NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1271/2013
ze dne 30. září 2013
o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 208 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 (2) o rámcovém finančním nařízení pro subjekty zřízené Společenstvími vycházelo z nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3). Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 bylo nahrazeno nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 je proto nezbytné revidovat. Nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 je v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti nutno nahradit.
(2)
Je nezbytné vzít v úvahu společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady EU a Evropské komise k decentralizovaným agenturám ze dne 19. července 2012.
(3)
Některá ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 musí být přezkoumána s cílem zohlednit zkušenosti získané při jejich uplatňování.
(4)
Toto nařízení by mělo stanovit obecné zásady a základní pravidla pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu (dále jen „subjekty Unie“), které dostávají příspěvky z rozpočtu, a aniž je dotčen zřizující akt. Na základě tohoto nařízení by subjekty Unie měly přijmout svá finanční pravidla, která se od tohoto nařízení smějí odchýlit pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jejich zvláštních potřeb, a s předchozím souhlasem Komise.
(5)
Nicméně subjekty Unie, které jsou v plném rozsahu finančně samosprávné a na které se toto nařízení nevztahuje, by měly v zájmu jednotnosti případně zavést podobná pravidla. V souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 19. července 2012 by tyto subjekty měly Evropskému parlamentu, Radě a Komisi předkládat výroční zprávu o plnění svého rozpočtu a řádně zohledňovat jejich požadavky a doporučení.
(6)
Subjekty Unie by měly svůj rozpočet sestavovat a plnit v souladu s pěti základními zásadami rozpočtového práva - zásadou jednotnosti, správnosti, univerzálnosti, specifikace a ročního rozpočtu - a zásadou vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, řádného finančního řízení a transparentnosti.
(7)
Je třeba zdůraznit vyrovnávací povahu příspěvku Unie. Ta část kladného výsledku plnění rozpočtu subjektu Unie, která převyšuje částku příspěvku Unie vyplacenou během roku, by měla být vrácena do rozpočtu Unie.
(8)
Pokud zřizující akt stanoví, že příjmy tvoří vedle příspěvku Unie i poplatky a že příjmy plynoucí z poplatků jsou určeny na konkrétní výdaje, měly by mít subjekty Unie možnost převést zůstatek v podobě účelově vázaných příjmů.
(9)
Je nezbytné zajistit, aby poplatky byly stanoveny na vhodné úrovni, která by pokryla náklady na poskytování služeb a bránila výrazným přebytkům.
(10)
Pověření subjektů Unie úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu musí být řádně odůvodněno vlastnostmi těchto úkolů a specifickými odbornými znalostmi subjektů Unie a současně musí zajišťovat řádné finanční řízení a nákladovou efektivitu. Svěřené úkoly by měly být slučitelné se zřizujícím aktem.
(11)
Subjektům Unie by mělo být umožněno získávat granty ad hoc, pouze pokud je to výslovně stanoveno v příslušných základních právních aktech a povoleno ve zřizujícím aktu.
(12)
V souladu s článkem 50 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se subjekt Unie musí zúčastnit srovnávání s jinými subjekty a orgány Unie.
(13)
Je nezbytné stanovit pravidla pro akční plán navazující na závěry celkových pravidelných hodnocení, aby bylo zajištěno jejich účinné provádění.
(14)
Za účelem zajištění jednotného plánování by měl subjekt Unie vypracovat dokument obsahující roční a víceleté programy, přičemž by měl zohlednit pokyny Komise.
(15)
Subjekt Unie by měl uvést harmonogram ročních a víceletých programů do souladu s rozpočtovým procesem, aby byla zajištěna jeho účinnost a soudržnost všech programových dokumentů.
(16)
Je nezbytné objasnit současnou architekturu funkcí interního auditora a vnitřní kontroly a zjednodušit požadavky na podávání zpráv. Funkci interního auditora v rámci subjektu Unie by měl vykonávat interní auditor Komise, který by měl audity provádět v případě, že jsou odůvodněny souvisejícími riziky. Je nezbytné stanovit pravidla týkající se zřízení a fungování útvarů interního auditu.
(17)
Měly by být zjednodušeny povinnosti spojené s podáváním zpráv. Subjekty Unie by měly předkládat souhrnnou výroční zprávu o činnosti, která obsahuje úplné informace o provádění jejich pracovního programu, plnění rozpočtu a plánu zaměstnanecké politiky a provádění systémů řízení a vnitřní kontroly.
(18)
V zájmu zlepšení nákladové efektivity subjektů Unie je nezbytné stanovit možnost sdílet služby nebo je převést na jiný subjekt Unie či Komisi. Nákladovou efektivitu lze zejména zlepšit tím, že se účetnímu Komise umožní, aby byl pověřen všemi nebo některými úkoly účetního subjektu Unie.
(19)
V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 by měla být možnost rozložit několikaleté závazky do ročních splátek povolena pouze v případech, kdy tuto možnost stanoví zřizující akt nebo základní právní akt nebo kdy se tyto závazky týkají správních výdajů.
(20)
S cílem uvést pravidla o účelově vázaných příjmech do souladu s pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je nezbytné stanovit pravidla pro rozlišení účelově vázaných příjmů (interních a externích) a o jejich přenosu.
(21)
S cílem uvést pravidla pro nakládání s úroky plynoucími z příspěvku Unie určeného pro subjekt Unie do souladu s pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je nezbytné stanovit, že úroky nejsou splatné do rozpočtu.
(22)
Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 stanoví ve zvláštních případech možnost přijmout právní závazek před závazkem rozpočtovým. Tuto možnost by měly mít i subjekty Unie.
(23)
Aby byla zajištěna soudržnost mezi nařízením (ES, Euratom) č. 2343/2002 a nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, neměla by být povolena zvláštní ustanovení o zadávání veřejných zakázek a udělování grantů. Uplatňování jediného souboru pravidel usnadňuje subjektu Unie práci a umožňuje používat pokyny a modely vypracované Komisí.
(24)
S cílem uvést ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 do souladu s ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by měl mít subjekt Unie možnost udělovat ceny.
(25)
Aby subjekty Unie dokázaly identifikovat a správně řídit riziko skutečného nebo domnělého střetu zájmů, měly by mít povinnost přijmout pravidla pro předcházení a řešení střetu zájmů. V těchto pravidlech by měly být zohledněny pokyny vypracované Komisí v návaznosti na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 19. července 2012.
(26)
Ustanovení týkající se politiky v oblasti nemovitostí, včetně zavedení možnosti subjektů Unie brát si půjčky a podmínek jejich získávání, by měla být uvedena do souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, aby bylo zajištěno důsledné uplatňování nově zavedených pravidel všemi subjekty a orgány Unie.
(27)
Je třeba zavést přechodná ustanovení pro plánování a podávání zpráv vzhledem k tomu, že Komise potřebuje čas k vypracování vhodných pokynů ve spolupráci se subjekty Unie.
(28)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby bylo možné přijmout včas revidovaná finanční nařízení subjektů Unie k 1. lednu 2014 s cílem zajistit jednotná pravidla pro příští víceletý finanční rámec,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví základní finanční pravidla, na jejichž základě má subjekt Unie přijmout svá vlastní finanční pravidla. Finanční pravidla subjektu Unie se od tohoto nařízení smějí odchýlit pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jeho zvláštních potřeb, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
-
„zřizujícím aktem“ nástroj práva Unie, jímž se řídí hlavní aspekty zřízení a činnosti subjektu Unie,
-
„rozpočtem subjektu Unie“ nástroj, jímž se pro každý rozpočtový rok stanovují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se pro subjekt Unie považují za nezbytné,
-
„subjektem Unie“ jakýkoli subjekt uvedený v článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
„správní radou“ hlavní vnitřní orgán subjektu Unie, který je odpovědný za rozhodování o finančních a rozpočtových záležitostech, a to bez ohledu na to, jak je pojmenován ve zřizujícím aktu,
-
„ředitelem“ osoba odpovědná za provádění rozhodnutí správní rady a za plnění rozpočtu subjektu Unie jako schvalující osoba, a to bez ohledu na to, jak je tato osoba pojmenována ve zřizujícím aktu,
-
„výkonnou radou“ vnitřní orgán subjektu Unie, který je nápomocen správní radě a jehož povinnosti a jednací řád jsou stanoveny ve zřizujícím aktu.
Článek 3
Lhůty, data a termíny
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na lhůty stanovené tímto nařízením nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (4).
Článek 4
Ochrana osobních údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6).
Článek 5
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet subjektu Unie musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účelnou a účinnou vnitřní kontrolu a transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 6
Oblast působnosti rozpočtu subjektu Unie
1. Rozpočet subjektu Unie tvoří:
a)
vlastní příjmy sestávající ze všech poplatků, které je subjekt Unie oprávněn vybírat na základě úkolů, jež mu byly svěřeny, a jakékoli další příjmy;
b)
příjmy složené z finančních příspěvků hostitelských členských států;
c)
příspěvek poskytovaný Unií;
d)
příjmy účelově vázané na specifické výdaje v souladu s čl. 23 odst. 1;
e)
výdaje subjektu Unie, včetně správních výdajů.
2. Příjmy sestávající z poplatků jsou účelově vázány jen ve výjimečných a řádně odůvodněných případech stanovených ve zřizujícím aktu.
3. V případě, že jeden nebo několik zřizujících aktů stanoví, že jasně vymezené úkoly jsou financovány odděleně, nebo pokud subjekt Unie plní úkoly, jež mu byly svěřeny na základě dohody o pověření, musí mít oddělené účetnictví vážící se k příjmovým a výdajovým operacím. Subjekt Unie musí každou skupinu úkolů jasně označit ve svém plánu lidských zdrojů a dále v dokumentu obsahujícím roční a víceletý program uvedeném v článku 32.
Článek 7
Granty ad hoc
1. Subjekty Unie nesmějí získávat granty ad hoc z rozpočtu, pokud to není povoleno ve zřizujícím aktu a výslovně stanoveno v základním právním aktu.
2. Bylo-li subjektu Unie povoleno granty ad hoc získávat, úkoly financované z těchto grantů musí být zahrnuty do ročního pracovního programu uvedeného v čl. 32 odst. 3.
Článek 8
Dohody o pověření
1. Komise smí subjektu Unie svěřit úkoly související s plněním rozpočtu, pouze pokud je to řádně odůvodněno zvláštní povahou akce a specifickými odbornými znalostmi subjektu Unie.
2. Při výběru subjektu Unie se náležitě zohlední:
a)
nákladová efektivita svěření těchto úkolů;
b)
dopad na strukturu řízení subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
3. V případě, že Komise subjektu Unie svěří úkoly výjimečně:
a)
použije se na subjekt Unie článek 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, pokud jde o finanční prostředky, jež byly na tyto úkoly přiděleny, a články 108 a 109 tohoto nařízení se nepoužijí;
b)
svěřené úkoly by měly být uvedeny v ročním pracovním programu subjektu Unie podle čl. 32 odst. 3 pouze pro informační účely.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, schvalující osoba konzultuje před podpisem dohody o pověření správní radu.
Článek 9
Zvláštní pravidla týkající se zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Žádný příjem ani výdaj nesmí být uskutečněn, pokud není zaznamenán v rozpočtové položce subjektu Unie.
2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených rozpočtových prostředků subjektu Unie.
3. Do rozpočtu subjektu Unie mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Úroky z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu subjektu Unie nejsou subjektem Unie splatné.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 10
Definice
Prostředky zapsané do rozpočtu subjektu Unie se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
Článek 11
Druhy prostředků
1. Rozpočet subjektu Unie obsahuje nerozlišené prostředky, a je-li to odůvodněno provozními potřebami, rozlišené prostředky. Rozlišené prostředky sestávají z prostředků na závazky a z prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky kryjí celkové náklady právních závazků přijatých během rozpočtového roku.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových rocích.
Článek 12
Účtování příjmů a prostředků
1. Příjmy subjektu Unie uvedené v článku 6 se zaúčtují za daný rozpočtový rok na základě částek vybraných v průběhu tohoto rozpočtového roku.
2. Příjmy subjektu Unie zakládají shodnou výši prostředků na platby.
3. Prostředky schválené na určitý rozpočtový rok se použijí výhradně k pokrytí výdajů přidělených na závazky a zaplacených v dotčeném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek na základě závazků z předchozích rozpočtových roků.
4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince.
5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním do 31. prosince uvedeného roku.
Článek 13
Přidělení prostředků na závazky
Prostředky zapsané v rozpočtu subjektu Unie lze přidělit na závazky s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet subjektu Unie s konečnou platností přijat.
Článek 14
Zrušení a přenos prostředků
1. Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší. Prostředky však mohou být přeneseny, a to výlučně do následujícího rozpočtového roku, v souladu s odstavci 3 a 4 na základě rozhodnutí správní rady, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonné rady přijatého do 15. února, anebo mohou být přeneseny automaticky v souladu s odstavcem 5.
2. Prostředky týkající se výdajů na zaměstnance přenášet nelze.
3. U rozlišených prostředků na závazky a nerozlišených prostředků, které nejsou na konci rozpočtového roku dosud přiděleny na závazky, lze přenést:
a)
částky odpovídající prostředkům na závazky;
b)
částky odpovídající nerozlišeným prostředkům týkajícím se projektů v oblasti nemovitostí, u kterých byla většina přípravných etap přidělení na určitý závazek dokončena do 31. prosince. Přípravná etapa přidělení na určitý závazek se stanoví v prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení každého subjektu Unie.
Tyto částky mohou být přiděleny na závazky do 31. března následujícího roku nebo - v případě částek týkajících se projektů v oblasti nemovitostí - do 31. prosince následujícího roku.
4. U prostředků na platby lze přenést částky nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými prostředky na závazky, pokud prostředky na platby stanovené v příslušných rozpočtových položkách na příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům.
Dotčený subjekt Unie použije přednostně prostředky schválené na běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije prostředky přenesené.
5. Nerozlišené prostředky, které na konci rozpočtového roku odpovídají řádně smluvně podloženým povinnostem, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku.
6. Přenesené prostředky, které nebyly přiděleny na závazky do 31. března roku N + 1, se automaticky ruší a rozliší v účetnictví.
Článek 15
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Přenos účelově vázaných příjmů uvedených v článku 23 a z nich plynoucích prostředků, které k 31. prosinci zůstaly nevyužity a jsou k dispozici, se řídí těmito pravidly:
a)
vnější účelově vázané příjmy se přenášejí automaticky a musí být zcela využity dříve, než jsou ukončeny všechny operace související s programem nebo akcí, na něž byly tyto příjmy účelově vázány; vnější účelově vázané příjmy obdržené v průběhu posledního roku trvání programu nebo akce se mohou využít v prvním roce trvání následujícího programu nebo akce;
b)
vnitřní účelově vázané příjmy se přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku, s výjimkou vnitřních účelově vázaných příjmů vymezených v čl. 23 odst. 3 písm. f), které se přenášejí automaticky.
Do 1. června roku N + 1 informuje subjekt Unie Komisi o provedení přenesených účelově vázaných příjmů.
Článek 16
Zrušení přidělení prostředků na závazky
Pokud je přidělení prostředků na závazky v kterémkoli rozpočtovém roce následujícím po zápisu prostředků do rozpočtu subjektu Unie zrušeno, protože akce, na niž byly prostředky určeny, nebyla provedena nebo byla provedena jen částečně, odpovídající prostředky se zruší.
Článek 17
Závazky
1. Běžné správní výdaje mohou být každoročně od 15. října předem přidělovány na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit čtvrtinu prostředků schválených správní radou a uvedených v odpovídající rozpočtové položce pro běžný rozpočtový rok. Nesmějí být použity na výdaje nového druhu, které nebyly rámcově schváleny v posledním řádně přijatém rozpočtu subjektu Unie.
2. Výdaje, které musí být uskutečněny předem, např. nájemné, mohou být placeny od 1. prosince k tíži prostředků následujícího rozpočtového roku. V tomto případě se nepoužije lhůta uvedená v odstavci 1.
Článek 18
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu subjektu Unie
1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet subjektu Unie s konečnou platností přijat, použijí se pravidla stanovená v odstavcích 2 až 6.
2. Závazky lze přijímat a platby lze uskutečňovat v mezích stanovených v odstavci 3.
3. Závazky lze přijímat podle kapitol do výše jedné čtvrtiny celkové výše prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc.
Horní mez prostředků stanovená v odhadu příjmů a výdajů nesmí být překročena.
Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol až do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Tato částka však nesmí překročit jednu dvanáctinu prostředků stanovených ve stejné kapitole odhadu příjmů a výdajů.
4. Prostředky schválenými v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, jak je uvedeno v odstavcích 2 a 3, se rozumějí prostředky, které byly odsouhlaseny v rozpočtu subjektu Unie, včetně opravných rozpočtů, po úpravě o převody uskutečněné v daném rozpočtovém roce.
5. Na žádost ředitele může správní rada v případě, že si to kontinuita činnosti subjektu Unie a potřeby řízení vyžadují, s výjimkou řádně odůvodněných případů schválit výdaje nad rámec jedné prozatímní dvanáctiny, které však nepřekračují součet čtyř prozatímních dvanáctin, pro závazky i pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 2 a 3.
Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.
6. Nestačí-li pro určitou kapitolu schválení čtyř prozatímních dvanáctin poskytnutých v souladu s odstavcem 5 ke krytí nezbytných výdajů tak, aby nedošlo k přerušení kontinuity činnosti subjektu Unie v oblasti, na niž se příslušná kapitola vztahuje, lze výjimečně schválit překročení výše prostředků zapsaných v odpovídající kapitole rozpočtu subjektu Unie na předchozí rozpočtový rok. Správní rada v takovém případě postupuje podle odstavce 5. Celková výše prostředků dostupných v rozpočtu subjektu Unie na předchozí rozpočtový rok nebo v předloženém návrhu rozpočtu subjektu Unie však nesmí být v žádném případě překročena.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 19
Definice a oblast působnosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky nesmějí převýšit částku příspěvku Unie zvýšenou o vlastní příjmy a veškeré další příjmy uvedené v článku 6.
3. U subjektů, jejichž příjmy tvoří vedle příspěvku Unie i poplatky, by tyto poplatky měly být stanoveny v takové výši, aby se zamezilo hromadění značných přebytků. Opakují-li se případy, kdy je výsledek plnění rozpočtu ve smyslu článku 97 výrazně kladný nebo záporný, musí být výše poplatků revidována.
4. Subjekt Unie si nesmí v rámci rozpočtu subjektu Unie brát půjčky.
5. Příspěvek Unie určený subjektu Unie představuje pro rozpočet subjektu Unie vyrovnávací příspěvek, který lze rozdělit do několika plateb.
6. Subjekt Unie pečlivě řídí hotovost s náležitým přihlédnutím k účelově vázaným příjmům s cílem zajistit, aby jeho hotovostní zůstatky byly omezeny na řádně odůvodněné požadavky. S žádostmi o platbu předloží podrobné a aktualizované prognózy svých skutečných požadavků na hotovost v průběhu roku, včetně informací o účelově vázaných příjmech.
Článek 20
Výsledek plnění rozpočtu za rozpočtový rok
1. Pokud je výsledek plnění rozpočtu ve smyslu článku 97 kladný, je Komisi splacen až do výše příspěvku poskytnutého během daného roku. Část výsledku plnění rozpočtu, která výši příspěvku Unie vyplaceného během daného roku převyšuje, je zanesena do rozpočtu subjektu Unie na následující rozpočtový rok jako příjem.
První pododstavec se použije i v případě, že příjem subjektu Unie tvoří vedle příspěvku Unie i poplatky.
Rozdíl mezi příspěvkem zapsaným do rozpočtu a příspěvkem skutečně vyplaceným subjektu Unie se zruší.
Subjekt Unie předloží do 31. ledna roku N odhad výsledku plnění rozpočtu za rok N - 1, který má být vrácen do rozpočtu v pozdější fázi roku N, s cílem doplnit již dostupné informace o výsledku plnění rozpočtu za rok N - 2. Tyto informace Komise náležitě zohlední při posuzování finančních potřeb subjektu Unie v roce N + 1.
2. Ve výjimečných případech, kdy zřizující akt stanoví, že příjmy z poplatků jsou účelově vázány na konkrétní výdaje, může subjekt Unie přenést zůstatek poplatků jako příjem účelově vázaný na činnosti související s poskytováním služeb, za něž jsou tyto poplatky splatné.
3. Pokud je výsledek plnění rozpočtu ve smyslu článku 97 záporný, je zanesen do rozpočtu subjektu Unie na následující rozpočtový rok v podobě prostředků na platby nebo je případně kompenzován kladným výsledkem plnění rozpočtu subjektu Unie v následujících rozpočtových rocích.
4. Příjmy nebo prostředky na platby se zapisují do rozpočtu subjektu Unie během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu stanoveného v článku 39 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, nebo prostřednictvím opravného rozpočtu v případě, že plnění rozpočtu subjektu Unie právě probíhá.
KAPITOLA 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 21
Používání eura
Rozpočet subjektu Unie se sestavuje a plní v eurech a účty se vedou v eurech. Pro účely peněžních toků je účetní a v případě zálohových účtů správce zálohových účtů oprávněn provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených ve finančních pravidlech jednotlivých subjektů Unie.
KAPITOLA 5
Zásada univerzálnosti
Článek 22
Definice a oblast působnosti
Aniž je dotčen článek 23, celkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby. Aniž je dotčen článek 25, všechny příjmy a výdaje se vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.
Článek 23
Účelově vázané příjmy
1. Pro financování specifických výdajů se použijí vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy.
2. Vnější účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
finanční příspěvky členských států a třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných agentur a právnických nebo fyzických osob, na určité činnosti subjektů Unie, pokud tak stanoví dohoda uzavřená mezi subjektem Unie a dotčenými členskými státy, třetími zeměmi nebo veřejnými agenturami a právnickými nebo fyzickými osobami;
b)
příjmy určené na zvláštní účel, například příjmy z nadací, podpor, darů a odkazů;
c)
finanční příspěvky na činnosti subjektů Unie, které pocházejí od třetích zemí nebo různých subjektů mimo Unii a na které se nevztahuje písmeno a):
-
příjmy z grantů ad hoc uvedených v článku 7,
-
příjmy z dohod o pověření uvedených v článku 8;
d)
vnitřní účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 3 v rozsahu, v jakém jsou doplňkem jiných příjmů uvedených v písmenech a) až c) tohoto odstavce;
e)
příjmy z poplatků uvedených v čl. 6 odst. 2.
3. Vnitřní účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost, s výjimkou poplatků uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a);
b)
výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazeny novými nebo vyřazeny, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána;
c)
příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 62;
d)
výnosy z dodávek zboží a poskytnutí služeb a stavebních prací orgánům Unie nebo jiným subjektům Unie;
e)
přijaté platby pojistného plnění;
f)
příjmy z pronájmu;
g)
příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně tiskovin a filmů na elektronických nosičích;
h)
příjmy z následné úhrady daní podle čl. 25 odst. 3 písm. b).
4. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 2 písm. e), může příslušný zřizující akt příjmy, které stanoví, také účelově vázat na specifické výdaje. Tyto příjmy představují vnitřní účelově vázané příjmy, nestanoví-li příslušný zřizující akt jinak.
5. Všechny příjmy ve smyslu odst. 2 písm. a) až c) a odst. 3 písm. a) a d) kryjí veškeré přímé či nepřímé výdaje, které vzniknou v souvislosti s dotyčnou činností nebo účelem.
6. V rozpočtu subjektu Unie jsou pro vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové položky, a pokud je to možné, je pro ně uvedena odpovídající částka.
Do odhadu příjmů a výdajů lze zapisovat jen ty částky účelově vázaných příjmů, jejichž výše je ke dni sestavení odhadu jistá.
Článek 24
Darované částky
1. Ředitel smí přijímat jakékoli částky darované subjektu Unie, zejména příjmy z nadací, dotace, dary a odkazy.
2. Přijetí darovaných částek, které by mohly vést k finančním poplatkům, podléhá předchozímu schválení správní radou, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonnou radou, která se usnese do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti. Pokud se správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada v této lhůtě neusnese, je darovaná částka považována za přijatou.
Článek 25
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
1. Od výše žádostí o platbu, které se v tomto případě schválí jako čisté částky, lze odečíst:
a)
sankce uložené stranám zadaných veřejných zakázek nebo příjemcům grantů;
b)
slevy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktur a výkazů nákladů;
c)
úpravy v souvislosti s neoprávněně vyplacenými částkami.
Úpravy uvedené v prvním pododstavci písm. c) lze provést přímým snížením nové průběžné platby nebo platby zůstatku poukázané stejnému příjemci platby ve stejné kapitole, ve stejném článku a ve stejném rozpočtovém roce, kdy došlo k přeplatku.
Na odečty uvedené v prvním pododstavci písm. c) se vztahují účetní pravidla Unie.
2. Ceny zboží dodávaného a služeb poskytovaných subjektu Unie, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí členské státy podle Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie, jsou do rozpočtu subjektu Unie zaúčtovány bez daně za předpokladu, že se tento protokol na subjekt Unie vztahuje.
3. Ceny zboží dodávaného a služeb poskytovaných subjektu Unie, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí třetí země na základě příslušných dohod, lze do rozpočtu subjektu Unie zaúčtovat:
a)
bez daně;
b)
včetně daně. V tomto případě se s následně vrácenou daní nakládá jako s vnitřním účelově vázaným příjmem.
4. Veškeré vnitrostátní daně dočasně hrazené subjektem Unie podle odstavců 2 a 3 jsou účtovány na prozatímních účtech, dokud je dotyčný stát nevrátí.
5. Jakýkoli záporný výsledek plnění rozpočtu se do rozpočtu subjektu Unie zapisuje jako výdaj.
6. Kurzové rozdíly, které vznikají při plnění rozpočtu subjektu Unie, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do výsledku plnění rozpočtu za daný rok.
KAPITOLA 6
Zásada specifikace
Článek 26
Obecná ustanovení
Prostředky se věcně člení do hlav a kapitol. Kapitoly se dále člení do článků a bodů.
Článek 27
Převody
1. Ředitel může převádět prostředky:
a)
z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí;
b)
z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení.
2. Ředitel může předložit správní radě, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonné radě návrh na převod prostředků z jedné hlavy do druhé i nad rámec meze uvedené v odstavci 1. Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada má tři týdny na to, aby proti těmto převodům vznesla námitky. Po uplynutí této lhůty se považují za přijaté.
3. Návrhy na převody a převody provedené v souladu s odstavci 1 a 2 jsou doprovázeny vhodnými a podrobnými podpůrnými dokumenty popisujícími využití prostředků a odhad potřeb do konce rozpočtového roku u položek, na něž mají být prostředky připisovány, i u položek, z nichž jsou prostředky čerpány.
4. Ředitel co nejdříve informuje o všech provedených převodech správní radu. Ředitel informuje o všech převodech uskutečněných podle odstavce 2 Evropský parlament a Radu.
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
1. Prostředky lze převádět pouze do položek v rozpočtu subjektu Unie, pro něž jsou v rozpočtu subjektu Unie schváleny prostředky nebo které nesou označení pro memoria.
2. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán.
KAPITOLA 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 29
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti / zásada řádného finančního řízení
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané subjektem Unie k výkonu jeho činnosti byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Subjekt Unie provádí srovnávání podle článku 50 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Srovnávání zahrnuje:
-
přezkum účinnosti horizontálních služeb subjektu Unie,
-
analýzu nákladů a přínosů sdílení služeb nebo jejich převedení na jiný subjekt Unie nebo Komisi.
Během srovnávání podle prvního a druhého pododstavce subjekt Unie přijme nezbytná opatření k tomu, aby zamezil jakémukoli střetu zájmů.
4. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet subjektu Unie, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí ukazatelů výkonnosti pro každou činnost a příslušné informace předává ředitel správní radě. Tyto informace se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu subjektu Unie.
5. Ke zdokonalení rozhodovacího procesu provádí subjekt Unie hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají správní radě.
6. Ředitel vypracuje v návaznosti na závěry hodnocení uvedených v odstavci 5 akční plán a o pokroku při jeho provádění podává dvakrát ročně zprávu Komisi a pravidelně pak správní radě.
7. Správní rada přezkoumává provádění akčního plánu uvedeného v odstavci 6.
Článek 30
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet subjektu Unie je plněn s uplatněním účelné a účinné vnitřní kontroly.
2. Pro účely plnění rozpočtu subjektu Unie se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účelnosti, účinnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účelná vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména:
a)
oddělení úkolů;
b)
vhodné řízení rizik a strategii kontroly zahrnující kontroly na úrovni příjemců finančních prostředků;
c)
zamezení střetu zájmů;
d)
přiměřené auditní stopy a úplnost údajů v datových systémech;
e)
postupy sledování dosažených výsledků a následná opatření reagující na zjištěné nedostatky a výjimky ve vnitřních kontrolách;
f)
pravidelné posuzování řádného fungování systému vnitřní kontroly.
4. Základem účinné vnitřní kontroly je:
a)
provádění vhodné strategie kontroly a řízení rizik koordinované na úrovni příslušných článků kontrolního řetězce;
b)
poskytnutí přístupu k výsledkům provedených kontrol všem příslušným článkům kontrolního řetězce;
c)
případné spoléhání na výroky nezávislého auditora za předpokladu, že kvalita odvedené práce je odpovídající a přijatelná a že práce byla provedena v souladu se schválenými standardy;
d)
včasné uplatňování nápravných opatření, případně včetně uložení odrazujících sankcí;
e)
odstranění několikanásobných kontrol;
f)
zlepšování poměru nákladů a přínosů kontrol.
KAPITOLA 8
Zásada transparentnosti
Článek 31
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
1. Rozpočet subjektu Unie se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou transparentnosti.
2. Shrnutí rozpočtu subjektu Unie a veškeré opravné rozpočty subjektu Unie přijaté s konečnou platností se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie do tří měsíců ode dne svého přijetí.
Shrnutí obsahuje pět hlavních příjmových rozpočtových položek, pět hlavních výdajových rozpočtových položek pro správní a operační rozpočet subjektu Unie, plán pracovních míst a odhad počtu smluvních zaměstnanců v přepočtu na plné pracovní úvazky, pro něž jsou v rozpočtu vyčleněny prostředky, a vyslaných národních odborníků. Ve shrnutí jsou uvedeny rovněž údaje za předchozí rok.
3. Rozpočet subjektu Unie, včetně plánu pracovních míst a opravných rozpočtů subjektu Unie, přijatý s konečnou platností, jakož i uvedení počtu smluvních zaměstnanců v přepočtu na plné pracovní úvazky, pro něž jsou v rozpočtu vyčleněny prostředky, a vyslaných národních odborníků se pro informaci předají Evropskému parlamentu a Radě, Účetnímu dvoru a Komisi a zveřejní se na internetových stránkách dotčeného subjektu Unie do čtyř týdnů ode dne svého přijetí.
4. Subjekt Unie na svých internetových stránkách zpřístupní ve standardní úpravě do 30. června následujícího rozpočtového roku informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu subjektu Unie, včetně odborníků přijatých podle článku 89, v souladu s čl. 21 odst. 2, 3 a 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7). Zveřejněné informace musí být snadno dostupné, transparentní a úplné. Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů stanovenou v nařízení (ES) č. 45/2001.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Sestavování rozpočtu subjektu Unie
Článek 32
Roční a víceleté programy
1. Subjekt Unie vypracuje programový dokument obsahující víceletý a roční program, přičemž zohlední pokyny stanovené Komisí.
2. Víceletý program stanoví:
-
celkové strategické plánování včetně cílů, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti,
-
plánování zdrojů včetně víceletého rozpočtu a zaměstnanců.
Plánování zdrojů zahrnuje kvalitativní a kvantitativní informace o lidských zdrojích a rozpočtových záležitostech pro účely podávání zpráv, zejména:
-
pro roky N - 1 a n informace o počtu úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu, jakož i vyslaných národních odborníků,
-
pro rok N - 1 odhad rozpočtových operací ve smyslu článku 97 a informace o věcném plnění poskytnutém hostitelským členským státem subjektu Unie,
-
pro rok N + 1 odhad počtu úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu,
-
pro následující roky orientační rozpočet a plánování personálních zdrojů.
K návrhu plánu lidských zdrojů předá Komise subjektu Unie stanovisko svých příslušných útvarů.
Pokud subjekt Unie stanovisko útvarů Komise plně nezohlední, poskytne Komisi odpovídající vysvětlení.
Plánování prostředků se jednou ročně aktualizuje. Strategické plánování se aktualizuje podle potřeby, a zejména s cílem reagovat na výsledek celkových hodnocení uvedených ve zřizujícím aktu.
3. Roční pracovní program subjektu Unie obsahuje podrobné cíle a předpokládané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Obsahuje rovněž popis opatření, která mají být financována, a objem finančních a lidských zdrojů, který je na jednotlivá opatření přidělen. Roční pracovní program musí být v souladu s víceletým programem uvedeným v odstavci 1.
Je v něm jasně uvedeno, jaké úkoly subjektu Unie byly ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem přidány, změněny nebo zrušeny.
4. Veškeré podstatné změny ročního pracovního programu se přijímají stejným postupem jako původní pracovní program v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu a článku 33 tohoto nařízení.
Správní rada může pověřit schvalujícího úředníka subjektu Unie výkonem pravomoci k provedení nepodstatných změn ročního pracovního programu.
Článek 33
Sestavování rozpočtu
1. Rozpočet je sestavován v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu.
2. Subjekt Unie předá Komisi předběžný návrh odhadu svých příjmů a výdajů a obecné zásady, z nichž tento odhad vychází, do 31. ledna každého roku.
3. V souladu s článkem 37 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 předá subjekt Unie Komisi, Evropskému parlamentu a Radě odhad svých příjmů a výdajů v souladu se svým zřizujícím aktem.
4. Odhad příjmů a výdajů subjektu Unie obsahuje:
a)
plán pracovních míst, který stanoví počet stálých a dočasných pracovních míst schválených v mezích rozpočtových prostředků, a to podle platových tříd a kategorií;
b)
v případě změny počtu pracovníků na daném pracovním místě odůvodnění požadavků na nová pracovní místa;
c)
čtvrtletní odhad hotovostních plateb a příjmů hotovosti;
d)
informace o dosažení všech cílů dříve stanovených u různých činností. Výsledky hodnocení jsou přezkoumány a použity k prokázání pravděpodobných výhod, které může zvýšení nebo snížení návrhu rozpočtu subjektu Unie přinést ve srovnání s jeho rozpočtem na rok N.
5. Subjekt Unie předá Komisi, Evropskému parlamentu a Radě návrh programového dokumentu uvedeného v článku 32 do 31. ledna každého roku, jakož i všechny pozdější aktualizované verze tohoto dokumentu.
6. V rámci procesu přijímání rozpočtu předá Komise odhad subjektu Unie Evropskému parlamentu a Radě a navrhne výši příspěvku pro subjekt Unie a počet zaměstnanců, který pro něj považuje za nezbytný. Komise stanoví návrh plánu pracovních míst subjektů Unie a odhad počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků v přepočtu na plné pracovní úvazky, pro něž jsou navrženy rozpočtové prostředky, jakmile Komise sestaví návrh rozpočtu.
7. Evropský parlament a Rada přijmou plán pracovních míst subjektu Unie a veškeré jeho následné změny v souladu s čl. 38 odst. 1. Plán pracovních míst je zveřejněn v příloze oddílu III („Komise“) rozpočtu.
8. Rozpočet subjektu Unie a plán pracovních míst spolu s programovým dokumentem uvedeným v článku 32 přijímá správní rada. Definitivní podoby nabývají po konečném přijetí rozpočtu, který stanoví výši příspěvku a plán pracovních míst, přičemž rozpočet subjektu Unie a plán pracovních míst jsou v případě potřeby odpovídajícím způsobem upraveny.
9. Aniž jsou dotčeny legislativní postupy pro změnu zřizujícího aktu, Komise při pověřování subjektu Unie novými úkoly předloží Evropskému parlamentu a Radě informace potřebné k posouzení dopadu nových úkolů na zdroje subjektu Unie, aby v případě potřeby přezkoumala jeho financování.
Článek 34
Opravné rozpočty
Veškeré změny rozpočtu subjektu Unie, včetně plánu pracovních míst, podléhají přijetí opravného rozpočtu stejným postupem jako původní rozpočet subjektu Unie v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu a článkem 33 tohoto nařízení.
KAPITOLA 2
Skladba a předkládání rozpočtu subjektu Unie
Článek 35
Skladba rozpočtu subjektu Unie
Rozpočet subjektu Unie se skládá z výkazu příjmů a výkazu výdajů.
Článek 36
Rozpočtová nomenklatura
Je-li to opodstatněno povahou činnosti subjektu Unie, musí být výkaz výdajů sestaven podle nomenklatury obsahující rozčlenění podle účelu. Tuto nomenklaturu sestaví subjekt Unie a zřetelně rozlišuje mezi správními prostředky a operačními prostředky.
Článek 37
Předkládání rozpočtu subjektu Unie
Rozpočet subjektu Unie uvádí:
1)
ve výkazu příjmů:
a)
odhadované příjmy subjektu Unie za daný rozpočtový rok (rok „N“);
b)
odhadované příjmy za rok N - 1 a příjmy za rozpočtový rok N - 2;
c)
patřičné poznámky ke každé příjmové položce;
2)
ve výkazu výdajů:
a)
prostředky na závazky a na platby za rok N;
b)
prostředky na závazky a na platby za rok N - 1 a výdaje přidělené na závazky a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce N - 2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu subjektu Unie pro rok N;
c)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových rocích určených ke splnění rozpočtových závazků přijatých v předchozích rozpočtových rocích;
d)
patřičné poznámky ke každé úrovni dělení.
Článek 38
Pravidla pro plány pracovních míst
1. Plán pracovních míst uvedený v článku 33 obsahuje vedle počtu pracovních míst schváleného pro daný rozpočtový rok počet pracovních míst schválený pro předchozí rozpočtový rok a počet skutečně obsazených pracovních míst. Tento počet představuje pro subjekt Unie absolutní mez. Nad rámec stanovené meze nesmí být provedeno žádné jmenování.
Kromě platových tříd AD 16, AD 15, AD 14 a AD 13 však správní rada může učinit v plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto podmínek:
a)
není ovlivněn objem prostředků pro zaměstnance za celý rozpočtový rok;
b)
není překročena mez celkového počtu pracovních míst schválená plánem pracovních míst;
c)
subjekt Unie se zúčastnil srovnávání s jinými subjekty Unie v rámci prověrky stavu zaměstnanců uspořádané Komisí.
2. Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce mohou být účinky činnosti na částečný pracovní úvazek, která byla v souladu se služebním řádem povolena orgánem oprávněným ke jmenování, vyváženy provedením jiných jmenování. Požaduje-li zaměstnanec odnětí povolení před uplynutím dohodnuté doby, přijme subjekt Unie vhodná opatření k tomu, aby mez uvedená v odst. 1 druhém pododstavci písm. b) byla dodržena co nejdříve.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU SUBJEKTU UNIE
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 39
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Ředitel vykonává povinnosti schvalující osoby. Plní příjmy a výdaje rozpočtu v souladu s finančními pravidly subjektu Unie a zásadou řádného finančního řízení na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků.
2. Aniž je dotčena odpovědnost schvalující osoby, pokud jde o předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich odhalování, subjekt Unie se v oblasti předcházení podvodům podílí na činnosti Evropského úřadu pro boj proti podvodům.
Článek 40
Pověření výkonem pravomocí při plnění rozpočtu
1. Ředitel může pověřit zaměstnance subjektu Unie, na které se vztahuje služební řád, výkonem pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených ve finančních pravidlech subjektu Unie přijatých správní radou. Pověřené osoby smějí jednat pouze v mezích pravomocí, jejichž výkonem byly výslovně pověřeny.
2. Pověřená osoba může výkonem nabytých pravomocí dále pověřit jinou osobu za podmínek stanovených v prováděcích pravidlech k tomuto nařízení uvedených v článku 114. Ke každému dalšímu pověření je nutný výslovný souhlas ředitele.
Článek 41
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací ve smyslu kapitoly 2 této hlavy a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo na kontrole se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy subjektu Unie.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc příslušnému orgánu, který vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Pokud se střet zájmů zjistí, dotčená osoba ukončí v dané věci veškerou svou činnost. Příslušný orgán učiní veškeré další vhodné kroky.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
3. Příslušný orgán uvedený v odstavci 1 je přímým nadřízeným dotčeného zaměstnance. Je-li tímto zaměstnancem ředitel, je příslušným orgánem správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada.
4. Subjekt Unie přijme pravidla pro předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 42
Způsob plnění rozpočtu subjektu Unie
1. Rozpočet subjektu Unie plní ředitel v útvarech, které spadají pod jeho pravomoc.
2. Ukáže-li se to nezbytným, lze externím soukromoprávním subjektům smluvně svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.
KAPITOLA 2
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 43
Oddělení funkcí
Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 44
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Schvalující osoba je odpovědná za plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování souladu s požadavky legality a správnosti.
2. Pro účely odstavce 1 schvalující osoba v souladu s minimálními standardy přijatými správní radou, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonnou radou na základě rovnocenných standardů, které stanoví Komise pro své útvary, a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jejích úkolů.
Vytvoření takové struktury a systémů vychází z komplexní analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivitu.
Schvalující osoba může v rámci svých útvarů zřídit funkci odborných poradců, kteří jí budou nápomocni při kontrole rizik souvisejících s jejími činnostmi.
3. K plnění výdajů přijímá schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro vynakládání prostředků.
4. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a vydávání inkasních příkazů. Případně zahrnuje vzdání se stanovených nároků.
5. Schvalující osoba uchovává podklady týkající se uskutečněných operací po dobu pěti let ode dne rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu subjektu Unie. Osobní údaje uvedené v podkladech se pokud možno vymažou, nejsou-li tyto údaje potřebné pro účely rozpočtového absolutoria, kontroly nebo auditu. V každém případě se pro uchovávání provozních údajů použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 45
Kontroly ex ante
1. U každé operace uvedené v článku 44 se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
2. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které slouží k přípravě úkonů v rámci plnění rozpočtu subjektu Unie, jež provádějí schvalující osoby uvedené v článcích 33 a 34.
3. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí schvalující osoba, aby ověřila provozní a finanční hlediska dané operace.
4. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici. Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje odpovědná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku nákladové efektivity. V případě pochybností si odpovědná schvalující osoba k potvrzení příslušné platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
řádnost výdajů a jejich soulad s platnými předpisy;
b)
uplatnění zásady řádného finančního řízení stanovené v článku 29.
Pro účely kontrol může schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
5. Ověření určité operace provádějí jiní zaměstnanci než ti, kteří ji zahájili. Zaměstnanci, kteří provádějí ověření, nesmějí být podřízenými zaměstnanců, kteří operaci zahájili.
Článek 46
Kontroly ex post
1. Pověřená schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny na vzorku.
2. Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
Kontroly ex post prověřují, zda jsou operace financované z rozpočtu subjektu Unie prováděny řádným způsobem, a zejména zda jsou dodržována kritéria uvedená v čl. 45 odst. 4.
Výsledky kontrol ex post přezkoumává alespoň jednou ročně schvalující osoba s cílem odhalit případné systémové problémy. Schvalující osoba přijímá opatření k řešení těchto problémů.
Analýza rizik uvedená v odstavci 1 se přezkoumává na základě výsledků kontrol a jiných relevantních informací.
U víceletých programů stanoví schvalující osoba víceletou kontrolní strategii, v níž specifikuje povahu a rozsah kontrol v daném období a způsob měření výsledků v meziročním srovnání v rámci každoročního procesu potvrzování věrohodnosti.
3. Kontroly ex ante nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Pokud schvalující osoba provádí v rámci kontrol ex post finanční audity příjemců grantu, používá jasná, důsledná a transparentní auditní pravidla a dodržuje práva subjektu Unie i auditovaného subjektu.
4. Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací uvedených v odstavci 3 musí mít nezbytné odborné znalosti. Dodržují zvláštní kodex profesních standardů, který přijal subjekt Unie a který vychází ze standardů, jež přijala Komise pro své vlastní útvary.
Článek 47
Souhrnná výroční zpráva o činnosti
1. Schvalující osoba podává správní radě zprávu o plnění svých povinností ve formě výroční zprávy o činnosti, která obsahuje:
a)
informace o:
-
provádění ročního pracovního programu subjektu a plnění jeho rozpočtu a plánu personálních zdrojů uvedeného v článku 38,
-
systémech řízení a vnitřní kontroly včetně shrnutí počtu a typu interních auditů, které provedl interní auditor, útvarů interního auditu, vydaných doporučení a opatření přijatých na základě těchto doporučení a doporučení vydaných v předchozích letech, jak je uvedeno v článcích 82 a 83,
-
veškerých připomínkách Účetního dvora a opatřeních přijatých na základě těchto připomínek,
-
účetních závěrkách a zprávách o rozpočtovém a finančním řízení, aniž jsou dotčeny články 92, 96 a 97;
b)
prohlášení schvalující osoby, že není-li uvedeno jinak ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů, má přiměřenou jistotu, že:
-
údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti,
-
zdroje vyčleněné na činnosti popsané ve zprávě byly použity ke stanovenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení,
-
zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací.
Souhrnná výroční zpráva o činnosti uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly, včetně celkového zhodnocení nákladů a přínosů kontrol.
Souhrnná výroční zpráva se předkládá k posouzení správní radě.
2. Do 1. července každého roku předá správní rada souhrnnou výroční zprávu o činnosti spolu s jejím posouzením Účetnímu dvoru, Komisi, Evropskému parlamentu a Radě.
3. Ve zřizujícím aktu mohou být v řádně odůvodněných případech stanoveny dodatečné požadavky na podávání zpráv, zejména vyžaduje-li si to povaha oblasti, v níž subjekt působí.
Článek 48
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásady řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tento zaměstnanec musí dodržovat, uvědomí o tom písemně ředitele, který mu písemně odpoví. Pokud ředitel nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a pokud se zaměstnanec domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, zaměstnanec o tom písemně informuje příslušnou komisi uvedenou v čl. 54 odst. 5 a správní radu.
2. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení subjektu Unie musí obsahovat povinnost externího auditora informovat schvalující osobu o jakékoli podezřelé činnosti, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy Unie.
Článek 49
Pověření plněním rozpočtu
Je-li výkonem pravomocí při plnění rozpočtu pověřena nebo dále pověřena jiná osoba v souladu s článkem 40, použije se na pověřenou nebo dále pověřenou schvalující osobu obdobně čl. 44 odst. 1, 2 a 3.
Oddíl 3
Účetní
Článek 50
Pravomoci a povinnosti účetního
1. Správní rada jmenuje účetního, na kterého se vztahuje služební řád a který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý. V subjektu Unie účetní odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
přípravu a předkládání účetní závěrky v souladu s hlavou IX;
c)
vedení účtů v souladu s hlavou IX;
d)
zavedení účetních pravidel v souladu s hlavou IX a účtové osnovy v souladu s ustanoveními přijatými účetním Komise;
e)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodňování účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
f)
správu pokladny.
2. Dva nebo více subjektů Unie může jmenovat téhož účetního.
Subjekty Unie se mohou rovněž dohodnout s Komisí, že účetní Komise jedná zároveň jako účetní subjektu Unie.
Subjekty Unie mohou rovněž účetnímu Komise svěřit část úkolů účetního subjektu Unie s ohledem na analýzu nákladů a přínosů uvedenou v článku 29.
V případech uvedených v tomto pododstavci přijmou nezbytná opatření k tomu, aby zamezily jakémukoli střetu zájmů.
3. Účetní získává od schvalující osoby veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu Unie a plnění rozpočtu. Schvalující osoba zaručuje spolehlivost těchto informací.
4. Než ředitel přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu Unie.
Za účelem prvního pododstavce účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Schvalující osoba poskytne veškeré informace, které účetní ke splnění svých povinností potřebuje.
Schvalující osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci a za úplnost a přesnost údajů předaných účetnímu.
5. Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
6. S výhradou odstavce 7 tohoto článku a článku 51 je účetní jako jediný oprávněn spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
7. Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance, na které se vztahuje služební řád, je-li to ke splnění jeho povinností nezbytné.
8. Úkoly, práva a povinnosti svěřené pověřeným osobám jsou stanoveny v pověřovacím aktu.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 51
Zálohové účty
Ukáže-li se to nezbytným, mohou být pro platby malých částek a výběr jiných příjmů uvedených v článku 6 zřízeny zálohové účty. Finanční prostředky na zálohové účty poskytuje účetní a jejich vedením jsou pověřeni jím jmenovaní správci zálohových účtů.
Maximální výši každého výdaje nebo příjmu, kterou může správce zálohových účtů vyplatit třetím osobám, nesmí přesáhnout 60 000 EUR, přičemž každý subjekt Unie tuto výši upřesní pro jednotlivé položky výdajů a příjmů. Platby ze zálohových účtů je možné provádět bankovním převodem, včetně systému přímého inkasa uvedeného v čl. 74 odst. 1, šekem nebo jiným způsobem v souladu s pokyny stanovenými účetním.
KAPITOLA 3
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 52
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
1. Pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám může orgán, který je jmenoval, dočasně nebo s konečnou platností jejich pověření nebo další pověření kdykoli odejmout. Schvalující osoba může svůj souhlas s určitým dalším pověřením kdykoli odvolat.
2. Účetní nebo správce zálohových účtů nebo oba mohou být dočasně nebo s konečnou platností kdykoli zbaveni svých povinností správní radou. V takovém případě správní rada jmenuje prozatímního účetního.
3. Odstavci 1 a 2 nejsou dotčena žádná disciplinární opatření přijatá vůči účastníkům finančních operací, kteří jsou v těchto odstavcích uvedeni.
Článek 53
Odpovědnost účastníků finančních operací za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
1. Články 52 až 56 není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 52 za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Aniž jsou dotčeny články 54, 55 a 56, nese každá schvalující osoba, účetní či správce zálohových účtů disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy Unie, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům.
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
Článek 54
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
1. Schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem.
2. Finanční odpovědnost se uplatní zejména v případě, kdy schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti:
a)
stanoví inkasní nárok, vydá inkasní příkaz, přidělí výdaj na závazek nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením a případně s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení subjektu Unie;
b)
opomene vystavit doklad o stanovení pohledávky nebo opomene vydat inkasní příkaz nebo zdrží jeho vydání nebo zdrží vydání platebního příkazu, a tím způsobí soukromoprávní odpovědnost subjektu Unie vůči třetím osobám.
3. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že rozhodnutí, které má učinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou řádného finančního řízení, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil. Pokud orgán, který ji pověřil, vydá písemně odůvodněný příkaz k přijetí uvedeného rozhodnutí, je tato pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti.
4. V případě pověření je schvalující osoba nadále odpovědná za účinnost a účelnost zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr pověřené schvalující osoby.
5. Zvláštní komise pro řešení finančních nesrovnalostí, již Komise zřídila nebo na jejíž práci se Komise podílí v souladu s čl. 73 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vykonává stejné pravomoci vůči subjektu Unie jako vůči útvarům Komise, ledaže správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada rozhodne zřídit funkčně nezávislou odbornou komisi nebo se podílet na práci společné komise zřízené více orgány. V případech předložených subjekty Unie platí, že zvláštní komise pro řešení finančních nesrovnalostí, již Komise zřídila nebo na jejíž práci se Komise podílí, obsahuje jednoho zaměstnance subjektu Unie.
Na základě stanoviska komise uvedené v prvním pododstavci rozhodne ředitel o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě a internímu auditorovi Komise zprávu s doporučeními. Pokud se stanovisko týká ředitele, komise tuto zprávu podá správní radě a internímu auditorovi Komise. Ředitel ve své výroční zprávě o činnosti na stanoviska komise anonymně odkáže a uvede, jaká opatření na jejich základě přijal.
6. Po každém zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil škodu, která subjektu Unie vznikne v důsledku závažného pochybení, kterého se dopustí při plnění nebo v souvislosti s plněním svých povinností. Po splnění náležitostí stanovených ve služebním řádu v disciplinární oblasti přijme orgán oprávněný ke jmenování odůvodněné rozhodnutí.
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 55
Pravidla vztahující se na účetní
Účetní nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny, nebo zavinění jejich ztráty nebo poškození z nedbalosti;
b)
neoprávněnou změnu na bankovních účtech nebo poštovních žirových účtech;
c)
inkaso nebo platbu částek, které neodpovídají částkám na odpovídajících inkasních nebo platebních příkazech;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
Článek 56
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
Správce zálohových účtů nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku a dokladů, které mu byly svěřeny, nebo zavinění jejich ztráty nebo poškození z nedbalosti;
b)
nemožnost doložit platby, které provedl, řádnými podklady;
c)
uskutečnění platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců těchto plateb;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
KAPITOLA 4
Příjmové operace
Článek 57
Žádost o platbu
Subjekt Unie podává Komisi žádosti o vyplacení celého příspěvku Unie nebo jeho části podle čl. 19 odst. 6 za podmínek a v intervalech dohodnutých s Komisí.
Článek 58
Nakládání s úroky
Úroky plynoucí z finančních prostředků, které Komise vyplatí subjektu Unie formou příspěvku, nejsou splatné do rozpočtu.
Článek 59
Odhady pohledávek
1. Jakmile má schvalující osoba dostatečné a spolehlivé informace k opatření nebo situaci, z nichž může subjektu Unie vzniknout pohledávka, provede odhad této pohledávky.
2. Schvalující osoba odhad pohledávky upraví, jakmile se dozví o skutečnosti, která mění opatření nebo situaci, na jejichž základě byl odhad proveden.
Při vystavení inkasního příkazu v souvislosti s opatřením či situací, na jejichž základě byl odhad pohledávky proveden, schvalující osoba tento odhad upraví o odpovídající částku.
Je-li inkasní příkaz vystaven na stejnou částku jako původní odhad pohledávky, sníží se tento odhad na nulu.
Článek 60
Stanovení pohledávky
1. Stanovení pohledávky je úkon, kterým schvalující osoba:
a)
ověřuje, zda dluh existuje;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši dluhu;
c)
ověřuje podmínky splatnosti dluhu.
2. Veškeré pohledávky identifikované jako jisté, o stanovené pevné částce a splatné se stanovují inkasním příkazem předloženým účetnímu a výzvou k úhradě zaslanou dlužníku, přičemž obojí vystavuje schvalující osoba.
3. Neoprávněně vyplacené částky musí být získány zpět.
4. Veškeré dluhy neuhrazené ke dni splatnosti stanovenému ve výzvě k úhradě jsou úročeny v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
5. V náležitě odůvodněných případech mohou být některé běžné příjmy stanoveny předběžně. Předběžné stanovení se vztahuje na více inkasních operací, jejichž výši proto není třeba stanovovat samostatně. Před koncem rozpočtového roku upraví schvalující osoba předběžně stanovené pohledávky, aby zajistila, že jejich výše odpovídá skutečně stanoveným pohledávkám.
Článek 61
Schválení inkasa
Schválení inkasa je úkon, kterým schvalující osoba vystavením inkasního příkazu vydává pokyn účetnímu, aby inkasoval pohledávku, kterou schvalující osoba stanovila.
Článek 62
Pravidla pro inkaso
1. Účetní jedná na základě inkasních příkazů k pohledávkám řádně stanoveným schvalující osobou. Zajistí s náležitou pečlivostí, aby subjekt Unie obdržel své příjmy a aby byla zachována jeho práva.
2. Pokud nebyla částka skutečně inkasována v den splatnosti uvedený ve výzvě k úhradě, uvědomí o tom účetní schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup k provedení inkasa jakýmikoli právními prostředky, případně včetně započtení, a není-li to možné, vymožením pohledávky.
3. Účetní inkasuje částky započtením proti případným odpovídajícím pohledávkám dlužníka vůči subjektu Unie. Tyto pohledávky musí být jisté, o stanovené pevné částce a splatné.
4. Pokud schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Schvalující osoba může rozhodnutím o upuštění od inkasa pověřit jinou osobu pouze u pohledávek nižších než 5 000 EUR.
V rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být uvedeno, jaká opatření byla k provedení inkasa přijata, a právní a skutkový stav, z něhož toto rozhodnutí vychází.
5. Schvalující osoba stanovenou pohledávku zcela nebo zčásti zruší, vede-li odhalení chyby ke zjištění, že pohledávka nebyla stanovena správně. Zrušení se provádí řádně odůvodněným rozhodnutím schvalující osoby.
Článek 63
Náležitosti inkasa
1. Po skutečném inkasu splatné pohledávky provede účetní zápis do účtů a uvědomí schvalující osobu.
2. Na všechny platby v hotovosti účetnímu je vydáno potvrzení.
3. Neurčí-li dlužník jinak, započte se jeho částečná úhrada na základě několika inkasních příkazů nejprve proti nejstarší pohledávce.
Z částečné úhrady jsou hrazeny nejprve úroky.
Článek 64
Dodatečná platební lhůta
1. Ve spolupráci se schvalující osobou může účetní poskytnout dlužníkovi dodatečnou platební lhůtu pouze na základě odůvodněné písemné žádosti dlužníka a za předpokladu, že jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
dlužník se zaváže k zaplacení úroků se sazbou stanovenou v článku 83 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 za celé dodatečně povolené období počínaje lhůtou uvedenou v čl. 80 odst. 3 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
v zájmu ochrany práv subjektu Unie složí dlužník finanční jistotu, kterou účetní subjektu Unie akceptuje a která kryje jistinu i úroky dluhu po splatnosti.
Jistota uvedená v prvním pododstavci písm. b) může být nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby, které schválí účetní subjektu Unie.
2. Ve výjimečných případech může účetní na žádost dlužníka od požadavku na složení jistoty podle prvního pododstavce písm. b) upustit, dojde-li k názoru, že dlužník je ochoten a schopen platbu v dodatečné lhůtě uhradit, avšak není schopen složit jistotu a nachází se v obtížné situaci.
Článek 65
Seznam nároků
1. Účetní vede seznam dlužných částek, jež mají být inkasovány. Nároky subjektu Unie jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní rovněž uvede rozhodnutí o upuštění nebo částečném upuštění od inkasa stanovených částek. Tento seznam se připojí ke zprávě subjektu Unie o rozpočtovém a finančním řízení.
2. Subjekt Unie vypracuje seznam svých nároků s uvedením jmen dlužníků a výše dluhu v případech, kdy byla úhrada dluhu nařízena pravomocným soudním rozhodnutím a kdy po dobu jednoho roku od jeho vynesení nebyla uskutečněna žádná úhrada nebo žádná významná úhrada. Při zveřejňování tohoto seznamu je zohledňována ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pokud jde o osobní údaje fyzických osob, jsou zveřejněné údaje odstraněny poté, co je dlužná částka v plném rozsahu uhrazena. Tatáž zásada platí pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
Rozhodnutí o zařazení dlužníka na seznam nároků subjektu Unie je přijímáno v souladu se zásadou proporcionality a zohledňuje zejména význam dané částky.
Článek 66
Promlčecí lhůta
Nároky subjektu Unie vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči subjektu Unie se promlčují po pěti letech.
Článek 67
Zvláštní ustanovení o poplatcích
Pokud subjekt Unie vybírá poplatky uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a), provede se na začátku každého rozpočtového roku celkový předběžný odhad těchto poplatků.
Jsou-li tyto poplatky zcela stanoveny na základě právních předpisů nebo rozhodnutí správní rady, může schvalující osoba upustit od vydání inkasního příkazu a rovnou vystavit výzvu k úhradě poté, co stanoví výši pohledávky. V tomto případě jsou uvedeny všechny podrobnosti týkající se nároku subjektu Unie. Účetní vede seznam všech výzev k úhradě a uvede počet těchto výzev a celkovou částku ve zprávě subjektu Unie o rozpočtovém a finančním řízení.
Používá-li subjekt Unie samostatný systém fakturace, zaznamenává účetní pravidelně, nejméně však jednou měsíčně úhrnnou částku poplatků přijatou do účetnictví.
Subjekt Unie poskytne služby na základě úkolů, které mu byly svěřeny, teprve poté, co byly odpovídající poplatky uhrazeny v plné výši. Ve výjimečných případech však může být služba poskytnuta i bez předchozí úhrady odpovídajícího poplatku. V případech, kdy byla služba poskytnuta bez předchozí úhrady odpovídajícího poplatku, se použijí články 60 až 66.
KAPITOLA 5
Výdajové operace
Článek 68
Rozhodnutí o financování
1. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
2. Každému přidělení výdajů na závazek musí předcházet rozhodnutí o financování.
3. Roční pracovní program subjektu Unie se považuje za rozhodnutí o financování u činností, na které se vztahuje, za předpokladu, že jsou v něm jasně uvedeny prvky stanovené v čl. 32 odst. 3.
4. Správní prostředky mohou být vynakládány bez předchozího rozhodnutí o financování.
Článek 69
Druhy závazků
1. Rozpočtový závazek je operace, kterou se vyhrazují prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právních závazků.
2. Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo stanovuje povinnost, ze které vyplývá zatížení rozpočtu.
3. Rozpočtové závazky spadají do jedné z těchto tří skupin:
a)
individuální: rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce grantu i částka výdajů;
b)
souhrnné: rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen;
c)
předběžné: rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí běžných správních výdajů a buď částka, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.
Předběžný rozpočtový závazek se provádí buď uzavřením jednoho nebo více právních závazků, které zakládají nárok na následné platby, nebo přímo platbami v některých výjimečných případech týkajících se výdajů na zaměstnance.
4. Rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek, pouze pokud tak stanoví zřizující akt nebo základní právní akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 70
Pravidla vztahující se na závazky
1. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu subjektu Unie, musí schvalující osoba před uzavřením právního závazku vůči třetí osobě přijmout rozpočtový závazek.
2. Povinnost přijmout rozpočtový závazek před přijetím právního závazku uvedená v odstavci 1 se nevztahuje na právní závazky přijaté po vyhlášení krizové situace v rámci plánu kontinuity provozu v souladu s postupy, které subjekt Unie přijal.
3. Souhrnné rozpočtové závazky pokrývají celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazků uzavřených do 31. prosince roku N + 1.
S výhradou čl. 69 odst. 4 a čl. 87 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo předběžným rozpočtovým závazkům, přijaty do 31. prosince roku N.
Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zruší schvalující osoba nevyužitý zůstatek těchto rozpočtových závazků.
Částku každého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného rozpočtového závazku, před podpisem zaznamená schvalující osoba do rozpočtových účtů a zaúčtuje k souhrnnému rozpočtovému závazku.
4. Rozpočtové a právní závazky zaznamenané v souvislosti s akcemi, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mají s výjimkou výdajů na zaměstnance lhůtu pro plnění stanovenou v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Části těchto závazků, které nejsou uplatněny do šesti měsíců po uplynutí lhůty uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce, se zruší podle článku 16.
Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, u nějž nebyla provedena žádná platba ve smyslu článku 75 do dvou let od podpisu právního závazku, se zrušuje, kromě případů, kdy je tato částka předmětem soudního nebo rozhodčího řízení nebo kdy jsou v odvětvových pravidlech stanovena zvláštní ustanovení.
Článek 71
Kontrola závazků
1. Při přijímání rozpočtového závazku se schvalující osoba ujistí, že:
a)
výdaj byl přiřazen ke správnému bodu rozpočtu subjektu Unie;
b)
prostředky jsou k dispozici;
c)
výdaj je v souladu s platnými ustanoveními, zejména ustanoveními zřizujícího aktu, finančními pravidly každého subjektu Unie a se všemi akty přijatými na jejich základě;
d)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
2. Při zaznamenávání právního závazku se schvalující osoba předtím, než připojí svůj vlastnoruční nebo elektronický podpis, ujistí, že:
a)
závazek je kryt odpovídajícím rozpočtovým závazkem;
b)
výdaj je legální a řádný a v souladu s platnými ustanoveními, zejména ustanoveními zřizujícího aktu, finančními pravidly každého subjektu Unie a se všemi akty přijatými na jejich základě;
c)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
Článek 72
Potvrzení výdaje
Potvrzení výdaje je úkon, kterým schvalující osoba:
a)
ověřuje existenci věřitelova nároku;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši pohledávky;
c)
ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.
Článek 73
Potvrzování výdajů a forma doložky „předáno k platbě“
1. Výdaje jsou potvrzovány na základě podkladů, jež osvědčují věřitelův nárok a opírají se o výkaz skutečně poskytnutých služeb, skutečně provedených dodávek nebo stavebních prací nebo o jiné doklady, jež odůvodňují platbu, včetně opakujících se plateb za předplatné a vzdělávací kurzy.
2. Dříve než schvalující osoba rozhodne o potvrzení výdaje, podklady osobně zkontroluje nebo na vlastní odpovědnost ověří, že tato kontrola byla provedena.
3. Rozhodnutí o potvrzení výdaje se provádí podpisem doložky „předání k platbě“ schvalující osobou.
4. V jiném než počítačovém systému má „předání k platbě“ podobu razítka s podpisem schvalující osoby.
V počítačovém systému má „předání k platbě“ podobu potvrzení s osobním heslem schvalující osoby.
Článek 74
Schválení výdaje
1. Schválení výdaje je úkon, kterým schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, vydá vystavením platebního příkazu pokyn účetnímu, aby uhradil částku výdaje, kterou schvalující osoba potvrdila.
Jestliže se v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodání zboží provádějí pravidelné platby, může schvalující osoba na základě vlastní analýzy rizik nařídit použití systému přímého inkasa.
2. Schvalující osoba opatří platební příkaz datem a podpisem a poté jej postoupí účetnímu. Podklady schvalující osoba uchovává v souladu s čl. 44 odst. 5.
3. Platební příkaz postoupený účetnímu je případně doprovázen dokladem o tom, že majetek byl zapsán do inventárního soupisu uvedeného v čl. 106 odst. 1.
Článek 75
Druhy plateb
1. Platbu lze provést, pouze je-li prokázáno, že odpovídající akce byla provedena v souladu se základním právním aktem, smlouvou nebo dohodou o grantu; platba přitom zahrnuje jednu nebo více z těchto operací:
a)
platbu celé dlužné částky;
b)
platbu dlužné částky některým z těchto způsobů:
1)
předběžným financováním, jež může být rozloženo do několika plateb po podpisu smlouvy nebo grantové dohody nebo po obdržení rozhodnutí o udělení grantu;
2)
jednou nebo více průběžnými platbami jako protiplnění za částečné provedení akce;
3)
výplatou zůstatku dlužných částek, pokud je akce provedena v plném rozsahu.
Předběžné financování má poskytnout příjemci prostředky v hotovosti. Lze je rozdělit do více plateb v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Průběžnou platbou, kterou lze provádět opakovaně, je možno hradit výdaje vzniklé při provádění rozhodnutí či dohody nebo jí lze hradit služby, dodávky či stavební práce dokončené nebo dodané v průběhu plnění veřejné zakázky. Aniž je dotčen základní právní akt, lze průběžnou platbu v plném či částečném rozsahu zúčtovat s předběžným financováním.
Výdaj je uzavírán buď formou výplaty zůstatku, kterou nelze opakovat a kterou jsou zúčtovány všechny předchozí platby výdajů, nebo formou inkasního příkazu.
2. Platby uvedené v odstavci 1 se v rozpočtovém účetnictví rozlišují podle druhu a zaznamenávají se k okamžiku, ke kterému byla každá platba uskutečněna.
Článek 76
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Platbu výdajů provádí účetní v mezích dostupných finančních prostředků.
Článek 77
Lhůty pro výdaje
Platby výdajů se provádějí ve lhůtách stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v souladu s těmito nařízeními.
KAPITOLA 6
Systémy informačních technologií
Článek 78
Elektronické řízení operací
Jsou-li příjmové a výdajové operace řízeny počítačovými systémy, mohou být dokumenty podepisovány digitálně nebo elektronicky.
Článek 79
Elektronická správa (e-Government)
Subjekt Unie vypracuje a uplatňuje jednotné standardy pro elektronickou výměnu informací se třetími osobami účastnícími se zadávacích řízení a řízení o udělení grantu. Zejména pak, nakolik je to možné, navrhne a uplatňuje řešení pro předkládání, uchovávání a zpracovávání údajů poskytnutých v rámci řízení o udělení grantu a zadávacích řízení a za tímto účelem vytvoří pro potenciální žadatele, zájemce a uchazeče jediný prostor pro výměnu elektronických údajů.
Článek 80
Řádná správa
1. Schvalující osoba bez odkladu vyhlásí nutnost poskytnout průkazné materiály nebo doklady, jejich formu a požadovaný obsah a případně i orientační harmonogram pro dokončení zadávacího řízení.
2. Pokud žadatel nebo uchazeč v důsledku zjevné administrativní chyby opomene předložit průkazné materiály nebo poskytnout vyjádření, hodnotící výbor nebo případně schvalující osoba jej požádá, kromě řádně odůvodněných případů, aby k podkladům poskytl chybějící informace či podal vysvětlení. Tyto informace či vysvětlení nesmějí podstatně měnit návrh ani podmínky nabídkového řízení.
Článek 81
Údaje o opravných prostředcích
Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
KAPITOLA 7
Interní auditor
Článek 82
Jmenování a pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Subjekt Unie zřídí funkci interního auditora, která je vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
2. Funkci interního auditora vykonává interní auditor Komise. Interním auditorem nesmí být schvalující osoba ani účetní subjektu Unie ani Komise.
3. Interní auditor radí subjektu Unie v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě systémů řízení a kontroly a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména za:
a)
posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a výkonu útvarů při provádění programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu subjektu Unie.
4. Interní auditor vykonává své úkoly ve vztahu ke všem činnostem a útvarům subjektu Unie. Interní auditor má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů.
5. Interní auditor vezme na vědomí souhrnnou výroční zprávu schvalující osoby o činnosti i ostatní získané informace.
6. Interní auditor podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Interní auditor podává zprávu i v kterémkoli z těchto případů:
-
nebyla zohledněna kritická rizika a doporučení,
-
provádění doporučení z minulých let je významně zpožděno.
Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada a ředitel zajistí pravidelné sledování toho, zda jsou doporučení auditu prováděna. Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada přezkoumá informace uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. a), jakož i úplné a včasné provedení doporučení.
7. Subjekt Unie zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
8. Zprávy a zjištění interního auditora jsou veřejně dostupné až poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
Článek 83
Nezávislost interního auditora
Nezávislost interního auditora, jeho odpovědnost za opatření přijatá při výkonu jeho povinností a právo interního auditora podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie jsou stanoveny v souladu s článkem 100 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 84
Zřízení útvaru interního auditu
1. Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada může s náležitým ohledem na nákladovou efektivitu a přidanou hodnotu zřídit útvar interního auditu, který plní své povinnosti v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
Účel, pravomoc a odpovědnost útvaru interního auditu jsou uvedeny v jeho stanovách a podléhají schválení správní radou, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonnou radou.
Vedoucí útvaru interního auditu vypracuje roční plán auditů tohoto útvaru mimo jiné s přihlédnutím k posouzení rizika v subjektu Unie provedenému ředitelem.
Tento plán přezkoumává a schvaluje správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada.
Útvar interního auditu podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
2. Pokud útvar interního auditu některého subjektu Unie není nákladově efektivní nebo není schopen dodržet mezinárodní standardy, může se tento subjekt Unie rozhodnout, že bude útvar interního auditu sdílet s jinými subjekty Unie, které působí ve stejné oblasti politiky.
V těchto případech se správní rady, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonné rady dotyčných subjektů Unie dohodnou na praktickém způsobu fungování sdíleného útvaru interního auditu.
3. Subjekty interního auditu účinně spolupracují prostřednictvím výměny informací a zpráv o auditu a případně prostřednictvím společného posuzování rizik a provádění společných auditů.
Správní rada, nebo umožňuje-li to zřizující akt, výkonná rada a ředitel zajistí pravidelné sledování toho, zda jsou doporučení útvaru interního auditu prováděna.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
Článek 85
Obecná ustanovení
1. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, použije se s výhradou článku 86 hlava V nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Subjekt Unie může být na svou žádost přibrán jako veřejný zadavatel při zadávání zakázek Komise nebo interinstitucionálních zakázek a při zadávání zakázek jiných subjektů Unie.
3. Subjekt Unie se podílí na ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů, kterou zřídila a provozuje Komise podle článku 108 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 86
Zadávací řízení
1. Subjekt Unie může uzavřít smlouvu s Komisí, interinstitucionálními úřady a Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie zřízeným nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (8) o dodávce zboží, poskytnutí služeb nebo provedení práce, které tyto subjekty zajišťují, aniž by využil postup zadávání veřejných zakázek.
2. Subjekt Unie může k pokrytí svých administrativních potřeb použít společné zadávací řízení s veřejnými zadavateli hostitelského členského státu. V tomto případě se obdobně použije článek 133 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
HLAVA VI
ZLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O SPRÁVNÍCH PROSTŘEDCÍCH
Článek 87
Správní prostředky
1. Správní prostředky jsou nerozlišené.
2. Správní výdaje vyplývající ze smluv, které se vztahují na období delší než jeden rozpočtový rok, ať již kvůli místním zvyklostem, nebo protože se jedná o dodávky zařízení, se zapisují k tíži rozpočtu subjektu Unie toho rozpočtového roku, ve kterém se uskutečnily.
3. Subjekt Unie poskytuje každoročně do 1. července Evropskému parlamentu a Radě pracovní dokument o své politice v oblasti nemovitostí, který obsahuje tyto informace:
a)
pro každou budovu výdaje a rozlohu hrazené z prostředků odpovídajících položek v rozpočtu subjektu Unie;
b)
očekávaný vývoj globálního plánování rozlohy a lokalit v nadcházejících letech a popis projektů v oblasti nemovitostí ve fázi plánování, které již byly stanoveny;
c)
konečné podmínky a náklady a důležité informace o uskutečňování nových projektů v oblasti nemovitostí předložených dříve Evropskému parlamentu a Radě postupem podle článku 88 a neuvedených v pracovních dokumentech z předchozího roku.
Článek 88
Projekty v oblasti nemovitostí
1. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet subjektu Unie, informuje subjekt Unie Evropský parlament a Radu co nejdříve o požadované rozloze nemovitosti a o předběžném plánování, a to před případným průzkumem místního trhu v případě smluv v oblasti nemovitostí nebo před vydáním výzvy k podání nabídky v případě stavebních prací.
2. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet subjektu Unie, předloží subjekt Unie projekt v oblasti nemovitostí, včetně podrobného odhadu nákladů a jeho financování, a také seznam návrhů smluv, které mají být použity, a před uzavřením smluv požádá Evropský parlament a Radu o jejich schválení. Na žádost subjektu Unie se s předloženými dokumenty vztahujícími se k projektu v oblasti nemovitostí zachází důvěrně.
S výjimkou mimořádných nepředvídatelných okolností projedná Rada a Evropský parlament projekt v oblasti nemovitostí do čtyř týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely.
Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto čtyřtýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
Jestliže Evropský parlament nebo Rada v průběhu tohoto čtyřtýdenního období vznesou opodstatněné námitky, prodlouží se toto období o dva týdny.
Přijme-li Evropský parlament nebo Rada rozhodnutí v neprospěch projektu v oblasti nemovitostí, subjekt Unie svůj návrh vezme zpět a může předložit návrh nový.
3. V případě mimořádných nepředvídatelných okolností mohou být informace stanovené v odstavci 4 předloženy společně s projektem v oblasti nemovitostí. Evropský parlament a Rada projednají projekt v oblasti nemovitostí do dvou týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely. Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto dvoutýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
4. U následujících projektů v oblasti nemovitostí se má za to, že mohou mít významný finanční dopad na rozpočet subjektu Unie:
a)
koupě pozemku;
b)
koupě, prodej, přestavba, výstavba budov nebo jakýkoli projekt spojující tyto prvky, které mají proběhnout ve stejném období, jehož výše přesahuje 3 000 000 EUR;
c)
veškeré nové smlouvy týkající se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv a obnovení stávajících smluv za méně výhodných podmínek), na něž se nevztahuje písmeno b), s ročními výdaji ve výši alespoň 750 000 EUR;
d)
prodloužení platnosti nebo obnova stávajících smluv týkajících se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv) za stejných nebo výhodnějších podmínek s ročními výdaji ve výši alespoň 3 000 000 EUR.
5. Aniž je dotčen čl. 19 odst. 4, lze plán koupě budovy financovat na základě půjčky, kterou předem schválí Evropský parlament a Rada.
Smlouvy o půjčce se uzavírají a půjčky se splácejí v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s řádným ohledem na nejlepší finanční zájmy Unie.
Pokud subjekt Unie navrhuje, aby se koupě financovala půjčkou, uvede ve finančním plánu, který se předkládá spolu se žádostí o předchozí schválení subjektem Unie, zejména maximální míru financování, dobu financování, druh financování, podmínky financování a úsporu ve srovnání s jinými druhy smluvních ujednání.
Evropský parlament a Rada projednají žádost o předchozí schválení koupě ve lhůtě čtyř týdnů ode dne, kdy oba orgány žádost obdržely, přičemž tuto lhůtu lze jednou prodloužit o dva týdny. Koupě na základě půjčky se považuje za zamítnutou, pokud ji Evropský parlament a Rada v uvedené lhůtě výslovně neschválí.
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 89
Placení externí odborníci
Na výběr odborníků se obdobně použije článek 287 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností. Jejich výběr probíhá na základě kritérií dodržujících zásady zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
HLAVA VIII
GRANTY A CENY UDĚLOVANÉ SUBJEKTEM UNIE
Článek 90
Granty
Pokud subjekt Unie může udělovat granty v souladu se zřizujícím aktem nebo na základě pověření Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iv) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, použijí se příslušná ustanovení uvedeného nařízení a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 91
Ceny
Pokud subjekt Unie může udělovat ceny v souladu se zřizujícím aktem nebo na základě pověření Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iv) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, použijí se příslušná ustanovení uvedeného nařízení a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předkládání účetní závěrky
Článek 92
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrku subjektu Unie tvoří:
a)
finanční výkazy subjektu Unie;
b)
zprávy o plnění rozpočtu subjektu Unie.
Článek 93
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
1. Každý subjekt Unie vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.
2. Ředitel tuto zprávu předá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku.
3. Zpráva uvedená v odstavci 2 přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
Článek 94
Pravidla pro účetní závěrku
1. Účetní subjektu Unie uplatňuje pravidla přijatá účetním Komise založená na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor.
2. Účetní závěrka subjektu Unie uvedená v článku 92 se řídí rozpočtovými zásadami stanovenými v článcích 5 až 31. Podává věrný a poctivý obraz rozpočtových příjmových a výdajových operací.
Článek 95
Účetní zásady
Finanční výkazy uvedené v článku 92 musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Vypracovávají se v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami obsaženými v účetních pravidlech uvedených v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 96
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy se předkládají v eurech a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; jsou předkládány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace obsažené ve výkazech podle odstavce 1 a poskytuje všechny doplňující informace stanovené mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud jsou tyto informace pro činnosti subjektu Unie relevantní.
Článek 97
Zprávy o plnění rozpočtu
1. Zprávy o plnění rozpočtu se předkládají v eurech. Sestávají:
a)
ze zpráv, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
z přílohy, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
2. Výsledek plnění rozpočtu sestává z rozdílu mezi:
-
veškerými příjmy vybranými v souvislosti s daným rozpočtovým rokem,
-
souhrnem plateb provedených z prostředků pro daný rozpočtový rok zvýšeným o přenesené prostředky pro týž rozpočtový rok.
Rozdíl uvedený v prvním pododstavci se zvýší nebo sníží jednak o čistou výši prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků, jež byly zrušeny, jednak o:
-
platby provedené nad rámec nerozlišených prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků v důsledku změn směnných kurzů eura,
-
zůstatek vyplývající z realizovaných i nerealizovaných kurzových zisků a ztrát v průběhu daného rozpočtového roku.
3. Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet subjektu Unie.
Článek 98
Předběžná účetní závěrka
1. Účetní subjektu Unie předává účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. března následujícího roku svou předběžnou účetní závěrku.
2. Účetní subjektu Unie předává účetnímu Komise do 1. března následujícího roku rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
Článek 99
Schválení konečné účetní závěrky
1. V souladu s čl. 148 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 předloží Účetní dvůr do 1. června následujícího roku své připomínky k předběžné účetní závěrce subjektu Unie.
2. Po obdržení připomínek Účetního dvora k předběžné účetní závěrce subjektu Unie vypracuje účetní konečnou účetní závěrku subjektu Unie v souladu s článkem 50. Ředitel účetní závěrku předá správní radě, která k ní vydá své stanovisko.
3. Účetní konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady předá do 1. července následujícího rozpočtového roku účetnímu Komise a Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě.
Účetní subjektu Unie předá účetnímu Komise do 1. července rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
4. Účetní subjektu Unie předá Účetnímu dvoru současně se svou konečnou účetní závěrkou rovněž související prohlášení vedení k auditu; kopii tohoto prohlášení předá účetnímu Komise.
Ke konečné účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
Konečná účetní závěrka subjektu Unie se do 15. listopadu následujícího roku zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na připomínky uvedené ve výroční zprávě Účetního dvora do 30. září následujícího roku. Odpovědi subjektu Unie se současně zasílají Komisi.
KAPITOLA 2
Účetnictví a inventární soupisy majetku
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 100
Účetní systém
1. Účetní systém subjektu Unie slouží k organizaci rozpočtových a finančních informací tak, aby bylo možné vkládat, třídit a zaznamenávat číselné údaje.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech a za kalendářní rok.
3. Schvalující osoba může rovněž vést analytické účty.
Článek 101
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Účetní Komise přijme v souladu s článkem 152 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 účetní pravidla a harmonizovanou účtovou osnovu, které má subjekt Unie uplatňovat.
Oddíl 2
Obecné a rozpočtové účty
Článek 102
Obecné účty
Obecné účty zachycují v chronologickém pořadí s využitím metody podvojného zápisu všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou a finanční situaci a aktiva a pasiva subjektu Unie.
Článek 103
Účetní zápisy v obecných účtech
1. Zůstatky účtů a pohyby na obecných účtech se zapisují do účetních knih.
2. Každý účetní zápis, včetně oprav v účetních záznamech, se provádí na základě účetních dokladů, na které odkazuje.
3. Účetní systém musí umožnit při kontrole bez potíží vyhledat všechny účetní zápisy.
Článek 104
Účetní opravy
Po uzavření rozpočtového roku až do dne předložení konečné účetní závěrky provádí účetní subjektu Unie opravy, které aniž by vyvolaly platby k tíži nebo inkasa ve prospěch uvedeného rozpočtového roku, jsou nezbytné pro věrný a poctivý obraz údajů v této účetní závěrce. Tyto opravy se řídí účetními pravidly uvedenými v článku 101.
Článek 105
Rozpočtové účetnictví
1. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu subjektu Unie.
2. Pro účely odstavce 1 zaznamenávají rozpočtové účty veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace stanovené v hlavě IV.
Článek 106
Inventární soupis majetku
1. Subjekt Unie vede v souladu se vzorem sestaveným účetním Komise soupisy množství a hodnot veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku Unie.
Subjekt Unie ověřuje, zda zápisy v inventárním soupisu odpovídají skutečnosti.
2. Prodej hmotného majetku subjektu Unie se vhodným způsobem vyhlašuje.
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT, ABSOLUTORIUM A BOJ PROTI PODVODŮM
Článek 107
Externí audit
1. Nezávislý externí auditor ověří, zda jsou v roční účetní závěrce subjektu Unie řádně zaznamenány jeho příjmy, výdaje a finanční situace před konsolidací v rámci konečné účetní závěrky subjektu Unie.
Není-li ve zřizujícím aktu stanoveno jinak, vypracuje Účetní dvůr v případě subjektu Unie výroční zprávu v souladu s požadavky čl. 287 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
Při vypracovávání zprávy uvedené ve druhém pododstavci Účetní dvůr vezme v úvahu auditní činnost nezávislého externího auditora uvedeného v prvním pododstavci a opatření přijatá na základě jeho zjištění.
2. Subjekt Unie předá Účetnímu dvoru svůj rozpočet přijatý s konečnou platností. Co nejdříve informuje Účetní dvůr o všech rozhodnutích a úkonech učiněných podle článků 10, 14, 19 a 23.
3. Kontrola prováděná Účetním dvorem se řídí články 158 až 163 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 108
Harmonogram postupu udělování absolutoria
1. Není-li ve zřizujícím aktu stanoveno jinak, Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady do 15. května roku N + 2 řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n. Ředitel informuje správní radu o připomínkách Evropského parlamentu obsažených v usnesení, které je k rozhodnutí o udělení absolutoria připojeno.
2. Nelze-li lhůtu stanovenou v odstavci 1 dodržet, sdělí Evropský parlament nebo Rada řediteli důvody odkladu.
3. Pokud Evropský parlament rozhodnutí o udělení absolutoria odloží, snaží se ředitel ve spolupráci se správní radou co nejdříve přijmout opatření, která by odstranila nebo umožnila odstranit překážky bránící toto rozhodnutí přijmout.
Článek 109
Postup udělování absolutoria
1. Rozhodnutí o udělení absolutoria se týká účtů všech příjmů a výdajů subjektu Unie, z nich vyplývajícího výsledku plnění rozpočtu a aktiv a pasiv subjektu Unie uvedených ve finančním výkazu.
2. Před udělením absolutoria Evropský parlament přezkoumá poté, co tak učiní Rada, účty a finanční výkazy subjektu Unie. Současně přezkoumá výroční zprávu Účetního dvora, odpovědi ředitele subjektu Unie, všechny relevantní zvláštní zprávy Účetního dvora za uvedený rozpočtový rok a jeho prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací.
3. Ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost způsobem stanoveným v čl. 165 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 veškeré informace nezbytné pro hladké uplatnění postupu udělení absolutoria pro příslušný rozpočtový rok.
Článek 110
Následná opatření
1. Ředitel učiní všechna vhodná opatření, aby vyhověl připomínkám připojeným k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu a poznámkám provázejícím doporučení o absolutoriu přijaté Radou.
2. Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady podá ředitel zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto připomínek a poznámek. Její kopii předá Komisi a Účetnímu dvoru.
Článek 111
Kontroly na místě prováděné Komisí, Účetním dvorem a úřadem OLAF
1. Subjekt Unie umožní zaměstnancům Komise a ostatním jí pověřeným osobám, jakož i Účetnímu dvoru přístup na svá místa a do svých prostor a ke všem údajům a informacím, včetně údajů a informací v elektronické podobě, které jsou zapotřebí k provedení jejich auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (9) a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantem nebo smlouvou udělenými podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, granty a veřejné zakázky subjektu Unie obsahovat ustanovení, která Evropský účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi výslovně zmocňují.
HLAVA XI
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 112
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Evropský parlament, Rada a Komise jsou oprávněny získávat od subjektu Unie jakékoli informace nebo vysvětlení týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich oblasti působnosti.
Článek 113
Přijetí nového finančního nařízení subjektu Unie
Každý subjekt uvedený v článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přijme nové finanční nařízení tak, aby vstoupilo v platnost dnem 1. ledna 2014 a v každém případě do šesti měsíců ode dne, k němuž subjekt spadá do oblasti působnosti článku 208 uvedeného nařízení poté, co získá příspěvek z rozpočtu.
Článek 114
Prováděcí pravidla k finančnímu nařízení subjektu Unie
Správní rada přijme v případě potřeby a s předchozím souhlasem Komise prováděcí pravidla k finančnímu nařízení subjektu Unie, a to na návrh jeho ředitele.
Článek 115
Zrušení
Nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 se s účinkem ode dne 1. ledna 2014 zrušuje. Článek 40 se však nadále použije do dne 31. prosince 2014 a čl. 27 odst. 4 a 7 se nadále použije do dne 31. prosince 2015.
Článek 116
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014. Článek 47 a čl. 82 odst. 5 se však použijí ode dne 1. ledna 2015 a článek 32 a čl. 33 odst. 5 a 8 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. září 2013.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1271/2013
z 30. septembra 2013
o rámcovom nariadení o rozpočtových pravidlách pre subjekty uvedené v článku 208 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a najmä na jeho článok 208,
keďže:
(1)
Nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 (2) o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty zriadené Spoločenstvami vychádzalo z nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3). Nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 bolo nahradené nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Nariadenie (ES, Euratom) č. 2343/2002 je preto potrebné zrevidovať. V záujme prehľadnosti treba nariadenie (ES, Euratom) č. 2343/2002 nahradiť.
(2)
Je potrebné zohľadniť spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady EÚ a Európskej komisie o decentralizovaných agentúrach z 19. júla 2012.
(3)
Treba preskúmať určité ustanovenia nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002, aby sa zohľadnili skúsenosti získané pri ich uplatňovaní.
(4)
Toto nariadenie by malo stanoviť všeobecné zásady a základné pravidlá vzťahujúce sa na subjekty zriadené podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euratome (ďalej len „subjekty Únie“), ktoré prijímajú príspevky hradené z rozpočtu, a to bez toho, aby tým bol dotknutý zakladajúci akt. Na základe tohto nariadenia by subjekty Únie mali prijať svoje vlastné rozpočtové pravidlá, ktoré sa nesmú odchýliť od tohto nariadenia s výnimkou prípadov, keď si to vyžadujú ich osobitné potreby, a po predchádzajúcom súhlase Komisie.
(5)
Subjekty Únie, ktoré sú v plnej miere financované z vlastných zdrojov a na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, by však v náležitých prípadoch mali v záujme konzistentnosti stanoviť podobné pravidlá. V súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie z 19. júla 2012 by tieto subjekty mali predkladať Európskemu parlamentu, Rade a Komisii výročnú správu o plnení svojho rozpočtu a plne zohľadňovať ich požiadavky a odporúčania.
(6)
Subjekty Únie by mali zostavovať a plniť svoj rozpočet v súlade s piatimi základnými zásadami rozpočtového práva - so zásadou jednotnosti, presnosti, všeobecnosti, špecifikácie a ročnej platnosti - ako aj so zásadami vyrovnanosti, zúčtovacej jednotky, riadneho finančného hospodárenia a transparentnosti.
(7)
Dôraz by sa mal klásť na vyrovnávací účinok príspevku Únie. Tá časť kladného rozpočtového výsledku subjektu Únie, ktorá prevyšuje príspevok Únie vyplatený v priebehu roka, by sa mala vrátiť do rozpočtu Únie.
(8)
Ak je v zakladajúcom akte stanovené, že príjem pozostáva popri príspevku Únie aj z poplatkov a že príjmy pochádzajúce z poplatkov sú pripísané k určitým výdavkovým položkám, subjekty Únie by mali mať možnosť preniesť zostatok v podobe pripísaných príjmov do ďalšieho obdobia.
(9)
Je potrebné zabezpečiť, aby boli poplatky stanovené v primeranej výške tak, aby pokryli náklady na poskytovanie služieb a aby sa predišlo veľkým prebytkom.
(10)
Delegáciu úloh spojených s plnením rozpočtu na subjekty Únie treba náležite odôvodniť vlastnosťami týchto úloh a špecifickou odbornosťou subjektu Únie, pričom treba zabezpečiť riadne finančné hospodárenie a nákladovú efektívnosť. Delegované úlohy by mali byť v súlade s zakladajúcim aktom.
(11)
Subjektom Únie by sa malo umožniť prijímať granty ad hoc len vtedy, ak je to výslovne stanovené v príslušných základných aktoch a ak to povoľuje zakladajúci akt.
(12)
Podľa článku 50 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 sa subjekt Únie musí zúčastniť na postupe referenčného porovnávania s inými inštitúciami a orgánmi Únie.
(13)
Je nevyhnutné stanoviť pravidlá týkajúce sa akčného plánu nadväzujúceho na závery celkových pravidelných hodnotení, aby bolo možné zabezpečiť ich efektívne vykonávanie.
(14)
S cieľom zaistiť konzistentné plánovanie by subjekt Únie mal vypracovať dokument obsahujúci ročné a viacročné programy, pričom by mal zohľadniť usmernenia Komisie.
(15)
Subjekt Únie by mal zosúladiť harmonogram ročného a viacročného plánovania s rozpočtovým postupom, aby sa zabezpečila jeho efektívnosť a konzistentnosť všetkých programových dokumentov.
(16)
Je potrebné vyjasniť súčasnú štruktúru funkcií vnútorného auditu a vnútornej kontroly a zjednodušiť požiadavky na podávanie správ. Funkciu vnútorného auditu subjektu Únie by mal vykonávať vnútorný audítor Komisie, ktorý by mal vykonávať audity vtedy, keď sú odôvodnené príslušnými rizikami. Je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa vytvárania a fungovania oddelení vnútorného auditu.
(17)
Mali by sa zjednodušiť povinnosti v oblasti podávania správ. Subjekty Únie by mali predkladať konsolidovanú výročnú správu o činnosti obsahujúcu komplexné informácie o plnení ich pracovného programu, rozpočte, plánoch pracovných miest, ako aj o systémoch riadenia a vnútornej kontroly.
(18)
Na zvýšenie nákladovej efektívnosti subjektov Únie je potrebné stanoviť možnosť spoločného využívania služieb alebo ich presunu na iný subjekt Únie či na Komisiu. Nákladovú efektívnosť možno zlepšiť najmä tým, že sa umožní, aby bol účtovník Komisie poverený všetkými úlohami účtovníka subjektu Únie alebo ich časťou.
(19)
Ako je stanovené v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012, možnosť rozdeliť záväzky vzťahujúce sa na obdobie viacerých rokov na ročné splátky by sa mala povoliť len v prípade, ak to stanovuje zakladajúci akt alebo základný akt alebo ak sa týkajú administratívnych výdavkov.
(20)
S cieľom zosúladiť pravidlá týkajúce sa pripísaných príjmov s pravidlami nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 je nevyhnutné stanoviť pravidlá pre diferenciáciu pripísaných príjmov (vnútorných a vonkajších) a ich prenos.
(21)
Aby bolo možné zjednotiť pravidlá pre účtovanie úroku pochádzajúceho z príspevku Únie poskytnutého subjektu Únie s pravidlami nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, je potrebné stanoviť, že tento úrok sa do rozpočtu neúčtuje.
(22)
Nariadenie (EÚ, Euratom) č. 966/2012 stanovuje možnosť prijať v osobitných prípadoch právny záväzok pred rozpočtovým záväzkom. Takúto možnosť by mali mať aj subjekty Únie.
(23)
Na zabezpečenie súladu medzi nariadením (ES, Euratom) č. 2343/2002 a nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 by sa nemali povoliť osobitné ustanovenia o verejnom obstarávaní a grantoch. Uplatňovaním jediného súboru pravidiel sa zaistí zjednodušenie činnosti subjektov Únie a umožní sa využívanie usmernení a vzorov vypracovaných Komisiou.
(24)
S cieľom harmonizovať ustanovenia nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002 a nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 treba subjektom Únie stanoviť možnosť udeľovať ceny.
(25)
Aby subjekty Únie mohli identifikovať a správne riadiť riziko skutočného alebo vnímaného konfliktu záujmov, mali by mať povinnosť prijať pravidlá pre predchádzanie konfliktu záujmov a jeho riadenie. V týchto pravidlách by sa mali zohľadňovať usmernenia, ktoré vypracovala Komisia v nadväznosti na spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie z 19. júla 2012.
(26)
Ustanovenia týkajúce sa politiky v oblasti budov vrátane zavedenia možnosti, aby si subjekty Únie mohli brať pôžičky, a za akých podmienok, treba zosúladiť s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 s cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie novozavedených pravidiel všetkými subjektmi a inštitúciami Únie.
(27)
Treba stanoviť prechodné ustanovenia týkajúce sa plánovania a podávania správ, keďže Komisia potrebuje čas na vypracovanie vhodných usmernení v spolupráci so subjektmi Únie.
(28)
Toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť v deň nasledujúci po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, aby sa umožnilo včasné prijatie revidovaných nariadení o rozpočtových pravidlách subjektov Únie od 1. januára 2014 s cieľom zabezpečiť jednotné pravidlá pre nasledujúci viacročný finančný rámec.
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet
Týmto nariadením sa stanovujú základné rozpočtové pravidlá, na základe ktorých subjekt Únie prijíma vlastné rozpočtové pravidlá. Rozpočtové pravidlá subjektu Únie sa neodchyľujú od tohto nariadenia s výnimkou prípadov, keď si to vyžadujú ich osobitné potreby a Komisia vopred súhlasila.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
-
„zakladajúci akt“ je nástroj práva Únie, ktorý upravuje hlavné aspekty založenia a činnosti subjektu Únie,
-
„rozpočet subjektu Únie“ je nástroj, ktorým sa na každý rozpočtový rok stanovujú a povoľujú všetky príjmy a výdavky, ktoré sa považujú za potrebné pre subjekt Únie,
-
„subjekt Únie“ je subjekt uvedený v článku 208 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012,
-
„správna rada“ je hlavný vnútorný orgán subjektu Únie, ktorý zodpovedá za prijímanie rozhodnutí o finančných a rozpočtových záležitostiach bez ohľadu na svoje pomenovanie v zakladajúcom akte,
-
„riaditeľ“ je osoba, ktorá je zodpovedná za vykonávanie rozhodnutí správnej rady a za plnenie rozpočtu subjektu Únie ako povoľujúci úradník bez ohľadu na svoje pomenovanie v zakladajúcom akte,
-
„výkonná rada“ je vnútorný orgán subjektu Únie, ktorý pomáha správnej rade a ktorého povinnosti a rokovací poriadok sú stanovené v zakladajúcom akte.
Článok 3
Obdobia, dátumy a lehoty
Ak nie je stanovené inak, na lehoty stanovené v tomto nariadení sa uplatňuje nariadenie Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (4).
Článok 4
Ochrana osobných údajov
Týmto nariadením nie sú dotknuté požiadavky smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (5) ani nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6).
Článok 5
Dodržiavanie rozpočtových zásad
Rozpočet subjektu Únie sa zostavuje a plní v súlade so zásadami jednotnosti, presnosti rozpočtu, ročnej platnosti, vyrovnanosti, zúčtovacej jednotky, všeobecnosti, špecifikácie, riadneho finančného hospodárenia, ktoré si vyžaduje účinnú a efektívnu vnútornú kontrolu, a transparentnosti, ako sa stanovuje v tomto nariadení.
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu
Článok 6
Rozsah pôsobnosti rozpočtu subjektu Únie
1. Rozpočet subjektu Únie tvoria:
a)
vlastné príjmy, ktoré sa skladajú zo všetkých poplatkov, ktoré je subjekt Únie oprávnený vyberať v súvislosti s úlohami, ktoré mu boli zverené, a všetky ďalšie príjmy;
b)
príjmy zložené z finančných príspevkov hostiteľských členských štátov;
c)
príspevok poskytnutý Úniou;
d)
príjmy pripísané k osobitným výdavkovým položkám v súlade s článkom 23 ods. 1;
e)
výdavky subjektu Únie vrátane administratívnych výdavkov.
2. Príjmy z poplatkov môžu byť pripísané len vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch, ktoré sú stanovené v zakladajúcom akte.
3. V prípade, keď je v jednom zakladajúcom akte alebo vo viacerých zakladajúcich aktoch stanovené, že jasne vymedzené úlohy sú financované oddelene, alebo keď subjekt Únie plní úlohy, ktoré mu boli zverené na základe dohody o delegovaní, vedie oddelené účty pre príjmové a výdavkové operácie. Subjekt Únie jednoznačne označí každú skupinu úloh vo svojom pláne ľudských zdrojov, ktorý je zahrnutý v dokumente s ročným a viacročným plánovaním uvedenom v článku 32.
Článok 7
Granty ad hoc
1. Subjekty Únie nesmú prijímať granty ad hoc z rozpočtu, ak to nie je povolené v zakladajúcom akte a výslovne stanovené v základnom akte.
2. Ak bolo subjektu Únie povolené prijímať granty ad hoc, úlohy, ktoré sú financované z týchto grantov, sa zahrnú do ročného pracovného programu uvedeného v článku 32 ods. 3.
Článok 8
Dohody o delegovaní
1. Komisia nemôže subjekt Únie poveriť úlohami plnenia rozpočtu, ak to nie je riadne odôvodnené osobitnou povahou činnosti a špecifickou odbornosťou subjektu Únie.
2. Pri výbere subjektu Únie sa náležite zohľadní:
a)
nákladová efektívnosť zverenia týchto úloh;
b)
vplyv na riadiacu štruktúru subjektu a jeho finančné a ľudské zdroje.
3. V prípade, keď Komisia výnimočne zverí subjektu Únie úlohy:
a)
na subjekt Únie sa uplatňuje článok 60 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 vo vzťahu k prostriedkom prideleným na takéto úlohy a články 108 a 109 tohto nariadenia sa neuplatňujú;
b)
zverené úlohy by sa mali len na informačné účely uviesť v ročnom pracovnom programe subjektu Únie uvedenom v článku 32 ods. 3.
4. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, povoľujúci úradník konzultuje pred podpísaním dohody o delegovaní so správnou radou.
Článok 9
Osobitné pravidlá týkajúce sa zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu
1. Žiadny príjem sa nevyberie a žiadny výdavok sa neuskutoční, pokiaľ nie je zahrnutý do niektorého riadku rozpočtu subjektu Únie.
2. Žiadny výdavok nemôže byť viazaný ani povolený, ak presahuje výšku rozpočtových prostriedkov schválených v rozpočte subjektu Únie.
3. Do rozpočtu subjektu Únie možno zahrnúť len rozpočtové prostriedky, ktoré zodpovedajú výdavkom považovaným za potrebné.
4. Úroky vzniknuté z platieb predbežného financovania, ktoré sa uskutočňujú z rozpočtu subjektu Únie, nie sú subjektu Únie splatné.
KAPITOLA 2
Zásada ročnej platnosti
Článok 10
Vymedzenie pojmu
Rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu subjektu Únie sa schvaľujú na rozpočtový rok, ktorý trvá od 1. januára do 31. decembra.
Článok 11
Typ rozpočtových prostriedkov
1. Rozpočet subjektu Únie obsahuje nediferencované rozpočtové prostriedky a, ak je to s ohľadom na operačné potreby odôvodnené, diferencované rozpočtové prostriedky. Diferencované rozpočtové prostriedky pozostávajú z viazaných rozpočtových prostriedkov a platobných rozpočtových prostriedkov.
2. Viazané rozpočtové prostriedky pokrývajú celkové náklady vyplývajúce z právnych záväzkov prijatých v priebehu rozpočtového roka.
3. Platobnými rozpočtovými prostriedkami sa uhrádzajú platby vykonávané pri splácaní právnych záväzkov zahrnutých do rozpočtu v bežnom rozpočtovom roku alebo v predchádzajúcich rozpočtových rokoch.
Článok 12
Účtovanie príjmov a rozpočtových prostriedkov
1. Príjmy subjektu Únie uvedené v článku 6 sa účtujú do daného rozpočtového roka na základe súm vybraných v priebehu tohto rozpočtového roka.
2. Príjmy subjektu Únie vedú k platobným rozpočtovým prostriedkom v rovnakej výške.
3. Rozpočtové prostriedky schválené na rozpočtový rok sa použijú iba na pokrytie výdavkov viazaných a zaplatených v tom istom rozpočtovom roku a na pokrytie splatných súm vyplývajúcich zo záväzkov z predchádzajúcich rozpočtových rokov.
4. Záväzky sa účtujú na základe právnych záväzkov prijatých do 31. decembra.
5. Platby sa účtujú do rozpočtového roka na základe platieb, ktoré vykonal účtovník do 31. decembra príslušného roka.
Článok 13
Viazanie rozpočtových prostriedkov
Rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu subjektu Únie sa po jeho konečnom prijatí môžu viazať s účinnosťou od 1. januára.
Článok 14
Zrušenie a prenos rozpočtových prostriedkov
1. Rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, na ktorý boli zahrnuté do rozpočtu, sa zrušia. Môžu sa však preniesť, ale len do nasledujúceho rozpočtového roka na základe rozhodnutia, ktoré prijme správna rada alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonná rada do 15. februára, v súlade s odsekmi 3 a 4, alebo sa môžu preniesť automaticky v súlade s odsekom 5.
2. Rozpočtové prostriedky týkajúce sa výdavkov na zamestnancov sa nemôžu preniesť.
3. Pokiaľ ide o viazané diferencované rozpočtové prostriedky a nediferencované rozpočtové prostriedky, ktoré na konci rozpočtového roka zatiaľ nie sú viazané, môžu sa preniesť:
a)
sumy zodpovedajúce viazaným rozpočtovým prostriedkom;
b)
sumy zodpovedajúce nediferencovaným rozpočtovým prostriedkom týkajúcim sa stavebných projektov, pre ktoré bola do 31. decembra skončená väčšina prípravných etáp postupu viazania. Prípravná etapa postupu viazania je uvedená vo vykonávacích predpisoch k nariadeniu o rozpočtových pravidlách každého subjektu Únie.
Takéto sumy sa môžu viazať až do 31. marca nasledujúceho roka alebo, v prípade súm súvisiacich so stavebnými projektmi, do 31. decembra nasledujúceho roka.
4. Pokiaľ ide o platobné rozpočtové prostriedky, môžu sa preniesť sumy potrebné na pokrytie existujúcich záväzkov alebo záväzkov spojených s prenesenými viazanými rozpočtovými prostriedkami, ak platobné rozpočtové prostriedky poskytnuté v príslušných rozpočtových riadkoch na nasledujúci rozpočtový rok nie sú dostatočné na pokrytie požiadaviek.
Subjekt Únie najprv použije rozpočtové prostriedky schválené na bežný rozpočtový rok a až po ich vyčerpaní začne používať prenesené rozpočtové prostriedky.
5. Nediferencované rozpočtové prostriedky, ktoré na konci rozpočtového roka zodpovedajú riadnym zmluvne dohodnutým záväzkom, sa automaticky prenášajú výlučne do nasledujúceho rozpočtového roka.
6. Prenesené rozpočtové prostriedky, ktoré neboli viazané k 31. marcu roka N + 1, sa automaticky zrušia a označia sa v účtovníctve.
Článok 15
Pravidlá prenosu pripísaných príjmov
Prenos pripísaných príjmov uvedených v článku 23 a z nich plynúcich nepoužitých rozpočtových prostriedkov disponibilných k 31. decembru sa uskutočňuje v súlade s týmito pravidlami:
a)
vonkajšie pripísané príjmy sa prenášajú automaticky a plne sa použijú do ukončenia realizácie všetkých operácií súvisiacich s programom alebo akciou, na ktoré boli pripísané; vonkajšie pripísané príjmy získané v priebehu posledného roka realizácie programu alebo akcie sa môžu používať v prvom roku realizácie nasledujúceho programu alebo akcie;
b)
vnútorné pripísané príjmy sa prenášajú výlučne do nasledujúceho roka s výnimkou vnútorných pripísaných príjmov vymedzených v článku 23 ods. 3 písm. f), ktoré sa prenášajú automaticky.
Subjekt Únie informuje Komisiu o plnení prenesených pripísaných príjmov najneskôr do 1. júna roku N + 1.
Článok 16
Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov
V prípade, keď sa zruší viazanosť rozpočtových prostriedkov v ktoromkoľvek rozpočtovom roku nasledujúcom po rozpočtovom roku, v ktorom boli rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu subjektu Únie v dôsledku celkového alebo čiastočného neplnenia akcií, na ktoré boli vyčlenené, príslušné rozpočtové prostriedky sa zrušia.
Článok 17
Záväzky
1. Bežné administratívne výdavky sa od 15. októbra každého roka môžu viazať vopred na ťarchu rozpočtových prostriedkov vyhradených na nasledujúci rozpočtový rok. Tieto záväzky však neprekročia jednu štvrtinu rozpočtových prostriedkov, o ktorých rozhodla správna rada a ktoré sú zahrnuté do príslušného rozpočtového riadka na bežný rozpočtový rok. Netýkajú sa nových výdavkov takého druhu, ktorý zatiaľ nebol v zásade schválený v poslednom riadne prijatom rozpočte subjektu Únie.
2. Výdavky, ktoré sa hradia vopred, napr. nájomné, môžu viesť k tomu, že platby splatné od 1. decembra sa hradia z rozpočtových prostriedkov na nasledujúci rozpočtový rok. V tomto prípade sa limit uvedený v odseku 1 neuplatňuje.
Článok 18
Pravidlá uplatniteľné v prípade neskorého prijatia rozpočtu subjektu Únie
1. Ak na začiatku rozpočtového roka nie je rozpočet subjektu Únie prijatý s konečnou platnosťou, uplatňujú sa pravidlá stanovené v odsekoch 2 až 6.
2. Záväzky je možné prijímať a platby je možné uskutočňovať v rámci limitov stanovených v odseku 3.
3. Záväzky v rámci jednotlivých kapitol je možné prijímať do maximálnej výšky jednej štvrtiny celkových rozpočtových prostriedkov schválených v príslušnej kapitole v predchádzajúcom rozpočtovom roku, zvýšenej o jednu dvanástinu za každý mesiac, ktorý uplynul.
Limit rozpočtových prostriedkov stanovený vo výkaze odhadov príjmov a výdavkov nemožno prekročiť.
Platby v rámci jednotlivých kapitol je možné uskutočňovať mesačne do maximálnej výšky jednej dvanástiny rozpočtových prostriedkov schválených v príslušnej kapitole v predchádzajúcom rozpočtovom roku. Táto suma však nesmie presiahnuť jednu dvanástinu rozpočtových prostriedkov stanovených v danej kapitole vo výkaze odhadov príjmov a výdavkov.
4. Rozpočtovými prostriedkami schválenými v príslušnej kapitole v predchádzajúcom rozpočtovom roku, ako sa uvádza v odsekoch 2 a 3, sa rozumejú rozpočtové prostriedky, o ktorých sa hlasovalo v súvislosti s rozpočtom subjektu Únie vrátane opravných rozpočtov a ktoré sú upravené o presuny uskutočnené počas daného rozpočtového roka.
5. Na žiadosť riaditeľa a ak si to vyžaduje kontinuita činnosti subjektu Únie a jeho potreby hospodárenia, môže správna rada s výnimkou riadne odôvodnených prípadov schváliť výdavky presahujúce jednu predbežnú dvanástinu, ale nie vyššie ako súčet štyroch predbežných dvanástin, tak na záväzky, ako aj na platby, a to nad rámec predbežných dvanástin poskytnutých automaticky v súlade s odsekmi 2 a 3.
Dodatočné dvanástiny sa schvaľujú ako celok a nemožno ich deliť
6. Ak v prípade niektorej kapitoly schválené štyri predbežné dvanástiny pridelené v súlade s odsekom 5 nepostačujú na pokrytie výdavkov potrebných na to, aby sa zabránilo prerušeniu kontinuity činnosti subjektu Únie v oblasti, na ktorú sa vzťahuje príslušná kapitola, je výnimočne možné schváliť prekročenie výšky rozpočtových prostriedkov zahrnutých do príslušnej kapitoly rozpočtu subjektu Únie v predchádzajúcom rozpočtovom roku. Správna rada v takom prípade koná v súlade s postupmi stanovenými v odseku 5. Celková suma rozpočtových prostriedkov dostupných v rozpočte subjektu Únie z predchádzajúceho rozpočtového roka alebo v navrhovanej verzii návrhu rozpočtu subjektu Únie sa však za žiadnych okolností nemôže prekročiť.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
Článok 19
Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti
1. Príjmy a platobné rozpočtové prostriedky musia byť v rovnováhe.
2. Viazané rozpočtové prostriedky nesmú prekročiť výšku príspevku Únie po pripočítaní vlastných príjmov a všetkých ostatných príjmov uvedených v článku 6.
3. V prípade subjektov, ktorých príjem pozostáva popri príspevku Únie aj z poplatkov, by sa mala úroveň poplatkov stanoviť tak, aby nedochádzalo k výraznému hromadeniu prebytkov. Ak sa výrazne kladný alebo záporný rozpočtový výsledok v zmysle článku 97 opakuje, treba výšku poplatkov zrevidovať.
4. Subjekt Únie si nesmie v rámci svojho rozpočtu brať pôžičky.
5. Príspevok Únie určený subjektu Únie predstavuje pre rozpočet subjektu Únie vyrovnávací príspevok, ktorý možno rozdeliť do viacerých platieb.
6. Subjekt Únie uplatňuje dôsledné riadenie peňažných tokov s náležitým zohľadnením pripísaných príjmov s cieľom zabezpečiť, aby sa jeho peňažné zostatky obmedzili na náležite opodstatnené požiadavky. Spolu so žiadosťami o platbu predkladá podrobné a aktualizované prognózy svojich skutočných požiadaviek na hotovosť počas roka vrátane informácií o pripísaných príjmoch.
Článok 20
Rozpočtový výsledok za rozpočtový rok
1. Ak je rozpočtový výsledok v zmysle článku 97 kladný, vráti sa Komisii až do výšky príspevku poskytnutého v priebehu roka. Tá časť rozpočtového výsledku, ktorá prevyšuje hodnotu príspevku Únie vyplateného v priebehu roka, sa zahrnie do rozpočtu subjektu Únie na nasledujúci rozpočtový rok ako príjem.
Prvý pododsek sa uplatňuje aj v prípade, keď príjmy subjektu Únie pozostávajú popri príspevku Únie aj z poplatkov.
Rozdiel medzi príspevkom zahrnutým do rozpočtu a príspevkom skutočne poskytnutým subjektu Únie sa zruší.
Subjekt Únie predloží najneskôr do 31. januára roka N odhad rozpočtového výsledku za rok N - 1, ktorý sa vráti do rozpočtu neskôr v roku N s cieľom doplniť už dostupné informácie týkajúce sa rozpočtového výsledku za rok N - 2. Komisia tieto informácie náležite zohľadní pri posudzovaní finančných potrieb subjektu Únie na rok N + 1.
2. Vo výnimočných prípadoch, ak zakladajúci akt stanovuje, že príjmy z poplatkov sú pripísané na určité výdavky, môže subjekt Únie preniesť zostatok poplatkov ako pripísaný príjem na činnosti súvisiace s poskytovaním služieb, za ktoré sa poplatky hradia.
3. Ak je rozpočtový výsledok v zmysle článku 97 záporný, zahrnie sa do rozpočtu subjektu Únie v nasledujúcom rozpočtovom roku ako platobné rozpočtové prostriedky alebo sa ním v prípade potreby kompenzuje kladný rozpočtový výsledok subjektu Únie v nasledujúcich rozpočtových rokoch.
4. Príjmy alebo platobné rozpočtové prostriedky sa zahrnú do rozpočtu subjektu Únie v priebehu rozpočtového postupu prostredníctvom postupu opravného listu stanoveného v článku 39 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, alebo prostredníctvom opravného rozpočtu v prípade, keď plnenie rozpočtu subjektu Únie už prebieha.
KAPITOLA 4
Zásada zúčtovacej jednotky
Článok 21
Používanie eura
Rozpočet subjektu Únie sa zostavuje a plní v eurách a účtovné závierky sa predkladajú v eurách. Na účely peňažného toku sú účtovník a v prípade zálohových účtov správcovia záloh oprávnení vykonávať operácie v iných menách podľa ustanovení rozpočtových pravidiel každého subjektu Únie.
KAPITOLA 5
Zásada všeobecnosti
Článok 22
Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti
Bez toho, aby bol dotknutý článok 23, celkové príjmy pokrývajú celkové platobné rozpočtové prostriedky. Bez toho, aby bol dotknutý článok 25, sa všetky príjmy a výdavky zahrnú vcelku bez akýchkoľvek vzájomných úprav.
Článok 23
Pripísané príjmy
1. Na financovanie špecifických výdavkov sa používajú vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy.
2. Vonkajšie pripísané príjmy tvoria:
a)
finančné príspevky od členských štátov a tretích krajín, v oboch prípadoch vrátane ich verejných agentúr, subjektov alebo fyzických osôb na niektoré činnosti subjektov Únie, pokiaľ je tak stanovené v dohode uzatvorenej medzi subjektom Únie a členskými štátmi, tretími krajinami alebo príslušnými verejnými agentúrami, subjektmi alebo fyzickými osobami;
b)
príjmy účelovo viazané na špecifický účel, akými sú príspevky nadácií, dotácie, dary a odkazy v závetoch;
c)
finančné príspevky, ktoré nie sú zahrnuté v písm. a), na činnosti subjektov Únie od tretích krajín alebo rôznych subjektov mimo Únie;
-
príjmy z grantov ad hoc uvedených v článku 7,
-
príjmy z dohôd o delegovaní uvedených v článku 8;
d)
vnútorné pripísané príjmy uvedené v odseku 3 v rozsahu, v ktorom dopĺňajú iné príjmy uvedené v písm. a) až c) tohto odseku;
e)
príjmy z poplatkov uvedených v článku 6 ods. 2.
3. Vnútorné pripísané príjmy tvoria:
a)
príjmy od tretích strán za dodanie tovaru, poskytnutie služieb alebo uskutočnenie prác na ich žiadosť, s výnimkou poplatkov uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a);
b)
výnosy z predaja vozidiel, vybavenia, zariadení, materiálov a vedeckých a technických prístrojov, ktoré sa nahrádzajú alebo vyraďujú, keď je ich účtovná hodnota plne odpísaná;
c)
príjmy plynúce z vrátenia nesprávne vyplatených súm v súlade s článkom 62;
d)
výnosy z dodania tovaru, poskytnutia služieb a uskutočnenia prác v prospech inštitúcií Únie alebo iných subjektov Únie;
e)
prijaté platby poistného;
f)
príjmy z prenájmu;
g)
príjmy z predaja publikácií a filmov vrátane tých, ktoré sú zaznamenané na elektronickom nosiči;
h)
príjmy plynúce z následného vrátenia daní podľa článku 25 ods. 3 písm. b).
4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 23 ods. 2 písm. e), aj v zakladajúcom akte môžu byť príjmy, ktoré sú v ňom stanovené, pripísané k špecifickým osobitným výdavkovým položkám. Ak nie je v príslušnom zakladajúcom akte stanovené inak, takéto príjmy sa považujú za vnútorné pripísané príjmy.
5. Všetky položky príjmov v zmysle ods. 2 písm. a) až c) a ods. 3 písm. a) a d) pokrývajú všetky priame či nepriame výdavky, ktoré vznikli v súvislosti s príslušnou činnosťou alebo boli vynaložené na príslušný účel.
6. Rozpočet subjektu Únie obsahuje riadky pre vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy, v ktorých sa podľa možností vždy uvádza príslušná suma.
Pokiaľ ide o pripísané príjmy, do odhadu príjmov a výdavkov sa môžu zahrnúť len sumy, ktoré sú ku dňu zostavenia odhadu isté.
Článok 24
Donácie
1. Riaditeľ môže prijať všetky donácie venované subjektu Únie, ako sú príspevky nadácií, dotácie, dary a odkazy v závetoch.
2. Prijatie donácií, ktoré môžu byť spojené s finančným poplatkom, podlieha predchádzajúcemu schváleniu správnou radou alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonnou radou, ktorá prijme rozhodnutie do dvoch mesiacov od dátumu predloženia príslušnej žiadosti. Pokiaľ správna rada alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonná rada, neprijme rozhodnutie v uvedenej lehote, donácia sa považuje za prijatú.
Článok 25
Pravidlá pre odpočty a úpravy výmenných kurzov
1. Od žiadostí o platbu, ktoré sa následne predložia na úhradu čistej sumy, sa môžu odpočítať:
a)
sankcie uložené zmluvným stranám verejných zákaziek alebo príjemcom;
b)
zľavy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktúr a výkazov výdavkov;
c)
úpravy v súvislosti s neoprávnene vyplatenými sumami.
Úpravy uvedené v prvom pododseku písm. c) možno vykonať prostredníctvom priameho odpočítania z novej priebežnej platby alebo platby zostatku rovnakému príjemcovi v rámci kapitoly, článku a rozpočtového roka, v súvislosti s ktorými sa uskutočnila nadmerná platba.
Na odpočítané položky uvedené v prvom pododseku písm. c) sa vzťahujú pravidlá účtovania Únie.
2. Náklady na výrobky dodávané alebo služby poskytované subjektu Únie, ktorých súčasťou sú dane vracané členskými štátmi na základe Protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie, sa hradia z rozpočtu subjektu Únie v sume bez dane za predpokladu, že sa uvedený protokol na subjekt Únie vzťahuje.
3. Náklady na výrobky dodávané alebo služby poskytované subjektu Únie, ktorých súčasťou sú dane vracané tretími krajinami na základe príslušných dohôd, sa môžu hradiť z rozpočtu subjektu Únie:
a)
v sume bez dane;
b)
v sume zahŕňajúcej daň. V takom prípade sa následne vrátená daň považuje za vnútorný pripísaný príjem.
4. Všetky vnútroštátne dane, ktoré dočasne hradí subjekt Únie podľa odsekov 2 a 3 sú zaúčtované na prechodnom účte dovtedy, kým ich príslušné štáty nerefundujú.
5. Záporný rozpočtový výsledok sa zaúčtuje do rozpočtu subjektu Únie ako výdavok.
6. Je možné robiť úpravy vzhľadom na rozdiely vo výmenných kurzoch, ku ktorým dochádza pri plnení rozpočtu subjektu Únie. Konečný zisk alebo strata sa zahrnie do rozpočtového výsledku za daný rok.
KAPITOLA 6
Zásada špecifikácie
Článok 26
Všeobecné ustanovenia
Rozpočtové prostriedky sa účelovo viažu na špecifické účely podľa hláv a kapitol. Kapitoly sa ďalej delia na články a položky.
Článok 27
Presuny
1. Riaditeľ môže presúvať rozpočtové prostriedky:
a)
z jednej rozpočtovej hlavy do druhej do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje;
b)
z jednej kapitoly do druhej a z jedného článku do druhého bez obmedzenia.
2. Riaditeľ môže správnej rade alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonnej rade navrhnúť presuny rozpočtových prostriedkov z jednej rozpočtovej hlavy do druhej nad rámec limitu uvedeného v odseku 1. Správna rada alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonná rada môže vzniesť námietku voči takýmto presunom do troch týždňov. Po uplynutí tejto lehoty sa presuny považujú za schválené.
3. K návrhom na presuny a k presunom vykonaným podľa odsekov 1 a 2 sa pripoja náležité a podrobné doplňujúce dokumenty popisujúce plnenie rozpočtových prostriedkov a odhady požiadaviek do konca rozpočtového roka tak pri položkách, v prospech ktorých majú byť prostriedky pripísané, ako aj pri položkách, z ktorých sú rozpočtové prostriedky čerpané.
4. Riaditeľ čo najskôr informuje správnu radu o všetkých vykonaných presunoch. Riaditeľ informuje Európsky parlament a Radu o všetkých presunoch uskutočnených podľa odseku 2.
Článok 28
Osobitné pravidlá presunov
1. Rozpočtové prostriedky sa môžu presúvať iba do rozpočtových riadkov v rozpočte subjektu Únie, pre ktoré sú v rozpočte subjektu Únie schválené rozpočtové prostriedky alebo v ktorých je zapísaný symbolický záznam „pro memoria“.
2. Rozpočtové prostriedky zodpovedajúce pripísaným príjmom sa môžu presúvať iba vtedy, keď sa tieto príjmy použijú na ten účel, na ktorý sú pripísané.
KAPITOLA 7
Zásada riadneho finančného hospodárenia
Článok 29
Zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti/zásada riadneho finančného hospodárenia
1. Rozpočtové prostriedky sa vynakladajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, a to v súlade so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostriedky, ktoré používa subjekt Únie na výkon svojich činností, boli dané k dispozícii v správnom čase, vo vhodnom množstve a kvalite a za najlepšiu cenu.
Zásada efektívnosti sa týka najlepšieho vzájomného pomeru medzi použitými prostriedkami a dosiahnutými výsledkami.
Zásada účinnosti sa týka plnenia stanovených špecifických cieľov a dosahovania plánovaných výsledkov.
3. Subjekt Únie uskutoční postup referenčného porovnávania uvedený v článku 50 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Postup referenčného porovnávania zahŕňa:
-
preskúmanie efektívnosti horizontálnych služieb subjektu Únie;
-
analýzu pomeru nákladov k výnosom, čo sa týka spoločného využívania služieb alebo ich úplného presunu na iný subjekt Únie či na Komisiu.
Pri uskutočňovaní postupu referenčného porovnávania uvedeného v prvom a druhom pododseku subjekt Únie prijme opatrenia potrebné na zabránenie konfliktu záujmov.
4. Pre všetky oblasti činností, na ktoré sa vzťahuje rozpočet subjektu Únie, sa stanovujú špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, náležité a časovo ohraničené ciele. Dosahovanie týchto cieľov sa monitoruje na základe ukazovateľov výkonnosti pre každú činnosť a riaditeľ o týchto skutočnostiach informuje správnu radu. Tieto informácie sa poskytujú každý rok, najneskôr v dokumentoch, ktoré sú priložené k návrhu rozpočtu subjektu Únie.
5. S cieľom zlepšiť rozhodovanie vykonáva subjekt Únie hodnotenia ex ante aj ex post v súlade s usmerneniami, ktoré stanovuje Komisia. Takéto hodnotenia sa vzťahujú na všetky programy a činnosti, ktoré sú spojené so značnými výdavkami, a výsledky hodnotenia sa zasielajú správnej rade.
6. Riaditeľ vypracuje akčný plán nadväzujúci na závery hodnotení uvedených v odseku 5 a informuje o jeho plnení dvakrát ročne Komisiu a pravidelne správnu radu.
7. Správna rada skúma plnenie akčného plánu uvedeného v odseku 6.
Článok 30
Vnútorná kontrola plnenia rozpočtu
1. Rozpočet subjektu Únie sa plní v súlade so zásadou účinnej a efektívnej vnútornej kontroly.
2. Na účely plnenia rozpočtu subjektu Únie sa vnútorná kontrola definuje ako proces uplatňovaný na všetkých stupňoch riadenia, ktorý má poskytovať primeranú istotu, že sa dosiahnu tieto ciele:
a)
účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť operácií;
b)
spoľahlivosť výkazníctva;
c)
ochrana majetku a informácií;
d)
predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam, ich odhaľovanie, náprava a s nimi súvisiace následné opatrenia;
e)
primerané riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a riadnosťou príslušných operácií pri zohľadnení viacročnej povahy programov, ako aj charakteru príslušných platieb.
3. Účinná vnútorná kontrola je založená na najlepších medzinárodných postupoch a zahŕňa predovšetkým:
a)
oddelenie úloh;
b)
adekvátnu stratégiu riadenia rizika a kontroly vrátane kontroly na úrovni prijímateľov;
c)
predchádzanie konfliktom záujmov;
d)
primerané kontrolné záznamy (audit trails) a integritu údajov v systémoch údajov;
e)
postupy na monitorovanie výkonnosti a uskutočnenie následných krokov v súvislosti so zistenými nedostatkami a odchýlkami vo vnútornej kontrole;
f)
pravidelné hodnotenie riadneho fungovania systému vnútornej kontroly.
4. Efektívna vnútorná kontrola je založená na týchto prvkoch:
a)
uplatňovanie vhodnej stratégie riadenia rizika a kontroly koordinovanej medzi vhodnými účastníkmi, ktoré sú súčasťou kontrolného reťazca;
b)
poskytnutie prístupu k výsledkom uskutočnených kontrol všetkým príslušným účastníkom kontrolného reťazca;
c)
v prípade potreby spoľahnutie sa na nezávislé audítorské stanoviská za predpokladu, že kvalita vykonanej práce je primeraná a prijateľná a že práca bola vykonaná v súlade s dohodnutými normami;
d)
včasné uplatnenie nápravných opatrení vrátane prípadných odradzujúcich sankcií;
e)
odstránenie viacnásobných kontrol;
f)
zlepšenie pomeru nákladov k prínosom v súvislosti s kontrolami.
KAPITOLA 8
Zásada transparentnosti
Článok 31
Zverejňovanie účtovnej závierky, rozpočtov a správ
1. Rozpočet subjektu Únie sa zostavuje a plní a účtovná závierka sa predkladá v súlade so zásadou transparentnosti.
2. Súhrn rozpočtu subjektu Únie a všetkých opravných rozpočtov subjektu Únie prijatých s konečnou platnosťou sa zverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie do troch mesiacov od ich prijatia.
Tento súhrn musí vykazovať päť hlavných príjmových rozpočtových riadkov, päť hlavných výdavkových rozpočtových riadkov pre administratívny a operačný rozpočet subjektu Únie, plán pracovných miest a odhad počtu zmluvných zamestnancov vyjadrený ekvivalentom plného pracovného času, na ktorých sú v rozpočte vyčlenené prostriedky, a vyslaných národných expertov. Uvedú sa v ňom aj údaje za predchádzajúci rok.
3. Rozpočet subjektu Únie vrátane plánu pracovných miest a opravných rozpočtov subjektu Únie prijatých s konečnou platnosťou, ako aj informácia o počte zmluvných zamestnancov vyjadrenom ekvivalentom plného pracovného času, na ktorých sú v rozpočte vyčlenené prostriedky, a vyslaných národných expertov sa postúpia na informačné účely Európskemu parlamentu a Rade, Dvoru audítorov a Komisii a zverejnia sa na internetovej stránke subjektu Únie do štyroch týždňov od ich prijatia.
4. Subjekt Únie v štandardnej podobe sprístupní na svojej internetovej stránke najneskôr do 30. júna nasledujúceho rozpočtového roka informácie o prijímateľoch finančných prostriedkov pochádzajúcich z rozpočtu subjektu Únie vrátane expertov, s ktorými boli uzavreté zmluvy podľa článku 89, v súlade s článkom 21 ods. 2, 3 a 4 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (7). Zverejnené informácie musia byť ľahko prístupné, transparentné a úplné. Informácie sa sprístupňujú za náležitého dodržiavania požiadaviek dôvernosti a bezpečnosti, najmä ochrany osobných údajov, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 45/2001.
HLAVA III
ZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Zostavovanie rozpočtu subjektu Únie
Článok 32
Ročné a viacročné plánovanie
1. Subjekt Únie vypracuje programový dokument obsahujúci viacročné a ročné plánovanie, pričom zohľadní usmernenia stanovené Komisiou.
2. Vo viacročnom programe sa uvedie:
-
celkové strategické plánovanie vrátane cieľov, očakávaných výsledkov a ukazovateľov výkonnosti,
-
plánovanie zdrojov vrátane viacročného rozpočtu a zamestnancov.
Plánovanie zdrojov zahŕňa kvalitatívne a kvantitatívne informácie o ľudských zdrojoch a rozpočtových záležitostiach na účely podávania správ, a najmä:
-
za roky N - 1 a N informácie o počte úradníkov, dočasných a zmluvných zamestnancov, ako je vymedzené v služobnom poriadku, ako aj vyslaných národných expertov,
-
za rok N - 1 odhad rozpočtových operácií v zmysle článku 97 a informácie o materiálnych príspevkoch, ktoré subjektu Únie poskytol hostiteľský členský štát,
-
za rok N + 1 odhad počtu úradníkov, dočasných a zmluvných zamestnancov, ako je vymedzené v služobnom poriadku,
-
za nasledujúce roky orientačný rozpočet a plán ľudských zdrojov.
Komisia zašle subjektu Únie stanovisko svojich príslušných útvarov k návrhu plánu ľudských zdrojov.
Ak subjekt Únie nezohľadní stanovisko útvarov Komisie v plnej miere, poskytne Komisii náležité vysvetlenia.
Plánovanie zdrojov sa každoročne aktualizuje. Strategické plánovanie sa aktualizuje podľa potreby, a to najmä s cieľom zohľadniť výsledky celkových hodnotení uvedených v zakladajúcom akte.
3. Ročný pracovný program subjektu Únie zahŕňa podrobné ciele a očakávané výsledky vrátane ukazovateľov výkonnosti. Obsahuje aj opis akcií, ktoré sa majú financovať, a informácie o hodnote finančných a ľudských zdrojov pridelených na jednotlivé akcie. Ročný pracovný program musí byť v súlade s viacročným programom uvedeným v odseku 1.
Jasne sa v ňom uvedie, ktoré úlohy subjektu Únie sa pridali, zmenili alebo zrušili v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým rokom.
4. Každá podstatná zmena ročného pracovného programu sa prijme prostredníctvom rovnakého postupu ako pôvodný pracovný program v súlade s ustanoveniami zakladajúceho aktu a článkom 33 tohto nariadenia.
Správna rada môže delegovať právomoc vykonávať nepodstatné zmeny ročného pracovného programu na povoľujúceho úradníka subjektu Únie.
Článok 33
Zostavovanie rozpočtu
1. Rozpočet sa zostavuje v súlade s ustanoveniami zakladajúceho aktu.
2. Každý rok do 31. januára pošle subjekt Únie Komisii predbežný návrh odhadu svojich príjmov a výdavkov a všeobecné usmernenia pre tento odhad.
3. V súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 zašle subjekt Únie každý rok Komisii, Európskemu parlamentu a Rade odhad svojich príjmov a výdavkov, ako sa uvádza v zakladajúcom akte.
4. Odhad príjmov a výdavkov subjektu Únie obsahuje:
a)
plán pracovných miest s uvedením počtu stálych a dočasných pracovných miest schválených v rámci limitov rozpočtových prostriedkov podľa platovej triedy a kategórie;
b)
odôvodnenie žiadosti o nové pracovné miesta v prípade, keď dochádza k zmene počtu osôb na pracovných miestach;
c)
štvrťročný odhad hotovostných platieb a príjmov;
d)
informácie o dosiahnutí všetkých cieľov stanovených v predchádzajúcom období pre rôzne činnosti. Výsledky hodnotenia sú konzultované a použité na dokázanie pravdepodobných prínosov navrhovaného zvýšenia alebo zníženia rozpočtu subjektu Únie v porovnaní s jeho rozpočtom na rok N.
5. Každý rok najneskôr do 31. januára zašle subjekt Únie Komisii, Európskemu parlamentu a Rade návrh programového dokumentu uvedeného v článku 32, ako aj všetky neskoršie aktualizované verzie tohto dokumentu.
6. Komisia v rámci postupu prijímania rozpočtu zašle odhad rozpočtu subjektu Únie Európskemu parlamentu a Rade a navrhne výšku príspevku pre subjekt Únie a počet zamestnancov, ktorých podľa jej názoru subjekt potrebuje. Po vypracovaní návrhu rozpočtu Komisia vypracuje návrh plánu pracovných miest subjektov Únie a odhad počtu zmluvných zamestnancov a vyslaných národných expertov vyjadrený ekvivalentom plného pracovného času, na ktorých sa navrhujú rozpočtové prostriedky.
7. Európsky parlament a Rada prijmú plán pracovných miest subjektu Únie a všetky následné zmeny tohto plánu v súlade s článkom 38 ods. 1. Plán pracovných miest sa zverejní v prílohe k oddielu III - Komisia - rozpočtu.
8. Rozpočet subjektu Únie, plán pracovných miest a programový dokument uvedený v článku 32 prijíma správna rada. Definitívnymi sa stávajú po konečnom prijatí rozpočtu, v ktorom sa určí výška príspevku a plán pracovných miest, pričom v prípade potreby sú rozpočet subjektu Únie a plán pracovných miest zodpovedajúcim spôsobom upravené.
9. Bez toho, aby boli dotknuté legislatívne postupy pre zmenu zakladajúceho aktu, Komisia v prípade zverenia nových úloh subjektu Únie predloží Európskemu parlamentu a Rade potrebné informácie na posúdenie vplyvu týchto nových úloh na zdroje subjektu Únie, aby bolo možné v prípade potreby prehodnotiť jeho financovanie.
Článok 34
Opravné rozpočty
Všetky zmeny rozpočtu subjektu Únie vrátane plánu pracovných miest sú predmetom opravného rozpočtu prijatého rovnakým postupom ako pôvodný rozpočet subjektu Únie v súlade s ustanoveniami zakladajúceho aktu a článku 33 tohto nariadenia.
KAPITOLA 2
Štruktúra a prezentácia rozpočtu subjektu Únie
Článok 35
Štruktúra rozpočtu subjektu Únie
Rozpočet subjektu Únie pozostáva z výkazu príjmov a výkazu výdavkov.
Článok 36
Rozpočtová nomenklatúra
Pokiaľ to zodpovedá povahe činnosti subjektu Únie, výkaz výdavkov musí byť zostavený na základe nomenklatúry s klasifikáciou podľa účelu. Túto nomenklatúru stanovuje subjekt Únie a jasne sa v nej rozlišuje medzi administratívnymi rozpočtovými prostriedkami a operačnými rozpočtovými prostriedkami.
Článok 37
Prezentácia rozpočtu subjektu Únie
V rozpočte subjektu Únie sa uvádzajú:
1.
vo výkaze príjmov:
a)
odhadované príjmy subjektu Únie v danom rozpočtovom roku (ďalej len „rok N“);
b)
odhadované príjmy za predchádzajúci rozpočtový rok a príjmy za rok N - 2;
c)
príslušné poznámky ku každému riadku príjmov;
2.
vo výkaze výdavkov:
a)
viazané a platobné rozpočtové prostriedky v roku N;
b)
viazané a platobné rozpočtové prostriedky za predchádzajúci rozpočtový rok a viazané výdavky a zaplatené výdavky za rok N - 2, pričom zaplatené výdavky sú vyjadrené aj ako percento z rozpočtu subjektu Únie roku N;
c)
súhrnný výkaz rozvrhu platieb splatných v nasledujúcich rozpočtových rokoch, aby sa splnili rozpočtové záväzky prijaté v predchádzajúcich rozpočtových rokoch;
d)
príslušné poznámky ku každej časti.
Článok 38
Pravidlá týkajúce sa plánov pracovných miest
1. V pláne pracovných miest uvedenom v článku 33 sa okrem počtu pracovných miest schválených na daný rozpočtový rok uvádza aj počet pracovných miest schválený na predchádzajúci rok a počet skutočne obsadených pracovných miest. Tento plán predstavuje pre subjekt Únie absolútny limit. Nad tento stanovený limit nemôže byť prijatý žiadny zamestnanec.
S výnimkou tried AD 16, AD 15, AD 14 a AD 13 však správna rada môže meniť plán pracovných miest až do 10 % počtu schválených pracovných miest za týchto podmienok:
a)
nie je ovplyvnený objem rozpočtových prostriedkov vyčlenených na zamestnancov na celý rozpočtový rok;
b)
neprekročí sa celkový počet pracovných miest schválený v pláne pracovných miest;
c)
subjekt Únie sa zúčastnil na postupe referenčného porovnávania s inými subjektmi Únie podľa vzoru skríningu zamestnancov Komisie.
2. Odchylne od odseku 1 druhého pododseku sa môžu účinky práce na kratší pracovný čas povolenej menovacím orgánom v súlade so služobným poriadkom kompenzovať využitím iných pracovných miest. Ak zamestnanec požiada o odňatie povolenia pred vypršaním poskytnutej lehoty, subjekt Únie prijme náležité opatrenia, aby sa čo najskôr zabezpečilo dodržanie limitu uvedeného v odseku 1 druhom pododseku písm. b).
HLAVA IV
PLNENIE ROZPOČTU SUBJEKTU ÚNIE
KAPITOLA 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 39
Plnenie rozpočtu v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia
1. Riaditeľ vykonáva funkciu povoľujúceho úradníka. Riaditeľ plní rozpočtové príjmy a výdavky v súlade s rozpočtovými pravidlami subjektu Únie a so zásadou riadneho finančného hospodárenia na svoju vlastnú zodpovednosť a v rámci schválených limitov rozpočtových prostriedkov.
2. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci povoľujúceho úradníka, čo sa týka predchádzania podvodom a nezrovnalostiam a ich odhaľovania, subjekt Únie sa podieľa na činnostiach Európskeho úradu pre boj proti podvodom zameraných na predchádzanie podvodom.
Článok 40
Delegovanie právomocí na plnenie rozpočtu
1. Riaditeľ môže delegovať právomoci na plnenie rozpočtu na zamestnancov subjektu Únie, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok, v súlade s podmienkami stanovenými v rozpočtových pravidlách subjektu Únie prijatých správnou radou. Tí, ktorí boli takýmto spôsobom splnomocnení, môžu konať iba v medziach právomocí, ktoré boli na nich výslovne prenesené.
2. Osoba, na ktorú boli delegované právomoci, môže tieto právomoci subdelegovať podľa ustanovení predpisov, ktorými sa vykonáva toto nariadenie a ktoré sú uvedené v článku 114. Na každý takýto dokument o subdelegovaní je potrebný výslovný súhlas riaditeľa.
Článok 41
Konflikt záujmov
1. Účastníci finančných operácií v zmysle kapitoly 2 tejto hlavy a iné osoby zapojené do plnenia rozpočtu a hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami vrátane jeho prípravných aktov, auditu alebo kontroly nepodniknú žiadne kroky, ktoré môžu priviesť ich vlastné záujmy do konfliktu so záujmami subjektu Únie.
Ak takéto riziko existuje, dotknutá osoba sa zdrží takéhoto konania a postúpi záležitosť príslušnému orgánu, ktorý písomne potvrdí, či došlo ku konfliktu záujmov. Ak sa zistí, že došlo ku konfliktu záujmov, dotknutá osoba prestane vykonávať všetky činnosti v príslušnej záležitosti. Príslušný orgán prijme všetky ďalšie potrebné kroky.
2. Na účely odseku 1 nastáva konflikt záujmov vtedy, keď je ohrozený nestranný a objektívny výkon funkcií účastníka finančnej operácie alebo inej osoby uvedených v odseku 1 z rodinných alebo citových dôvodov, z dôvodov politickej alebo národnej príslušnosti, ekonomického záujmu alebo akéhokoľvek iného záujmu spoločného s prijímateľom.
3. Príslušným orgánom uvedeným v odseku 1 je priamy nadriadený dotknutého zamestnanca. Ak je takýto zamestnanec riaditeľom, príslušným orgánom je správna rada alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonná rada.
4. Subjekt Únie prijme pravidlá pre predchádzanie konfliktu záujmov a ich riešenie.
Článok 42
Spôsob plnenia rozpočtu subjektu Únie
1. Rozpočet subjektu Únie plní riaditeľ v útvaroch, ktoré sú mu funkčne podriadené.
2. Keď sa to ukáže nevyhnutné, možno na základe zmluvy poveriť externé súkromnoprávne subjekty alebo organizácie úlohami súvisiacimi s technickými znalosťami a administratívnymi, prípravnými alebo pomocnými úlohami, ktorých súčasťou nie je výkon verejnej moci, ani právo konať podľa vlastného uváženia.
KAPITOLA 2
Účastníci finančných operácií
Oddiel 1
Zásada oddelenia funkcií
Článok 43
Oddelenie funkcií
Funkcie povoľujúceho úradníka a účtovníka sú oddelené a vzájomne sa vylučujúce.
Oddiel 2
Povoľujúci úradník
Článok 44
Právomoci a povinnosti povoľujúceho úradníka
1. Povoľujúci úradník je zodpovedný za plnenie príjmov a výdavkov v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a za zabezpečovanie súladu s požiadavkami zákonnosti a riadnosti.
2. Na účely odseku 1 povoľujúci úradník v súlade s minimálnymi normami prijatými správnou radou alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonnou radou na základe porovnateľných noriem stanovených Komisiou pre svoje vlastné útvary a s náležitým ohľadom na riziká spojené s prostredím hospodárenia a s povahou financovaných akcií zavedie organizačnú štruktúru a systémy vnútornej kontroly, ktoré sú vhodné pre výkon jeho povinností.
Vytvorenie takejto štruktúry a systémov vychádza z komplexnej analýzy rizík, v ktorej sa zohľadňuje ich nákladová efektívnosť.
Povoľujúci úradník môže v rámci svojich útvarov vytvoriť expertíznu a poradnú funkciu, ktorej cieľom je pomáhať mu pri kontrole rizík súvisiacich s vykonávaním jeho úloh.
3. Pri vynakladaní výdavkov povoľujúci úradník vytvára rozpočtové a právne záväzky, potvrdzuje platnosť výdavkov, povoľuje platby a uskutočňuje predbežné kroky na plnenie rozpočtových prostriedkov.
4. Súčasťou plnenia rozpočtu na strane príjmov je vypracúvanie odhadov pohľadávok, stanovovanie nárokov, ktoré sa majú vymáhať, a vydávanie príkazov na vymáhanie pohľadávok. Plnenie rozpočtu na strane príjmov podľa potreby zahŕňa vzdanie sa stanovených nárokov.
5. Povoľujúci úradník uchováva účtovné doklady vzťahujúce sa na vykonané operácie počas piatich rokov odo dňa rozhodnutia o udelení absolutória za plnenie rozpočtu subjektu Únie. Osobné údaje uvedené v účtovných dokladoch sa podľa možnosti z týchto dokladov odstránia, ak nie sú potrebné na účely rozpočtového absolutória, kontroly a auditu. Na uchovávanie prevádzkových údajov sa v každom prípade uplatňuje článok 37 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001.
Článok 45
Kontroly ex ante
1. Každá operácia uvedená v článku 44 podlieha aspoň kontrole ex ante, ktorá je založená na administratívnej previerke dokumentov a na dostupných výsledkoch už vykonaných kontrol a týka sa operačných a finančných aspektov operácie.
Kontroly ex ante zahŕňajú iniciáciu a overenie operácie.
2. Iniciácia operácie znamená všetky operácie, ktoré slúžia na prípravu činností, na základe ktorých povoľujúci úradníci uvedení v článkoch 33 a 34 plnia rozpočet subjektu Únie.
3. Overenie operácie ex ante znamená všetky kontroly ex ante, ktoré povoľujúci úradník vykonáva na účely overenia operačných a finančných aspektov tejto operácie.
4. Kontroly ex ante slúžia na overenie súladu požadovaných účtovných dokladov s inými dostupnými informáciami. Pravidelnosť a intenzitu kontrol ex ante určuje zodpovedný povoľujúci úradník na základe analýzy rizika a nákladovej efektívnosti. Povoľujúci úradník zodpovedný za potvrdenie príslušnej platby požiada v prípade pochybností o doplňujúce informácie alebo vykoná v rámci kontroly ex ante kontrolu na mieste s cieľom získať primeranú istotu.
Účelom kontrol ex ante je získať istotu o tom, že:
a)
výdavok je v poriadku a v súlade s platnými predpismi;
b)
je dodržaná zásada riadneho finančného hospodárenia uvedená v článku 29.
Povoľujúci úradník môže na účely kontrol považovať sériu podobných jednotlivých transakcií súvisiacich s bežnými výdavkami na mzdy, dôchodky, refundáciu výdavkov na služobné cesty a výdavkov na lekárske ošetrenie za jednu operáciu.
5. Overenie konkrétnej operácie sa musí vykonať zamestnancami odlišnými od zamestnancov, ktorí danú operáciu iniciovali. Zamestnanci, ktorí vykonali overenie, nesmú byť podriadení zamestnancom, ktorí danú operáciu iniciovali.
Článok 46
Kontroly ex post
1. Povoľujúci úradník môže zaviesť kontroly ex post na účely overenia operácií, ktoré už boli schválené na základe kontrol ex ante. Takéto kontroly sa môžu v závislosti od miery rizika organizovať na základe vzoriek.
2. Kontroly ex post sa môžu uskutočniť na základe kontroly dokumentov a v náležitých prípadoch prostredníctvom kontroly na mieste.
Prostredníctvom kontrol ex post sa overuje, či sú operácie financované z rozpočtu subjektu Únie správne realizované, a najmä či sa dodržiavajú kritériá uvedené v článku 45 ods. 4.
Výsledky kontrol ex post preskúma povoľujúci úradník aspoň raz ročne s cieľom odhaliť prípadné systémové nedostatky. Povoľujúci úradník prijme opatrenia na nápravu týchto nedostatkov.
Analýza rizika uvedená v odseku 1 sa preskúma na základe výsledkov kontrol a iných relevantných informácií.
V prípade viacročných programov vypracuje povoľujúci úradník viacročnú stratégiu kontroly, v ktorej vymedzí povahu a rozsah kontrol v danom období a spôsob, akým sa budú každý rok merať výsledky na účely každoročného procesu potvrdzovania vierohodnosti.
3. Kontroly ex ante vykonávajú iní zamestnanci ako zamestnanci zodpovední za kontroly ex post. Zamestnanci zodpovední za kontroly ex post nesmú byť podriadení zamestnancom zodpovedným za kontroly ex ante.
Ak povoľujúci úradník vykonáva finančné audity príjemcov ako kontroly ex post, príslušné pravidlá auditu musia byť jasné, konzistentné a transparentné a musia rešpektovať práva subjektu Únie a kontrolovaných subjektov.
4. Zamestnanci zodpovední za kontrolu riadenia finančných operácií uvedení v odseku 3 musia mať potrebnú odbornú kvalifikáciu. Sú povinní rešpektovať osobitný kódex profesijných noriem prijatý subjektom Únie, ktorý je založený na normách stanovených Komisiou pre jej vlastné útvary.
Článok 47
Konsolidovaná výročná správa o činnosti
1. Povoľujúci úradník predkladá správnej rade správu o plnení svojich povinností vo forme konsolidovanej výročnej správy o činnosti, ktorá obsahuje:
a)
informácie o:
-
plnení ročného pracovného programu subjektu, jeho rozpočtu a plánu pracovných miest uvedeného v článku 38,
-
systémoch riadenia a vnútornej kontroly vrátane súhrnu počtu a typu vnútorných auditov vykonaných vnútorným audítorom, oddeleniami vnútorného auditu, vydaných odporúčaní a opatrení prijatých na základe týchto odporúčaní, ako aj odporúčaní z predchádzajúceho roka, ako sa uvádza v článkoch 82 a 83,
-
pripomienkach Dvora audítorov a opatreniach prijatých na základe týchto pripomienok,
-
účtovnej závierke a správe o rozpočtovom a finančnom hospodárení bez toho, aby boli dotknuté články 92, 96 a 97;
b)
vyhlásenie povoľujúceho úradníka, že získal primeranú istotu o tom, že ak nie je uvedené inak vo výhradách týkajúcich sa vymedzených oblastí príjmov a výdavkov:
-
informácie uvedené v správe poskytujú pravdivý a reálny obraz,
-
zdroje pridelené na činnosti opísané v správe boli použité na ich zamýšľané účely a v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia,
-
zavedené kontrolné postupy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií.
V konsolidovanej výročnej správe o činnosti sa uvádzajú výsledky operácií v porovnaní so stanovenými cieľmi, riziká spojené s týmito operáciami, použitie poskytnutých zdrojov a efektívnosť a účinnosť systémov vnútornej kontroly vrátane celkového posúdenia nákladov a prínosov kontrol.
Konsolidovaná výročná správa sa predloží na posúdenie správnej rade.
2. Každý rok najneskôr do 1. júla zašle správna rada konsolidovanú výročnú správu o činnosti spolu s jej posúdením Dvoru audítorov, Komisii, Európskemu parlamentu a Rade.
3. V zakladajúcom akte môžu byť v riadne odôvodnených prípadoch stanovené dodatočné požiadavky na podávanie správ, najmä ak si to vyžaduje povaha oblasti, v ktorej subjekt pôsobí.
Článok 48
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Zamestnanec zapojený do finančného hospodárenia a kontroly operácií, ktorý sa domnieva, že rozhodnutie, o ktorého uplatnenie alebo odsúhlasenie ho žiada jeho nadriadený, vykazuje nezrovnalosť alebo je v rozpore so zásadami riadneho finančného hospodárenia alebo profesijnými pravidlami, ktoré je zamestnanec povinný dodržiavať, informuje o tom riaditeľa, ktorý odpovie písomne. Ak riaditeľ neprijme žiadne opatrenie alebo potvrdí pôvodné rozhodnutie alebo pokyn a zamestnanec sa domnieva, že takéto potvrdenie nepredstavuje primeranú odpoveď na jeho obavy, zamestnanec o tom písomne informuje príslušnú komisiu uvedenú v článku 54 ods. 5 a správnu radu.
2. V prípade akejkoľvek nelegálnej činnosti, podvodu alebo korupcie, ktoré by mohli poškodiť záujmy Únie, informuje zamestnanec príslušné orgány a subjekty ustanovené platnými právnymi predpismi. V zmluvách s externými audítormi vykonávajúcimi audity finančného hospodárenia subjektu Únie sa stanoví povinnosť externého audítora informovať povoľujúceho úradníka o akýchkoľvek podozrivých nezákonných aktivitách, podvodoch alebo korupcii, ktoré môžu poškodiť záujmy Únie.
Článok 49
Delegovanie plnenia rozpočtu
Ak sú právomoci spojené s plnením rozpočtu delegované alebo subdelegované v súlade s článkom 40, vzťahuje sa na povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním alebo subdelegovaním mutatis mutandis článok 44 ods. 1, 2 a 3.
Oddiel 3
Účtovník
Článok 50
Právomoci a povinnosti účtovníka
1. Správna rada vymenuje účtovníka, na ktorého sa vzťahuje služobný poriadok a ktorý je pri výkone svojich povinností úplne nezávislý. Účtovník zodpovedá v subjekte Únie za:
a)
riadne vykonávanie platieb, výber príjmov a vymáhanie stanovených pohľadávok;
b)
vypracúvanie a predkladanie účtovnej závierky v súlade s hlavou IX;
c)
vedenie účtov v súlade s hlavou IX;
d)
uplatňovanie pravidiel účtovania a účtovnej osnovy v súlade s hlavou IX podľa predpisov prijatých účtovníkom Komisie;
e)
stanovenie a validáciu systémov účtovníctva a podľa potreby validáciu systémov stanovených povoľujúcim úradníkom na poskytovanie alebo zdôvodňovanie účtovných informácií; v tejto súvislosti má účtovník právo kedykoľvek overovať dodržiavanie validačných kritérií;
f)
správu pokladne.
2. Dva alebo viaceré subjekty Únie môžu vymenovať toho istého účtovníka.
Subjekty Únie sa takisto môžu dohodnúť s Komisiou, že účtovník Komisie zastáva tiež funkciu účtovníka subjektu Únie.
Subjekty Únie môžu tiež poveriť účtovníka Komisie časťou úloh účtovníka subjektu Únie pri zohľadnení analýzy nákladov a prínosov uvedenej v článku 29.
V prípade uvedenom v tomto pododseku prijmú opatrenia potrebné na zabránenie konfliktu záujmov.
3. Účtovník získava od povoľujúceho úradníka všetky informácie potrebné na vypracovanie účtovnej závierky, ktorá poskytuje pravdivý a reálny obraz o finančnej situácii subjektu Únie a o plnení rozpočtu. Povoľujúci úradník zaručí spoľahlivosť týchto informácií.
4. Pred prijatím účtovnej závierky riaditeľom účtovník najprv túto účtovnú závierku podpíše, čím potvrdí, že má primeranú istotu o tom, že táto účtovná závierka poskytuje pravdivý a reálny obraz o finančnej situácii subjektu Únie.
Na účely prvého pododseku účtovník overí, že účtovná závierka bola vypracovaná v súlade s pravidlami účtovania uvedenými v článku 143 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a že do účtov boli zahrnuté všetky príjmy a výdavky.
Povoľujúci úradník je povinný poskytovať všetky informácie, ktoré účtovník potrebuje na plnenie svojich povinností.
Povoľujúci úradníci naďalej nesú plnú zodpovednosť za riadne využívanie finančných prostriedkov, s ktorými hospodária, za zákonnosť a riadnosť výdavkov, ktoré patria pod ich kontrolu, a za úplnosť a presnosť informácií poskytnutých účtovníkovi.
5. Účtovník má právo skontrolovať prijaté informácie a vykonať aj akúkoľvek inú kontrolu, ktorú považuje za potrebnú na to, aby mohol účtovnú závierku podpísať.
V prípade potreby účtovník vznesie výhrady, pričom presne vysvetlí ich charakter a rozsah.
6. S výhradou ods. 7 tohto článku a článku 51 má iba účtovník právo spravovať peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty. Účtovník zodpovedá za ich bezpečnú úschovu.
7. Účtovník môže pri výkone svojich povinností delegovať niektoré úlohy na svojich podriadených, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok, ak je to nevyhnutné pre výkon jeho povinností.
8. V dokumente o delegovaní sa stanovujú úlohy, ktoré sú zverené povereným osobám, ako aj ich práva a povinnosti.
Oddiel 4
Správca záloh
Článok 51
Zálohové účty
Ak je to nevyhnutné na úhradu malých súm a výber iných príjmov uvedených v článku 6, je možné zriadiť zálohové účty. Prostriedky na zálohové účty poskytuje účtovník a zodpovedajú za ne správcovia záloh ním určení.
Maximálna výška každej výdavkovej alebo príjmovej položky, ktorú môže vyplatiť správca záloh tretím stranám, nesmie prekročiť 60 000 EUR, pričom každý subjekt Únie ju stanoví vo vzťahu k jednotlivým položkám výdavkov alebo príjmov. Platby zo zálohových účtov možno vykonávať bankovým prevodom vrátane systému priameho inkasa uvedeného v článku 74 ods. 1, šekom alebo inými platobnými prostriedkami v súlade s pokynmi vydanými účtovníkom.
KAPITOLA 3
Zodpovednosť účastníkov finančných operácií
Oddiel 1
Všeobecné pravidlá
Článok 52
Odobratie delegovania a pozbavenie funkcie udelených účastníkom finančných operácií
1. Zodpovedným povoľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním alebo subdelegovaním môže ich delegovanie alebo subdelegovanie kedykoľvek dočasne alebo trvalo odobrať orgán, ktorý ich vymenoval. Povoľujúci úradník môže kedykoľvek odvolať svoj súhlas s každou jednotlivou subdelegáciou.
2. Účtovníka alebo správcu záloh alebo oboch môže správna rada kedykoľvek dočasne alebo trvalo zbaviť ich funkcie. Správna rada v takom prípade vymenuje dočasného účtovníka.
3. Odseky 1 a 2 sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek disciplinárne konanie voči účastníkom finančných operácií uvedeným v týchto odsekoch.
Článok 53
Zodpovednosť účastníkov finančných operácií v prípadoch protiprávneho konania, podvodu a korupcie
1. Články 52 až 56 sa uplatňujú bez toho, aby bola dotknutá akákoľvek trestná zodpovednosť, ktorá môže vzniknúť účastníkom finančných operácií uvedeným v článku 52 podľa uplatniteľného vnútroštátneho práva a platných ustanovení týkajúcich sa ochrany finančných záujmov Únie a boja proti korupcii zahŕňajúcej úradníkov Únie alebo úradníkov členských štátov.
2. Bez toho, aby boli dotknuté články 54, 55 a 56, každý povoľujúci úradník, účtovník alebo správca záloh podlieha disciplinárnemu postihu alebo zaplateniu náhrady tak, ako sa stanovuje v služobnom poriadku. V prípade protiprávneho konania, podvodu alebo korupcie, ktoré môžu poškodiť záujmy Únie, sa záležitosť predloží orgánom alebo subjektom určeným platnými právnymi predpismi, a najmä Európskemu úradu pre boj proti podvodom.
Oddiel 2
Pravidlá vzťahujúce sa na povoľujúcich úradníkov
Článok 54
Pravidlá vzťahujúce sa na povoľujúcich úradníkov
1. Povoľujúci úradník je povinný zaplatiť náhradu tak, ako sa stanovuje v služobnom poriadku.
2. Povinnosť zaplatiť náhradu sa uplatní najmä v prípade, že povoľujúci úradník úmyselne alebo vlastnou hrubou nedbanlivosťou:
a)
stanoví nároky, ktoré sa majú vymáhať, alebo vydá príkazy na vymáhanie pohľadávok, viaže výdavky alebo podpíše platobný príkaz v rozpore s týmto nariadením a v náležitých prípadoch s vykonávacími predpismi k nariadeniu o rozpočtových pravidlách subjektu Únie;
b)
nevypracuje dokument o stanovení výšky pohľadávky, nevydá príkaz na vymáhanie pohľadávky alebo ho vydá oneskorene, alebo oneskorene vydá platobný rozkaz, v dôsledku čoho môže byť subjekt Únie žalovaný v občianskoprávnom konaní tretími stranami.
3. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním alebo subdelegovaním, ktorý dospeje k záveru, že rozhodnutie, ktorého prijatie patrí do jeho zodpovednosti, vykazuje nezrovnalosť alebo je v rozpore so zásadou riadneho finančného hospodárenia, písomne informuje delegujúci orgán. Ak delegujúci orgán následne vydá povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním alebo subdelegovaním zdôvodnený písomný pokyn, aby príslušné rozhodnutie prijal, uvedený povoľujúci úradník nebude braný na zodpovednosť.
4. V prípade delegovania je povoľujúci úradník naďalej zodpovedný za efektívnosť a účinnosť zavedených vnútorných systémov riadenia a kontroly a za výber povoľujúceho úradníka vymenovaného subdelegovaním.
5. Špecializovaná komisia pre finančné nezrovnalosti, ktorú zriadila Komisia alebo na práci ktorej sa Komisia podieľa v súlade s článkom 73 ods. 6 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, vykonáva vo vzťahu k subjektu Únie rovnaké právomoci ako vo vzťahu k útvarom Komisie, ak správna rada alebo, ak tak stanovuje zakladajúci akt, výkonná rada nerozhodne o zriadení funkčne nezávislej komisie alebo o účasti na spoločnej komisii zriadenej viacerými subjektmi. Pri prípadoch predložených subjektmi Únie bude v špecializovanej komisii pre finančné nezrovnalosti zriadenej Komisiou, alebo ktorej je Komisia členom, jeden zo zamestnancov subjektu Únie.
Na základe stanoviska komisie uvedenej v prvom pododseku riaditeľ rozhodne, či začať konanie o uložení disciplinárneho trestu alebo povinnosti zaplatiť náhradu. Ak komisia zistí systémové problémy, pošle správu s odporúčaniami povoľujúcemu úradníkovi a vnútornému audítorovi Komisie. Ak sa stanovisko týka riaditeľa, komisia zašle túto správu správnej rade a vnútornému audítorovi Komisie. Riaditeľ sa vo svojej výročnej správe o činnosti anonymne odvolá na stanoviská tejto komisie a uvedie aj to, aké opatrenia sa následne prijali.
6. Od každého zamestnanca sa môže požadovať, aby v plnej výške alebo čiastočne nahradil všetky škody spôsobené subjektu Únie v dôsledku závažného pochybenia, ktorého sa dopustil v priebehu plnenia svojich povinností alebo v súvislosti s ich plnením. Po splnení formálnych náležitostí uvedených v služobnom poriadku v spojitosti s disciplinárnymi záležitosťami prijme menovací orgán odôvodnené rozhodnutie.
Oddiel 3
Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov a správcov záloh
Článok 55
Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov
Účtovník podlieha disciplinárnemu konaniu a zaplateniu náhrady podľa služobného poriadku a v súlade s postupmi, ktoré sú v ňom stanovené. Môže byť voči nemu vyvodená zodpovednosť najmä v dôsledku ktorejkoľvek z týchto foriem pochybenia:
a)
strata alebo poškodenie finančných prostriedkov, majetku alebo dokladov, ktoré sú mu zverené, alebo zavinenie ich straty či poškodenia z vlastnej nedbanlivosti;
b)
nesprávna zmena bankových účtov alebo poštových žírových účtov;
c)
vymoženie alebo zaplatenie súm, ktoré nie sú v súlade s príslušnými príkazmi na vymáhanie alebo platobnými príkazmi;
d)
nevybratie splatného príjmu.
Článok 56
Pravidlá vzťahujúce sa na správcov záloh
Správca záloh podlieha disciplinárnemu konaniu a zaplateniu náhrady podľa služobného poriadku a v súlade s postupmi, ktoré sú v ňom stanovené. Môže byť voči nemu vyvodená zodpovednosť najmä v dôsledku ktorejkoľvek z týchto foriem pochybenia:
a)
strata alebo poškodenie finančných prostriedkov, majetku alebo dokladov, ktoré sú mu zverené, alebo zavinenie ich straty či poškodenia z vlastnej nedbanlivosti;
b)
nepredloženie náležitých dokladov k platbám, ktoré vykonal;
c)
vykonanie platby v prospech osôb iných než osoby oprávnené na takéto platby;
d)
nevybratie splatného príjmu.
KAPITOLA 4
Príjmové operácie
Článok 57
Žiadosť o platbu
Subjekt Únie predkladá Komisii žiadosti o vyplatenie celého príspevku Únie alebo jeho časti podľa článku 19 ods. 6 za podmienok a v lehotách dohodnutých s Komisiou.
Článok 58
Zaobchádzanie s úrokmi
Úroky získané z finančných prostriedkov, ktoré subjektu Únie vyplatila Komisia v podobe príspevku, nie sú splatné do rozpočtu.
Článok 59
Odhad pohľadávok
1. Keď má povoľujúci úradník dostatočné a spoľahlivé informácie týkajúce sa akéhokoľvek opatrenia alebo situácie, na základe ktorých môže vzniknúť pohľadávka subjektu Únie, vykoná odhad tejto pohľadávky.
2. Povoľujúci úradník upraví odhad pohľadávky hneď po tom, ako sa dozvie o udalosti, v dôsledku ktorej sa mení opatrenie alebo situácia, na základe ktorých bol odhad pohľadávky vypracovaný.
Povoľujúci úradník pri vystavovaní príkazu na vymáhanie týkajúceho sa opatrenia alebo situácie, ktoré v minulosti viedli k vypracovaniu odhadu pohľadávok, náležite tento odhad upraví.
Keď sa vystaví príkaz na vymáhanie rovnakej sumy, ako bol pôvodný odhad pohľadávky, takýto odhad sa zníži na nulu.
Článok 60
Stanovenie pohľadávok
1. Stanovenie pohľadávky je úkon, ktorým povoľujúci úradník:
a)
overí, či dlh existuje;
b)
zistí alebo overí skutočný stav a výšku dlhu;
c)
overí podmienky splatnosti dlhu.
2. Každá pohľadávka, o ktorej sa zistí, že je oprávnená, má stanovenú výšku a je splatná, sa rieši príkazom na vymáhanie pohľadávok predloženým účtovníkovi, po ktorom nasleduje odoslanie oznámenia o dlhu dlžníkovi. Obidva dokumenty vypracuje povoľujúci úradník.
3. Nesprávne vyplatené sumy sa vymáhajú.
4. Dlh, ktorý nebol splatený v deň splatnosti stanovený v oznámení o dlhu, sa úročí v súlade s delegovaným nariadením (EÚ) č. 1268/2012.
5. V riadne odôvodnených prípadoch môžu byť niektoré bežné položky príjmov stanovené predbežne. Predbežné stanovenie sa vzťahuje na vymáhanie viacerých samostatných súm, ktoré preto nemusia byť stanovené jednotlivo. Povoľujúci úradník pred koncom rozpočtového roka upraví sumy, ktoré boli stanovené predbežne, aby zabezpečil, že tieto sumy zodpovedajú skutočne stanoveným pohľadávkam.
Článok 61
Povolenie vymáhania pohľadávok
Povolenie vymáhania pohľadávok je úkon, ktorým povoľujúci úradník dá vydaním príkazu na vymáhanie pohľadávok pokyn účtovníkovi, aby vymáhal pohľadávku stanovenú povoľujúcim úradníkom.
Článok 62
Pravidlá vymáhania pohľadávok
1. Účtovník koná na základe príkazov na vymáhanie pohľadávok riadne stanovených povoľujúcim úradníkom. Účtovník uplatňuje náležitú starostlivosť s cieľom zabezpečiť, aby subjekt Únie získal svoje príjmy a aby boli chránené jeho práva.
2. Ak nedôjde k skutočnej úhrade pohľadávky do dátumu splatnosti stanoveného v oznámení o dlhu, účtovník informuje povoľujúceho úradníka a bezodkladne začne konanie s cieľom vymáhať pohľadávku akýmkoľvek zákonným spôsobom vrátane vzájomného započítania, ak je to možné, a ak to nie je možné, formou núteného vymáhania.
3. Účtovník vymáha sumy vzájomným započítaním rovnocenných pohľadávok voči každému dlžníkovi subjektu Únie, ktorý má sám voči subjektu Únie pohľadávku. Takéto pohľadávky musia byť isté, mať pevne stanovenú výšku a musia byť splatné.
4. Ak sa povoľujúci úradník plánuje úplne alebo čiastočne vzdať vymáhania stanovenej pohľadávky, zabezpečí, aby bol tento úkon v súlade s pravidlami a so zásadami riadneho finančného hospodárenia a proporcionality. Rozhodnutie o vzdaní sa musí byť odôvodnené. Povoľujúci úradník môže delegovať toto rozhodnutie len v prípade pohľadávok, ktorých hodnota je nižšia ako 5 000 EUR.
V rozhodnutí o vzdaní sa vymáhania pohľadávky sa uvedie, aké opatrenia boli podniknuté na zabezpečenie uhradenia pohľadávky, a právne otázky a skutočnosti, z ktorých rozhodnutie vychádza.
5. Povoľujúci úradník stanovenú pohľadávku úplne alebo čiastočne zruší, ak odhalenie chyby vedie k zisteniu, že pohľadávka nebola správne stanovená. Toto zrušenie sa vykoná vydaním rozhodnutia povoľujúceho úradníka a musí byť náležite odôvodnené.
Článok 63
Náležitosti výberu dlžnej sumy
1. Po skutočnom uhradení splatnej pohľadávky účtovník vykoná zápis do účtovných záznamov a informuje povoľujúceho úradníka.
2. V prípade, že pohľadávka je účtovníkovi alebo správcovi záloh uhradená v hotovosti, vystaví sa príjmový doklad.
3. Ak dlžník neurčí inak, čiastočná úhrada sumy, v súvislosti s ktorou bolo vydaných viacero príkazov na vymáhanie, sa použije najprv na vyrovnanie najstaršieho nároku.
Čiastočná úhrada pohľadávky sa použije najprv na úhradu úrokov.
Článok 64
Dodatočná lehota na platbu
1. Účtovník môže v spolupráci s povoľujúcim úradníkom povoliť dodatočnú lehotu na realizáciu platby len na základe písomnej žiadosti dlžníka s náležitým uvedením dôvodov a za predpokladu, že sú splnené tieto dve podmienky:
a)
dlžník sa zaviaže uhradiť úroky so sadzbou uvedenou v článku 83 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012 za celé dodatočne poskytnuté obdobie, počnúc uplynutím lehoty uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b) delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012;
b)
v záujme ochrany práv subjektu Únie zloží dlžník finančnú zábezpeku, ktorá pokrýva istinu a úroky neuhradeného dlhu a ktorú prijme účtovník subjektu Únie.
Zábezpeku uvedenú v prvom pododseku písm. b) možno nahradiť spoločným a nerozdielnym ručením tretej strany schváleným účtovníkom subjektu Únie.
2. Vo výnimočných prípadoch môže účtovník na základe žiadosti dlžníka upustiť od požiadavky na zloženie zábezpeky uvedenej v ods. 1 prvom pododseku písm. b), ak usúdi, že dlžník sa nachádza v zložitej situácií a nie je schopný takúto zábezpeku zložiť, ale je ochotný a schopný realizovať platbu v dodatočnej lehote.
Článok 65
Zoznam nárokov
1. Účtovník vedie zoznam dlžných súm, ktoré sa majú vymôcť. Nároky subjektu Únie sú v tomto zozname zoskupené podľa dátumu vydania príkazu na vymáhanie. Účtovník tiež uvedie rozhodnutia o úplnom alebo čiastočnom vzdaní sa vymáhania stanovených pohľadávok. Tento zoznam sa priloží k správe subjektu Únie o rozpočtovom a finančnom hospodárení.
2. Subjekt Únie zostaví zoznam svojich nárokov uvádzajúci mená dlžníkov a výšku dlžnej sumy, ktorej úhrada bola dlžníkovi nariadená súdnym rozhodnutím s účinkom res judicata a v prípade ktorej nedošlo v rámci jedného roka od vydania rozhodnutia k žiadnej úhrade ani k žiadnej podstatnej úhrade. Tento zoznam sa zverejní s náležitým prihliadnutím na požiadavky v oblasti ochrany osobných údajov uvedené v nariadení (ES) č. 45/2001.
Pokiaľ ide o osobné údaje fyzických osôb, zverejnené informácie sa odstránia po uhradení dlhu v plnej výške. Rovnaký postup sa uplatňuje aj v prípade osobných údajov týkajúcich sa právnických osôb, ktorých oficiálny názov označuje jednu alebo viaceré fyzické osoby.
Rozhodnutie o zaradení dlžníka na zoznam nárokov subjektu Únie sa prijíma v súlade so zásadou proporcionality, pričom sa zohľadňuje najmä výška danej sumy.
Článok 66
Premlčacia lehota
Na pohľadávky subjektu Únie voči tretím stranám a pohľadávky tretích strán voči subjektu Únie sa uplatňuje premlčacia lehota v dĺžke piatich rokov.
Článok 67
Osobitné ustanovenia vzťahujúce sa na poplatky
Ak subjekt Únie vyberá poplatky uvedené v článku 6 ods. 1 písm. a), na začiatku každého rozpočtového roka sa vykoná celkový predbežný odhad týchto poplatkov.
Ak sa poplatky stanovujú výlučne na základe právnych predpisov alebo rozhodnutí správnej rady, povoľujúci úradník môže upustiť od vydania príkazov na vymáhanie pohľadávky a po zistení pohľadávky priamo vypracovať oznámenia o dlhu. V takomto prípade sa zaznamenajú všetky podrobnosti o nároku subjektu Únie. Účtovník vedie zoznam všetkých oznámení o dlhu a uvedie počet oznámení o dlhu a celkovú sumu v správe subjektu Únie o rozpočtovom a finančnom hospodárení.
Ak subjekt Únie používa samostatný fakturačný systém, účtovník pravidelne, a to najmenej raz za mesiac, zaznamenáva kumulovanú sumu poplatkov do účtovníctva.
Subjekt Únie poskytne služby vyplývajúce z úloh, ktoré mu boli zverené, iba po zaplatení príslušného poplatku alebo úhrady v plnej výške. Za výnimočných okolností je však možné poskytnúť službu bez predchádzajúcej úhrady príslušného poplatku alebo úhrady. V prípadoch, keď bola služba poskytnutá bez predchádzajúceho zaplatenia príslušného poplatku alebo úhrady, sa uplatňujú články 60 až 66.
KAPITOLA 5
Výdavkové operácie
Článok 68
Rozhodnutia o financovaní
1. Každý výdavok sa musí viazať, potvrdiť, povoliť a vyplatiť.
2. Každému viazaniu výdavkov predchádza rozhodnutie o financovaní.
3. Ročný pracovný program subjektu Únie je obdobou rozhodnutia o financovaní pri činnostiach, na ktoré sa vzťahuje, za predpokladu, že sú jednoznačne vymedzené prvky uvedené v článku 32 ods. 3.
4. Administratívne rozpočtové prostriedky sa môžu vynakladať bez predchádzajúceho rozhodnutia o financovaní.
Článok 69
Druhy záväzkov
1. Rozpočtový záväzok je operácia, ktorou sa vyhradia rozpočtové prostriedky potrebné na uhradenie následných platieb určených na plnenie právnych záväzkov.
2. Právny záväzok je úkon, ktorým povoľujúci úradník prijíma záväzok, z ktorého vyplýva zaťaženie rozpočtu, alebo taký záväzok vytvára.
3. Rozpočtové záväzky patria do jednej z týchto kategórií:
a)
individuálna: rozpočtový záväzok je individuálny, ak je známy prijímateľ a výška výdavku;
b)
globálna: rozpočtový záväzok je globálny, ak zatiaľ nie je známy aspoň jeden z prvkov potrebných na identifikáciu individuálneho záväzku;
c)
predbežná: rozpočtový záväzok je predbežný, ak je určený na pokrytie bežných administratívnych výdavkov a buď výška, alebo koneční príjemcovia nie sú s konečnou platnosťou známi.
Predbežný rozpočtový záväzok sa vykonáva uzavretím jedného alebo viacerých individuálnych právnych záväzkov, ktoré vedú k vzniku nároku na následné platby, alebo vo výnimočných prípadoch týkajúcich sa výdavkov na riadenie zamestnancov priamo úhradou.
4. Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné splátky počas viacerých rokov len v prípade, ak to stanovuje zakladajúci akt alebo základný akt alebo ak sa týkajú administratívnych výdavkov.
Článok 70
Pravidlá vzťahujúce sa na záväzky
1. V prípade každého opatrenia, ktoré môže viesť k vzniku výdavkov hradených z rozpočtu subjektu Únie, povoľujúci úradník vytvorí rozpočtový záväzok pred prijatím právneho záväzku voči tretím stranám.
2. Povinnosť vytvoriť rozpočtový záväzok pred prijatím právneho záväzku uvedená v odseku 1 sa nevzťahuje na právne záväzky prijaté po vyhlásení krízovej situácie v rámci plánu na zabezpečenie kontinuity činností v súlade s postupmi prijatými subjektom Únie.
3. Globálne rozpočtové záväzky pokrývajú celkové náklady na príslušné individuálne právne záväzky prijaté do 31. decembra roku N + 1.
S výhradou článku 69 ods. 4 a článku 87 ods. 2 sa individuálne právne záväzky, ktoré sa týkajú individuálnych alebo predbežných rozpočtových záväzkov, prijímajú do 31. decembra roku N.
Povoľujúci úradník na konci období uvedených v prvom a druhom pododseku zruší viazanosť nepoužitého zostatku takýchto rozpočtových záväzkov.
Povoľujúci úradník pred podpisom zaznamená výšku každého individuálneho právneho záväzku prijatého na základe globálneho rozpočtového záväzku do rozpočtových účtov a zaúčtuje ju ku globálnemu rozpočtovému záväzku.
4. Prijaté rozpočtové a právne záväzky na akcie, ktoré trvajú viac ako jeden rozpočtový rok, majú, s výnimkou prípadu výdavkov na zamestnancov, stanovený konečný termín plnenia v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia.
Viazanosť všetkých častí týchto záväzkov, ktoré neboli realizované šesť mesiacov po dátume uvedenom v prvom pododseku tohto odseku, sa zruší v súlade s článkom 16.
Viazanosť sumy rozpočtového záväzku zodpovedajúcej právnemu záväzku, pri ktorom sa počas dvoch rokov od podpísania právneho záväzku nevykonala žiadna platba v zmysle článku 75, sa zruší, s výnimkou prípadu, keď je táto suma predmetom súdneho alebo rozhodcovského konania alebo keď sú v základných aktoch stanovené osobitné ustanovenia.
Článok 71
Kontroly vzťahujúce sa na záväzky
1. Povoľujúci úradník sa pri prijímaní rozpočtového záväzku uistí, že:
a)
výdavky sa hradia zo správnej položky rozpočtu subjektu Únie;
b)
rozpočtové prostriedky sú k dispozícii;
c)
výdavky sú v súlade s platnými predpismi, najmä ustanoveniami zakladajúceho aktu, rozpočtovými pravidlami každého subjektu Únie a so všetkými aktmi prijatými podľa nich;
d)
je dodržaná zásada riadneho finančného hospodárenia.
2. Pri zaznamenávaní právneho záväzku prostredníctvom fyzického alebo elektronického podpisu sa povoľujúci úradník uistí, že:
a)
záväzok je krytý príslušným rozpočtovým záväzkom;
b)
výdavky sú zákonné a riadne a sú v súlade s platnými predpismi, najmä s ustanoveniami zakladajúceho aktu, rozpočtovými pravidlami každého subjektu Únie a so všetkými aktmi prijatými podľa nich;
c)
je dodržaná zásada riadneho finančného hospodárenia.
Článok 72
Potvrdenie výdavkov
Potvrdenie výdavkov je úkon, ktorým povoľujúci úradník:
a)
overí existenciu nároku veriteľa;
b)
zistí alebo overí skutočnosť a výšku nároku;
c)
overí podmienky splatnosti platby.
Článok 73
Potvrdenie a forma potvrdenia „postúpené na platbu“
1. Výdavky sa potvrdzujú na základe účtovných dokladov, ktoré osvedčujú nárok veriteľa, a to buď na základe výkazu skutočne poskytnutých služieb, skutočne dodaného tovaru alebo skutočne uskutočnených prác, alebo na základe iných dokladov zdôvodňujúcich platbu vrátane pravidelných platieb predplatného alebo platieb za odbornú prípravu.
2. Pred prijatím rozhodnutia o potvrdení výdavkov vykonáva povoľujúci úradník osobne kontrolu účtovných dokladov alebo sa v rámci svojej zodpovednosti uistí, že táto kontrola bola vykonaná.
3. Rozhodnutie o potvrdení sa vyjadruje podpísaním potvrdenia „postúpené na platbu“ povoľujúcim úradníkom.
4. V prípade neautomatizovaného systému má potvrdenie „postúpené na platbu“ formu pečiatky s podpisom povoľujúceho úradníka.
V prípade automatizovaného systému má potvrdenie „postúpené na platbu“ formu potvrdenia, ktoré je chránené osobným heslom zodpovedného povoľujúceho úradníka.
Článok 74
Povolenie výdavkov
1. Povolenie výdavkov je úkon, ktorým povoľujúci úradník po overení, že rozpočtové prostriedky sú k dispozícii, dá vydaním platobného príkazu pokyn účtovníkovi, aby zaplatil sumu výdavku, ktorú povoľujúci úradník potvrdil.
Ak sa v súvislosti s poskytnutím služieb vrátane nájmu alebo v súvislosti s dodávkami tovaru uskutočňujú periodické platby, povoľujúci úradník môže na základe svojej analýzy rizika nariadiť uplatnenie systému priameho inkasa.
2. Platobný príkaz je označený dátumom a podpísaný povoľujúcim úradníkom, ktorý ho následne zašle účtovníkovi. Povoľujúci úradník uchováva účtovné doklady v súlade s článkom 44 ods. 5.
3. V prípade potreby sa k platobnému príkazu zaslanému účtovníkovi pripojí doklad o tom, že tovar bol zahrnutý do inventúrnych súpisov, ktoré sú uvedené v článku 106 ods. 1.
Článok 75
Druhy platieb
1. Platba sa vykoná po predložení dôkazu o tom, že príslušná akcia bola vykonaná v súlade s ustanoveniami základného aktu alebo zmluvy alebo dohody o grante, pričom zahŕňa jednu z týchto operácií:
a)
platbu celej splatnej sumy;
b)
platbu splatnej sumy ktorýmkoľvek z týchto spôsobov:
1.
predbežným financovaním, ktoré môže byť rozdelené na niekoľko platieb, po podpísaní zmluvy alebo dohody o grante alebo po doručení rozhodnutia o grante;
2.
jednou alebo viacerými priebežnými platbami ako náhrada za čiastočné vykonanie akcie;
3.
platbou zostatku splatných súm, ak je akcia vykonaná v plnom rozsahu.
Predbežné financovanie poskytuje prijímateľovi počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb v súlade s riadnym finančným hospodárením.
Priebežná platba, ktorú možno realizovať opakovane, je určená na pokrytie výdavkov, ktoré vznikli na základe vykonávania rozhodnutia alebo dohody, alebo na úhradu poskytnutých služieb, dodaného tovaru alebo uskutočnených prác dokončených alebo dodaných v priebehu plnenia zákazky. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia základného aktu, možno prostredníctvom priebežnej platby úplne alebo čiastočne zúčtovať predbežné financovanie.
Uzatváranie výdavkov prebieha formou jednorazovej platby zostatku, prostredníctvom ktorej sa zúčtujú všetky predchádzajúce výdavky, alebo formou vystavenia príkazu na vymáhanie pohľadávky.
2. V rozpočtovom účtovníctve sa pri vykonávaní jednotlivých platieb rozlišuje medzi rôznymi typmi platieb uvedenými v odseku 1.
Článok 76
Obmedzenie platieb výškou disponibilných finančných prostriedkov
Platbu výdavkov vykonáva účtovník v medziach disponibilných finančných prostriedkov.
Článok 77
Lehoty
Platby výdavkov sa uskutočňujú v lehotách stanovených v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a delegovanom nariadení (EÚ) č. 1268/2012 a v súlade s týmito nariadeniami.
KAPITOLA 6
Informačné systémy
Článok 78
Elektronické riadenie operácií
V prípadoch, keď sa príjmové a výdavkové operácie riadia pomocou počítačových systémov, môžu sa dokumenty podpisovať automatizovaným alebo elektronickým postupom.
Článok 79
Elektronická verejná správa
Subjekt Únie stanoví a uplatňuje jednotné normy pre elektronickú výmenu informácií s tretími stranami, ktoré sa zúčastňujú na postupoch verejného obstarávania a udeľovania grantov. Predovšetkým v čo najväčšej miere navrhujú a zavádzajú riešenia na predkladanie, uchovávanie a spracovanie údajov poskytnutých v rámci postupov udeľovania grantov a verejného obstarávania a na tento účel zavedú jednotnú „oblasť výmeny elektronických údajov“ pre žiadateľov, záujemcov a uchádzačov.
Článok 80
Dobrá správa
1. Povoľujúci úradník bezodkladne oznámi potrebu poskytnúť dôkazy a/alebo dokumentáciu, ich formu a predpísaný obsah a v prípade potreby aj orientačný harmonogram dokončenia postupov udeľovania.
2. Ak z dôvodu očividnej administratívnej chyby žiadateľa alebo uchádzača žiadateľ alebo uchádzač opomenie predložiť dôkazy alebo poskytnúť stanovisko, hodnotiaci výbor alebo v prípade potreby povoľujúci úradník s výnimkou riadne odôvodnených prípadov vyzve žiadateľa alebo uchádzača, aby poskytol chýbajúce informácie alebo vysvetlil podporné dokumenty. Takéto informácie alebo vysvetlenia nesmú zásadne meniť ponuku ani podmienky ponuky.
Článok 81
Uvedenie spôsobov nápravy
Ak má procedurálny úkon povoľujúceho úradníka nepriaznivý dosah na práva žiadateľa alebo uchádzača, príjemcu alebo dodávateľa, sú v ňom uvedené dostupné prostriedky administratívnej a/alebo justičnej nápravy na spochybnenie tohto úkonu.
Uvedú sa v ňom predovšetkým povaha nápravy, orgán či orgány, pred ktorými sa jej možno domáhať, ako aj lehoty na jej uplatnenie.
KAPITOLA 7
Vnútorný audítor
Článok 82
Vymenovanie, právomoci a povinnosti vnútorného audítora
1. Každý subjekt Únie vytvorí funkciu vnútorného auditu, ktorá sa vykonáva v súlade s príslušnými medzinárodnými štandardmi.
2. Funkciu vnútorného audítora vykonáva vnútorný audítor Komisie. Vnútorným audítorom nemôže byť povoľujúci úradník, ani účtovník subjektu Únie ani Komisie.
3. Vnútorný audítor poskytuje subjektu Únie poradenstvo, pokiaľ ide o riešenie rizík, vydávaním nezávislých stanovísk týkajúcich sa kvality systémov hospodárenia a kontroly a poskytovaním odporúčaní na zlepšovanie podmienok realizácie operácií a na podporu riadneho finančného hospodárenia.
Vnútorný audítor zodpovedá najmä za:
a)
posudzovanie vhodnosti a účinnosti vnútorných systémov hospodárenia a činnosti útvarov pri realizácii programov a akcií vzhľadom na riziká, ktoré sú s nimi spojené;
b)
posudzovanie efektívnosti a účinnosti systémov vnútornej kontroly a auditu, ktoré sa vzťahujú na každú operáciu v rámci plnenia rozpočtu subjektu Únie.
4. Vnútorný audítor vykonáva svoje povinnosti vo vzťahu ku všetkým činnostiam a útvarom subjektu Únie. Má plný a neobmedzený prístup ku všetkým informáciám potrebným na výkon svojich povinností.
5. Vnútorný audítor vezme na vedomie konsolidovanú výročnú správu povoľujúceho úradníka o činnosti a všetky ostatné zistené informácie.
6. Vnútorný audítor podáva správnej rade a riaditeľovi správy o svojich zisteniach a odporúčaniach.
Vnútorný audítor podáva správy aj v týchto prípadoch:
-
kritické riziká a odporúčania sa neriešili,
-
dochádza k značným omeškaniam vo vykonávaní odporúčaní z predchádzajúcich rokov.
Správna rada alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonná rada a riaditeľ zabezpečia pravidelné monitorovanie vykonávaní odporúčaní z auditu. Správna rada alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonná rada preskúma informácie uvedené v článku 47 ods. 1 písm. a) a skutočnosť, či boli odporúčania v plnej miere a včas vykonané.
7. Subjekt Únie sprístupňuje každej fyzickej alebo právnickej osobe, ktorá sa zúčastňuje na výdavkových operáciách, kontaktné údaje vnútorného audítora na účely dôverného kontaktovania vnútorného audítora.
8. Správy a zistenia vnútorného audítora sa sprístupnia verejnosti až po tom, čo vnútorný audítor validuje opatrenia prijaté na účely ich implementácie.
Článok 83
Nezávislosť vnútorného audítora
Nezávislosť vnútorného audítora, jeho zodpovednosť za opatrenia prijaté pri výkone jeho povinností a právo vnútorného audítora podať návrh na začatie konania na Súdny dvor Európskej únie sa stanovia v súlade s článkom 100 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 84
Zriadenie oddelenia vnútorného auditu
1. Správna rada alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonná rada môže s náležitým ohľadom na nákladovú efektívnosť a pridanú hodnotu zriadiť oddelenie vnútorného auditu, ktoré vykonáva svoje povinnosti v súlade s príslušnými medzinárodnými štandardmi.
Účel, právomoci a zodpovednosť oddelenia vnútorného auditu sa stanovia v charte vnútorného auditu a podliehajú schváleniu správnej rady alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonnej rady.
Vedúci oddelenia vnútorného auditu vypracuje ročný plán auditu oddelenia vnútorného auditu, pričom prihliadne okrem iného na posúdenie rizík v subjekte Únie vypracované jeho riaditeľom.
Správna rada alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonná rada tento plán preskúma a schváli.
Oddelenie vnútorného auditu podáva správnej rade a riaditeľovi správy o svojich zisteniach a odporúčaniach.
2. Ak oddelenie vnútorného auditu jedného subjektu Únie nie je nákladovo efektívne alebo ak nie je schopné dodržať medzinárodné štandardy, subjekt Únie môže rozhodnúť o spoločnom využívaní oddelenia vnútorného auditu s inými subjektmi Únie pôsobiacimi v tej istej oblasti politiky.
Správne rady alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonné rady príslušných subjektov Únie sa dohodnú na praktických podmienkach spoločného využívania oddelenia vnútorného auditu.
3. Účastníci vnútorného auditu účinne spolupracujú prostredníctvom výmeny informácií a audítorských správ a v prípade potreby zavedú spoločné hodnotenia rizík a vykonávajú spoločné audity.
Správna rada alebo, ak tak povoľuje zakladajúci akt, výkonná rada a riaditeľ zabezpečia pravidelné monitorovanie vykonávania odporúčaní oddelenia vnútorného auditu.
HLAVA V
VEREJNÉ OBSTARÁVANIE
Článok 85
Všeobecné ustanovenia
1. Pokiaľ ide o verejné obstarávanie, s výhradou článku 86 sa uplatňuje hlava V nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a delegované nariadenie (EÚ) č. 1268/2012.
2. Subjekt Únie sa môže na svoju žiadosť podieľať ako verejný obstarávateľ na postupe zadávania zákaziek Komisie alebo medziinštitucionálnych zákaziek a pri zadávaní zákaziek iných subjektov Únie.
3. Subjekt Únie sa podieľa na centrálnej databáze vylúčených subjektov zriadenej a prevádzkovanej Komisiou podľa článku 108 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 86
Postupy verejného obstarávania
1. Subjekt Únie môže bez vyhlásenia postupu verejného obstarávania uzatvoriť zmluvy na dodanie tovaru, poskytnutie služieb alebo uskutočnenie prác s Komisiou, medziinštitucionálnymi úradmi a Prekladateľským strediskom pre inštitúcie Európskej únie zriadeným na základe nariadenia Rady (ES) č. 2965/94 (8).
2. Subjekt Únie môže na pokrytie svojich administratívnych potrieb využiť spoločné postupy verejného obstarávania s verejnými obstarávateľmi hostiteľského členského štátu. V takomto prípade sa mutatis mutandis uplatňuje článok 133 delegovaného nariadenia (ES, Euratom) č. 1268/2012.
HLAVA VI
OSOBITNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ADMINISTRATÍVNYCH ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV
Článok 87
Administratívne rozpočtové prostriedky
1. Administratívne rozpočtové prostriedky sú nediferencované rozpočtové prostriedky.
2. Administratívne výdavky vyplývajúce zo zmlúv, ktoré sa vzťahujú na obdobie presahujúce rozpočtový rok buď v súlade s miestnou praxou, alebo preto, že sa týkajú dodania vybavenia, sa hradia z rozpočtu subjektu Únie na ten rozpočtový rok, v ktorom sa uskutočnia.
3. Subjekt Únie poskytne Európskemu parlamentu a Rade do 1. júla každého roka pracovný dokument o svojej politike v oblasti budov, ktorý obsahuje tieto informácie:
a)
za každú budovu výdavky a plochu financované z rozpočtových prostriedkov v rámci príslušných riadkov v rozpočte subjektu Únie;
b)
očakávaný vývoj globálneho plánovania plochy a lokalít na nadchádzajúce roky spolu s opisom stavebných projektov v štádiu plánovania, ktoré sú už stanovené;
c)
konečné podmienky a náklady, ako aj príslušné informácie týkajúce sa realizácie projektov, pokiaľ ide o nové stavebné projekty už predtým predložené Európskemu parlamentu a Rade v súlade s postupom stanoveným v článku 88 a nezahrnuté do pracovných dokumentov z predchádzajúceho roka.
Článok 88
Stavebné projekty
1. V prípade každého stavebného projektu, ktorý pravdepodobne bude mať závažný finančný vplyv na rozpočet subjektu Únie, subjekt Únie čo najskôr informuje Európsky parlament a Radu o požadovanej ploche budovy a predbežnom plánovaní pred tým, ako sa uskutoční akýkoľvek prieskum miestneho trhu v prípade zmlúv v oblasti budov, alebo pred tým, ako sa zverejnia alebo uskutočnia výzvy na predkladanie ponúk v prípade stavebných prác.
2. V prípade každého stavebného projektu, ktorý pravdepodobne bude mať závažný finančný vplyv na rozpočet subjektu Únie, subjekt Únie predloží stavebný projekt vrátane jeho podrobných odhadovaných nákladov a financovania, ako aj zoznamu návrhov zmlúv, ktoré majú byť použité, a pred uzatvorením zmlúv požiada o súhlas Európsky parlament a Radu. Na žiadosť subjektu Únie sa dokumenty predložené v súvislosti so stavebným projektom považujú za dôverné.
S výnimkou prípadov vyššej moci Európsky parlament a Rada prerokujú stavebný projekt do štyroch týždňov odo dňa, keď ho tieto dve inštitúcie dostali.
Stavebný projekt sa považuje za schválený po skončení tejto štvortýždňovej lehoty, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada v uvedenej lehote neprijmú rozhodnutie, ktoré je v rozpore s návrhom.
Ak Európsky parlament a/alebo Rada uvedú v tejto štvortýždňovej lehote riadne odôvodnené pochybnosti, uvedená lehota sa jednorazovo predĺži o dva týždne.
Ak Európsky parlament alebo Rada prijme rozhodnutie, ktoré je v rozpore so stavebným projektom, subjekt Únie svoj návrh stiahne a môže predložiť nový návrh.
3. V prípadoch vyššej moci možno informácie stanovené v odseku 4 predložiť spolu so stavebným projektom. Európsky parlament a Rada prerokujú stavebný projekt do dvoch týždňov odo dňa, keď ho tieto dve inštitúcie dostali. Stavebný projekt sa považuje za schválený po skončení tejto dvojtýždňovej lehoty, pokiaľ Európsky parlament a/alebo Rada v tejto lehote neprijmú rozhodnutie, ktoré je v rozpore s návrhom.
4. Za stavebné projekty, ktoré pravdepodobne budú mať závažný finančný vplyv na rozpočet subjektu Únie, sa považujú tieto projekty:
a)
akékoľvek nadobudnutie pozemku;
b)
nadobudnutie, predaj, štrukturálna obnova alebo výstavba budov alebo akýkoľvek projekt spájajúci realizáciu týchto prvkov v rovnakom časovom rámci v objeme viac než 3 000 000 EUR;
c)
akákoľvek nová zmluva v oblasti budov (vrátane užívacích práv, dlhodobých nájmov a obnov existujúcich zmlúv v oblasti budov za menej výhodných podmienok), na ktorú sa nevzťahuje písmeno b), s ročnými výdavkami najmenej 750 000 EUR;
d)
predĺženie alebo obnova existujúcich zmlúv v oblasti budov (vrátane užívacieho práva a dlhodobých nájmov) za rovnakých alebo výhodnejších podmienok s ročnými výdavkami najmenej 3 000 000 EUR.
5. Bez toho, aby bol dotknutý článok 19 ods. 4, možno projekt nadobudnutia budovy financovať prostredníctvom úveru, ktorý podlieha predchádzajúcemu schváleniu Európskym parlamentom a Radou.
Zmluvy o úveroch sa uzatvárajú a úvery sa splácajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a s náležitým ohľadom na najlepšie finančné záujmy Únie.
Ak subjekt Únie navrhuje financovať nadobudnutie prostredníctvom úveru, v pláne financovania, ktorý má subjekt Únie predložiť spolu so žiadosťou o predchádzajúci súhlas, sa uvedie najmä maximálna výška financovania, obdobie financovania, typ financovania, podmienky financovania a úspory v porovnaní s inými typmi zmluvných dojednaní.
Európsky parlament a Rada prerokujú žiadosť o predchádzajúci súhlas do štyroch týždňov odo dňa, keď ju tieto dve inštitúcie dostali, pričom túto lehotu možno jednorazovo predĺžiť o dva týždne. Nadobudnutie prostredníctvom úveru sa považuje za zamietnuté, ak ho Európsky parlament a Rada v uvedenej lehote výslovne neschvália.
HLAVA VII
EXPERTI
Článok 89
Platení externí experti
Na výber expertov sa mutatis mutandis uplatňuje článok 287 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012. Títo experti sú odmeňovaní pevne stanovenou sumou, ktorá je oznámená vopred, a vyberajú sa na základe ich odborných schopností. Výber prebieha na základe výberových kritérií, ktoré rešpektujú zásady nediskriminácie, rovnakého zaobchádzania a neexistencie konfliktu záujmov.
HLAVA VIII
GRANTY A CENY, KTORÉ UDEĽUJE SUBJEKT ÚNIE
Článok 90
Granty
V prípade, keď môže subjekt Únie udeľovať granty v súlade so zakladajúcim aktom alebo na základe delegovania Komisie podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodu iv) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, uplatňujú sa príslušné ustanovenia daného nariadenia a delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012.
Článok 91
Ceny
V prípade, keď môže subjekt Únie udeľovať ceny v súlade so zakladajúcim aktom alebo na základe delegovania Komisie podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodu iv) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, uplatňujú sa príslušné ustanovenia daného nariadenia a delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012.
HLAVA IX
PREDKLADANIE ÚČTOVNÝCH ZÁVIEROK A ÚČTOVNÍCTVO
KAPITOLA 1
Predkladanie účtovných závierok
Článok 92
Štruktúra účtovnej závierky
Účtovnú závierku subjektu Únie tvoria:
a)
finančné výkazy subjektu Únie;
b)
správy o plnení rozpočtu subjektu Únie.
Článok 93
Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení
1. Každý subjekt Únie vypracuje správu o rozpočtovom a finančnom hospodárení za rozpočtový rok.
2. Riaditeľ túto správu zašle Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov do 31. marca nasledujúceho rozpočtového roka.
3. Správa uvedená v odseku 2 obsahuje aspoň informácie - a to v absolútnom i percentuálnom vyjadrení - o miere plnenia rozpočtových prostriedkov a súhrnné informácie o presunoch rozpočtových prostriedkov medzi jednotlivými rozpočtovými položkami.
Článok 94
Pravidlá upravujúce účtovné závierky
1. Účtovník subjektu Únie uplatňuje pravidlá prijaté účtovníkom Komisie založené na medzinárodne uznávaných účtovných štandardoch pre verejný sektor.
2. Účtovná závierka subjektu Únie uvedená v článku 92 musí byť v súlade s rozpočtovými zásadami stanovenými v článkoch 5 až 31. Musí podávať pravdivý a reálny obraz o rozpočtových príjmových a výdavkových operáciách.
Článok 95
Účtovné zásady
Vo finančných výkazoch uvedených v článku 92 sa uvádzajú informácie vrátane informácií o účtovných politikách takým spôsobom, ktorý zabezpečí, že budú relevantné, spoľahlivé, porovnateľné a zrozumiteľné. Finančné výkazy sa vypracúvajú v súlade so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami uvedenými v pravidlách účtovania podľa článku 143 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 96
Finančné výkazy
1. Finančné výkazy sa uvádzajú v eurách a obsahujú:
a)
súvahu a výkaz finančných výsledkov, v ktorých sú uvedené všetky aktíva a pasíva, finančná situácia a hospodársky výsledok k 31. decembru predchádzajúceho roka; sú vypracované v súlade s pravidlami účtovania uvedenými v článku 143 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012;
b)
výkaz peňažných tokov, v ktorom sú uvedené sumy, ktoré boli vybrané a vyplatené v priebehu roka, a konečný stav pokladne;
c)
výkaz zmien v čistých aktívach, v ktorom je uvedený prehľad o zmene stavu rezerv v priebehu roka a súhrnné výsledky.
2. Poznámky k finančným výkazom dopĺňajú a vysvetľujú informácie obsiahnuté vo výkazoch uvedených v odseku 1 a poskytujú všetky dodatočné informácie stanovené medzinárodne uznávanou účtovnou praxou, ak sú takéto informácie relevantné pre činnosť subjektu Únie.
Článok 97
Správy o plnení rozpočtu
1. Správy o plnení rozpočtu sa uvádzajú v eurách. Obsahujú:
a)
správy zahŕňajúce všetky rozpočtové operácie za daný rok, pokiaľ ide o príjmy a výdavky;
b)
vysvetľujúce poznámky, v ktorých sa dopĺňajú a vysvetľujú informácie obsiahnuté v týchto správach.
2. Rozpočtový výsledok je tvorený rozdielom medzi:
-
všetkými príjmami vybranými za daný rozpočtový rok,
-
súhrnom platieb uskutočnených z rozpočtových prostriedkov na daný rozpočtový rok zvýšeným o súhrn prenesených rozpočtových prostriedkov na ten istý rozpočtový rok.
Rozdiel uvedený v prvom pododseku sa zvýši alebo zníži jednak o čistú sumu rozpočtových prostriedkov prenesených z predchádzajúcich rozpočtových rokov, ktoré boli zrušené, jednak o:
-
platby vykonané nad rámec nediferencovaných rozpočtových prostriedkov prenesených z predchádzajúceho rozpočtového roka v dôsledku zmien vo výmennom kurze eura,
-
zostatok vyplývajúci z tak realizovaných, ako aj nerealizovaných kurzových ziskov a strát v priebehu daného rozpočtového roka.
3. Správy o plnení rozpočtu majú tú istú štruktúru ako samotný rozpočet subjektu Únie.
Článok 98
Predbežná účtovná závierka
1. Účtovník subjektu Únie zasiela účtovníkovi Komisie a Dvoru audítorov predbežnú účtovnú závierku do 1. marca nasledujúceho roka.
2. Účtovník subjektu Únie zasiela takisto do 1. marca nasledujúceho roka účtovníkovi Komisie súbor výkazov v štandardizovanej podobe, ktorú stanovil účtovník Komisie na účely konsolidácie.
Článok 99
Schválenie konečnej účtovnej závierky
1. V súlade s článkom 148 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 predloží Dvor audítorov najneskôr do 1. júna nasledujúceho roka svoje pripomienky k predbežnej účtovnej závierke subjektu Únie.
2. Po prijatí pripomienok Dvora audítorov k predbežnej účtovnej závierke subjektu Únie vypracuje účtovník konečnú účtovnú závierku subjektu Únie v súlade s článkom 50. Riaditeľ ju zašle správnej rade, ktorá k tejto závierke vydá stanovisko.
3. Účtovník zašle konečnú účtovnú závierku spolu so stanoviskom správnej rady najneskôr do 1. júla nasledujúceho rozpočtového roka účtovníkovi Komisie, Dvoru audítorov, Európskemu parlamentu a Rade.
Účtovník subjektu Únie zasiela takisto do 1. júla nasledujúceho roka účtovníkovi Komisie súbor výkazov v štandardizovanej podobe, ktorú stanovil účtovník Komisie na účely konsolidácie.
4. Účtovník subjektu Únie takisto zašle Dvoru audítorov a v kópii účtovníkovi Komisie vyhlásenie ku konečnej účtovnej závierke, a to v ten istý deň, ako zašle túto konečnú účtovnú závierku.
Ku každej konečnej účtovnej závierke sa prikladá poznámka, v ktorej príslušný účtovník vyhlasuje, že konečná účtovná závierka bola vypracovaná v súlade s touto hlavou a v súlade s platnými účtovnými zásadami, pravidlami účtovania a účtovnými metódami.
Konečná účtovná závierka subjektu Únie sa do 15. novembra nasledujúceho roka zverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
5. Riaditeľ zašle Dvoru audítorov odpoveď na jeho pripomienky uvedené vo výročnej správe Dvora audítorov najneskôr do 30. septembra nasledujúceho roka. Odpovede subjektu Únie sa súčasne zašlú Komisii.
KAPITOLA 2
Účtovníctvo a inventúrne súpisy majetku
Oddiel 1
Spoločné ustanovenia
Článok 100
Systém účtovníctva
1. Systém účtovníctva subjektu Únie slúži na organizovanie rozpočtových a finančných informácií tak, aby bolo možné vkladať, triediť a zaznamenávať číselné údaje.
2. Účtovný systém sa skladá zo všeobecných účtov a z rozpočtových účtov. Účty sa vedú v eurách a na základe kalendárneho roku.
3. Povoľujúci úradník môže viesť aj analytické účty.
Článok 101
Spoločné požiadavky vzťahujúce sa na systém účtovníctva inštitúcií
Účtovník Komisie prijme v súlade s článkom 152 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 pravidlá účtovania a jednotnú účtovnú osnovu, ktoré má subjekt Únie uplatňovať.
Oddiel 2
Všeobecné a rozpočtové účty
Článok 102
Všeobecné účty
Vo všeobecných účtoch sa v chronologickom poradí metódou podvojného účtovníctva zaznamenávajú všetky udalosti a operácie, ktoré ovplyvňujú hospodársku a finančnú situáciu a aktíva a pasíva subjektu Únie.
Článok 103
Zápisy na všeobecné účty
1. Zostatky a pohyby na všeobecných účtoch sa zapisujú do účtovných kníh.
2. Všetky účtovné zápisy vrátane úprav účtov sa vykonávajú na základe účtovných dokladov, na ktoré zápisy odkazujú.
3. Systém účtovníctva musí umožňovať získať jednoznačný audit trail pre všetky účtovné zápisy.
Článok 104
Účtovné úpravy
Účtovník subjektu Únie po uzavretí rozpočtového roka a do termínu na predloženie konečnej účtovnej závierky vykoná všetky úpravy, ktoré sú bez toho, aby došlo k platbe alebo výberu za daný rok, nevyhnutné na poskytnutie pravdivého a reálneho obrazu o údajoch uvedených v účtovnej závierke. Takéto úpravy musia byť v súlade s pravidlami účtovania uvedenými v článku 101.
Článok 105
Rozpočtové účtovníctvo
1. Rozpočtové účty umožňujú podrobne sledovať plnenie rozpočtu subjektu Únie.
2. Na účely odseku 1 sa v rozpočtových účtoch zaznamenávajú všetky rozpočtové príjmové a výdavkové operácie stanovené v hlave IV.
Článok 106
Inventúrny súpis majetku
1. Subjekt Únie vedie v súlade so vzorom vypracovaným účtovníkom Komisie inventúrne súpisy, v ktorých sa uvádza množstvo a hodnota hmotných, nehmotných a finančných aktív, ktoré tvoria majetok Únie.
Subjekt Únie kontroluje, či položky v inventúrnom súpise zodpovedajú skutočnému stavu.
2. Predaj hmotného majetku subjektu Únie sa vhodným spôsobom zverejní.
HLAVA X
EXTERNÝ AUDIT A ABSOLUTÓRIUM A BOJ PROTI PODVODOM
Článok 107
Externý audit
1. Nezávislý externý audítor overí, či sa v ročnej účtovnej závierke subjektu Únie správne uvádzajú príjmy, výdavky a finančná pozícia subjektu Únie pred konsolidáciou v rámci konečnej účtovnej závierky subjektu Únie.
Pokiaľ nie je v zakladajúcom akte stanovené inak, Dvor audítorov vypracuje osobitnú výročnú správu týkajúcu sa subjektu Únie v súlade s požiadavkami podľa článku 287 ods. 1 ZFEÚ.
Pri príprave správy uvedenej v druhom pododseku Dvor audítorov vezme do úvahy audit vykonaný nezávislým externým audítorom uvedeným v prvom pododseku a opatrenia prijaté v reakcii na jeho zistenia.
2. Subjekt Únie zašle Dvoru audítorov rozpočet subjektu Únie prijatý s konečnou platnosťou. Čo najskôr informuje Dvor audítorov o všetkých rozhodnutiach a aktoch prijatých v súlade s článkami 10, 14, 19 a 23.
3. Kontrola vykonávaná Dvorom audítorov je upravená v článkoch 158 až 163 nariadenia (ES, Euratom) č. 966/2012.
Článok 108
Harmonogram postupu udelenia absolutória
1. Európsky parlament na odporúčanie Rady udelí do 15. mája roku N + 2 riaditeľovi absolutórium za plnenie rozpočtu za rok N, ak nie je v zakladajúcom akte stanovené inak. Riaditeľ informuje správnu radu o pripomienkach Európskeho parlamentu uvedených v uznesení, ktoré je súčasťou rozhodnutia o udelení absolutória.
2. Ak lehotu stanovenú v odseku 1 nie je možné dodržať, Európsky parlament alebo Rada informujú riaditeľa o dôvodoch odkladu.
3. Ak Európsky parlament odloží rozhodnutie, ktorým sa udeľuje absolutórium, riaditeľ v spolupráci so správnou radou čo najskôr vyvinie všetko úsilie a prijme opatrenia na uľahčenie alebo odstránenie prekážok pre toto rozhodnutie.
Článok 109
Postup udelenia absolutória
1. Rozhodnutie o absolutóriu sa vzťahuje na všetky príjmové a výdavkové účty subjektu Únie, z nich vyplývajúci rozpočtový výsledok a aktíva a pasíva subjektu Únie uvedené v súvahe.
2. Európsky parlament po tom, ako tak urobila Rada, preskúma na účely udelenia absolutória účtovnú závierku a finančné výkazy subjektu Únie. Zároveň preskúma aj výročnú správu Dvora audítorov spolu s odpoveďami riaditeľa subjektu Únie, všetky príslušné osobitné správy Dvora audítorov za dotknutý rozpočtový rok a vyhlásenie Dvora audítorov o vierohodnosti vedenia účtov a o zákonnosti a riadnosti príslušných operácií.
3. Riaditeľ predloží Európskemu parlamentu na jeho žiadosť spôsobom stanoveným v článku 165 ods. 3 nariadenia (ES, Euratom) č. 966/2012 akékoľvek informácie potrebné na riadne uplatnenie postupu udelenia absolutória za dotknutý finančný rok.
Článok 110
Následné opatrenia
1. Riaditeľ prijme všetky vhodné kroky s cieľom reagovať na pripomienky pripojené k rozhodnutiu Európskeho parlamentu o absolutóriu a na poznámky pripojené k odporúčaniu na udelenie absolutória, ktoré prijala Rada.
2. Na žiadosť Európskeho parlamentu alebo Rady vypracuje riaditeľ správu o opatreniach prijatých v nadväznosti na tieto zistenia a komentáre. Riaditeľ zašle kópiu tejto správy Komisii a Dvoru audítorov.
Článok 111
Kontroly na mieste zo strany Komisie, Dvora audítorov a úradu OLAF
1. Subjekt EÚ poskytne zamestnancom Komisie a iným osobám povereným Komisiou a Dvorom audítorov prístup do svojich priestorov a ku všetkým údajom a informáciám vrátane údajov a informácií v elektronickom formáte, ktoré sú potrebné na vykonanie ich auditov.
2. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (9) a nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (10) s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo k inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie v súvislosti s grantom udeleným alebo zákazkou zadanou podľa tohto nariadenia.
3. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 a 2, musia dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, zmluvy, granty a verejné obstarávania subjektu Únie obsahovať ustanovenia, ktoré Európskemu dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľujú právomoc vykonávať takéto audity a vyšetrovania v súlade s ich príslušnými právomocami.
HLAVA XI
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 112
Žiadosti Európskeho parlamentu a Rady o informácie
Európsky parlament, Rada a Komisia sú oprávnené získavať od subjektu Únie akékoľvek potrebné informácie alebo vysvetlenia týkajúce sa rozpočtových záležitostí, ktoré patria do oblastí ich právomocí.
Článok 113
Prijatie nového nariadenia o rozpočtových pravidlách subjektu Únie
Každý subjekt uvedený v článku 208 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 prijme nové nariadenie o rozpočtových pravidlách vzhľadom na jeho nadobudnutie účinnosti 1. januára 2014, alebo v každom prípade do šiestich mesiacov od dátumu, od ktorého sa na subjekt vzťahuje článok 208 uvedeného nariadenia, po tom, ako mu bol poskytnutý príspevok hradený z rozpočtu.
Článok 114
Vykonávacie predpisy k nariadeniu o rozpočtových pravidlách subjektu Únie
Správna rada prijme, pokiaľ je to potrebné a po predchádzajúcom súhlase Komisie, na návrh riaditeľa podrobné predpisy na vykonávanie nariadenia o rozpočtových pravidlách subjektu Únie.
Článok 115
Zrušenie
Nariadenie (ES, Euratom) č. 2343/2002 sa s účinnosťou od 1. januára 2014 zrušuje. Článok 40 sa však naďalej uplatňuje do 31. decembra 2014 a článok 27 ods. 4 a 7 sa naďalej uplatňuje do 31. decembra 2015.
Článok 116
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho zverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Článok 47 a článok 82 ods. 5 sa však uplatňujú od 1. januára 2015 a článok 32 a článok 33 ods. 5 a 8 sa uplatňujú od 1. januára 2016.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 30. septembra 2013