobnej kapacity.
(247)
Zvýšením efektívnosti počas obdobia rokov 2009 - 2011 sa dokonca znížili jednotkové výrobné náklady a preto prispeli k zníženiu jednotkovej predajnej ceny. Komisia však stanovila, že počas OP úroveň priemernej predajnej ceny klesla pod priemerné jednotkové výrobné náklady, a pokrývala ich len na 88 %. Zároveň nemohlo zvýšenie výrobnej kapacity spoločností zaradených do vzorky spôsobiť zvýšenie ich jednotkových výrobných nákladov. Ich výrobná kapacita sa v skutočnosti v období rokov 2011 až 2012 zvýšila len o 2,6 %, zatiaľ čo jednotkové výrobné náklady sa v rovnakom období znížili o 10,6 %. V dôsledku toho sú tieto tvrdenia zamietnuté.
7.2. Náklady práce
(248)
Náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Priemerné náklady práce na zamestnanca
2009
2010
2011
OP
Priemerné náklady na zamestnanca (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.
(249)
V období od roku 2009 do OP sa priemerné náklady práce na zamestnanca nepretržite zvyšovali, celkovo o 12 %. K hlavnému zvýšeniu však došlo v období od roku 2011 do OP, a to o 4,8 %. Celkové zvýšenie nákladov práce možno čiastočne vysvetliť nákladmi, ktoré vznikli niektorým výrobcom v Únii v súvislosti s nečinnosťou závodov od roku 2011 do OP, inými slovami potrebou platiť zamestnancov napriek skutočnosti, že vlastne nepracovali.
7.3. Inventúrne súpisy
(250)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:
Tabuľka 9
Inventúrne súpisy
2009
2010
2011
OP
Konečný stav zásob (v 1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.
(251)
Medzi rokom 2011 a OP sa zásoby zvýšili o 7,3 % a medzi rokom 2009 a OP vzrástli o 15 %, pričom medzi rokmi 2010 a 2011 poklesli o 11,6 %.
(252)
Po zverejnení čínska vláda tvrdila, že trendy zásob nie sú relevantné, pretože ich zvýšenie bolo v absolútnom a pomernom ponímaní veľmi nízke.
(253)
Vzhľadom na cenový vývoj nie je pre výrobcu zmysluplné, aby udržiaval vysoké zásoby, pretože ich hodnota sa rýchlo znižuje. Od výrobcov z Únie by sa preto očakávalo, že budú mať obmedzené zásoby podobného výrobku. Zvýšenie zásob podobného výrobku medzi rokom 2011 a OP, aj keď nízke, je preto dôležitým ukazovateľom na určenie toho, či výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Vysoký objem zásob v absolútnom ponímaní v roku 2010 je potrebné vnímať v tej súvislosti, že predaj bol v danom roku oveľa vyšší ako v OP.
7.4. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(254)
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 10
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
2009
2010
2011
OP
Ziskovosť
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peňažný tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investície (v 1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnosť investícií
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.
(255)
Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja.
(256)
V roku 2009 zaznamenala väčšina výrobcov z Únie zaradených do vzorky straty, ktoré, ako bolo uvedené v oddiele D.7, vznikli najmä v dôsledku toho, že v tom období títo výrobcovia s výrobou podobného výrobku začínali. V roku 2010 dosiahol priemerný zisk už 8,31 %. Následne sa ziskovosť v roku 2011 mierne znížila, keď sa subvencovaný dovoz začal zvyšovať. Odvetvie napokon utrpelo počas OP značné straty, konkrétne pokles o 276,6 % v porovnaní s rokom 2011.
(257)
Vývoj čistého peňažného toku, t. j. schopnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky samofinancovať svoje činnosti, zaznamenal medzi rokom 2011 a OP výrazný pokles o 81 %. Od roku 2010 sa postupne zvyšoval a počas posudzovaného obdobia zaznamenal celkový nárast.
(258)
Návratnosť investícií bola vyjadrená ako zisk v percentách z čistej účtovnej hodnoty investícií.
(259)
Z tabuľky 10 vyplýva, že po počiatočnej fáze v roku 2009, keď výrobné odvetvie významne investovalo do podobného výrobku, investície medzi rokmi 2009 a 2011 neustále klesali a potom sa v OP zvýšili. V porovnaní s úrovňami roku 2009 však investície počas OP zostali na nízkej úrovni. Investície realizované počas OP boli zamerané najmä na výskum a vývoj, ako aj na zlepšovanie a udržiavanie výrobných technológií a postupov s cieľom zlepšiť efektívnosť. Výrobné odvetvie investovalo najmä do nových druhov výrobkov, ktoré sa počas rovnakého obdobia z ČĽR nedovážali a ktoré sú náročné na výskum a inovácie.
(260)
Naopak, návratnosť investícií sa medzi rokmi 2009 a 2012 znížila o 34 %. Pred OP sa však neustále zvyšovala, inými slovami, medzi rokmi 2009 a 2011 vzrástla o 293 %, ale počas OP poklesla v porovnaní s rokom 2011 o 186 %. Pokles v roku 2012 je logickým dôsledkom skutočnosti, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas OP stratu.
(261)
Pokiaľ ide o schopnosť zvyšovať kapitál, zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie je čoraz menej schopné vytvárať peňažné prostriedky v súvislosti s podobným výrobkom, v dôsledku čoho sa zhoršuje finančná situácia výrobného odvetvia Únie.
8. Záver o ujme
(262)
Z analýzy situácie výrobného odvetvia Únie vyplýva jasne klesajúci trend pri všetkých hlavných ukazovateľoch ujmy. V posudzovanom období sa celková výroba vzhľadom na všeobecne sa zvyšujúcu spotrebu zvýšila. Aj keď sa objem predaja zvýšil, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa v posudzovanom období zmenšil z dôvodu väčšieho zvýšenia spotreby v danom období. V posudzovanom období sa prudko znížili priemerné predajné ceny, a to malo negatívny vplyv na všetky ukazovatele finančnej výkonnosti, ako sú napríklad ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
(263)
Počas posudzovaného obdobia sa celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie zvýšil. Zvýšenie objemu predaja výrobného odvetvia Únie sa však spájalo s výrazným znížením priemernej predajnej ceny, ako aj podielu výrobného odvetvia Únie na trhu.
(264)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa pri prešetrovaní potvrdila najmä skutočnosť, že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sú počas OP pod úrovňou jeho výrobných nákladov, a teda majú negatívny vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ktorá počas OP dosiahla výrazne negatívne úrovne.
(265)
Kapacita sa však medzi rokom 2009 a OP vyvíjala pozitívne. Okrem toho, hoci investície skutočne medzi rokom 2009 a OP poklesli, medzi rokom 2011 a OP sa zvýšili. Spôsobené to bolo tým, ako bolo vysvetlené v oddiele D.7.4, že spoločnosti zaradené do vzorky naďalej investovali do podobného výrobku, okrem iného tak, že sa zameriavali na druhy výrobku v oblastiach trhu, v ktorých ešte neexistujú vývozy týchto konkrétnych druhov výrobku z príslušnej krajiny a ktoré sú náročné na výskum a inovácie. Zároveň je zrejmé, že výrobné odvetvie Únie musí byť takisto schopné vyrábať a predávať veľké objemy základnejších druhov výrobku (ktoré sú v súčasnosti v konkurenčnom vzťahu so subvencovanými dovozmi z ČĽR), aby mohlo pokryť fixné náklady a dosiahnuť úspory z rozsahu.
(266)
Po zverejnení čínska vláda tvrdila, že v posúdení Komisie je nesúlad, pretože uviedla, že investície smerovali najmä do výskumu a vývoja a zároveň tvrdila, že kapacita sa počas OP zvýšila v dôsledku očakávania zvýšeného dopytu. Tieto tvrdenia nie sú nekonzistentné, ale doplňujúce: investície do nových druhov výrobkov v rovnakom období nevyhnutne vedú aj k zvýšeniu kapacity. Okrem toho, aj keď sa týmito investíciami skutočne zvyšujú náklady výrobného odvetvia Únie, sú tiež dôležitým ukazovateľom toho, že odvetvie vyvíja maximálne úsilie, aby zostalo konkurencieschopné.
(267)
V dôsledku toho je možné dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie nielen utrpelo počas OP značnú ujmu, ale si aj aktívne hľadalo spôsoby, ako znížiť svoju expozíciu voči subvencovaným dovozom príslušného výrobku vyvíjaním inovatívnych výrobkov, ktoré sa ešte z príslušnej krajiny nedovážajú.
(268)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
(269)
V súlade s článkom 8 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie takú ujmu, ktorá sa môže považovať za značnú. Okrem subvencovaného dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom období spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu.
1. Vplyv subvencovaného dovozu
(270)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že sa subvencovaný dovoz v posudzovanom období zvýšil, pričom sa jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podiel na trhu o 366 %. Potvrdzuje sa preto, že objem dovozu príslušného výrobku, ako aj jeho podiel na trhu sa v posudzovanom období výrazne zvýšili. Existuje jasná časová zhoda medzi zvýšením subvencovaného dovozu a stratou podielu na trhu výrobného odvetvia Únie. Inými slovami: dovoz rástol výrazne rýchlejšie ako trh Únie a výrobcovia v Únii stratili podiel na trhu voči subvencovanému dovozu z Číny. Pri prešetrovaní sa takisto zistilo, že prostredníctvom subvencovaného dovozu sa v období prešetrovania podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, ako sa uvádza v oddiele D.4.2.
(271)
Z prešetrovania vyplynulo, že ceny subvencovaného dovozu sa počas posudzovaného obdobia znížili o 27,2 % a viedli k ešte väčším rozdielom medzi cenami výrobcov z Únie a cenami vyvážajúcich výrobcov. Výrobné odvetvie Únie vzhľadom na tento významný cenový tlak vyvinulo výrazné úsilie o zníženie svojich výrobných nákladov. Napriek tomuto úsiliu mimoriadne nízka úroveň čínskych dovozných cien prinútila výrobné odvetvie Únie ďalej znižovať svoje predajné ceny na neziskové úrovne. Po počiatočnej fáze v roku 2009 dosiahli výrobcovia z Únie stabilné úrovne zisku v roku 2010 a 2011. Počas OP však výrobcovia z Únie zaznamenali výrazné straty.
(272)
Po zverejnení niekoľko zainteresovaných strán namietalo voči záveru Komisie v tom, že existuje príčinná súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom z ČĽR. Tvrdili, že neexistuje časová zhoda medzi ujmou a zvýšeným dovozom z príslušnej krajiny. Zapríčinené je to tým, že medzi rokmi 2009 a 2011 sa čínsky dovoz výrazne zvýšil. Okrem toho, priemerná cena čínskeho dovozu bola v roku 2011 4,96 EUR/m2, čo je suma približujúca sa k sume v roku 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Rovnaké strany tvrdili, že záver o tom, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie by mala byť priradená čínskemu dovozu v roku 2012, je v rozpore s jej zisteniami o tom, že čínsky dovoz údajne nemal záporný vplyv o rok skôr, aj keď priemerná dovozná cena bola veľmi podobná.
(274)
Strany takisto tvrdili, že časovú zhodu medzi utrpenou ujmou a subvencovaným čínskym dovozom nemožno posúdiť na základe celého posudzovaného obdobia od roku 2009 do konca OP bez toho, aby sa zohľadnili zasahujúce trendy zaznamenané v tomto období.
(275)
Od začiatku posudzovaného obdobia do konca OP sa dovoz zvýšil o 596 % a jeho podiel na trhu sa zvýšil o 321 %. Dovozné ceny sa v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 27,2 %.
(276)
Je pravdou, že ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie bolo v roku 2011 len mierne nižšie ako v roku 2010 napriek vysokému zvýšeniu dovozu z ČĽR už v roku 2011. Počas roka 2011 sa však výrazne zvýšila spotreba solárneho skla v Únii, konkrétne o 20,4 % medzi rokmi 2010 a 2011, zatiaľ čo dovoz z ČĽR sa za rovnaké obdobie zvýšil o 150 %. Počas OP spotreba dokonca klesla o mierne viac ako 19 %, objem čínskeho dovozu sa však aj tak ešte zvýšil o viac ako 35 %. Týmto sa jasne preukazuje časová zhoda medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP, a výrazným zvýšením subvencovaného čínskeho dovozu. Logicky takisto určitý čas trvá, kým výrobcovia z Únie pocítia niektoré z negatívnych vplyvov zvýšeného subvencovaného dovozu (napríklad úbytok klientov, utrpenie strát, zníženie návratnosti investícií a peňažných tokov atď.). Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(277)
Komisia takisto analyzovala zasahujúce trendy počas posudzovaného obdobia. Skutočnosť, že v roku 2011 bolo výrobné odvetvie Únie ešte ziskové, aj keď sa v tom roku už zvýšil čínsky dovoz, neovplyvňuje záver, že v OP došlo k časovej zhode medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a pokračujúcim rastom subvencovaného čínskeho dovozu.
(278)
Počas OP spotreba síce klesla o mierne viac ako 19 %, čínski vyvážajúci výrobcovia však:
a)
zvýšili svoj podiel na trhu o 12,4 percentuálneho bodu v porovnaní s rokom 2011, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol o 12,3 percentuálneho bodu;
b)
zvýšili objemy čínskeho dovozu o viac ako 35 % v porovnaní s poklesom predaja výrobného odvetvia Únie o 32 % a
c)
ešte znížili svoje už veľmi nízke vývozné ceny o viac ako 10 % a podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie až o 26,7 %, čím prispeli k stratám, ktoré počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(279)
Na základe uvedenej analýzy dospela Komisia k záveru, že prítomnosť subvencovaného dovozu a značný nárast jeho podielu na trhu za ceny, ktoré neustále podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, spôsobili značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2. Vplyv iných faktorov
2.1. Dovoz z tretích krajín
(280)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 11
Dovoz z tretích krajín (v tis. m2)
Tretie krajiny
2009
2010
2011
OP
Objem (v m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podiel na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Priemerná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: združenie Glass for Europe a podnet.
(281)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 46 %, a to v súlade so zvýšením spotreby v Únii. Podiel tohto dovozu na trhu sa počas OP v porovnaní s rokom 2011 mierne znížil (o 3,7 %), ale celkovo zostal počas posudzovaného obdobia stabilný. Druhým najväčším vývozcom po ČĽR je Turecko nasledované Indiou.
(282)
Z dostupných informácií týkajúcich sa dovozu zo všetkých tretích krajín vyplýva, že priemerná dovozná cena bola vyššia než priemerná čínska dovozná cena. To isté platí aj pre jednotkovú cenu za určité druhy príslušného výrobku. Priemerná dovozná cena tretích krajín bola na druhej strane podobná alebo vyššia ako priemerná cena výrobného odvetvia Únie.
(283)
Na základe nízkych celkových objemov dovozu z tretích krajín a ich podielov na trhu, ako aj na ich cenových úrovní Komisia dospela k záveru, že dovoz z tretích krajín nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(284)
Objem vývozu výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjal takto:
Tabuľka 12
Výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky v oblasti vývozu
2009
2010
2011
OP
Hodnota vývozného predaja (v 1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem vývozného predaja (v tis. m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Priemerná cena (v EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: vyplnené dotazníky výrobcov z Únie.
(285)
Vývozný predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v období od roku 2009 do roku 2011 zvýšil, ale v OP jeho hodnota náhle klesla o 74 % a jeho objem o 71,9 %. Na základe odpovedí čínskych vývozcov zaradených do vzorky to nastalo zrejme v dôsledku veľmi nízkych cien čínskych vývozov do hlavných cieľových krajín vývozu výrobného odvetvia Únie (konkrétne USA, Kanady).
(286)
Vývozný predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavoval 20 % ich celkového objemu predaja v roku 2009 (v počiatočnej fáze), 11 % v priebehu roka 2010 a počas roka s najvyššou úrovňou, t. j. roka 2011, len 14 %. V 2012 došlo k ďalšiemu poklesu na 5 %.
(287)
Trh Únie, ktorý je jedným z najväčších na svete, je hlavným trhom pre výrobný priemysel Únie, nie trhy tretích krajín. Takisto skutočnosť, že solárne sklo je pomerne ťažké a krehké, sa prejavuje v dodatočných nákladoch pri preprave na vzdialenosti (z dôvodu poškodenia a korózie). Vyšetrovaním sa takisto potvrdilo, že znížená vývozná výkonnosť je spôsobená najmä súťažením s čínskym vývozom s nízkymi cenami aj na trhoch tretích krajín. V dôsledku toho Komisia nemôže dospieť k záveru, že zhoršená vývozná výkonnosť výrobcov v Únii porušuje príčinnú súvislosť medzi subvencovanými dovozmi a ujmou, ktorú utrpelo vývozné odvetvie Únie.
(288)
Po zverejnení niekoľko strán spochybnilo zistenia Komisie o tom, že pokles vývozného predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP bol s najväčšou pravdepodobnosťou spôsobený veľmi nízkymi cenami čínskeho vývozu do hlavných cieľových krajín vývozu výrobného odvetvia Únie (konkrétne USA, Kanady). Domnievali sa, že tento záver je neodôvodnený, pretože čínsky vývoz existoval aj v roku 2011, a preto neexistuje dôvod, prečo by sa mal vplyv vyskytnúť až v roku 2012. Zastávali tiež názor, že skutočným dôvodom veľmi nízkeho vývozného predaja bola skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nebolo konkurencieschopné a keď sa ceny na svetovom trhu znížili, výrobné odvetvie Únie nedokázalo zostať konkurencieschopné. Strany tvrdili, že v dôsledku toho pokles vývozného predaja výrobného odvetvia Únie počas OP ešte prispel k utrpenej ujme.
(289)
Komisia odmieta tieto tvrdenia z nasledujúcich príčin. Trh Únie je stále hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie, nie trhy tretích krajín. Dodatočné náklady spôsobené pri preprave na vzdialenosť (z dôvodu poškodenia a korózie) môžu byť takisto kompenzované len v prípade, že cenová úroveň v tretích krajinách je dostatočne vysoká. Zdá sa, že to tak nie je. Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii z vyplnených dotazníkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, boli ceny čínskeho vývozu do hlavných vývozných cieľových krajín výrobného odvetvia Únie skutočne veľmi nízke a v porovnaní s rokom 2011 sa znížili ešte viac počas OP. Z toho vyplýva, že znížená vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie je zapríčinená najmä čínskym vývozom s čoraz nižšou cenou, takisto na trhy tretích krajín, čo sa počas prešetrovania potvrdilo.
(290)
Rovnaké strany takisto tvrdili, že prešetrovanie sa týkalo trhu Únie a neposudzovalo sa v ňom žiadne údajné nespravodlivé stanovovanie cien na trhoch tretích krajín.
(291)
Okrem toho zistenia inštitúcií EÚ, a to aj za predpokladu, že boli správne, prisúdili ujmu spôsobenú inými faktormi subvencovaným dovozom do Únie. Z toho vyplýva, že údajné čínske vývozy s nízkou cenou alebo subvencované čínske vývozy do tretích krajín nepredstavovali subvencované dovozy do EÚ a ako také sa kvalifikovali ako ďalší faktor, ktorého účinky spôsobujúce ujmu nemožno pripísať dumpingovému dovozu.
(292)
Komisia odmieta toto tvrdenie. Neprešetrovala, či sú ceny dovozu ČĽR do tretích krajín dumpingové a/alebo subvencované. Iba stanovila na základe vývozných cien do tretích krajín, ktoré boli predložené vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, že uvedené ceny v uplynulých rokoch stabilne klesali.
(293)
V rovnakom zmysle Komisia analyzovala cenový pokles dovozu z ČĽR do tretích krajín ako samostatný faktor a nepripísala ho subvencovanému dovozu do Únie. Táto skutočnosť sa skutočne použila len ako možné vysvetlenie vývozu výrobného odvetvia do hlavných cieľových krajín vývozu v súvislosti so skutočnosťou, že uvedené trhy nie sú a nikdy neboli hlavnými trhmi výrobného odvetvia Únie. Aj v najsilnejších rokoch 2010 a 2011 sa viac ako 85 % predaja výrobného odvetvia Únie predalo na trhu Únie.
(294)
Komisia preto dospela k záveru, že zhoršená vývozná výkonnosť výrobcov v Únii zaradených do vzorky nemôže porušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovanými dovozmi a ujmou, ktorú utrpelo vývozné odvetvie Únie.
2.3. Vývoj spotreby a kapacity
(295)
Ako bolo uvedené v oddiele D.3, spotreba Únie sa od roku 2009 do OP zvýšila o 65 %. Svoj vrchol dosiahla v roku 2011, keď sa zvýšila o 105 % v porovnaní s rokom 2009. Výrobné odvetvie Únie však nemohlo mať z tohto nárastu spotreby úplný úžitok. Jeho celkový predaj sa do roku 2011 významne zvyšoval, rástol však pomalšie ako trh. Potom sa počas OP znížil aj z celkového hľadiska. Jeho podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia neustále znižoval až dosiahol počas OP pokles o 25,7 % v porovnaní s rokom 2009 (- 15,8 % v porovnaní s rokom 2011). Naopak, čínsky podiel na trhu, ako aj objem predaja prudko narastal, a to aj napriek poklesu spotreby medzi rokom 2011 a OP, pričom dosiahol zvýšenie o 68,4 % medzi rokom 2011 a OP a celkové zvýšenie o 321 % počas celého obdobia. Počas posudzovaného obdobia došlo k zvýšeniu čínskeho dovozu, a to o 596 %.
(296)
Keďže sa spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia zvyšovala, jej vývoj podporuje príčinnú súvislosť medzi zvyšujúcim sa subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a sama o sebe nie je príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Okrem toho aj počas OP, keď spotreba klesla, čínsky subvencovaný dovoz dokázal naďalej zvyšovať svoj podiel na trhu na úkor výrobného odvetvia Únie.
(297)
Po zverejnení niekoľko strán tvrdilo, že ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie bola zapríčinená poklesom spotreby v Únii. Toto je údajne jediný faktor, ktorý klesol po prvý raz v roku 2012 a s ktorým možno odôvodnene spájať ujmu, zatiaľ čo čínsky dovoz sa začal už v roku 2011 s cenami porovnateľnými s cenami v roku 2012.
(298)
V roku 2012 spotreba skutočne v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi klesla. Analýza Komisie sa však týka obdobia od začiatku roka 2009 do konca OP a v tomto období sa spotreba Únie celkovo zvýšila o 65 %. Počas posudzovaného obdobia sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu konštantne a výrazne znižoval, celkovo o 25,7 %, zatiaľ čo podiel čínskeho vývozu na trhu sa zvýšil o 321 %. Počas posudzovaného obdobia došlo k zvýšeniu čínskeho dovozu, a to o 596 %.
(299)
Okrem toho bola počas OP spotreba Únie ešte na porovnateľnej úrovni ako v roku 2010, pričom, ako sa uvádza v tabuľke 10, rok 2010 bol rokom, keď výrobné odvetvie Únie dosiahlo zodpovedajúci zisk. Z toho dôvodu nemohol samotný pokles spotreby Únie počas OP viesť k stratám, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP. Okrem toho, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol medzi rokmi 2010 a 2012 o 26,6 %, zatiaľ čo podiel čínskeho dovozu na trhu sa v rovnakom období zvýšil o 318 %. Nakoniec, ak pokles spotreby počas OP mal ovplyvniť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, pokles by mal ovplyvniť aj čínsky dovoz. Jednoznačne to tak však v tomto prípade nebolo. Naopak, počas OP sa čínsky dovoz významne zvýšil z hľadiska objemu, ako aj podielu na trhu.
(300)
Vzhľadom na uvedené úvahy Komisia toto tvrdenie zamieta. Komisia preto dospela k záveru, že uvedený pokles spotreby v OP nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(301)
Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu vo výrobnom odvetví Únie, ako sa stanovuje v uvedenej tabuľke 4, jej zvýšenie zreteľne odzrkadľovalo trend zvyšovania spotreby Únie do konca roka 2011. Vyšetrovaním sa odhalilo, že hlavnou príčinou zvýšenia výrobnej kapacity medzi rokom 2011 a OP, na úrovni 12,5 %, bol vstup jednej spoločnosti na trh so solárnym sklom. Výrobná kapacita všetkých ostatných spoločností sa v rovnakom období mierne znížila. V dôsledku toho celkový trend vývoja kapacity výrobného odvetvia Únie sledoval trend spotreby Únie. Komisia sa preto domnieva, že vysoká výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie, ktorá už bola vysoká na začiatku posudzovaného obdobia a ktorá zostala počas OP vysoká, nemohla narušiť príčinnú súvislosť so subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(302)
Po zverejnení niekoľko strán tvrdilo, že Komisia nezohľadnila údajnú nadmernú kapacitu ako dôležitú príčinu ujmy. Počas posudzovaného obdobia údajne nebolo zvýšenie kapacity odôvodnené zvýšením spotreby, keďže výrobné odvetvie Únie zažívalo stály obrovský rozdiel medzi výrobnou kapacitou a spotrebou, čo nie je, podľa ich názoru, hospodársky udržateľné. Ďalej tvrdili, že skutočnosť, že na trh vstúpil nový účastník medzi rokom 2011 a koncom OP, prispela k spôsobenej ujme, pretože sa zvýšila domáca hospodárska súťaž.
(303)
Strany takisto tvrdili, že klesajúca spotreba Únie, rastúca výrobná kapacita v spojení s poklesom vývozného predaja mali za následok nízku mieru využitia kapacity. Táto nízka miera využitia kapacity spôsobila vysoké fixné náklady, ktoré mali podľa ich názoru vážny vplyv na odvetvie solárneho skla v Únii.
(304)
Komisia konštatuje, že úroveň kapacity celého výrobného odvetvia Únie bola stále vyššia ako celková spotreba Únie počas celého posudzovaného obdobia. Napriek tomu to nezabránilo spoločnostiam z výrobného odvetvia Únie zaradeným do vzorky, aby počas dvoch rokov pred OP dosahovali zisky, zatiaľ čo len počas OP utrpeli významné straty na úrovni - 14,5 %.
(305)
Okrem toho sa kapacita výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšila medzi rokmi 2010 a 2011 len o 4 % a medzi rokom 2011 a OP o 2,6 %, výsledkom čoho je mierny celkový nárast medzi rokom 2010 a OP na úrovni 6,7 %.
(306)
Z toho vyplýva, že rozdiel medzi spotrebou a kapacitou existoval počas celého posudzovaného obdobia a aj keď bol v OP mierne vyšší, nemožno ním vysvetliť obrovské straty, ktoré v OP utrpeli spoločnosti zaradené do vzorky. V dôsledku toho Komisia odmieta tvrdenie, že úroveň kapacity výrobného odvetvia Únie nie je hospodársky udržateľná.
(307)
Pokiaľ ide o argument, že nový účastník na trhu v roku 2012 prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, Komisia konštatuje, že tento nový účastník trhu, aj keď zaviedol vysokú kapacitu, mal počas OP veľmi obmedzený objem výroby a predaja v rozsahu 2 % celkového predaja EÚ. V dôsledku toho mal jeho vstup sotva vplyv na výkonnosť výrobného odvetvia Únie ako celku s výnimkou toho, že výrazne zvýšil údaje o jeho kapacite a využití kapacity. Bez údajov tejto spoločnosti by sa kapacita všetkých výrobcov v Únii medzi rokmi 2011 a 2012 v skutočnosti znížila.
(308)
Prešetrovaním sa nepotvrdilo ani to, že na odvetvie solárneho skla majú vážny vplyv fixné náklady. Priemerné fixné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli počas OP v skutočnosti v rozsahu 25 % až 35 % celkových výrobných nákladov. V predchádzajúcich rokoch 2010 a 2011 bolo percento fixných nákladov mierne nižšie, ale stále v rovnakom rozsahu. Z toho jasne vyplýva, že vysoká kapacita v OP mala zrejmý vplyv na výrobné náklady, ale jej vplyv nebol významný a nemožno ním vysvetliť vysoké straty vzniknuté v OP, najmä v porovnaní so ziskami dosiahnutými v predchádzajúcich rokoch. Okrem toho miera využitia kapacity výrobcov z Únie zaradených do vzorky klesla v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, ale v OP bola ešte na úrovni 65 %.
(309)
Nakoniec, Komisia v analýze zohľadnila aj to, že inštalovanú kapacitu možno prispôsobiť na výrobu iných druhov skla, ktoré nepatria do rozsahu tohto prešetrovania. Komisia preto, aj z dôvodu tohto faktora, nesúhlasí so zainteresovanou stranou v tom, že vysoká inštalovaná kapacita nie je hospodársky udržateľná.
(310)
Vzhľadom na uvedené Komisia odmieta tvrdenia predložené stranami a znovu uvádza, že vývoj spotreby, kapacity a využitia kapacity počas posudzovaného obdobia, analyzovaný samostatne aj súhrnne, nie je taký, aby narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom.
2.4. Vývoj v oblasti solárnych modulov
(311)
Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii (20), približne 80 až 85 % solárneho skla sa predáva výrobcom solárnych modulov (fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a modulov z tenkého fotovoltického filmu), a približne 15 až 20 % predaja výrobcom plochých slnečných tepelných kolektorov na výrobu horúcej vody. Z toho vyplýva, že trendy zaznamenané v oblasti solárnych modulov majú významný vplyv na spotrebu solárneho skla.
(312)
Po zverejnení dve strany tvrdili, že okrem vývoja spotreby príslušného výrobku bola ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobená aj poklesom spotreby solárnych modulov a stratami, ktoré toto odvetvie utrpelo na konci roka 2011/začiatku roka 2012. Vplyv finančných ťažkostí výrobcov solárnych panelov na trh so solárnym sklom sa údajne začal prejavovať na konci roka 2011 a v roku 2012 z dôvodu nevyhnutnej časovej medzery medzi uvedenými dvomi udalosťami.
(313)
Spotreba solárnych modulov sa v rovnakom období, t. j. v rokoch 2009 - 2012, neustále zvyšovala, a hoci v roku 2012 došlo k poklesu, úroveň spotreby bola stále o 221 % vyššia než v roku 2009 a o 44 % vyššia ako v roku 2010 (21). Okrem toho sa zistilo, že zatiaľ čo dopyt po moduloch v Únii bol pôvodne tvorený schémami finančnej pomoci, najmä výkupnými cenami (feed-in-tariffs), nebolo možné dospieť k záveru, že zníženie výkupných cien (na konci roka 2011 a začiatkom roka 2012) narušilo príčinnú súvislosť medzi subvencovanými dovozmi a ujmou (22). Dôvodom bola skutočnosť, že dopyt po solárnych moduloch zostal v tom istom období rokov 2009 - 2012 aj naďalej relatívne vysoký.
(314)
Úroveň spotreby solárnych modulov, a v dôsledku toho aj dopyt po solárnom skle, zostali teda počas posudzovaného obdobia vysoké. Jej mierny pokles v roku 2012 nemožno ako taký považovať za faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(315)
Podobne, keďže dopyt po solárnych moduloch zostal v období rokov 2009 - 2012 pomerne vysoký a dopyt po solárnom skle sa v rovnakom období zvýšil o 65 %, vplyv spotreby solárneho skla na zhoršenie finančnej situácie výrobcov solárnych modulov na konci roka 2011/začiatku roka 2012 nemožno samotný považovať za taký faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi subvencovaným dovozom solárneho skla z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(316)
Vzhľadom na uvedené Komisia potvrdzuje, že vývoj spotreby solárnych modulov nemožno ako taký považovať za faktor, ktorý by narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3. Záver
(317)
Z prešetrovania vyplynulo, že existuje príčinná súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a subvencovaným dovozom z ČĽR. Komisia analyzovala iné možné príčiny ujmy, ako je dovoz z tretích krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie, zmeny vzorov spotreby a výrobnej kapacity alebo trhová situácia niektorých používateľov príslušného výrobku. Nezistilo sa, že by akýkoľvek z nich, analyzovaný jednotlivo a súhrnne, bol taký, aby narušil príčinnú súvislosť stanovenú medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(318)
Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov subvencovaného dovozu, sa dospelo k záveru, že subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny spôsobil odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 6 základného nariadenia.
(319)
Po OP niekoľkí výrobcovia solárneho skla v Únii verejne oznámili ukončenie výrobných prevádzok, čím sa nevyhnutne presunula významná prevádzková kapacita do nevyužitej kapacity. Týmto sa ešte posilňuje príčinná súvislosť stanovená vyššie a preukazuje sa ničivý účinok, ktorý má subvencovaný dovoz na výrobné odvetvie Únie.
F. ZÁUJEM ÚNIE
(320)
Komisia v súlade s článkom 31 základného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o poškodzujúcej subvencii nebolo jednoznačne v záujme Únie, aby v tomto prípade prijala opatrenia. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov, dodávateľov surovín a používateľov príslušného výrobku.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(321)
V období prešetrovania bolo vo výrobnom odvetví Únie priamo zamestnaných približne 860 osôb v oblasti výroby a predaja podobného výrobku. Pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom z príslušnej krajiny počas obdobia prešetrovania. Niektorí výrobcovia z Únie boli už nútení zatvoriť svoje výrobné zariadenia, kým niektorí ďalší čelili platobnej neschopnosti (23). Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(322)
Očakáva sa, že uložením antisubvenčného cla sa odstránia škodlivé účinky subvencovania narúšajúce trh a obnoví sa účinná hospodárska súťaž na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť ceny podobného výrobku tak, aby odrážali výrobné náklady, a tým sa zlepší jeho ziskovosť. Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho celkovú finančnú situáciu.
(323)
Okrem toho by výrobné odvetvie Únie malo mať lepší prístup ku kapitálu a malo byť schopné pokračovať v investíciách do výskumu, vývoja a inovácií na trhu so solárnym sklom.
(324)
A nakoniec je pravdepodobné, že výrobcovia z Únie, ktorí boli nútení zastaviť výrobu v dôsledku tlaku čínskeho subvencovaného dovozu, by mohli svoju podnikateľskú činnosť obnoviť. Celkovo by sa v rámci tohto scenára zabezpečili nielen existujúce pracovné miesta, ale takisto by existoval opodstatnený výhľad na ďalšie rozšírenie výroby a zvýšenie zamestnanosti.
(325)
Pokiaľ sa neprijmú opatrenia, očakávajú sa ďalšie straty podielu na trhu a ďalšie znižovanie ziskovosti výrobného odvetvia Únie. Táto situácia by bola z krátkodobého až strednodobého hľadiska neudržateľná. V dôsledku toho by okrem veľkého počtu výrobcov z Únie, ktorí už boli nútení z trhu odísť, mohli ďalší výrobcovia čeliť platobnej neschopnosti, a to by z krátkodobého až strednodobého hľadiska pravdepodobne viedlo k zániku výrobného odvetvia Únie a následne výrazne ovplyvnilo existujúce pracovné miesta.
(326)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie antisubvenčného cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
2. Záujem neprepojených dovozcov a obchodníkov
(327)
Obchodovanie s príslušným výrobkom bolo hlavnou ekonomickou činnosťou dvoch spolupracujúcich dovozcov. Obaja diverzifikovali zdroje príslušného výrobku, to znamená, že neodoberali zdroje len z ČĽR, ale aj z Únie a tretích krajín.
(328)
Tvrdilo sa, že uloženie opatrení v súvislosti s príslušným výrobkom by negatívne ovplyvnilo ekonomickú činnosť dovozcov. Po prvé, uloženie ciel by nemalo viesť k vylúčeniu dovozu z ČĽR v celom rozsahu. Po druhé, aj keď možno očakávať, že uloženie opatrení môže mať negatívny vplyv na finančnú situáciu dovozcov dovážajúcich výlučne alebo najmä z ČĽR, dá sa predpokladať, že vzhľadom na možnosť odoberať zdroje z tretích krajín budú dovozcovia flexibilní a v prípade potreby zmenia svoje zdroje dodávok.
(329)
Dospelo sa preto k záveru, že uloženie opatrení na navrhovanej úrovni môžu mať určitý negatívny vplyv na situáciu neprepojených dovozcov príslušného výrobku, ale že tento vplyv je zmiernený skutočnosťou, že dovozcovia a obchodníci môžu využiť iné zdroje dodávok, z tretích krajín a z výrobného odvetvia Únie, pričom výrobné odvetvie Únie má kapacitu na zvýšenie výroby, a že tento negatívny vplyv v žiadnom prípade neprevýši pozitívny vplyv na ostatné strany.
3. Záujem dodávateľov surovín
(330)
Žiadny dodávateľ surovín nespolupracoval pri prešetrovaní. Vzhľadom na chýbajúce údaje od týchto dodávateľov neboli k dispozícii žiadne dôkazy o tom, že uloženie opatrení by bolo v rozpore so záujmom uvedených strán.
4. Záujem používateľov
(331)
Všetci používatelia, ktorí odpovedali, sú výrobcovia solárnych modulov a/alebo tepelných kolektorov. Traja používatelia podporujú uloženie antisubvenčného cla, pričom tvrdia, že výrobné odvetvie Únie vyrába solárne sklo vyššej kvality, ktoré čínske spoločnosti nie sú vždy schopné dodať. Traja ďalší používatelia sa vyjadrili naopak proti uloženiu antisubvenčných opatrení. Títo používatelia predpokladajú, že uloženie antisubvenčného cla by malo negatívny vplyv na ich podnikanie. Vzhľadom na katastrofálnu situáciu v odvetví solárnych modulov očakávajú, že nebudú môcť preniesť zvýšenie ceny na konečných spotrebiteľov.
(332)
Podľa informácií, ktoré poskytli používatelia, solárne sklo predstavuje približne iba 6 - 8 % celkových nákladov na solárne moduly. Solárne sklo predstavuje teda iba obmedzenú časť nákladov na fotovoltické moduly a ich konečnej hodnoty. Okrem toho je možné predpokladať, že v prípade uloženia antisubvenčného cla na solárne sklo dovážané z ČĽR by mal byť vplyv na celkové náklady na solárne moduly nižší ako 1 %. Príčinou je najmä skutočnosť, že spolupracujúci používatelia nakupujú významné množstvá solárneho skla od výrobcov z Únie.
(333)
Možné uloženie antisubvenčného cla teda s najväčšou pravdepodobnosťou spôsobí mierny nárast cien vstupov na výrobu solárnych modulov v porovnaní s porovnávacím scenárom bez cla, ale neočakáva sa, že to bude mať významný negatívny vplyv na náklady a konečné ceny v odvetví solárnych modulov v Únii.
(334)
Niektorí používatelia už okrem toho majú iné zdroje dodávok, napr. z Turecka a Indie, na ktoré by uloženie antisubvenčného cla nemalo negatívny účinok. Ostatní používatelia sa môžu takisto preorientovať na iné zdroje dodávok, či už z tretích krajín alebo z výrobného odvetvia Únie.
(335)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia zamietla argumenty proti uloženiu opatrení, ktoré predložili niektorí používatelia.
5. Aspekty hospodárskej súťaže
(336)
Jeden dovozca tvrdil, že vzhľadom na skutočnosť, že sa niektorí výrobcovia z Únie podieľali na celosvetovom karteli výrobcov plochého skla (solárne sklo je jeho súčasťou) a v roku 2007 im Európska komisia uložila pokuty, využívajú antisubvenčný nástroj ako prostriedok na vyrovnanie straty spôsobenej týmito pokutami za kartel a znižovaním podielu na trhu Únie. Ak by sa okrem toho prístup na trh Únie obmedzil prostredníctvom antisubvenčného cla, znamenalo by to pre výrobcov z Únie silnejšiu motiváciu vstupovať do kartelu alebo sa uchyľovať k protisúťažnému správaniu v súvislosti s výrobkami, akými sú nábytkárske výrobky, ktoré majú v Únii obmedzené možnosti pákového efektu v súvislosti s objemom.
(337)
Tieto argumenty by sa mali zamietnuť. Po prvé Komisia konštatuje, že kartel prestal fungovať v roku 2007. Účinky kartelu z minulosti preto nemali žiadny dosah na odvetvie počas posudzovaného obdobia. Po druhé žiadny z výrobcov z Únie zaradených do vzorky nebol súčasťou kartelu, ani žiadny zo súčasných výrobcov z Únie s najvyšším objemom predaja. Po tretie možné uloženie antisubvenčného cla pravdepodobne nebude mať vplyv na súťažné správanie výrobného odvetvia Únie, keďže na jednej strane sa tým nezmení štruktúra trhu Únie a na druhej strane majú podniky všeobecnú povinnosť dodržiavať platné predpisy Únie a vnútroštátne predpisy týkajúce sa hospodárskej súťaže, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú uložené clá.
(338)
Jeden dovozca tiež tvrdil, že uloženie ciel by malo negatívny vplyv na trh Únie, pokiaľ ide o antireflexný povrch solárneho skla. Na tomto trhu, ktorý dovozca vymedzil ako príbuzný trh, údajne prevažujú výrobcovia z Únie a uloženie opatrení by posilnilo ich postavenie na úkor konkurenčných poskytovateľov antireflexných povrchov. Okrem toho uviedol, že dovozcovia čelia problémom pri získavaní objednávok od výrobcov z Únie alebo pri dodaniach takýchto objednávok v primeranom čase a za primerané ceny.
(339)
Trh s antireflexnými povrchmi je zahrnutý do prešetrovania a nie je príbuzným trhom. Z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia z Únie skutočne zostali počas OP aj napriek relatívne vyšším účtovaným cenám na tomto špecializovanom trhu konkurencieschopní, keďže trh považuje ich výrobky s povrchovou úpravou za výrobky s kvalitatívnou výhodou. Neboli však predložené žiadne dôkazy o tom, že by výrobné odvetvie Únie nebolo schopné uspokojiť prípadný zvýšený dopyt po solárnom skle s antireflexným povrchom. Tento argument by sa mal preto zamietnuť.
(340)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že výrobcovia Únie odmietli poskytovať objednávky alebo včasné dodávky za primerané ceny, je záležitosťou každého výrobcu zvoliť si vlastnú obchodnú stratégiu, pokiaľ takýto výrobca alebo takíto výrobcovia nie sú v postavení jediného dominantného subjektu alebo v spoločnom dominantnom postavení na relevantnom trhu. Na trhu Únie existuje hospodárska súťaž dostatočná na to, aby bolo možné zmeniť a/alebo diverzifikovať dodávateľov. Uvedený argument by sa mal preto takisto zamietnuť.
6. Záver o záujme Únie
(341)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že na základe vyhodnotenia všetkých rôznych záujmov ako celku je záujmom Únie uloženie konečných opatrení na dovoz solárneho skla s pôvodom v ČĽR.
G. VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(342)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť konečné vyrovnávacie opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje subvencovaný dovoz.
1. Úroveň odstránenia ujmy
(343)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa zohľadnili zistené subvenčné rozpätia a výška cla nevyhnutného na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bez toho, aby sa prekročili zistené subvenčné rozpätia.
(344)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie vplyvu škodlivého subvencovania sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by toto výrobné odvetvie v primeranej miere získalo za bežných podmienok hospodárskej súťaže, teda z predaja podobného výrobku v Únii za neprítomnosti subvencovaného dovozu.
(345)
Ziskové rozpätie na úrovni 8,3 % z obratu sa považuje za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo podľa predpokladu dosiahnuť, ak by nedochádzalo k poškodzujúcemu subvencovanému dovozu. Toto ziskové rozpätie je založené na priemernom zisku, ktorý dosiahli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky v roku 2010, keď bol dovoz príslušného výrobku ešte nízky, a teda nemohol ešte narúšať normálne podmienky hospodárskej súťaže.
(346)
Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobuje ujmu. Cena nespôsobujúca ujmu sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia 8,3 % k výrobným nákladom, ktoré v období prešetrovania mali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(347)
Potom sa stanovilo nevyhnutné zvýšenie ceny na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR zaradených do vzorky, stanovenej v súvislosti s výpočtami cenového podhodnotenia, riadne upravenej o dovozné náklady a clo, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý v období prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percentuálny podiel váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.
(348)
Po zverejnení jedna strana namietala proti ziskovému rozpätiu použitému ako cieľový zisk. Tvrdila, že Komisia mala zohľadniť všetky ostatné faktory, ktoré v OP ovplyvnili ziskovosť. Tvrdila, že primeraný cieľový zisk nemohol byť vyšší ako 5 %.
(349)
Komisia odmieta toto tvrdenie z nasledujúcich príčin. Použitý cieľový zisk nie je založený na odhade, ale na skutočnom zisku, ktorý dosahovalo výrobné odvetvie Únie pred narušením hospodárskej súťaže spôsobeným čínskym subvencovaným dovozom. Komisia ho považuje za primeraný zisk a takisto zohľadnila, že trhová situácia sa veľmi neodlišovala od OP, ak sa nezohľadní vplyv čínskeho subvencovaného dovozu. Vyhlásenie strany v tomto zmysle, že spotreba bola v roku 2010 oveľa vyššia ako v roku 2012, je vecne nesprávne. Ako sa uviedlo v oddiele E.2.3, spotreba bola v roku 2010 na podobnej úrovni ako v roku 2012. Výrobné odvetvie v roku 2010 takisto budovalo kapacitu vzhľadom na očakávaný výrazný nárast dopytu, čo nepriaznivo v uvedenom roku ovplyvnilo jeho zisk. Nakoniec, navrhovaný cieľový zisk 5 % je svojvoľný, pretože nie je založený na žiadnych údajoch alebo skutočných výpočtoch, a preto je zamietnutý.
2. Opatrenia
(350)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 15 základného nariadenia by sa malo uložiť konečné vyrovnávacie clo na dovoz solárnych skla s pôvodom v ČĽR na úrovni rozpätia subvencovania alebo rozpätia ujmy, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených subvenčných rozpätí.
(351)
Vzhľadom na vysokú mieru spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov bolo clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ stanovené na úrovni najvyššieho cla, ktoré sa má uložiť spoločnostiam, ktoré boli zaradené do vzorky alebo spolupracovali pri prešetrovaní. Clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ bude platiť pre tie spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali.
(352)
V prípade čínskych spolupracujúcich spoločností nezaradených do vzorky, ktoré sú uvedené v prílohe, sa sadzba konečného cla stanovuje vo výške váženého priemeru sadzieb spoločností zaradených do vzorky.
(353)
Na základe uvedených skutočností sú sadzby ciel, ktoré sa budú ukladať, stanovené takto:
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Vyrovnávacie clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Uvedené vyrovnávacie opatrenia sú stanovené vo forme valorických ciel, to znamená v pomere k hodnote dovozu.
(355)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Z toho dôvodu sa v nich premieta situácia zistená počas uvedeného prešetrovania, pokiaľ ide o spoločnosti zaradené do vzorky, s priemerom sadzieb cla, ktoré im boli uložené, ktoré sa uplatňujú na spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky.
(356)
Uvedené sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto uplatňujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrábaných týmito spoločnosťami, čiže uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Na dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je osobitne uvedená v článku 1, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby použiť nemôžu a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná pre „všetky ostatné spoločnosti“.
(357)
Každú žiadosť o uplatňovanie sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnostiach spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a vývozným predajom, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.
(358)
V snahe zabezpečiť riadne uplatňovanie vyrovnávajúceho cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie s výnimkou, pokiaľ spolupracovali na prešetrovaní.
(359)
Po zverejnení navrhovateľ tvrdil, že valorické antidumpingové a vyrovnávacie clá nie sú účinné, a žiadal Komisiu, aby uložila opatrenia vo forme minimálnej dovoznej ceny (ďalej len „MDC“). Okrem toho niekoľko používateľov takisto navrhovalo MDC. Dôvody uvedené stranami a dôvody, prečo Komisia zamietla tieto žiadosti, sú uvedené v odôvodneniach 144 až 168 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 470/2014 (24) (ďalej len „konečné antidumpingové nariadenie“).
(360)
Po zverejnení traja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, ako aj Henan Yuha ponúkli cenové záväzky vo forme MDC. Komisia zamietla navrhované záväzky z dôvodov uvedených v odôvodneniach 172 až 179 konečného antidumpingového nariadenia.
(361)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom základného nariadenia,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Konečné vyrovnávacie clo sa ukladá na dovoz solárneho skla pozostávajúceho z kaleného sodno-draselného tabuľového skla s obsahom železa menej ako 300 ppm, solárnou priepustnosťou viac ako 88 % (meranou podľa AM 1,5 300-2 500 nm), odolnosťou voči teplu až do 250 °C (meranou podľa normy EN 12150), odolnosťou voči tepelnému šoku Δ 150 K (meranou podľa normy EN 12150) a pevnosťou 90 N/mm2 alebo viac (meranou podľa normy EN 1288-3), ktoré je v súčasnosti zaradené pod číselný znak KN ex 7007 19 80 a má pôvod v Čínskej ľudovej republike. Solárne sklo s povrchovou úpravou (s povrchovou úpravou na jednej strane alebo oboch stranách) patrí pod kód TARIC 7007198019 a solárne sklo bez povrchovej úpravy patrí pod kód TARIC 7007198011.
2. Sadzby vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený spoločnosťami uvedenými v tabuľke takéto:
Spoločnosť
Vyrovnávacie clo
Doplnkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I
12,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
17,1 %
B999
3. Uplatňovanie individuálnych sadzieb vyrovnávacieho cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II, colným orgánom členských štátov. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa colná sadzba vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
V prípade, že akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Čínskej ľudovej republike poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
-
nevyvážal do Únie výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia prešetrovania (1. januára 2012 až 31. decembra 2012),
-
nie je prepojený so žiadnym z vývozcov alebo výrobcov v Čínskej ľudovej republike, ktorí sú predmetom opatrení uložených týmto nariadením,
-
po období prešetrovania, na ktorom sú založené tieto opatrenia vyvážal do Únie príslušný výrobok alebo vstúpil do neodvolateľného zmluvného záväzku o vývoze významného množstva do Únie,
článok 1 ods. 2 sa môže zmeniť doplnením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam nezahrnutým do vzorky, a podliehať tak sadzbe váženého priemerného cla na úrovni 12,4 %.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. mája 2014