NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 283/2014
ze dne 11. března 2014
o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1336/97/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Telekomunikační sítě a služby jsou rostoucí měrou založeny na internetových infrastrukturách, kde jsou úzce propojeny širokopásmové sítě s digitálními službami. Internet se stává dominantní platformou pro komunikaci, služby, vzdělávání, účast na společenském a politickém životě, kulturní obsah a podnikání. Transevropská dostupnost široce rozšířeného, vysokorychlostního a bezpečného přístupu k internetu a digitálních služeb ve veřejném zájmu je proto důležitá pro sociální a ekonomický růst, konkurenceschopnost, sociální začleňování a vnitřní trh.
(2)
Dne 17. června 2010 Evropská rada podpořila sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 o Digitální agendě pro Evropu, jejímž cílem je stanovit postup pro maximální využití sociálních a ekonomických možností informačních a komunikačních technologií. Účelem je stimulovat nabídku a poptávku, pokud jde o konkurenceschopnou infrastrukturu vysokorychlostního internetu a digitální služby založené na internetu, a učinit tak další krok k vytvoření skutečně jednotného digitálního trhu, který je nezbytný pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (4) stanoví podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie pro transevropské sítě v oblasti dopravy, digitálních komunikací a energetiky. Vzhledem k tomu, že podobné výzvy a příležitosti jsou i v odvětvích, na která se vztahuje nástroj pro propojení Evropy, existuje významný prostor pro využití součinností, mj. kombinováním finančních zdrojů v rámci nástroje pro propojení Evropy s jinými zdroji financování.
(4)
Existuje velké množství přeshraničních digitálních služeb, které v rámci podpory politik Unie zajišťují komunikaci mezi evropskými orgány veřejné správy. Je důležité, aby nová řešení vycházela z těch stávajících, která již byla provedena v souvislosti s dalšími evropskými iniciativami, aby nedocházelo ke zdvojování práce, a aby byla zajištěna koordinace a sladění přístupů a řešení v rámci různých iniciativ a politik, jako je například program ISA zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009 (5), program Fiscalis zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2013 (6) a program Horizont 2020 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7). Je také důležité, aby řešení splňovala dohodnuté mezinárodní nebo evropské normy či otevřené specifikace pro interoperabilitu, zejména specifikace určené Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (8), a další příslušné specifikace a směry, jako je Evropský rámec interoperability evropských veřejných služeb (dále jen „evropský rámec interoperability“).
(5)
Rozvoj vysokorychlostních širokopásmových sítí se bude opírat o evropské technické normy. Pokud má hrát Unie v odvětví telekomunikací hlavní úlohu, musí se v jejím rámci zavést programy výzkumu a vývoje a zintenzivnit monitorování normalizačních postupů.
(6)
U rozsáhlých pilotních projektů prováděných mezi členskými státy a spolufinancovaných v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (9), jako je PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX nebo SPOCS, byly na vnitřním trhu prověřeny hlavní přeshraniční digitální služby založené na společných stavebních prvcích, jejichž konsolidace probíhá prostřednictvím projektu eSENS. Tyto pilotní projekty již dosáhly nebo v blízké budoucnosti dosáhnou zralosti, která je pro zavedení do praxe požadována. U stávajících projektů společného zájmu se již ukázalo, že postup na úrovni EU má jednoznačnou přidanou hodnotu, např. v oblasti kulturního dědictví (Europeana), ochrany dítěte (Bezpečnější internet), sociálního zabezpečení (EESSI), přičemž byly navrženy další projekty, jako např. v oblasti ochrany spotřebitele (řešení sporů on-line).
(7)
Pokud jde o infrastruktury digitálních služeb, měly by mít stavební prvky přednost před jinými infrastrukturami digitálních služeb, neboť jsou pro vytvoření těchto infrastruktur předpokladem. Infrastruktury digitálních služeb by mimo jiné měly vytvářet evropskou přidanou hodnotu a pokrývat skutečně prokázané potřeby. Aby mohly být zavedeny do praxe, měly by být z technického i provozního hlediska dostatečně vyspělé, což musí být prokázáno zejména úspěšnou realizací pilotních projektů. Měly by být založeny na konkrétním plánu udržitelnosti s cílem zajistit střednědobý až dlouhodobý provoz platforem hlavních služeb nad rámec nástroje pro propojení Evropy. Z toho důvodu by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla být pokud možno v průběhu času postupně ukončována a v případě potřeby by měly být uvolněny finanční prostředky z jiných zdrojů než z nástroje pro propojení Evropy.
(8)
Je důležité poskytnout financování pro infrastruktury digitálních služeb, které jsou nezbytné pro splnění právních závazků vyplývajících z práva Unie nebo které vyvíjejí nebo zajišťují stavební prvky, s možným významným dopadem na rozvoj celoevropských veřejných služeb, v zájmu podpory mnohočetných infrastruktur digitálních služeb a postupného vybudování evropského ekosystému interoperability. V této souvislosti se právními závazky rozumí zvláštní ustanovení, která vyžadují buď vytvoření, nebo využití infrastruktur digitálních služeb, nebo požadují výsledky, kterých lze dosáhnout pouze prostřednictvím evropských infrastruktur digitálních služeb.
(9)
Jakožto již zavedené infrastruktury digitálních služeb by Europeana a Bezpečnější internet pro děti měly mít z hlediska financování přednost. V prvních letech příštího víceletého finančního rámce na období 2014-2020 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10) by zejména měla být zajištěna kontinuita financování poskytovaného Unií pro nástroj pro propojení Evropy z jiných programů Unie, aby bylo umožněno nepřerušené a úspěšné poskytování služeb na téže úrovni, která je zajištěna v rámci stávajícího režimu financování. Dne 10. května 2012 Rada zdůraznila, že je nezbytné zajistit dlouhodobou životaschopnost Europeany, a to i z hlediska správy a financování (11).
(10)
Je třeba zajistit bezpečné, inkluzivní a pozitivní online prostředí pro děti a mladé lidi. Z hlediska ochrany a podpory práv dětí v online prostředí je klíčové zajistit po roce 2014fungování programu Bezpečnější internet. Prováděním tohoto nařízení je třeba zajistit finanční podporu Evropské strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem na úrovni Unie i členských států, a to především pokud jde o centra pro bezpečnější internet v členských státech. Činnosti center pro bezpečnější internet, mimo jiné jejich funkce osvětových center, a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí, provozování linek pomoci pro děti, rodiče a vychovatele poskytujících informace o tom, jak nejlépe mají děti internet používat, jakož i tísňových linek pro hlášení obsahu na internetu týkajícího se pohlavního zneužívání dětí, představují klíčový prvek a základní předpoklad pro úspěch této strategie.
(11)
Budoucí právní akt Unie o elektronické identifikaci a důvěryhodných službách pro elektronické transakce na vnitřním trhu má stanovit podrobné požadavky a podmínky pro vzájemné uznávání klíčových předpokladů, které jsou zde označovány za stavební prvky infrastruktur digitálních služeb. Uvedený právní akt bude zahrnovat některé z nejdůležitějších stavebních prvků, například elektronickou identifikaci a elektronický podpis jakožto součásti projektů společného zájmu uvedených v příloze tohoto nařízení.
(12)
Infrastruktury digitálních služeb realizované v souladu s rozhodnutím 922/2009/ES usnadní elektronickou interakci mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích. To pak umožní poskytování základních služeb, mimo jiné v oblastech, jako je elektronická identifikace a ověřování pravosti a zadávání veřejných zakázek, přeshraniční propojení obchodních rejstříků, interoperabilní elektronické přeshraniční zdravotnické služby, jakož i přeshraniční spolupráce týkající se kybernetické bezpečnosti, a přispěje tak k vytvoření jednotného digitálního trhu. Této interakce mezi správními orgány bude dosaženo vytvořením nebo rozšířením interoperabilních platforem hlavních služeb, a to na základě stávajících společných stavebních prvků, nebo zajištěním dalších stavebních prvků nezbytných pro rozvoj dalších platforem hlavních služeb, a prostřednictvím souvisejících obecných služeb pro propojení vnitrostátních infrastruktur s platformami hlavních služeb, aby mohly být poskytovány přeshraniční digitální služby.
(13)
Členské státy by měly podporovat místní a regionální orgány v tom, aby se plně a účinně zapojily do správy infrastruktur digitálních služeb, a měly by zajistit, aby projekty společného zájmu, které se týkají přeshraničního poskytování služeb elektronické veřejné správy, braly v úvahu doporučení evropského rámce interoperability.
(14)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 nazvaném Evropské širokopásmové sítě: investice do digitálního růstu (12) zdůraznil, že širokopásmové služby jsou klíčem ke konkurenceschopnosti průmyslu Unie a velkou měrou přispívají k hospodářskému růstu, sociální soudržnosti a vytváření kvalitních pracovních příležitostí v Unii. Má-li být Unie zdrojem inovací, znalostí a služeb, je nezbytné investovat do nejmodernějších technologií, jež obstojí i v budoucnosti.
(15)
Evropský trh s téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by byl klíčovým faktorem pro rozvoj vnitřního trhu, vedl by k vytvoření celosvětově jedinečné skupiny uživatelů dostatečně rozsáhlé pro to, aby se všem regionům poskytly nové možnosti, každému jednotlivému uživateli další výhody a Unii jako takové kapacita stát se hlavní znalostní ekonomikou ve světovém měřítku. Rychlé zavádění vysokorychlostních širokopásmových sítí je zásadní pro rozvoj produktivity Unie a pro vznik nových a malých podniků, které mohou zastávat vedoucí postavení v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobním průmyslu a ve službách.
(16)
Spojení nových příležitostí v infrastruktuře a nových, inovativních a interoperabilních služeb by mělo uvést v pohyb účinný cyklus pomocí stimulace zvyšující se poptávky po vysokorychlostním širokopásmovém připojení, na niž by bylo vhodné z komerčního hlediska reagovat.
(17)
Digitální agenda pro Evropu stanoví, že do roku 2020 by měli mít všichni Evropané přístup k internetu o rychlosti vyšší než 30 Mb/s a polovina nebo více evropských domácností by měla mít předplacené internetové připojení o rychlosti vyšší než 100 Mb/s.
(18)
Vzhledem k rychlému rozvoji digitálních služeb a aplikací vyžadujících stále rychlejší internetová připojení a urychlený vývoj nejmodernějších technologií, které to umožní, je vhodné v rámci hodnocení Digitální agendy pro Evropu zvážit revizi cílů v oblasti širokopásmového připojení pro rok 2020, aby se zajistilo, že Evropa bude mít k dispozici konkurenceschopné rychlosti širokopásmového připojení v porovnání s jinými světovými ekonomikami.
(19)
Část projektů v oblasti širokopásmového připojení by se měla vyznačovat vyššími ambicemi a usilovat o vyšší rychlosti, a měla by tak sloužit jako pilotní projekty pro rychlejší připojení a modely s potenciálem pro replikovatelnost.
(20)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 12. září 2013 nazvaném Digitální agenda pro růst, mobilitu a zaměstnanost: čas přeřadit na vyšší rychlost zdůraznil, že cílem revidované a na budoucnost orientované Digitální agendy pro Evropu pro rok 2020 je propojení všech domácností v Unii širokopásmovým připojením o rychlosti 100 Mb/s, přičemž polovina domácností by měla předplacené připojení o rychlosti 1 Gb/s nebo vyšší.
(21)
Vedoucí úlohu při zavádění a modernizaci širokopásmových sítí by měl hrát soukromý sektor, přičemž by se měl opírat o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. V případě, kdy objem soukromých investic není dostatečný, měly by členské státy provést nezbytné kroky k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu. Veřejná finanční podpora pro širokopásmové sítě by měla být omezena na programy nebo iniciativy zaměřené na projekty, které nemohou být financovány pouze soukromým sektorem, což musí být doloženo předběžným hodnocením, kterým se zjistí selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (13).
(22)
Finanční nástroj či nástroje pro širokopásmové sítě nemají vést k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže a k vytěsnění soukromých investic nebo vytvářet překážky, které soukromé investory odradí. Mají být zejména v souladu s články 101, 102, 106 a 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a ve vhodných případech s pokyny EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí.
(23)
Prostředky z veřejných zdrojů na širokopásmové sítě mají být vydávány pouze na infrastruktury, jež jsou v souladu s platnými právními předpisy, zejména předpisy v oblasti hospodářské soutěže, a s nařízeným přístupem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES (14).
(24)
Vzhledem k tomu, že finanční zdroje, které jsou k dispozici v rámci nástroje pro propojení Evropy, jsou omezené, měla by se finanční pomoc zaměřit na vytvoření finančních mechanismů na úrovni Unie, které přilákají další investice, podpoří multiplikační efekt, a usnadní tak efektivní využívání soukromých a jiných veřejných investičních zdrojů. Díky tomuto přístupu vzniknou příznivé podmínky pro finanční příspěvky podniků a institucionálních subjektů, jejichž výše může výrazně překročit úroveň přímo způsobilého financování v rámci nástroje pro propojení Evropy.
(25)
Vzhledem k omezeným finančním zdrojům v rámci nástroje pro propojení Evropy a v zájmu zajištění vhodného financování pro infrastruktury digitálních služeb by celková výše rozpočtových prostředků určených na širokopásmové připojení neměla překročit minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivní intervence, kterou je třeba stanovit prostřednictvím předběžného hodnocení a zohlednit přitom mimo jiné druh zamýšlených finančních nástrojů, potenciální pákový efekt pro minimální velikost projektového portfolia umožňující jeho účinné fungování a tržní podmínky.
(26)
Podpora zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla doplňovat pomoc poskytovanou podle jiných unijních programů a iniciativ, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v případech, kdy je v rámci předběžného hodnocení zjištěno selhání trhu či nepříznivá investiční situace a kdy tak rozhodnou řídící orgány. Finanční pomoc pro zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla přispět k úsilí členských států, a to jak přímo, tak tím, že zajistí investiční nástroje pro dobrovolné, účelově vázané příspěvky z jiných zdrojů, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v důsledku čehož budou moci členské státy využít know-how a úspory z rozsahu, které skýtají nástroje řízené Unií, s cílem zlepšit efektivní využití veřejných prostředků.
(27)
Financování v rámci nástroje pro propojení Evropy by v zájmu zajištění hospodářsky nejvýhodnějšího řešení a v důsledku omezených zdrojů mělo být poskytnuto na projekty, jež využívají z hlediska daného projektu nejvhodnější technologie, mohou podnítit inovativní obchodní modely a vykazují vysoký potenciál, pokud jde o replikaci. Pokud jsou projekty financovány prostřednictvím dobrovolných příspěvků v rámci nástroje pro propojení Evropy, například prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů nebo vnitrostátních či regionálních finančních prostředků, měla by být kritéria způsobilosti pružnější a zohledňovat konkrétní situaci a podmínky v oblastech, kterým tyto finanční prostředky mají posloužit.
(28)
Unie může podpořit zavádění širokopásmových sítí, které přispívají k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu ve všech možných oblastech. Důležitými cíli Digitální agendy pro Evropu jsou zmenšení digitální propasti a zvýšení digitálního začleňování. Všechna opatření Unie v oblasti širokopásmového připojení by tak měla být zaměřena na zvláštní potřeby příměstských, venkovských, a zejména řídce osídlených a méně rozvinutých regionů, v nichž je nutné zavést připojení. To zahrnuje zavádění širokopásmových sítí za účelem propojení ostrovních, uzavřených, horských, odlehlých a okrajových regionů, včetně ostrovních členských států, s ústředními regiony Unie nebo opatření ke zlepšení spolehlivosti nebo kvality spojení mezi těmito regiony a ústředními regiony Unie.
(29)
Pro dotvoření jednotného digitálního trhu je třeba podpořit slučitelnost programu týkajícího se nástroje pro propojení Evropy s vnitrostátními a regionálními činnostmi v oblasti širokopásmového připojení.
(30)
Při provádění tohoto nařízení by měla být forma finanční pomoci sladěna s povahou dotčených opatření. Platformy hlavních služeb, které nemohou být financovány z jiných zdrojů, by proto v oblasti infrastruktur digitálních služeb měly být upřednostněny pro financování, a to formou zadávání veřejných zakázek, nebo ve výjimečných případech formou grantů, zatímco na obecné služby by měla být poskytnuta pouze omezená finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy. Navíc by jakákoliv finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy měla být zaměřena na účinné využívání fondů Unie, a proto by širokopásmové sítě měly být podporovány finančními nástroji, které přinášejí větší pákový efekt než granty.
(31)
Intervence podle tohoto nařízení by měla být zaměřena na dosažení součinností a interoperability mezi různými projekty společného zájmu popsanými v příloze, jakož i s jinými infrastrukturami, včetně dopravních a energetických infrastruktur podporovaných v rámci nástroje pro propojení Evropy, příslušnými výzkumnými infrastrukturami podporovanými mimo jiné prostřednictvím programu Horizont 2020 a příslušnými infrastrukturami podporovanými z evropských strukturálních a investičních fondů, a zároveň by nemělo docházet ke zdvojování činností a nepřiměřenému administrativnímu zatížení.
(32)
Finanční pomoc pro projekty společného zájmu by měla být doplněna horizontálními opatřeními, včetně technické pomoci, opatření na povzbuzení poptávky a koordinace, přičemž cílem by měl být co největší dopad intervence Unie.
(33)
Při vyčleňování prostředků na intervenci v oblasti širokopásmových sítí by Komise měla vzít v úvahu výsledky hodnocení stávajících finančních nástrojů Unie.
(34)
Komisi by měla být nápomocna odborná skupina složená ze zástupců všech členských států za účelem konzultací a podpory mimo jiné při monitorování provádění tohoto nařízení, plánování, hodnocení a řešení problémů s prováděním.
(35)
Odborná skupina by měla rovněž spolupracovat se subjekty podílejícími se na provádění tohoto nařízení, například s místními a regionálními orgány, poskytovateli přístupu k internetu, administrátory veřejných sítí a výrobci součástí, jakož i s vnitrostátními regulačními orgány a se Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (15).
(36)
Nařízením (EU) č. 1316/2013 se zřizuje koordinační výbor pro nástroj pro propojení Evropy, který je rovněž výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16). Nařízení (EU) č. 1316/2013 na Komisi dále přenáší pravomoci přijímat v souladu s přezkumným postupem roční a víceleté pracovní programy, mimo jiné pro odvětví telekomunikací, které je předmětem tohoto nařízení. V tomto ohledu je důležité upřesnit, že členské státy by při projednávání otázek souvisejících s tímto nařízením, zejména návrhů ročních a víceletých pracovních programů, měli v koordinačním výboru pro nástroj pro propojení Evropy zastupovat odborníci z odvětví telekomunikační infrastruktury.
(37)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž koordinovaného rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy podporovaných infrastruktur a dopadů na celé území Unie, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(38)
Za účelem podpory projektů společného zájmu v odvětví dopravy, telekomunikačních infrastruktur a energie stanoví nařízení (EU) č. 1316/2013 podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie na transevropské sítě. Stanoví také rozčlenění zdrojů, které mají být k dispozici podle nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 ve všech třech odvětvích. Nařízení (EU) č. 1316/2013 je použitelné od 1. ledna 2014. Je tedy vhodné sladit uplatňování tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 a nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 Toto nařízení by se tedy mělo použít od 1. ledna 2014.
(39)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES (17) by mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví hlavní směry pro včasné zavedení a interoperabilitu projektů společného zájmu v oblasti transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.
2. Toto nařízení stanoví zejména:
a)
cíle a operační priority projektů společného zájmu;
b)
určení projektů společného zájmu;
c)
kritéria, podle kterých jsou opatření přispívající k projektům společného zájmu způsobilá pro finanční pomoc Unie v souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 pro účely rozvoje, realizace, zavádění, vzájemného propojení a interoperability těchto projektů;
d)
priority z hlediska financování poskytovaného pro projekty společného zájmu.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 se dále rozumí:
a)
„telekomunikační infrastrukturou“ širokopásmové sítě a infrastruktury digitálních služeb;
b)
„infrastrukturami digitálních služeb“ infrastruktury, které umožňují elektronické poskytování síťových služeb, zpravidla po internetu, které zajišťují transevropské interoperabilní služby společného zájmu pro občany, podniky nebo veřejné orgány a které jsou tvořeny platformami hlavních služeb a obecnými službami;
c)
„stavebními prvky“ základní infrastruktury digitálních služeb, které jsou základním předpokladem pro opětovné využití ve složitějších infrastrukturách digitálních služeb;
d)
„platformami hlavních služeb“ ústřední uzly infrastruktur digitálních služeb, jejichž účelem je zajišťovat transevropské propojení, přístup a interoperabilitu a které jsou otevřené členským státům a mohou být otevřené i jiným subjektům;
e)
„obecnými službami“ vstupní služby spojující jednu či více vnitrostátních infrastruktur s platformou nebo platformami hlavních služeb;
f)
„širokopásmovými sítěmi“ pevné a bezdrátové přístupové sítě, pomocná infrastruktura a hlavní sítě schopné zajistit spojení o velmi vysokých rychlostech;
g)
„horizontálními opatřeními“ studie ve smyslu čl. 2 bodu 6 nařízení (EU) č. 1316/2013, a podpůrná opatření programu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 1316/2013.
Článek 3
Cíle
1. Projekty společného zájmu přispívají k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3 nařízení (EU) č. 1316/2013.
2. Kromě obecných cílů sledují projekty společného zájmu jeden nebo několik těchto specifických cílů:
a)
hospodářský růst a podpora dokončení a fungování vnitřního trhu, což povede ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského hospodářství, včetně malých a středních podniků;
b)
zlepšení každodenního života občanů, podniků a veřejných orgánů, na všech úrovních, podporou širokopásmových sítí, propojení a interoperability vnitrostátních, regionálních a místních širokopásmových sítí, nediskriminačního přístupu k těmto sítím a digitálního začlenění.
3. K dosažení cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 přispívají tyto operační priority:
a)
interoperabilita, propojení, udržitelné zavádění, provoz a modernizace transevropských infrastruktur digitálních služeb, jakož i koordinace na evropské úrovni;
b)
efektivní tok investic soukromého a veřejného sektoru s cílem stimulovat zavádění a modernizaci širokopásmových sítí, a přispět tak k dosažení cílů širokopásmového připojení stanovených v Digitální agendě pro Evropu.
Článek 4
Projekty společného zájmu
1. Účelem projektů společného zájmu je zejména:
a)
vytvořit nebo rozšířit interoperabilní a pokud možno mezinárodně slučitelné platformy hlavních služeb, spolu s obecnými službami pro infrastruktury digitálních služeb;
b)
zajistit efektivní investiční nástroje pro širokopásmové sítě, přilákat nové kategorie investorů a navrhovatelů projektů a podpořit replikovatelnost inovačních projektů a obchodních modelů.
2. Projekty společného zájmu mohou zahrnovat celý cyklus, včetně studií proveditelnosti, provádění, nepřetržité činnosti a modernizace, koordinace a hodnocení.
3. Projekty společného zájmu mohou být podporovány prostřednictvím horizontálních opatření.
4. Projekty společného zájmu a opatření, která k nim přispívají, jsou podrobněji popsány v příloze.
Článek 5
Metody intervence
1. V oblasti infrastruktur digitálních služeb realizuje platformy hlavních služeb v prvé řadě Unie, zatímco obecné služby realizují strany, které vytváří napojení na příslušnou platformu hlavních služeb. Investice do širokopásmových sítí poskytuje převážně soukromý sektor, který se opírá o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. Veřejná podpora pro širokopásmové sítě je poskytována pouze v případě selhání trhu či nepříznivé investiční situace.
2. Členské státy a jiné subjekty, které jsou pověřeny prováděním projektů společného zájmu nebo k nim přispívají, se vybízejí, aby přijaly opatření nezbytná k usnadnění provádění projektů společného zájmu. Konečné rozhodnutí o provádění projektu společného zájmu, který se vztahuje na území některého členského státu, se přijme až poté, co je tento členský stát schválí.
3. Opatření přispívající k projektům společného zájmu splňujícím kritéria uvedená v článku 6 tohoto nařízení jsou způsobilá pro finanční pomoc Unie na základě podmínek a nástrojů, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1316/2013. Finanční podpora je poskytována v souladu s příslušnými pravidly a postupy přijatými Unií, prioritami financování stanovenými v článku 6 tohoto nařízení a dostupností zdrojů, přičemž se přihlíží ke zvláštním potřebám příjemců:
4. opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb jsou podpořena:
a)
zadáváním veřejných zakázek; nebo
b)
granty.
5. opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí jsou podpořena:
a)
finančními nástroji vymezenými v nařízení (EU) č. 1316/2013, které mohou být doplněny dalšími příspěvky z jiných odvětví nástroje pro propojení Evropy, jiných nástrojů, programů a rozpočtových položek v rozpočtu Unie, od členských států, včetně regionálních a místních orgánů a jiných investorů, včetně soukromých investorů, v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013; nebo
b)
kombinací finančních nástrojů a grantů z veřejných zdrojů jiných než nástroj pro propojení Evropy, ať už jsou to veřejné zdroje na úrovni Unie, nebo na vnitrostátní úrovni;
6. horizontální opatření jsou podpořena:
a)
zadáváním veřejných zakázek; nebo
b)
granty.
7. Celková částka rozpočtových prostředků přidělených na finanční nástroje pro širokopásmové sítě nepřekročí minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivních intervencí, které se stanoví na základě předběžného hodnocení uvedeného v čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.
Tato částka představuje 15 % z finančního krytí určeného pro odvětví telekomunikací uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1316/2013.
8. Nejméně třetina projektů širokopásmového připojení, které získávají finanční pomoc podle tohoto nařízení, je zaměřena na dosažení rychlosti širokopásmového připojení vyšší než 100 Mb/s.
9. Evropský parlament a Rada mohou na návrh Komise a v návaznosti na zprávu uvedenou v čl. 8 odst. 6 upravit částku stanovenou podle odstavce 7 tohoto článku a podíl projektů uvedený v odstavci 8 tohoto článku.
10. Je-li podpora z nástroje pro propojení Evropy doplňkem podpory z evropských strukturálních a investičních fondů a jiné přímé veřejné podpory, může být dosažení součinností mezi opatřeními v rámci nástroje pro propojení Evropy a podporou z evropských strukturálních a investičních fondů posíleno využitím vhodného mechanismu koordinace.
Článek 6
Kritéria způsobilosti a priority financování
1. Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:
a)
být dostatečně vyspělá, aby mohla být zavedena, což musí být doloženo zejména úspěšnou realizací pilotních projektů v rámci programů, jako jsou například programy Unie související s inovacemi a výzkumem;
b)
přispívat k politikám a činnostem Unie na podporu vnitřního trhu;
c)
přinášet evropskou přidanou hodnotu a zahrnovat strategii a plán pro dlouhodobou udržitelnost, případně financováním ze zdrojů jiných než z nástroje pro propojení Evropy, přičemž kvalita této strategie musí být prokázána na základě posouzení proveditelnosti a poměru nákladů a přínosů. Tuto strategii je v případě potřeby nutné aktualizovat;
d)
být v souladu s mezinárodními nebo evropskými normami nebo s otevřenými specifikacemi a směry pro interoperabilitu, jako je Evropský rámec interoperability, a vycházet ze stávajících řešení.
2. Výběr opatření přispívajících k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb, jež mají být financovány podle nástroje pro propojení Evropy, jakož i úroveň jejich financování se stanoví v rámci ročního pracovního programu uvedeného v čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.
3. Nejvyšší prioritu pro financování mají stavební prvky, které jsou nezbytné pro rozvoj, zavádění a provoz ostatních infrastruktur digitálních služeb uvedených v oddílu 1.1 přílohy a u nichž je prokazatelný předpoklad, že pro tyto účely budou mít využití.
4. Druhou nejvyšší prioritu mají jiné infrastruktury digitálních služeb, jejichž účelem je podpora práva, politik a programů Unie, uvedených v oddílu 1.2 a 1.3 přílohy, a jež jsou pokud možno založeny na stávajících stavebních prvcích.
5. Podpora platforem hlavních služeb má přednost před podporou obecných služeb.
6. V ročních a víceletých pracovních programech uvedených v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013 mohou být na základě cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení, popisu projektů společného zájmu v příloze tohoto nařízení a s ohledem na dostupné rozpočtové prostředky stanovena další kritéria, pokud jde o způsobilost a prioritu v oblasti infrastruktur digitálních služeb.
7. Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:
a)
významně přispívat k plnění cílů Digitální agendy pro Evropu;
b)
být dostatečně vyspělé z hlediska fáze vývoje projektu a přípravné fáze a stavět na účinných mechanismech realizace;
c)
nabízet řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací;
d)
nesmí vést k narušení trhu nebo k vytěsňování soukromých investic;
e)
využívat technologii považovanou za nejvhodnější k řešení potřeb dotčené zeměpisné oblasti, přičemž se berou v úvahu zeměpisné, sociální a ekonomické faktory na základě objektivních kritérií a v souladu se zásadou technologické neutrality;
f)
zavádět technologii, jež je pro konkrétní projekt nejvhodnější, a současně nabízet nejlepší možnou rovnováhu mezi nejvyspělejšími technologiemi z hlediska kapacity toku údajů, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě a nákladové efektivnosti;
g)
disponovat vysokým potenciálem replikovatelnosti nebo být založeny na inovativních obchodních modelech.
8. Kritéria uvedená v odst. 7 písm. g) tohoto článku se nevyžadují pro projekty financované z dodatečných účelově vázaných příspěvků poskytnutých v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.
9. Aby byla horizontální opatření způsobilá pro financování, musí splňovat jedno z těchto kritérií:
a)
připravovat nebo podporovat opatření provádění při jejich zavádění, řízení a řešení stávajících či vznikajících problémů při provádění;
b)
vytvářet novou poptávku po infrastrukturách digitálních služeb.
Článek 7
Spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi
1. Unie může navazovat kontakty, projednávat a vyměňovat si informace a spolupracovat s veřejnými orgány nebo jakoukoli jinou organizací ve třetích zemích za účelem dosažení každého cíle sledovaného tímto nařízením. Kromě jiných cílů bude tato spolupráce usilovat o podporu interoperability mezi sítěmi v oblasti telekomunikační infrastruktury v Unii a podobnými sítěmi třetích zemí.
2. Země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, mohou být zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP.
3. Odchylně od čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1316/2013, mohou být přistupující země a kandidátské země využívající předvstupní strategie zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s dohodami, které s Unií podepsaly.
4. Pro účely účasti zemí ESVO se odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnující telekomunikační infrastrukturu považuje za zvláštní program.
Článek 8
Výměna informací, monitorování a podávání zpráv
1. Na základě informací obdržených podle čl. 22 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1316/2013 si členské státy a Komise vyměňují informace a osvědčené postupy týkající se pokroku dosaženého v provádění tohoto nařízení. Členské státy do tohoto procesu ve vhodných případech zapojí místní a regionální orgány. Komise zveřejní celoroční přehled těchto informací a předloží ho Evropskému parlamentu a Radě.
2. Komisi poskytuje poradenství a je nápomocna skupina odborníků složená z jednoho zástupce každého státu. Tato skupina odborníků je Komisi nápomocna zejména při:
a)
monitorování provádění tohoto nařízení;
b)
zohledňování vnitrostátních plánů a vnitrostátních strategií, kde je to případné;
c)
realizaci opatření pro hodnocení provádění pracovních programů z finančního a technického hlediska;
d)
řešení stávajících nebo vznikajících problémů souvisejících s realizací projektu.
e)
vymezování strategických směrů před tím, než dojde k vypracování ročního a víceletého pracovního programu, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013, přičemž zvláštní pozornost věnuje výběru a stažení opatřeních přispívajících k projektům společného zájmu a rozdělení rozpočtových prostředků, jakož i revizi těchto pracovních programů.
3. Skupina odborníků může rovněž posuzovat jakékoli jiné otázky týkající se rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.
4. Komise skupinu odborníků informuje o pokroku při provádění ročních a víceletých pracovních programů, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013.
5. Skupina odborníků spolupracuje se subjekty zapojenými do plánování, rozvoje a správy digitálních sítí a služeb, jakož i s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami.
Komise a další subjekty pověřené prováděním tohoto nařízení, například Evropská investiční banka, věnují doporučením skupiny odborníků zvláštní pozornost.
6. V souvislosti s hodnocením v polovině období a následným hodnocením nařízení (EU) č. 1316/2013, uvedeným v článku 27 tohoto nařízení, a za pomoci skupiny odborníků Komise uveřejní zprávu o pokroku v provádění tohoto nařízení. Uvedená zpráva se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
7. Zpráva bude obsahovat hodnocení pokroku, jehož bylo dosaženo při rozvoji a provádění projektů společného zájmu, včetně případných zpoždění v provádění a zaznamenaných obtíží, jakož i informace o závazcích a platbách.
8. Komise v těchto zprávách rovněž vyhodnotí, zda oblast působnosti projektů společného zájmu nadále odráží technologický rozvoj a inovace, stejně jako vývoj právních předpisů či vývoj trhu a hospodářský vývoj, a zda by s ohledem na tento vývoj a potřebu dlouhodobé udržitelnosti měla být finanční podpora některého projektu společného zájmu postupně ukončena nebo poskytována z jiných zdrojů. U projektů, které mohou mít významný dopad na životní prostředí, zahrnují tyto zprávy analýzu vlivu na životní prostředí s případným přihlédnutím k potřebě přizpůsobení se změně klimatu a zmírnění jejího dopadu a k odolnosti vůči živelným pohromám. Takové hodnocení lze uskutečnit rovněž kdykoli jindy, považuje-li se to za vhodné.
9. Dosažení specifických cílů stanovených v článku 3 se posuzuje ex post mimo jiné na základě:
a)
dostupnosti infrastruktur digitálních služeb, měřeno podle počtu členských států napojených na každou infrastrukturu digitálních služeb;
b)
procentuálního podílu občanů a podniků využívajících infrastruktur digitálních služeb a přeshraniční dostupnosti těchto služeb;
c)
objemu získaných investic v oblasti širokopásmových sítí a pákového efektu, v případě projektů financovaných z příspěvků z veřejných zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. b).
Článek 9
Zrušení
Rozhodnutí č. 1336/97/ES se zrušuje.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 283/2014
z 11. marca 2014
o usmerneniach pre transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanoviská Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Telekomunikačné siete a služby sa v čoraz väčšej miere stávajú infraštruktúrami založenými na internete s úzko prepojenými širokopásmovými sieťami a digitálnymi službami. Internet sa stáva dominantnou platformou pre komunikácie, služby, vzdelávanie, účasť na spoločenskom a politickom živote, kultúrny obsah a podnikanie. Preto je pre sociálny a hospodársky rast, konkurencieschopnosť, sociálne začlenenie a vnútorný trh nevyhnutná transeurópska dostupnosť rozšíreného, vysokorýchlostného, zabezpečeného pripojenia na internet a digitálnych služieb vo verejnom záujme.
(2)
Európska rada 17. júna 2010 schválila oznámenie Komisie z 26. augusta 2010 o digitálnej agende pre Európu, ktorej cieľom je určiť smerovanie úsilia o maximalizáciu spoločenského a hospodárskeho potenciálu informačných a komunikačných technológií. Cieľom digitálnej agendy je stimulovať dopyt a ponuku v oblasti konkurencieschopnej vysokorýchlostnej internetovej infraštruktúry a digitálnych služieb založených na internete s cieľom pokročiť vo vytváraní skutočného digitálneho jednotného trhu, ktorý je nevyhnutný pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.
(3)
V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (4) sa určujú podmienky, metódy a postupy poskytovania finančnej pomoci Únie transeurópskym sieťam v sektoroch dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr. Keďže v sektoroch upravených Nástrojom na prepájanie Európy (NPE) sa vyskytujú podobné výzvy aj príležitosti, vzniká významný priestor na využitie synergií vrátane možnosti kombinovania financovania prostredníctvom NPE s inými finančnými zdrojmi.
(4)
V súčasnosti existuje veľký počet cezhraničných digitálnych služieb implementujúcich výmeny medzi európskymi orgánmi verejnej správy v záujme podpory politík Únie. Pri poskytovaní nových riešení je dôležité zhodnotiť existujúce riešenia používané v kontexte iných európskych iniciatív, vyhnúť sa duplicite a zabezpečiť koordináciu a zosúladenie koncepcií a riešení použitých v širokej škále iniciatív a politík, napr. v programe ISA ustanovenom rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 922/2009/ES (5), v programe Fiscalis ustanovenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1286/2013 (6) a v programe Horizont 2020 ustanovenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (7). Takisto je dôležité, aby boli riešenia v súlade s dohodnutými medzinárodnými a/alebo európskymi normami alebo otvorenými špecifikáciami pre interoperabilitu, predovšetkým tými, ktoré Komisia identifikovala v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 (8), a inými príslušnými špecifikáciami a usmerneniami, ako je napríklad európsky rámec interoperability pre európske verejné služby (EIF).
(5)
Pre rozvoj vysokorýchlostných širokopásmových sietí budú prínosom európske technické normy. Ak má Únia zohrávať ústrednú úlohu v telekomunikačnom odvetví, sú potrebné programy Únie v oblasti výskumu a vývoja a zvýšenie monitorovania normalizačných postupov.
(6)
Rozsiahle pilotné projekty medzi členskými štátmi spolufinancované Programom pre konkurencieschopnosť a inovácie (9), ako napríklad PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX alebo SPOCS, potvrdili kľúčové cezhraničné digitálne služby na vnútornom trhu založené na spoločných stavebných blokoch, ktoré sa v súčasnosti konsolidujú prostredníctvom projektu eSENS. Uvedené pilotné projekty už dosiahli alebo v blízkej budúcnosti dosiahnu úroveň zrelosti potrebnú na ich zavedenie do praxe. Existujúce projekty spoločného záujmu už preukázali jednoznačnú pridanú hodnotu opatrení na európskej úrovni, ako napríklad v oblasti kultúrneho dedičstva (Europeana), ochrany dieťaťa (Bezpečnejší internet), sociálneho zabezpečenia (EESSI), zatiaľ čo ďalšie projekty, napr. v oblasti ochrany spotrebiteľa (RSO), sú v štádiu návrhu.
(7)
Pokiaľ ide o infraštruktúry digitálnych služieb, stavebné bloky by sa mali uprednostniť pred inými infraštruktúrami digitálnych služieb, keďže predstavujú základnú podmienku infraštruktúr digitálnych služieb. Infraštruktúry digitálnych služieb by mali okrem iného vytvárať európsku pridanú hodnotu a mali by napĺňať preukázané potreby. Mali by dosiahnuť dostatočnú úroveň zrelosti na zavedenie do praxe preukázanú najmä úspešnými pilotnými projektmi, a to po technickej i prevádzkovej stránke. Mali by vychádzať z konkrétneho plánu udržateľnosti v snahe zabezpečiť strednodobú až dlhodobú prevádzku platforiem základných služieb aj bez NPE. Finančná pomoc podľa tohto nariadenia by sa preto mala, kedykoľvek to bude možné, postupne znižovať na nulu a vo vhodných prípadoch by sa malo mobilizovať financovanie z iných zdrojov ako NPE.
(8)
Je dôležité financovať infraštruktúry digitálnych služieb, ktoré sú potrebné na splnenie právnych záväzkov v rámci práva Únie a/alebo ktorými sa vyvíjajú alebo poskytujú stavebné bloky s možným veľkým vplyvom na rozvoj celoeurópskych verejných služieb v záujme podpory viacerých infraštruktúr digitálnych služieb a postupného vybudovania európskeho ekosystému interoperability. Právnymi záväzkami sú v tomto kontexte špecifické ustanovenia vyžadujúce buď vybudovanie, alebo používanie infraštruktúr digitálnych služieb, alebo vyžadujúce výsledky, ktoré možno dosiahnuť jedine prostredníctvom európskych infraštruktúr digitálnych služieb.
(9)
Europeana a Bezpečnejší internet pre deti by ako riadne fungujúce infraštruktúry digitálnych služieb mali mať pri financovaní prioritu. V prvých rokoch viacročného finančného rámca na roky 2014-2020 ustanoveného v nariadení Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (10) by sa predovšetkým mala zabezpečiť kontinuita financovania NPE zo strany Únie prostredníctvom iných programov Únie s cieľom umožniť neprerušované a úspešné poskytovanie služby na rovnakej úrovni ako počas súčasného programu financovania. Rada 10. mája 2012 zdôraznila, že je mimoriadne dôležité, aby sa zabezpečila dlhodobá životaschopnosť Europeany, a to aj v zmysle riadenia a financovania (11).
(10)
Malo by sa zaistiť bezpečné, inkluzívne a pozitívne online prostredie pre deti a mládež. Na ochranu a podporu práv dieťaťa v online prostredí je rozhodujúce, aby sa zabezpečilo fungovanie programu Bezpečnejší internet po roku 2014. Vykonaním tohto nariadenia by sa malo z finančného hľadiska podporiť vykonávanie Európskej stratégie vytvárania lepšieho internetu pre deti na úrovni Únie, ako aj úrovni členských štátov, najmä pokiaľ ide o centrá Bezpečnejšieho internetu v členských štátoch. Kľúčovým prvkom a predpokladom úspechu uvedenej stratégie sú činnosti centier Bezpečnejšieho internetu vrátane osvetových uzlov a iných osvetových činností, liniek pomoci deťom, rodičov a opatrovateľov týkajúcich sa najlepších spôsobov na používanie internetu deťmi, ako aj horúcich liniek na nahlásenie internetových stránok s obsahom týkajúcim sa sexuálneho zneužívania detí.
(11)
V budúcom právnom akte Únie o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu sa určia podrobné požiadavky a podmienky pre vzájomné uznávanie kľúčových prostriedkov, ktoré sú ďalej v tomto nariadení uvedené ako stavebné bloky infraštruktúr digitálnych služieb. Uvedený akt sa bude týkať viacerých najdôležitejších stavebných blokov, napríklad elektronickej identifikácie a elektronického podpisu ako súčasti projektov spoločného záujmu stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu.
(12)
Infraštruktúry digitálnych služieb zavedené v súlade s rozhodnutím č. 922/2009/ES uľahčia elektronickú cezhraničnú a medzisektorovú interakciu medzi európskymi orgánmi verejnej správy. Tým sa zas umožní poskytovanie základných služieb v takých oblastiach, akými sú okrem iného elektronická identifikácia a autentifikácia a obstarávanie, cezhraničné prepojenie obchodných registrov, interoperabilné elektronické cezhraničné služby zdravotnej starostlivosti, ako aj cezhraničná spolupráca v oblasti kybernetickej bezpečnosti, čím sa prispeje k dobudovaniu digitálneho jednotného trhu. Uvedená interakcia medzi správnymi orgánmi sa dosiahne prostredníctvom vytvorenia a/alebo posilnenia interoperabilných platforiem základných služieb, vybudovaných na existujúcich spoločných stavebných blokoch a/alebo poskytujúcich doplňujúce stavebné bloky nevyhnutné pre vývoj ďalších platforiem základných služieb, a súvisiacich generických služieb prepájajúcich vnútroštátne infraštruktúry s platformami základných služieb v záujme poskytovania cezhraničných digitálnych služieb.
(13)
Členské štáty by mali povzbudzovať miestne a regionálne orgány, aby sa naplno a účinne zapojili do správy infraštruktúr digitálnych služieb, a mali by zabezpečiť, aby sa v projektoch spoločného záujmu týkajúcich sa cezhraničného poskytovania služieb elektronickej verejnej správy zohľadňovali odporúčania rámca EIF.
(14)
Európsky parlament vo svojom uznesení zo 6. júla 2011 o širokopásmovom pripojení v Európe: investície do digitálne riadeného rastu (12) zdôraznil, že služby širokopásmového pripojenia sú rozhodujúce pre konkurencieschopnosť priemyslu Únie a vo veľkom prispievajú k hospodárskemu rastu, sociálnej súdržnosti a k vytváraniu kvalitných pracovných miest v Únii. Aby sa Únia stala domovom inovácie, vedomostí a služieb, musí sa investovať do najnovších a nadčasových technológií.
(15)
Európsky trh s takmer 500 miliónmi ľudí s vysokorýchlostným širokopásmovým pripojením by výrazne podporil rozvoj vnútorného trhu, vytvoril celosvetovo jedinečnú kritickú masu používateľov vystavujúcu všetky regióny novým možnostiam a poskytujúcu každému používateľovi vyššiu hodnotu, ako aj poskytol Únii schopnosť byť vedúcou znalostnou ekonomikou sveta. Rýchle zavádzanie vysokorýchlostných širokopásmových sietí je kľúčové pre rozvoj produktivity Únie a pre vznik nových a malých podnikov, ktoré môžu byť lídrami v rozličných odvetviach, ako napríklad v odvetví zdravotnej starostlivosti, výroby a služieb.
(16)
Kombinácia nových možností v oblasti infraštruktúry a nových, inovatívnych a interoperabilných služieb by mala spustiť špirálovitý rast podnecovaním zvýšeného dopytu po vysokorýchlostnom širokopásmovom pripojení, na ktorý by z komerčného hľadiska bolo vhodné reagovať.
(17)
V Digitálnej agende pre Európu sa uvádza, že do roku 2020 by všetci Európania mali mať prístup k internetu s rýchlosťou pripojenia presahujúcou 30 Mb/s a najmenej 50 % európskych domácností by malo mať zmluvu na pripojenie na internet s rýchlosťou nad 100 Mb/s.
(18)
Vzhľadom na rýchly rozvoj digitálnych služieb a aplikácií, ktoré si vyžadujú čoraz rýchlejšie pripojenia na internet, a rýchly vývoj najnovších technológií, ktoré ho umožňujú, je vhodné, aby sa v rámci hodnotenia Digitálnej agendy pre Európu zvážila revízia cieľov v oblasti širokopásmového pripojenia na rok 2020 s cieľom zaistiť, že v porovnaní s ostatnými ekonomikami sveta bude mať Únia širokopásmové pripojenie s konkurencieschopnými rýchlosťami.
(19)
Časť projektov v oblasti širokopásmového pripojenia by mala preukázať vyššie ambície, v rámci ktorých by sa usilovalo o vyššie rýchlosti, v dôsledku čoho by slúžili ako pilotné projekty pre rýchlejšiu prepojenosť a ako modely s potenciálom opakovať sa.
(20)
Európsky parlament vo svojom uznesení z 12. septembra 2013 o digitálnej agende pre rast, mobilitu a zamestnanosť - čas zaradiť vyššiu rýchlosť, zdôraznil, že revidovaným cieľom Digitálnej agendy pre Európu na rok 2020 orientovaným na budúcnosť je to, že všetky domácnosti v Únii budú mať širokopásmové pripojenie s rýchlosťou 100 Mb/s a 50 % domácností bude mať zmluvu na pripojenie s rýchlosťou 1 Gb/s alebo viac.
(21)
Pri zavádzaní a modernizácii širokopásmových sietí by mal zohrávať vedúcu úlohu súkromný sektor podporovaný regulačným rámcom stimulujúcim hospodársku súťaž a investície. Ak súkromné investície zlyhajú, úsilie potrebné na to, aby sa dosiahli ciele Digitálnej agendy pre Európu, by mali vyvinúť členské štáty. Finančná pomoc sektoru širokopásmového pripojenia pochádzajúca z verejných zdrojov by sa mala obmedziť na programy alebo iniciatívy zamerané na projekty, ktoré nemožno financovať iba zo súkromného sektora a ktoré ako také potvrdí posúdenie ex ante, v ktorom sa určia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie, v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (13).
(22)
Finančné nástroje pre širokopásmové siete nemajú nevhodne narúšať hospodársku súťaž, vytláčať súkromné investície ani vytvárať prostredie, ktoré by súkromných prevádzkovateľov odrádzalo investovať. Musia byť zosúladené najmä s článkami 101, 102, 106 a 107 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a prípadne aj s usmerneniami EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí.
(23)
Verejné financie určené na siete širokopásmového pripojenia sa majú používať len v prípade infraštruktúr, ktoré sú v súlade s uplatniteľným právom, predovšetkým s právom hospodárskej súťaže a s povinnosťou poskytovania prístupu v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES (14).
(24)
Keďže finančné zdroje k dispozícii v rámci NPE sú obmedzené, finančná pomoc by sa mala sústrediť na zavedenie finančných mechanizmov na úrovni Únie, ktoré by pritiahli ďalšie investície, mali by znásobujúci efekt a uľahčovali by tým efektívne využívanie súkromných aj iných verejných zdrojov na investovanie. Tento prístup umožňuje prispievanie podnikov a inštitucionálnych aktérov, ktorého výška ďaleko prekračuje úrovne priameho financovania z NPE.
(25)
S ohľadom na obmedzené finančné zdroje v rámci NPE a s cieľom zabezpečiť primerané finančné prostriedky pre infraštruktúry digitálnych služieb by celková výška rozpočtových prostriedkov určených na širokopásmové pripojenie nemala prekročiť minimálnu sumu potrebnú na vykonanie nákladovo efektívnej intervencie, ktorá by sa mala stanoviť v posúdení ex ante, v ktorom by sa okrem iného zohľadnil aj druh plánovaných finančných nástrojov, potenciálny pákový efekt pre portfólio projektov s minimálnou potrebnou účinnosťou a trhové podmienky.
(26)
Podpora z NPE na zavedenie širokopásmového pripojenia by mala byť doplnkom pomoci poskytovanej inými programami a iniciatívami Únie vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov v prípadoch, keď sa posúdením ex ante zistia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie a keď o tom rozhodnú riadiace orgány. Finančná pomoc z NPE na zavedenie širokopásmového pripojenia by mala prispieť k úsiliu členských štátov, a to priamo, a aj poskytnutím investičného nástroja na dobrovoľné, účelovo viazané príspevky z iných zdrojov vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov, umožňujúc tak členským štátom využiť know-how a úspory z rozsahu vlastné nástrojom riadeným na úrovni Únie v záujme zvýšenia efektívnosti verejných výdavkov.
(27)
S cieľom zabezpečiť najvyššiu nákladovú efektívnosť a vzhľadom na obmedzené zdroje by malo byť financovanie z NPE k dispozícii pre projekty, ktoré sú založené na technológii, ktorá najlepšie vyhovuje konkrétnemu projektu, môžu pomôcť urýchliť inovačné obchodné modely a vykazujú vysoký potenciál opakovať sa. Ak sa projekty financujú prostredníctvom dobrovoľných príspevkov v rámci NPE, ako napríklad európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi, alebo prostredníctvom celoštátneho alebo regionálneho financovania, kritériá oprávnenosti by mali byť pružnejšie a brať do úvahy špecifickú situáciu a podmienky v oblastiach, ktorým má toto financovanie slúžiť.
(28)
Únia môže podporovať zavádzanie širokopásmových sietí, ktorými sa prispieva k cieľom Digitálnej agendy pre Európu, vo všetkých typoch oblastí. Preklenovanie digitálnej priepasti a zvýšenie digitálnej inklúzie sú dôležitými cieľmi Digitálnej agendy pre Európu. Všetky opatrenia Únie v oblasti širokopásmového pripojenia by sa teda mali zaoberať osobitnými potrebami predmestských, vidieckych a najmä riedko obývaných a menej rozvinutých regiónov, v ktorých je potrebné zriadiť pripojenie. To zahŕňa aj zavádzanie širokopásmových sietí na prepojenie ostrovov, vnútrozemských, horských, najvzdialenejších a okrajových regiónov vrátane ostrovných členských štátov s centrálnymi regiónmi Únie a/alebo opatrenia na zlepšenie spoľahlivosti alebo výkonnosti prepojenia medzi takýmito regiónmi a centrálnymi regiónmi Únie.
(29)
V záujme dobudovania digitálneho jednotného trhu by sa mala podporovať kompatibilita NPE s celoštátnymi a regionálnymi opatreniami v oblasti širokopásmového pripojenia.
(30)
Pri vykonávaní tohto nariadenia by sa formy finančnej pomoci mali zosúladiť s charakteristikami predmetných opatrení. V oblasti infraštruktúr digitálnych služieb by mali byť platformy základných služieb, ktoré nemožno financovať z iných zdrojov, teda prioritne financované formou obstarávania alebo výnimočne formou grantov, zatiaľ čo generické služby by mali z NPE dostať iba obmedzenú finančnú pomoc. Okrem toho by cieľom akejkoľvek finančnej pomoci z NPE malo byť efektívne využívanie finančných prostriedkov Únie, a preto by sa mali širokopásmové siete podporovať finančnými nástrojmi, ktoré zaručia vyšší pákový efekt ako granty.
(31)
Cieľom intervencie podľa tohto nariadenia by malo byť dosiahnutie synergií a interoperability medzi rozličnými projektmi spoločného záujmu opísanými v prílohe, ako aj s inými infraštruktúrami vrátane dopravných a energetických infraštruktúr podporovaných z NPE, relevantných výskumných infraštruktúr podporovaných okrem iného iniciatívou Horizont 2020 a relevantných infraštruktúr podporovaných európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi, pričom je potrebné zamedziť duplicite a nenáležitému administratívnemu zaťaženiu.
(32)
Finančná pomoc projektom spoločného záujmu by sa mala dopĺňať horizontálnymi opatreniami vrátane technickej pomoci, opatrení a koordinácie na povzbudenie dopytu, ktorých cieľom by malo byť maximalizovať vplyv intervencie zo strany Únie.
(33)
Pri viazaní prostriedkov na intervenciu pre širokopásmové siete by mala Komisia náležite zohľadniť výsledky hodnotení existujúcich finančných nástrojov Únie.
(34)
Komisii by mala pomáhať skupina odborníkov zložená zo zástupcov všetkých členských štátov, s ktorou by sa malo konzultovať okrem iného monitorovanie vykonávania tohto nariadenia, plánovanie, hodnotenie a riešenie problémov pri vykonávaní a ktorá by mala k týmto cieľom aj prispievať.
(35)
Skupina odborníkov by tiež mala spolupracovať so subjektmi zapojenými do vykonávania tohto nariadenia, ako sú miestne a regionálne orgány, poskytovatelia prístupu na internet, správcovia verejných sietí a výrobcovia komponentov, rovnako ako aj národné regulačné orgány a Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (15).
(36)
V nariadení (EÚ) č. 1316/2013 sa zriaďuje koordinačný výbor NPE, ktorý je tiež výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (16). Nariadením (EÚ) č. 1316/2013 sa tiež Komisii udeľuje právomoc prijímať v súlade s postupom preskúmania ročné a viacročné pracovné programy, a to aj v sektore telekomunikácií, pričom na viacročné pracovné programy sa vzťahuje toto nariadenie. V tomto ohľade je dôležité spresniť, že členské štáty by mali byť pri rokovaniach o otázkach súvisiacich s týmto nariadením, najmä o návrhoch ročných a viacročných pracovných programov, zastúpené v koordinačnom výbore NPE odborníkmi zo sektora telekomunikačnej infraštruktúry.
(37)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to najmä koordinovaný rozvoj transeurópskych sietí v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov cezhraničnej povahy podporovaných infraštruktúr a dôsledkov pre celé územie Únie, ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(38)
S cieľom podporovať projekty spoločného záujmu v odvetviach dopravy, telekomunikačných a energetických infraštruktúr, nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 určuje podmienky, metódy a postupy pre poskytovanie finančnej pomoci Únie na transeurópske siete. Tiež ustanovuje rozdelenie zdrojov, ktoré majú byť dostupné podľa nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 vo všetkých troch odvetviach. Nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 sa uplatňuje od 1. januára 2014. Je preto vhodné zosúladiť uplatňovanie tohto nariadenia s uplatňovaním nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014.
(39)
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1336/97/ES (17) by sa malo zrušiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy
1. Týmto nariadením sa ustanovujú usmernenia pre včasné zavádzanie a interoperabilitu projektov spoločného záujmu, pokiaľ ide o transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry.
2. V tomto nariadení sa stanovujú najmä:
a)
ciele a prevádzkové priority projektov spoločného záujmu;
b)
určenie projektov spoločného záujmu;
c)
kritériá, podľa ktorých sú opatrenia, ktorými sa prispieva k projektom spoločného záujmu, oprávnené na finančnú pomoc Únie v súlade s nariadením (EÚ) č. 1316/2013 v súvislosti s ich vývojom, vykonávaním, zavádzaním, prepojenosťou a interoperabilitou;
d)
priority financovania projektov spoločného záujmu.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov stanovené v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.
2. Na účely tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 sa uplatňujú tiež tieto vymedzenia pojmov:
a)
„telekomunikačná infraštruktúra“ sú širokopásmové siete a infraštruktúry digitálnych služieb;
b)
„infraštruktúry digitálnych služieb“ sú infraštruktúry, ktoré umožňujú poskytovanie prepojených služieb elektronicky, obvykle cez internet, a ktorými sa poskytujú občanom, podnikom a/alebo orgánom verejnej správy transeurópske interoperabilné služby spoločného záujmu, a ktoré sú zložené z platforiem základných služieb a generických služieb;
c)
„stavebné bloky“ sú základné infraštruktúry digitálnych služieb s kľúčovými funkciami, ktoré sa opakovane využívajú v zložitejších infraštruktúrach digitálnych služieb;
d)
„platformy základných služieb“ sú centrálne uzly infraštruktúr digitálnych služieb, ktorých cieľom je zabezpečiť transeurópsku prepojenosť, prístup a interoperabilitu, a ktoré sú otvorené pre členské štáty a môžu byť otvorené aj pre iné subjekty;
e)
„generické služby“ sú služby využívajúce sieťové priechody prepájajúce jednu alebo viacero vnútroštátnych infraštruktúr s platformami základných služieb;
f)
„širokopásmové siete“ sú drôtové a bezdrôtové prístupové siete, pomocná infraštruktúra a základné siete schopné zabezpečiť prepojenosť veľmi vysokými rýchlosťami;
g)
„horizontálne opatrenia“ sú štúdie a programy na podporu činnosti vymedzené v článku 2 bodoch 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.
Článok 3
Ciele
1. Projekty spoločného záujmu prispievajú k dosiahnutiu všeobecných cieľov vymedzených v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.
2. Okrem všeobecných cieľov projekty spoločného záujmu sledujú jeden alebo viaceré z týchto špecifických cieľov:
a)
hospodársky rast a podpora dobudovania a fungovania vnútorného trhu na podporu konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva vrátane malých a stredných podnikov (MSP);
b)
skvalitnenie každodenného života občanov, podnikov a orgánov verejnej správy na všetkých úrovniach prostredníctvom podpory širokopásmových sietí, prepojenia a interoperability celoštátnych, regionálnych a miestnych širokopásmových sietí, ako aj nediskriminačného prístupu k takýmto sieťam, a digitálnej integrácie.
3. K dosiahnutiu cieľov uvedených v odsekoch 1 a 2 prispievajú tieto operačné priority:
a)
interoperabilita, prepojenosť, udržateľné zavádzanie, prevádzka a modernizácia transeurópskych infraštruktúr digitálnych služieb, ako aj koordinácia na európskej úrovni;
b)
efektívny tok súkromných a verejných investícií na stimuláciu zavádzania a modernizácie širokopásmových sietí v záujme prispenia k dosiahnutiu cieľov Digitálnej agendy pre Európu týkajúcich sa širokopásmového pripojenia.
Článok 4
Projekty spoločného záujmu
1. Projektmi spoločného záujmu sa predovšetkým:
a)
sleduje vytvorenie a/alebo skvalitnenie interoperabilných a, keď je to možné, medzinárodne kompatibilných platforiem základných služieb doplnených generickými službami pre infraštruktúry digitálnych služieb;
b)
poskytujú efektívne investičné nástroje pre siete širokopásmového pripojenia, priťahujú nové kategórie investorov a podporovateľov projektov a podporuje opakovateľnosť inovačných projektov a podnikateľských modelov.
2. Projekty spoločného záujmu môžu zahŕňať celý svoj cyklus vrátane štúdií realizovateľnosti, realizácie, nepretržitého fungovania a modernizácie, koordinácie a vyhodnotenia.
3. Projekty spoločného záujmu možno podporovať prostredníctvom horizontálnych opatrení.
4. Projekty spoločného záujmu a opatrenia prispievajúce k týmto projektom sú podrobnejšie opísané v prílohe.
Článok 5
Metódy intervencie
1. V oblasti infraštruktúr digitálnych služieb platformy základných služieb implementuje najmä Únia, zatiaľ čo generické služby implementujú strany, ktoré sa pripájajú k príslušným platformám základných služieb. Investície do širokopásmových sietí vykonáva najmä súkromný sektor, ktorý je podporovaný regulačným rámcom stimulujúcim hospodársku súťaž a investície. Podpora širokopásmových sietí z verejných zdrojov sa poskytuje len v prípade zlyhania trhu alebo suboptimálnej investičnej situácie.
2. Členské štáty a iné subjekty zodpovedné za vykonávanie projektov spoločného záujmu alebo prispievajúce k ich vykonávaniu sa nabádajú, aby prijali opatrenia potrebné na uľahčenie vykonávania projektov spoločného záujmu. Konečné rozhodnutie o vykonávaní projektu spoločného záujmu týkajúceho sa územia členského štátu sa prijme po súhlase uvedeného členského štátu.
3. Opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 6 tohto nariadenia, sú oprávnené na finančnú pomoc Únie za podmienok a v rámci nástrojov dostupných podľa nariadenia (EÚ) č. 1316/2013. Finančná pomoc sa poskytuje v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi prijatými Úniou, prioritami financovania stanovenými v článku 6 tohto nariadenia a dostupnosťou zdrojov, pričom sa prihliada na osobitné potreby prijímateľov.
4. Opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb sa podporujú prostredníctvom:
a)
obstarávania; a/alebo
b)
grantov.
5. Opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu v oblasti širokopásmových sietí sa podporujú prostredníctvom:
a)
finančných nástrojov v zmysle vymedzenia v nariadení (EÚ) č. 1316/2013, ktoré sú otvorené pre ďalšie príspevky z iných sektorov NPE, iných nástrojov, programov a rozpočtových riadkov v rozpočte Únie, členských štátov vrátane regionálnych a miestnych orgánov a akýchkoľvek iných investorov vrátane súkromných investorov v súlade s článkom 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013; a/alebo
b)
kombinácie finančných nástrojov a grantov z iných verejných zdrojov ako nástroj NPE, či už sú to verejné zdroje z Únie alebo vnútroštátne verejné zdroje.
6. Horizontálne opatrenia sa podporujú prostredníctvom:
a)
obstarávania; a/alebo
b)
grantov.
7. Celková suma rozpočtu vyčleneného na finančné nástroje pre siete širokopásmového pripojenia nepresiahne minimum, ktoré je potrebné na vykonanie nákladovo efektívnych intervencií, ktoré sa určia na základe ex-ante posúdení uvedených v článku 14 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.
Táto suma predstavuje 15 % finančného krytia pre sektor telekomunikácií uvedený v článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.
8. Aspoň jedna tretina projektov širokopásmového pripojenia, ktoré dostávajú finančnú pomoc na základe tohto nariadenia sa zameriava na širokopásmovú rýchlosť nad 100 Mb/s.
9. Po predložení správy uvedenej v článku 8 ods. 6 môže Európsky parlament a Rada na návrh Komisie zrevidovať sumu určenú v súlade s odsekom 7 tohto článku a podiel projektov uvedený v odseku 8 tohto článku.
10. Ak podpora z NPE dopĺňa európske štrukturálne a investičné fondy a inú priamu podporu z verejných zdrojov, dosahovanie synergií medzi opatreniami vykonávanými v rámci NPE a podporou z európskych štrukturálnych a investičných fondov možno posilniť použitím vhodného koordinačného mechanizmu.
Článok 6
Kritériá oprávnenosti a priority financovania
1. Aby boli opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb oprávnené na financovanie, musia spĺňať všetky tieto kritériá:
a)
sú dostatočne zrelé na to, aby mohli byť zavedené, čo je preukázané najmä prostredníctvom úspešných pilotných projektov v rámci takých programov, akými sú programy Únie týkajúce sa inovácie a výskumu;
b)
prispievajú k politikám a činnostiam Únie na podporu vnútorného trhu;
c)
vytvárajú európsku pridanú hodnotu a majú stratégiu a plánovanie pre dlhodobú udržateľnosť, v náležitom prípade prostredníctvom iných finančných zdrojov ako NPE, ktorých kvalita sa musí preukázať posúdením uskutočniteľnosti a pomeru nákladov a prínosov. Táto stratégia sa v prípade potreby aktualizuje;
d)
sú v súlade s medzinárodnými a/alebo európskymi normami alebo otvorenými špecifikáciami a usmerneniami pre interoperabilitu, ako napríklad európskym rámcom interoperability, a zhodnocujú existujúce riešenia.
2. Opatrenia, ktoré prispievajú k projektom spoločného záujmu v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb a ktoré sa majú financovať z NPE, sa vyberajú a výška finančného príspevku na ne sa určuje v rámci ročného pracovného programu uvedeného v článku 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.
3. Stavebné bloky nevyhnutné pre vývoj, zavádzanie a prevádzku iných infraštruktúr digitálnych služieb a tie, ktoré majú preukázateľné vyhliadky na použitie pri vývoji, zavádzaní a prevádzke iných infraštruktúr digitálnych služieb, uvedené v oddiele 1 bode 1 prílohy, majú pri financovaní absolútnu prioritu.
4. Druhé v poradí priorít sú iné infraštruktúry digitálnych služieb na podporu práva, politík a programov Únie vymenovaných v oddiele 1 bodoch 2 a 3 prílohy, pričom sú v rámci možností založené na existujúcich stavebných blokoch.
5. Podpora platformám základných služieb má prioritu pred podporou generických služieb.
6. V ročných a viacročných pracovných programoch uvedených v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 sa na základe cieľov ustanovených v článku 3 tohto nariadenia, opisu projektov spoločného záujmu v prílohe k tomuto nariadeniu a po zohľadnení dostupného rozpočtu môžu stanoviť ďalšie kritéria oprávnenosti a priority v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb.
7. Aby boli opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu v oblasti širokopásmových sietí oprávnené na financovanie, musia spĺňať všetky tieto kritériá:
a)
významne prispievajú k realizácii cieľov Digitálnej agendy pre Európu;
b)
sú v dostatočne zrelom štádiu vývoja a prípravy projektu, podloženom účinnými implementačnými mechanizmami;
c)
riešia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie;
d)
nevedú k narušovaniu trhu alebo k vytláčaniu súkromných investícií;
e)
používajú technológie, ktoré sa pokladajú za najvhodnejšie na riešenie potrieb predmetnej geografickej oblasti, zohľadňujúc geografické, sociálne a ekonomické faktory založené na objektívnych kritériách a v súlade s technologickou neutralitou;
f)
zavádzajú najvhodnejšiu technológiu pre konkrétny projekt a zároveň ponúkajú najlepšiu vyváženosť medzi najnovšími technológiami v zmysle kapacity dátového toku, bezpečnosti prenosu, odolnosti siete a nákladovej efektívnosti;
g)
majú veľký potenciál opakovať sa a/alebo vychádzať z inovačných podnikateľských modelov.
8. Kritériá uvedené v odseku 7 písm. g) tohto článku sa nevyžadujú v prípade projektov financovaných z ďalších účelovo viazaných príspevkov poskytnutých v súlade s článkom 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.
9. Aby boli horizontálne opatrenia oprávnené na financovanie, musia spĺňať niektoré z týchto kritérií:
a)
pripravujú alebo podporujú sa nimi implementačné opatrenia pri ich zavádzaní, správe a riešia existujúce alebo objavujúce sa implementačné problémy;
b)
vytvárajú nový dopyt po infraštruktúrach digitálnych služieb.
Článok 7
Spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami
1. Únia môže nadviazať kontakty, viesť diskusie a vymieňať si informácie a spolupracovať s orgánmi verejnej správy alebo ktorýmikoľvek inými organizáciami v tretích krajinách v záujme dosiahnutia ktoréhokoľvek z cieľov uvedených v tomto nariadení. Okrem iného je cieľom tejto spolupráce aj snaha o podporu interoperability medzi sieťami v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry v Únii a podobnými sieťami v tretích krajinách.
2. Krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), sa môžu zapojiť do sektora NPE, ktorý sa týka telekomunikačnej infraštruktúry, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP.
3. Odchylne od článku 8 ods. 3 a článku 9 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 sa pristupujúce štáty a kandidátske krajiny, ktoré využívajú predvstupovú stratégiu, môžu zapojiť do sektora NPE, ktorý sa týka telekomunikačnej infraštruktúry, v súlade s dohodami podpísanými s Úniou.
4. Na účely účasti krajín EZVO sa sektor NPE, ktorý sa týka telekomunikačnej infraštruktúry, považuje za samostatný program.
Článok 8
Výmena informácií, monitorovanie a podávanie správ
1. Na základe informácií získaných podľa článku 22 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 si členské štáty a Komisia vymieňajú informácie a najlepšie postupy týkajúce sa pokroku dosiahnutého pri vykonávaní tohto nariadenia. Členské štáty do tohto procesu v prípade potreby zapájajú miestne a regionálne orgány. Komisia vydáva ročný prehľad týchto informácií a predkladá ho Európskemu parlamentu a Rade.
2. Komisii radí a pomáha skupina odborníkov zložená zo zástupcov z každého členského štátu. Skupina odborníkov pomáha Komisii najmä pri:
a)
monitorovaní vykonávania tohto nariadenia;
b)
prípadnom zohľadňovaní národných plánov alebo národných stratégií;
c)
uskutočňovaní opatrení na hodnotenie vykonávania pracovných programov po finančnej a technickej stránke;
d)
riešení existujúcich alebo objavujúcich sa problémov pri vykonávaní projektov;
e)
vymedzovaní strategických usmernení pred vypracovaním ročných a viacročných pracovných programov uvedených v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013, s osobitným ohľadom na výber a stiahnutie opatrení, ktoré prispievajú do projektov spoločného záujmu a na určenie rozčlenenia rozpočtu, ako aj na revíziu uvedených pracovných programov.
3. Skupina odborníkov môže zvážiť aj akúkoľvek inú otázku týkajúcu sa rozvoja transeurópskych sietí v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry.
4. Komisia informuje skupinu odborníkov o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní ročných a viacročných pracovných programov uvedených v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013.
5. Skupina odborníkov spolupracuje so subjektmi zapojenými do plánovania, rozvoja a riadenia digitálnych sietí a služieb, ako aj s inými príslušnými zainteresovanými stranami.
Komisia a iné subjekty zodpovedné za vykonávanie tohto nariadenia, ako napríklad Európska investičná banka, venujú pripomienkam skupiny odborníkov osobitnú pozornosť.
6. V spojení so strednodobým hodnotením a hodnotením ex post nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 uvedeným v článku 27 uvedeného nariadenia a s pomocou skupiny odborníkov Komisia uverejní správu o pokroku pri vykonávaní tohto nariadenia. Táto správa sa predloží Európskemu parlamentu a Rade.
7. Správa poskytuje hodnotenie pokroku dosiahnutého pri vývoji a realizácií projektov spoločného záujmu, prípadne informácie o oneskorení pri realizácií a existujúcich ťažkostiach, ako aj informácie o záväzkoch a platbách.
8. V správe Komisia hodnotí aj to, či rozsah projektov spoločného záujmu aj naďalej odráža technologický vývoj a inovácie, ako aj regulačný alebo trhový a hospodársky vývoj, a či by sa s ohľadom na uvedený vývoj a potrebu dlhodobej udržateľnosti financovanie niektorých z podporovaných projektov spoločného záujmu nemalo postupne znížiť na nulu alebo financovať iným spôsobom. V prípade projektov, ktoré by mohli mať výrazný vplyv na životné prostredie, uvedené správy obsahujú analýzu vplyvu na životné prostredie zohľadňujúcu v náležitom prípade potreby adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovania a odolnosti voči katastrofám. Takéto hodnotenie sa môže vykonať aj inokedy, keď sa to uzná za vhodné.
9. Dosahovanie špecifických cieľov stanovených v článku 3 sa meria ex post okrem iného na základe:
a)
dostupnosti infraštruktúr digitálnych služieb meranej počtom členských štátov pripojených ku každej infraštruktúre digitálnych služieb;
b)
percenta občanov a podnikov používajúcich infraštruktúry digitálnych služieb a cezhraničnej dostupnosti takýchto služieb;
c)
objemu investícií pritiahnutých do oblasti širokopásmového pripojenia a v prípade projektov financovaných z príspevkov z verejných zdrojov uvedených v článku 5 ods. 5 písm. b) pákového efektu.
Článok 9
Zrušenie
Rozhodnutie č. 1336/97/ES sa týmto zrušuje.
Článok 10
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 11. marca 2014