PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. září 2013,
kterým se zamítá poskytnutí odchylky od rozhodnutí Rady 2001/822/ES, pokud jde o pravidla původu pro cukr z Curaçaa
(oznámeno pod číslem C(2013) 5826)
(2013/460/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (1), a zejména na článek 37 přílohy III uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha III rozhodnutí 2001/822/ES se týká definice pojmu „původní produkty“ a způsobů správní spolupráce. Článek 37 uvedeného rozhodnutí stanoví, že odchylky od těchto pravidel původu mohou být přijaty, jsou-li odůvodněny rozvojem stávajících odvětví nebo vznikem nových v dané zemi nebo na daném území.
(2)
Podle ustanovení čl. 5 odst. 1 písm. g), j), k) a o) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se částečné nebo úplné mletí cukru, prosévání a plnění do pytlů považují za operace, které jsou nedostatečné k tomu, aby produktu udělily status původu.
(3)
Podle ustanovení čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se kumulace AKT/ES-ZZÚ pro všechny produkty z cukru zařazené do kapitoly 17 HS postupně zruší a množství, pro která se taková kumulace připouští, se postupně snižují. V rámci procesu postupného rušení bylo jako uvedené množství stanoveno nula tun, což nakonec vedlo k zákazu takové kumulace ke dni 1. ledna 2011.
(4)
V roce 2002 požádalo Nizozemsko o odchylku od pravidla původu pro produkty v odvětví cukru kódů KN 1701 11 90, 1701 99 10 a 1701 91 00 zpracovávané na Nizozemských Antilách v ročním množství 3 000 tun. Této žádosti bylo vyhověno a odchylka skončila dne 31. prosince 2007.
(5)
V roce 2009 předložilo Nizozemsko žádost o prodloužení odchylky poskytnuté v roce 2002 a tato žádost byla rozhodnutím Komise 2009/699/ES (2) zamítnuta. Uvedené rozhodnutí však vyhovělo nové žádosti o odchylku zahrnuté v žádosti o prodloužení, a to v mezích množství, pro která byly Nizozemským Antilám v letech 2009 a 2010 přiděleny dovozní licence na cukr.
(6)
V roce 2010 Nizozemsko požádalo o novou odchylku, pokud jde o produkty v odvětví cukru zpracovávané na Nizozemských Antilách v letech 2011 až 2013. Rozhodnutím Komise 2011/47/EU (3) byla odchylka povolena v souladu s čl. 37 odst. 1, 3 a 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES a za určitých podmínek stanovených za účelem vyvážení oprávněných zájmů subjektů ze zámořských zemí a území (ZZÚ) a cílů společné organizace trhu Unie pro cukr. U produktů, pro které byla povolena odchylka, bylo prováděno reálné zpracování na Nizozemských Antilách a hodnota přidaná k surovému cukru na Nizozemských Antilách byla považována za nejméně 45 % hodnoty konečného produktu.
(7)
Rozhodnutí 2011/47/EU vysvětlilo, že postupné rušení kumulace původu AKT/ES-ZZÚ, pokud jde o cukr, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 4 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES, ukazuje, že Unie má v úmyslu zaměřit obchodní preference na hospodářskou činnost, která udržitelným způsobem přispívá k rozvoji ZZÚ a zároveň náležitě zohledňuje odvětví cukru v Unii. Tato zásada byla uplatněna pro účely stanovení množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka. Žádost předložená v roce 2010 rovněž uváděla, že společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat svou činnost směrem od výroby cukru, což si vyžaduje další odchylku. Množství určená pro odchylku byla proto postupně rušena (5 000 tun na rok 2011, 3 000 tun na rok 2012 a 1 500 tun na rok 2013).
(8)
V žádosti předložené v roce 2010 Nizozemsko zdůraznilo, že uvedená společnost v Curaçau, která využívala předchozí odchylky, má v úmyslu diverzifikovat výrobu a produkovat směsi a „biocukr“, jež jsou určeny pro zřetelně odlišné trhy, než produkty v odvětví cukru, na něž se vztahuje žádost podaná v roce 2010. Odchylka vyžádaná v roce 2010 byla třeba k získání nezbytného kapitálu pro investice nutné pro tuto diverzifikaci. Při povolení odchylky rozhodnutím 2011/47/EU se proto očekávalo, že tato odchylka vygeneruje nezbytné výnosy k financování zmíněných investic do diverzifikace produktů a činností, takže společnost využívající odchylku již o další nebude muset žádat.
(9)
Dne 11. února 2013 požádalo Nizozemsko jménem vlády Curaçaa o novou odchylku od pravidel původu stanovených v příloze III rozhodnutí 2001/822/ES na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013, kdy končí platnost rozhodnutí 2001/822/ES. Žádost se vztahuje na celkové roční množství 5 500 tun produktů v odvětví cukru kódu KN 1701 14 90, označených jako „biocukr“, pocházejících ze třetích zemí a zpracovávaných v Curaçau na vývoz do Unie.
(10)
Nizozemsko tuto žádost dne 17. dubna 2013 oficiálně stáhlo, protože zpracování popsané v žádosti již není prováděno na Nizozemských Antilách. Společnost v Curaçau přesunula část své činnosti zpracování cukru, zejména výrobu kostkového cukru ze surového třtinového cukru v balení pro maloobchodní prodej, do Belgie, odkud v současnosti zásobuje supermarkety v Nizozemsku. Svou zbývající výrobní linku přeorientovala na prosévání, čištění, mletí a jednoduché mísení cukru z ekologické produkce a jeho balení do pytlů o 1 000 kg pro dopravu.
(11)
Dne 17. dubna 2013 předložilo Nizozemsko druhou žádost o odchylku pro 5 000 tun produktů v odvětví cukru, označených jako surový třtinový cukr z ekologické produkce, kódu KN 1701 14 90, na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013. Nizozemsko objasnilo, že z diskuse s orgány Curaçaa vyšlo najevo, že množství, pro která byla rozhodnutím 2011/47/EU povolena odchylka na rok 2013, nebudou dostatečná k tomu, aby společnost zpracovávající cukr v Curaçau pokračovala v činnosti.
(12)
Druhá žádost byla odůvodněna zejména novou situací dotčené společnosti, která změnila svou obchodní činnost na zpracování třtinového cukru z ekologické produkce, změnou na světovém trhu s cukrem, jelikož se EU stala čistým dovozcem cukru, skutečností, že hodnota přidaná k surovinám ze třetí země je vyšší než 45 % ceny ze závodu konečného produktu, a vytvořením přímých a nepřímých pracovních míst v Curaçau. Ve dnech 14. a 28. června 2013 Nizozemsko poskytlo dodatečné informace na podporu své žádosti ze dne 17. dubna 2013.
(13)
Dopisem ze dne 16. července 2013 Komise požádala, aby nizozemské orgány vzaly na vědomí posouzení žádosti ze strany Komise a její záměr doporučit zamítnutí žádosti. Komise rovněž požádala, aby nizozemské orgány toto hodnocení předaly společnosti, jíž se odchylka může týkat, aby Nizozemsko i dotčená společnost mohly upozornit na faktické nebo právní otázky potenciálně související se žádostí předtím, než Komise přijme své konečné rozhodnutí. Lhůta pro odpověď byla stanovena na 25. červenec 2013. Odpověď nizozemských orgánů byla obdržena dne 24. července 2013.
(14)
Podle čl. 37 odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES se poskytne odchylka, pokud přidaná hodnota nepůvodních produktů použitých v dotyčné ZZÚ činí nejméně 45 % hodnoty konečného produktu, za předpokladu, že tato odchylka nezpůsobí vážnou újmu hospodářskému odvětví Unie nebo jednoho z členských států.
(15)
Informace obdržené od společnosti v Curaçau, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené v roce 2013 v Curaçau v případě výroby „třtinového cukru z ekologické produkce“, uvádějí hodnotu přidanou zpracováním 5 000 tun „biocukru“. Společnost rovněž uvedla kupní cenu za jednu tunu surového „biocukru“ pocházejícího ze třetích zemí a cenu ze závodu, za niž se jedna tuna „biocukru“ prodává. Podle společnosti tato čísla dokládají přidanou hodnotu 52 % v porovnání s cenou ze závodu. Podle stejných informací by výroba 1 500 tun „biocukru“ vytvořila přidanou hodnotu 88 % v porovnání s cenou ze závodu.
(16)
Informace obdržené od společnosti, které předalo Nizozemsko, týkající se výpočtu hodnoty vytvořené k 1. lednu 2013 v Curaçau v případě výroby „hnědého krystalového cukru“, uvádějí hodnotu přidanou opracováním a zpracováním 5 500 tun „hnědého krystalového cukru“. Tam, kde je nejvyšší dostupná přidaná hodnota na tunu „hnědého krystalového cukru“ považována za realistickou, činí přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu přibližně 52,4 %. Operace zpracování prováděné u „biocukru“ však zahrnují menší objem zpracování než u „krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej. Přidaná hodnota spojená s těmito operacemi a skutečné náklady na zpracování tedy mohou být nižší pouze u „biocukru“ baleného v pytlích o 1 000 kg pro dopravu, nikoli u „hnědého krystalového cukru“ v balení pro maloobchodní prodej.
(17)
Podle zprávy „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) činí výrobní náklady na třtinový cukr v Brazílii, která je nejkonkurenceschopnějším regionem pro produkci cukru na světě, 224,7 USD za tunu na výrobu třtiny a 95 USD za tunu na zpracování třtiny na surový cukr. Celkové náklady, včetně administrativních nákladů, činí 367,8 USD za tunu, což při směnném kurzu 1 EUR = 1,3 USD představuje 283 EUR za tunu surového třtinového cukru. S ohledem na zemědělské a zpracovatelské operace zahrnuté ve výrobě surového cukru z třtiny se zdá nepravděpodobné, že by náklady na pouhé čištění, mletí a balení třtinového cukru z ekologické produkce, jež jsou jen zlomkem výrobního procesu, byly vyšší. Při použití hodnoty 283 EUR za tunu jako reálných výrobních nákladů pro výpočet přidané hodnoty vytvořené čištěním, mletím a balením surového třtinového cukru z ekologické produkce v dotyčné společnosti v Curaçau činí cena ze závodu 1 020,19 EUR za tunu a přidaná hodnota v porovnání s cenou ze závodu představuje pouze 32,2 %.
(18)
V simulaci srovnatelných nákladů v 17. bodě odůvodnění by přidaná hodnota nedosáhla 45 %. Je proto nereálné, že by takovou přidanou hodnotu mohla dotyčná společnost v Curaçau vytvořit jednoduchým zpracováním. Namísto toho je třeba dospět k závěru, že údaje předložené Komisi obsahují jiné režijní náklady a zisky, které nepředstavují částky, z nichž mají prospěch obyvatelé Curaçaa.
(19)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. c) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy lze jasně prokázat, že pravidla původu by mohla odrazovat od významných investic v některém z odvětví a kde by odchylka ve prospěch uskutečnění investičního programu umožnila plnit tato pravidla po etapách.
(20)
Postupné zrušení kumulace původu AKT/ZZÚ-ES pro cukr ke dni 1. ledna 2011 bylo společnosti v Curaçau předem známo a měla dostatek času na přípravu a diverzifikaci směrem k výrobě produktů, které odchylku nevyžadují.
(21)
V době od roku 2009 do roku 2013 měla společnost v Curaçau prospěch z odchylek, které jí pomáhaly generovat nezbytné výnosy pro investice do diverzifikace směrem k výrobě produktů, které nevyžadují odchylku od pravidel původu. Podle informací získaných od této společnosti byly investice v roce 2009 velmi nízké a v letech 2010 až 2012 nebyly realizovány žádné investice. Odchylky tak pouze napomohly zachování stávající činnosti společnosti v Curaçau, aniž by udržitelným způsobem přispěly k rozvoji stávajícího odvětví nebo k vytvoření nového. Dá se proto pochybovat o tom, že by nová odchylka společnost povzbudila k novým investicím.
(22)
Aby bylo možné cukerné směsi čísla HS 2106, obsahující pektin nebo kasein, považovat za pocházející z Curaçaa, což by jim umožnilo preferenční přístup do Unie, nesmí hodnota nepůvodního cukru používaného při výrobě konečného produktu překročit 30 % ceny produktu ze závodu. I pro diverzifikaci směrem k produkci takových směsí, kterou navrhuje v současné žádosti, by společnost musela požádat o odchylku, aby mohla dodržet pravidla původu.
(23)
Podle čl. 37 odst. 3 písm. b) přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES by posuzování žádostí o odchylky mělo zohlednit případy, kdy by používání stávajících pravidel původu značně postihlo schopnost stávajícího odvětví ZZÚ pokračovat ve vývozu do Unie, se zvláštním ohledem na případy, které by mohly vyústit v ukončení jeho činnosti.
(24)
Komise vypracovává bilanci za účelem analýzy trhu s cukrem a zjištění, zda jsou zásoby cukru dostatečné, zda je třeba dodatečný objem cukru nebo zda je třeba cukr z trhu odebrat v zájmu zachování cenové hladiny blízké referenční ceně. Tato bilance kontinuálně vykazuje množství 50 000 až 60 000 tun cukru dováženého s plným clem.
(25)
Na produkty z cukru kódu KN 1701 14 90 je v Unii je uplatňováno clo ve výši 419 EUR za tunu. Vzhledem k tomu, že světová tržní cena zahrnující náklady na rafinaci dosahuje u bílého cukru obchodovaného na londýnské termínové burze přibližně 380 EUR na tunu a k tomu, že se uplatňuje clo ve výši 419 EUR za tunu, cena tohoto cukru by po dodání do Unie s úhradou cla dosahovala nejméně 800 EUR za tunu. Podle informací členských států poskytnutých v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (5) dosahuje průměrná cena takových produktů v odvětví cukru vyrobených v Unii přibližně 725 EUR za tunu. Za těchto podmínek je nepravděpodobné, že by tyto produkty v odvětví cukru bylo možné se ziskem dovážet do Unie, pokud by nešlo o prémiový cukr typu cukru z ekologické produkce nebo cukru fair trade, jenž se prodává za mnohem vyšší ceny než ostatní produkty z odvětví cukru.
(26)
Je proto pravděpodobné, že podstatnou část dovozu do Unie s plnými celními sazbami představuje cukr z ekologické produkce nebo cukr fair trade, jelikož takový cukr lze v maloobchodním sektoru prodat až za 3 000 EUR za tunu. Objem dovozu třtinového cukru z ekologické produkce do Unie s plným clem ukazuje, že vývozci cukru z celého světa jsou na současném trhu schopni přežít.
(27)
Přičteme-li k nákupní ceně surového cukru sdělené společností 283 EUR za tunu jako realistické výrobní náklady pro výpočet přidané hodnoty z mletí a balení surového třtinového cukru z ekologické produkce ve společnosti z Curaçaa, ziskové rozpětí a náklady na dopravu sdělené společností a dovozní cla, která mají být uhrazena v Unii, měla by být společnost z Curaçaa stále schopna vyvážet „biocukr“ do Unie nákladově efektivním způsobem, aniž by musela využívat odchylky, která dovozce do Unie osvobodí od placení platných dovozních cel. Výši prodejní ceny za tunu „biocukru“ pro kupujícího v Nizozemsku, uvedenou v žádosti Nizozemska, lze navíc považovat za dostatečnou ke kompenzaci dopadů uplatněného plného cla.
(28)
Jako subjekt ze ZZÚ společnost z Curaçaa zpracovávající produkty z odvětví cukru vstupuje na světový trh a má možnost vyvážet své produkty do kterékoli části světa, včetně Unie. Společnost proto lze srovnávat s ostatními hospodářskými subjekty na celém světě provádějícími stejnou činnost. Konkrétně náklady na přepravu ze ZZÚ do Unie, které podle informací získaných od společnosti činí 42,59 EUR za tunu, nestavějí společnost z Curaçaa do nevýhodné pozice v soutěži s ostatními subjekty na trhu, protože společnost může své produkty prodávat na trzích, které jsou jejímu místu podnikání blíže než Unie.
(29)
Vývoz cukru, melasy a medu představuje pouze 6 % celkového vývozu zboží z Curaçaa, s výjimkou ropných produktů. Činnosti odbavení kontejnerů v souvislosti s dovozem a vývozem produktů v odvětví cukru představují pouze 2 % všech činností odbavení kontejnerů spojených s dovozem a vývozem. Přínos tohoto vývozu k rozvoji dotyčného území je tedy malý.
(30)
Co se týče zaměstnanosti, očekává se, že odchylka by vytvořila 10 nových pracovních míst, což je nepřiměřeně málo ve srovnání s požadovaným navýšením objemu výroby. Kromě toho očekávaných 10 vytvořených nových pracovních míst je méně než 20 pracovních míst, jež byla zrušena v době mezi žádostí z roku 2010, kdy Nizozemsko uvedlo, že ve společnosti z Curaçaa pracuje 35 osob, a druhou žádostí z roku 2013, v níž se uvádí, že ve společnosti pracuje 15 osob.
(31)
Dopad zamítnutí nové odchylky požadované dne 17. dubna 2013 by byl minimální. Zamítnutí by společnosti ani nebránilo pokračovat ve vývozu produktů z odvětví cukru do Unie, ani by neodrazovalo od investic do cukerného odvětví v Curaçau, protože ziskové rozpětí by bylo stále dostatečné k umožnění investic, a to i v případě, že je v Unii hrazena plná celní sazba.
(32)
Vzhledem k tomu není požadovaná odchylka odůvodněna s ohledem na čl. 37 odst. 1, odst. 3 písm. b) a c) a odst. 7 přílohy III rozhodnutí 2001/822/ES.
(33)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Žádost o odchylku od rozhodnutí 2001/822/ES týkající se pravidel původu pro cukr z Curaçaa, předložená Nizozemskem dne 17. dubna 2013 a doplněná ve dnech 14. a 28. června 2013, se zamítá.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 17. září 2013.
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE
zo 17. septembra 2013,
ktorým sa zamieta poskytnutie vyňatia z rozhodnutia Rady 2001/822/ES, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu pre cukor z Curaçaa
[oznámené pod číslom C(2013) 5826]
(2013/460/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na rozhodnutie Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu („rozhodnutie o pridružení zámoria“) (1), a najmä na článok 37 prílohy III k uvedenému rozhodnutiu,
keďže:
(1)
Príloha III k rozhodnutiu 2001/822/ES sa týka vymedzenia pojmu „výrobky s pôvodom“ a metód administratívnej spolupráce. V jej článku 37 sa stanovuje, že vyňatia z daných pravidiel pôvodu sa môžu prijať vtedy, keď to opodstatňuje rozvoj existujúcich odvetví alebo tvorba nových odvetví v danej krajine alebo na danom území.
(2)
Podľa článku 5 ods. 1 písm. g), j), k) a o) prílohy III k rozhodnutiu 2001/822/ES sa stanovuje, že čiastočné alebo úplné mletie cukru, preosievanie a ukladanie do vriec sa považujú za činnosti, ktoré sú nedostatočné na udelenie štatútu výrobkov s pôvodom.
(3)
V článku 6 ods. 4 prílohy III k rozhodnutiu 2001/822/ES sa stanovuje, že pokiaľ ide o všetky výrobky z cukru zatriedené do kapitoly 17 HS, kumulácia pôvodu AKP/ES-ZKÚ sa postupne zruší a množstvá, pre ktoré je takáto kumulácia povolená, sa postupne znížia. Tým, že sa uvedené množstvo stanovilo na nula ton, postupné zrušenie nakoniec viedlo k zákazu takejto kumulácie od 1. januára 2011.
(4)
V roku 2002 Holandsko požiadalo o vyňatie z pravidla pôvodu, pokiaľ ide o výrobky z cukru zatriedené pod číselné znaky KN 1701 11 90, 1701 99 10 a 1701 91 00, ktoré sa spracovávajú na Holandských Antilách v ročnom množstve 3 000 ton. Žiadosť bola schválená a vyňatie sa prestalo uplatňovať 31. decembra 2007.
(5)
V roku 2009 Holandsko predložilo žiadosť o predĺženie vyňatia poskytnutého v roku 2002. Táto žiadosť sa rozhodnutím Komisie 2009/699/ES (2) zamietla. Uvedeným rozhodnutím sa však nová žiadosť o vyňatie zahrnutá v žiadosti o predĺženie schválila, a to v rámci limitov množstiev, na ktoré sa v rokoch 2009 a 2010 Holandským Antilám pridelili dovozné licencie na cukor.
(6)
V roku 2010 Holandsko požiadalo o nové vyňatie na obdobie rokov 2011 až 2013, pokiaľ ide o výrobky z cukru spracovávané na Holandských Antilách. Rozhodnutím Komisie 2011/47/EÚ (3) sa vyňatie poskytlo v súlade s článkom 37 ods. 1, 3 a 7 prílohy III k rozhodnutiu 2001/822/ES a za určitých podmienok, ktorých cieľom je vyvážiť oprávnené záujmy prevádzkovateľov zo zámorských krajín a území (ZKÚ) a ciele spoločnej organizácie trhu Únie s cukrom. Výrobky, pre ktoré sa poskytlo vyňatie, boli skutočne spracované na Holandských Antilách a hodnota pridaná k surovému cukru sa na Holandských Antilách považovala za najmenej 45 % hodnoty hotového výrobku.
(7)
V rozhodnutí 2011/47/EÚ sa vysvetlilo, že postupné rušenie kumulácie pôvodu AKP/ES-ZKÚ, pokiaľ ide o cukor, ako sa stanovuje v článku 6 ods. 4 prílohy III k rozhodnutiu 2001/822/ES, ukázalo, že Únia má v úmysle zamerať obchodné preferencie na hospodársku činnosť, ktorá udržateľným spôsobom prispieva k rozvoju ZKÚ a zároveň náležite zohľadňuje odvetvie cukru v Únii. Táto zásada sa uplatnila na účely stanovenia množstiev, na ktoré sa rozhodnutím 2011/47/EÚ poskytlo vyňatie. V žiadosti predloženej v roku 2010 sa tiež uviedlo, že spoločnosť na ostrove Curaçao, ktorá využívala predchádzajúce vyňatia, má v úmysle diverzifikovať svoju činnosť smerom od výroby cukru, čo si vyžaduje ďalšie vyňatie. Množstvá, na ktoré sa vzťahovalo vyňatie, sa preto postupne zrušili (5 000 ton na rok 2011, 3 000 ton na rok 2012 a 1 500 ton na rok 2013).
(8)
V žiadosti predloženej v roku 2010 Holandsko zdôraznilo, že spoločnosť na ostrove Curaçao, ktorá využívala predchádzajúce vyňatia, má v úmysle diverzifikovať svoju činnosť prostredníctvom výroby zmesí a „biocukru“, ktoré sú určené pre výrazne odlišné trhy, než je trh s výrobkami z cukru, na ktorý sa vzťahovala žiadosť predložená v roku 2010. Vyňatie, o ktoré sa žiadalo v roku 2010, bolo potrebné na získanie dostatočného kapitálu na investície potrebné na takúto diverzifikáciu. Pri poskytnutí vyňatia rozhodnutím 2011/47/EÚ sa teda očakávalo, že týmto vyňatím sa vytvoria požadované výnosy na financovanie uvedených investícií do diverzifikácie výrobkov a činností, aby spoločnosť využívajúca vyňatia už nemusela žiadať o ďalšie vyňatia.
(9)
Holandsko 11. februára 2013 požiadalo v mene vlády Curaçaa o nové vyňatie z pravidiel pôvodu stanovených v prílohe III k rozhodnutiu 2001/822/ES na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013, teda dátumu skončenia uplatňovania rozhodnutia 2001/822/ES. Žiadosť sa vzťahovala na celkové ročné množstvo 5 500 ton výrobkov z cukru číselného znaku KN 1701 14 90, opísaných ako „biocukor“, s pôvodom v tretích krajinách a spracovávaných na ostrove Curaçao na vývoz do Únie.
(10)
Holandsko túto žiadosť oficiálne stiahlo 17. apríla 2013, pretože činnosti spracovania opísané v žiadosti sa už na Holandských Antilách nevykonávali. Spoločnosť na ostrove Curaçao presunula časť svojich činností spracovávania cukru, predovšetkým výrobu cukrových kociek vyrábaných zo surového trstinového cukru, balených na predaj v malom, do Belgicka, odkiaľ v súčasnosti zásobuje supermarkety v Holandsku. Svoju zvyšnú výrobnú linku preorientovala na preosievanie, čistenie, mletie a jednoduché miešanie cukru z ekologickej výroby a jeho balenie do 1 000-kilových vriec určených na prepravu.
(11)
Holandsko 17. apríla 2013 predložilo druhú žiadosť o vyňatie na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 pre 5 000 ton výrobkov z cukru, opísaných ako surový trstinový cukor z ekologickej výroby číselného znaku KN 1701 14 90. Holandsko vysvetlilo, že z diskusie s orgánmi Curaçaa vyplynulo, že množstvá, pre ktoré sa rozhodnutím 2011/47/EÚ poskytlo vyňatie na rok 2013, nebudú dostatočné nato, aby spoločnosť, ktorá spracováva cukor na ostrove Curaçao, pokračovala v činnosti.
(12)
Druhá žiadosť bola odôvodnená najmä zmenou situácie v príslušnej spoločnosti, pretože spoločnosť zmenila svoju obchodnú činnosť na spracovanie trstinového cukru z ekologickej výroby, zmenou na svetovom trhu s cukrom, keďže sa EÚ stala čistým dovozcom cukru, skutočnosťou, že hodnota pridaná k surovinám z tretích krajín je vyššia než 45 % ceny hotového výrobku zo závodu, a tvorbou priamych a nepriamych pracovných miest na ostrove Curaçao. Holandsko 14. júna 2013 a 28. júna 2013 poskytlo dodatočné informácie na podloženie svojej žiadosti zo 17. apríla 2013.
(13)
Listom zo 16. júla 2013 Komisia požiadala holandské orgány, aby zohľadnili posúdenie žiadosti, ktoré vypracovala Komisia, a jej zámer odporučiť zamietnutie žiadosti. Komisia takisto požiadala holandské orgány, aby poskytli toto posúdenie spoločnosti, ktorej sa vyňatie môže týkať, aby Holandsko aj príslušná spoločnosť mohli upozorniť na skutkové alebo právne otázky, ktoré by sa mohli týkať žiadosti, predtým, než Komisia prijme svoje konečné rozhodnutie. Lehota na odpoveď bola stanovená na 25. júla 2013. Odpoveď holandských orgánov bola doručená 24. júla 2013.
(14)
V článku 37 ods. 7 prílohy III k rozhodnutiu 2001/822/ES sa stanovuje, že vyňatie sa poskytuje v prípadoch, keď hodnota pridaná k výrobkom bez pôvodu používaným v dotknutom ZKÚ je aspoň 45 % hodnoty dohotoveného výrobku, za predpokladu, že vyňatie nespôsobuje vážnu ujmu hospodárskemu odvetviu Únie ani jedného alebo viacerých členských štátov.
(15)
V informáciách od spoločnosti na ostrove Curaçao, ktoré poskytlo Holandsko a ktoré sa týkajú výpočtu hodnoty výroby „trstinového biocukru“ vytvorenej na tomto ostrove v roku 2013, sa uvádza hodnota pridaná spracovaním 5 000 ton „biocukru“. Spoločnosť uviedla aj nákupnú cenu za jednu tonu surového „biocukru“ s pôvodom v tretích krajinách a cenu zo závodu, za ktorú sa jedna tona „biocukru“ predáva. Podľa spoločnosti tieto údaje vytvárajú 52 % pridanú hodnotu v porovnaní s cenou zo závodu. Podľa rovnakých informácií by výroba 1 500 ton „biocukru“ vytvorila 88 % pridanú hodnotu v porovnaní s cenou zo závodu.
(16)
V informáciách, ktoré odovzdalo Holandsko, pokiaľ ide o výpočet hodnoty „hnedého kryštálového cukru“ vytvorenej na ostrove Curaçao 1. januára 2013, sa uvádza hodnota pridaná opracovaním a spracovaním 5 500 ton „hnedého kryštálového cukru“. Ak sa najvyššia dostupná pridaná hodnota na tonu „hnedého kryštálového cukru“ považuje za reálnu, pridaná hodnota predstavuje v porovnaní s cenou zo závodu približne 52,4 %. Činnosti spracovania vykonávané v prípade „biocukru“ však zahŕňajú menej činností spracovania než v prípade „kryštálového cukru“ baleného na predaj v malom. Pridaná hodnota spojená s týmito činnosťami a skutočné náklady na spracovanie môžu byť teda v prípade „biocukru“ baleného do 1 000-kilových vriec určených na prepravu len nižšie než v prípade „hnedého kryštálového cukru“ baleného na predaj v malom.
(17)
Podľa výhľadovej správy „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) výrobné náklady na trstinový cukor v Brazílii, ktorá je najviac konkurencieschopným regiónom v oblasti výroby cukru na svete, predstavujú 224,7 USD na tonu na výrobu trstiny a 95 USD na tonu na spracovanie trstiny na surový cukor. Celkové náklady vrátane administratívnych nákladov sú 367,8 USD na tonu, čo pri výmennom kurze 1 EUR = 1,3 USD predstavuje 283 EUR na tonu surového trstinového cukru. So zreteľom na poľnohospodárske činnosti a činnosti spracovania, ktoré sú súčasťou výroby surového cukru z trstiny, sa zdá nepravdepodobné, že by náklady len na čistenie, mletie a balenie trstinového cukru z ekologickej výroby, ktoré tvoria len zlomok výrobného procesu, boli vyššie. Ak sa hodnota 283 EUR na tonu považuje za reálne výrobné náklady na výpočet hodnoty pridanej čistením, mletím a balením surového trstinového cukru z ekologickej výroby v danej spoločnosti na ostrove Curaçao, cena zo závodu predstavuje 1 020,19 EUR na tonu a hodnota pridaná v porovnaní s cenou zo závodu dosahuje len 32,2 %.
(18)
V simulácii porovnateľných nákladov v odôvodnení 17 by pridaná hodnota nedosiahla 45 %. Je preto nereálne, že by daná spoločnosť na ostrove Curaçao mohla dosiahnuť takúto pridanú hodnotu jednoduchým spracovaním. Namiesto toho treba údaje predložené Komisii považovať za údaje, ktoré obsahujú iné režijné náklady a zisky, ktoré nepredstavujú sumy, z ktorých majú prospech obyvatelia Curaçaa.
(19)
Podľa článku 37 ods. 3 písm. c) prílohy III k rozhodnutiu 2001/822/ES by sa pri posudzovaní žiadostí o vyňatie mali vziať do úvahy prípady, keď je možné jasne preukázať, že pravidlá pôvodu by mohli odrádzať od významných investícií do odvetvia, a prípady, keď by vyňatie podporujúce realizáciu investičného programu umožnilo, aby sa tieto pravidlá splnili po etapách.
(20)
O postupnom zrušení kumulácie pôvodu AKP/ES-ZKÚ 1. januára 2011, pokiaľ ide o cukor, spoločnosť na ostrove Curaçao vedela vopred a mala dostatok času na prípravu a diverzifikáciu smerom k výrobe výrobkov, v prípade ktorých sa vyňatie nevyžaduje.
(21)
Počas rokov 2009 až 2013 spoločnosť na uvedenom ostrove využívala vyňatia, ktoré pomáhali vytvárať potrebné výnosy pre investície do diverzifikácie smerom k výrobe výrobkov, v prípade ktorých sa nevyžaduje vyňatie z pravidiel pôvodu. Podľa informácií získaných od tejto spoločnosti boli investície v roku 2009 veľmi nízke a v období rokov 2010 až 2012 sa nerealizovali žiadne investície. Vyňatia teda pomohli len udržať súčasnú situáciu spoločnosti na ostrove Curaçao bez toho, aby udržateľným spôsobom prispievali k rozvoju existujúceho odvetvia alebo k vytvoreniu nového. Dá sa preto pochybovať o tom, či by nové vyňatie podnietilo spoločnosť, aby realizovala nové investície.
(22)
Aby sa zmesi cukru položky HS 2106, ktoré obsahujú pektín alebo kazeín, považovali za zmesi s pôvodom na ostrove Curaçao, a využívali tak preferenčný prístup do Únie, hodnota cukru bez pôvodu používaného pri výrobe hotového výrobku nesmie presiahnuť 30 % ceny výrobku zo závodu. Aj v prípade diverzifikácie smerom k výrobe takýchto zmesí, ako sa navrhuje v súčasnej žiadosti, by spoločnosť musela požiadať o vyňatie, aby mohla dodržať pravidlá pôvodu.
(23)
Podľa článku 37 ods. 3 písm. b) prílohy III k rozhodnutiu 2001/822/ES by sa pri posudzovaní žiadostí o vyňatie mali vziať do úvahy prípady, keď by uplatnenie existujúcich pravidiel pôvodu podstatne ovplyvňovalo schopnosť existujúceho odvetvia v ZKÚ pokračovať vo svojom vývoze do Únie, pričom sa osobitne prihliada na prípady, keď by to mohlo viesť k ukončeniu jeho činností.
(24)
Komisia udržiava aktuálnu súvahu s cieľom analyzovať trh s cukrom a zistiť, či sú zásoby cukru dostatočné, či je potrebný dodatočný cukor alebo či je treba cukor z trhu stiahnuť, aby sa zachovala cenová hladina blízka referenčnej cene. Táto súvaha priebežne vykazuje množstvo 50 000 až 60 000 ton cukru, ktoré sa dováža pri plnej colnej sadzbe.
(25)
Na výrobky z cukru číselného znaku KN 1701 14 90 sa v Únii uplatňuje clo vo výške 419 EUR za tonu. Vzhľadom na to, že cena za biely cukor na svetovom trhu, ktorá zahŕňa aj náklady na rafináciu, v prípade cukru, s ktorým sa obchoduje na londýnskej burze s futuritami, dosahuje približne 380 EUR za tonu a uplatňuje sa clo vo výške 419 EUR za tonu, cena za tento cukor by bola pri dodaní do Únie a po úhrade cla najmenej 800 EUR za tonu. Priemerná cena takýchto výrobkov z cukru vyrobených v Únii podľa informácií členských štátov poskytnutých v súlade s článkom 9 nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 (5) dosahuje približne 725 EUR za tonu. Za takýchto podmienok je nepravdepodobné, že by sa tieto výrobky z cukru dovážali do Únie zo ziskom, pokiaľ by nešlo o prvotriedny cukor, ako je cukor z ekologickej výroby alebo cukor vyrobený v rámci spravodlivého obchodu, ktorý sa predáva za omnoho vyššie ceny než ostatné výrobky z cukru.
(26)
Je preto pravdepodobné, že podstatnú časť dovozu do Únie pri plnej colnej sadzbe predstavuje cukor z ekologickej výroby alebo cukor vyrobený v rámci spravodlivého obchodu, keďže takýto cukor sa môže predávať v odvetví predaja v malom až za 3 000 EUR za tonu. Objem dovozu trstinového cukru z ekologickej výroby do Únie pri plnej colnej sadzbe ukazuje, že vývozcovia cukru na celom svete sú na súčasnom trhu schopní prežiť.
(27)
Ak sa k nákupnej cene surového cukru, tak ako ju oznámila daná spoločnosť, pripočíta 283 EUR za tonu ako reálne výrobné náklady na účely výpočtu hodnoty pridanej mletím a balením surového trstinového cukru z ekologickej výroby v spoločnosti na ostrove Curaçao, ziskové rozpätie a náklady na dopravu oznámené danou spoločnosťou a dovozné clá, ktoré sa majú zaplatiť v Únii, spoločnosť na uvedenom ostrove by mala byť stále schopná vyvážať „biocukor“ do Únie nákladovo efektívnym spôsobom bez toho, aby musela využívať vyňatia, prostredníctvom ktorých sa dovozca do Únie oslobodí od platenia uplatniteľných dovozných ciel. Okrem toho úroveň predajnej ceny za tonu „biocukru“ pre kupujúceho v Holandsku, ako sa uvádza v žiadosti Holandska, možno považovať za dostatočnú na kompenzovanie vplyvu uplatnenia plnej colnej sadzby.
(28)
Ako prevádzkovateľ zo ZKÚ sa spoločnosť na ostrove Curaçao, ktorá vykonáva činnosti spracovania výrobkov z cukru, nachádza na svetovom trhu a má možnosť vyvážať svoje výrobky do akejkoľvek časti sveta vrátane Únie. Danú spoločnosť preto možno porovnávať s ostatnými prevádzkovateľmi na celom svete, ktorí vykonávajú rovnakú činnosť. Ide najmä o to, že úroveň nákladov na prepravu zo ZKÚ do Únie, ktoré podľa informácií získaných od danej spoločnosti predstavujú 42,59 EUR za tonu, nemá za následok znevýhodnenie spoločnosti z ostrova Curaçao v hospodárskej súťaži v porovnaní s ostatnými aktérmi na trhu, pretože daná spoločnosť môže svoje výrobky predávať na trhoch, ktoré sú bližšie k miestu jej prevádzky, než je Únia.
(29)
Vývoz cukru, melasy a medu predstavuje s výnimkou ropných produktov len 6 % celkového vývozu tovaru z Curaçaa. Činnosti manipulácie s kontajnermi v súvislosti s dovozom a vývozom výrobkov z cukru predstavujú len 2 % všetkých činností manipulácie s kontajnermi v súvislosti s dovozom a vývozom. Tento vývoz môže teda k rozvoju dotknutého územia prispievať v najlepšom prípade len v malej miere.
(30)
Pokiaľ ide o zamestnanosť, očakáva sa, že vyňatie by viedlo k vytvoreniu desiatich dodatočných pracovných miest, čo je neprimerane málo v porovnaní s požadovaným zvýšením objemu výroby. Ide najmä o to, že očakávané vytvorenie desiatich dodatočných pracovných miest je menej než 20 pracovných miest, ktoré sa zrušili v období od podania žiadosti v roku 2010, keď Holandsko uviedlo, že v spoločnosti z Curaçaa pracuje 35 osôb, a druhej žiadosti v roku 2013, v ktorej sa uvádza, že v spoločnosti pracuje 15 osôb.
(31)
Vplyv zamietnutia nového vyňatia požadovaného 17. apríla 2013 by bol minimálny. Zamietnutie by spoločnosti nebránilo pokračovať v jej vývoze výrobkov z cukru do Únie, ani by neodrádzalo od investícií do cukrovarníckeho priemyslu na ostrove Curaçao, pretože ziskové rozpätie by bolo stále dostatočné nato, aby uľahčilo investície, a to dokonca aj v prípade, že sa v Únii hradí plná colná sadzba.
(32)
V dôsledku toho nie je žiadosť o vyňatie s ohľadom na článok 37 ods. 1, ods. 3 písm. b) a c) a ods. 7 prílohy III k rozhodnutiu 2001/822/ES odôvodnená.
(33)
Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Žiadosť o vyňatie z rozhodnutia 2001/822/ES, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu pre cukor z Curaçaa, predložená Holandskom 17. apríla 2013 a doplnená 14. a 28. júna 2013, sa týmto zamieta.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli 17. septembra 2013