NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 600/2014
ze dne 15. května 2014
o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nedávná finanční krize odhalila v oblasti transparentnosti finančních trhů slabá místa, která mohou přispět ke škodlivým socio-ekonomickým důsledkům. Posílení transparentnosti je jednou ze společných zásad pro posílení finančního systému, jak potvrdilo také prohlášení čelných představitelů skupiny G20 přijaté v Londýně dne 2. dubna 2009. Za účelem posílení transparentnosti a zlepšení fungování vnitřního trhu s finančními nástroji by měl být zaveden nový rámec stanovující jednotné požadavky na transparentnost obchodů na trzích s finančními nástroji. Tento rámec by měl stanovit komplexní pravidla pro širokou škálu finančních nástrojů. Měl by doplnit požadavky na transparentnost pokynů a obchodů s akciemi stanovené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (4).
(2)
Skupina na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU, které předsedal Jacques de Larosière, vyzvala Unii k vytvoření harmonizovanějšího souboru předpisů v oblasti finanční regulace. V souvislosti s budoucí evropskou dohledovou architekturou zasedání Evropské rady ve dnech 18. a 19. června 2009 zdůraznilo potřebu vytvořit jednotný evropský soubor pravidel, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na vnitřním trhu.
(3)
V důsledku toho by se nová legislativa měla skládat ze dvou různých právních nástrojů: směrnice a tohoto nařízení. Oba právní nástroje by měly společně tvořit právní rámec upravující požadavky na investiční podniky, regulované trhy a poskytovatele služeb hlášení údajů. Toto nařízení by tedy mělo být vykládáno společně s uvedenou směrnicí. Potřeba vytvořit jednotný soubor pravidel pro všechny instituce ohledně určitých požadavků a vyhnout se možné regulatorní arbitráži stejně jako poskytnout účastníkům trhu větší právní jistotu a snížit složitost regulace opodstatňuje použití právního základu, který dovoluje přijmout nařízení. S cílem odstranit zbývající překážky obchodu a významná narušení hospodářské soutěže, které pramení z rozdílností mezi vnitrostátními právními řády, a zabránit vzniku dalších možných překážek obchodu a významných narušení hospodářské soutěže je nezbytné přijmout nařízení, které by zavedlo jednotná pravidla použitelná ve všech členských státech. Takovýto přímo použitelný právní akt má za cíl rozhodujícím způsobem přispět k hladkému fungování vnitřního trhu, a měl by tedy vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) vykládaného v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.
(4)
Směrnice 2004/39/ES stanovila pravidla pro předobchodní a poobchodní transparentnost obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu a pro hlášení obchodů s finančními nástroji přijatými k obchodování na regulovaném trhu příslušným orgánům. Směrnici je nutné přepracovat s cílem vhodně reagovat na vývoj na finančních trzích a kvůli řešení slabých míst a vyplnění mezer, které se mimo jiné projevily během krize finančních trhů.
(5)
Ustanovení týkající se požadavků na transparentnost obchodů a transparentnost regulace by měla mít formu přímo použitelných právních předpisů uplatňovaných na všechny investiční podniky, které by se měly řídit jednotnými pravidly na všech trzích Unie, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování jednotného regulačního rámce, aby se posílila důvěra v transparentnost trhů v celé Unii, aby se snížila složitost regulace a náklady investičních podniků na dodržování předpisů, zejména u finančních institucí působících přeshraničně, a aby se přispělo k odstranění narušení hospodářské soutěže. Přijetí nařízení, které zajistí přímou použitelnost, je nejvhodnější pro dosažení uvedených cílů na poli regulace a pro zajištění jednotných podmínek tím, že zamezí vzniku lišících se vnitrostátních požadavků, k nimž by vedlo provedení směrnice.
(6)
Je důležité zajistit, aby obchodování s finančními nástroji probíhalo co nejvíce v organizovaných systémech a aby byly tyto systémy řádně regulovány. Na základě směrnice 2004/39/ES se rozvinuly určité systémy obchodování, které nebyly řádně zachyceny regulačním režimem. Všechny systémy obchodování s finančními nástroji, jako jsou např. entity známé jako sítě párování pokynů, by měly být do budoucna řádně regulovány a měly by být povoleny v rámci jednoho z typů mnohostranných obchodních systémů nebo jakožto systematický internalizátor na základě podmínek stanovených v tomto nařízení a ve směrnici 2014/65/EU (5).
(7)
Měly by být upřesněny a i nadále vzájemně úzce sladěny definice regulovaného trhu a mnohostranného obchodního systému (MTF) tak, aby bylo zřejmé, že účinně plní stejnou funkci organizovaného obchodování. Definice by měly vyloučit dvoustranné systémy, ve kterých investiční podnik vstupuje do každého obchodu na vlastní účet, a to i jako protistrana, jež nenese riziko a vstupuje mezi kupujícího a prodávajícího. Regulovaným trhům a mnohostranným obchodním systémům by nemělo být dovoleno provádět pokyny na účet zákazníka za použití svého vlastního kapitálu. Pojem „systém“ zahrnuje jak veškeré trhy, které jsou tvořeny souborem pravidel a platformou pro obchodování, tak trhy, jež fungují pouze na základě souboru pravidel. Regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy nemusí být provozovateli „technického“ systému pro párování pokynů a mělo by jim být umožněno provozovat jiné obchodní protokoly, včetně systémů, v nichž uživatelé mohou obchodovat oproti kotacím, které požadují od více poskytovatelů. Trh, který je tvořen pouze souborem pravidel, jenž upravuje aspekty týkající se členství, přijímání nástrojů k obchodování, obchodování mezi členy, povinnosti týkající se hlášení a případně transparentnosti, je regulovaným trhem nebo mnohostranným obchodním systémem ve smyslu tohoto nařízení a obchody uzavřené podle uvedených pravidel se považují za uzavřené v systémech regulovaného trhu či v mnohostranném obchodním systému. Pojem „nákupní a prodejní zájmy“ je třeba chápat v širším smyslu, tedy tak, že zahrnuje pokyny, kotace a projevy zájmu.
Jeden z důležitých požadavků se týká povinnosti, aby byly tyto zájmy sdružovány v systému prostřednictvím závazných stanovených organizátorem systému. V důsledku toho budou tyto zájmy sdružovány podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému, včetně postupů obsažených v programovém vybavení počítačů. Pojmem „závazná pravidla“ se rozumí pravidla, která neponechávají regulovanému trhu nebo organizátorovi trhu nebo investičnímu podniku provozujícímu mnohostranný obchodní systém žádnou volnost v rozhodování o tom, jak se mohou zájmy vzájemně ovlivňovat. Uvedené definice vyžadují, aby se zájmy sdružovaly způsobem vedoucím k uzavření smlouvy, tedy aby realizace probíhala podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému.
(8)
S cílem zvýšit zvýšit transparentnost a účinnost finančních trhů v Unii a zajistit rovné podmínky pro různé obchodní systémy nabízející mnohostranné obchodní služby, je nezbytné zavést novou kategorii organizovaného obchodního systému (OTF) (uplatňující se na obchodní systémy) pro dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty a zajistit, aby byla vhodně regulována a uplatňovala nediskriminační pravidla týkající se přístupu k tomuto systému. Tato nová kategorie je široce vymezena, a měla by tak nyní i v budoucnosti pokrýt všechny typy organizovaného provádění a sjednávání obchodů, které neodpovídají funkcím či regulativním specifikacím stávajících obchodních systémů. Je tedy třeba přijmout odpovídající organizační požadavky a pravidla transparentnosti, která podporují účinné určování cen. Tato nová kategorie zahrnuje systémy způsobilé pro obchodování s deriváty způsobilými ke clearingu a s dostatečně likvidními deriváty.
Neměla by zahrnovat nástroje, při kterých se nerealizuje či nesjednává žádný skutečný obchod, jako jsou například vývěsky používané k inzerci zájmu o prodeje či nákup, další subjekty shromažďující či sdílející možné zájmy o prodej či nákup, služby elektronického potvrzení po uzavření obchodu nebo komprese portfolií, jíž se snižují jiná než tržní rizika u stávajících portfolií derivátů, aniž se mění jejich tržní riziko. Kompresi portfolií může poskytovat celá škála podniků, které nejsou jako takové regulovány tímto nařízením nebo směrnicí 2014/65/EU, jako jsou např. ústřední protistrany, registry obchodních údajů, investiční podniky nebo organizátoři trhu. Je třeba vyjasnit, že v případě, že investiční podniky a organizátoři trhu provádějí kompresi portfolií, některá ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU se na kompresi portfolia neuplatní. Vzhledem k tomu, že centrální depozitáři cenných papírů, v podléhají stejným požadavkům jako investiční podniky při poskytování určitých investičních služeb či výkonu určitých investičních činností neměla by se ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU na podniky, které jimi nejsou upraveny, při provádění komprese portfolia.
(9)
Tato nová kategorie organizovaného obchodního systému doplní stávající typy obchodních systémů. Zatímco regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy mají závazná pravidla pro provádění obchodů, organizátor organizovaného obchodního systému by měl provádět pokyny s základě volného uvážení s tím, že případně podléhá požadavkům předběžné transparentnosti a povinnosti nejlepšího způsobu provedení. Na obchody uzavírané v organizovaném obchodním systému organizovaném investičním podnikem či organizátorem trhu by se tedy měly vztahovat povinnosti v oblasti pravidel pro výkon činnosti, provedení za nejlepších podmínek a nakládání s pokyny zákazníků. Organizátor trhu s povolením k provozování organizovaného obchodního systému by měl mimoto dodržovat ustanovení kapitoly 1 směrnice 2014/65/EU, pokud jde o podmínky a postupy pro udělování povolení investičním podnikům. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém by se měl řídit svým uvážením na dvou úrovních: zaprvé, pokud se bude rozhodovat o zadání pokynu v organizovaném obchodním systému nebo o jeho opětovném stažení a zadruhé, pokud se bude rozhodovat o tom, že nespáruje konkrétní pokyn s pokyny dostupnými v systému v určitý okamžik, je-li to v souladu s konkrétními pokyny zákazníků a s povinností nejlepšího způsobu provedení.
V případě systému, který kříží pokyny zákazníků, by měl mít organizátor možnost rozhodnout, zda, kdy a v jakém objemu chce spárovat dva či více pokynů v daném systému. V souladu s čl. 20 odst. 1, 2, 4 a 5 směrnice 2014/65/EU a aniž je dotčen čl. 20 odst. 3 směrnice 2014/65/EU by měl podnik mít možnost usnadnit jednání mezi zákazníky s cílem sloučit dva či více potenciálně slučitelných obchodních zájmů do jednoho obchodu. Na obou úrovních vlastního uvážení musí organizátor organizovaného obchodního systému plnit své povinnosti podle článků 18 a 27 směrnice 2014/65/EU. Organizátor trhu nebo investiční podnik provozující organizovaný obchodní systém uživatelům daného obchodního systému by měl jasně oznámit, za jakých podmínek se budou řídit svým uvážením. Protože však organizovaný obchodní systém představuje skutečnou obchodní platformu, měl by být organizátor platformy neutrální. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém by proto měli podléhat požadavkům týkajícím se nediskriminačního provádění a jak investiční podnik, či organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém, tak jakýkoli jiný subjekt, který je součástí téže skupiny nebo právnické osoby jako investiční podnik nebo organizátor trhu, by neměli mít možnost provádět pokyny na účet zákazníka v rámci organizovaného obchodního systému za použití vlastního kapitálu.
Za účelem snazšího provedení jednoho nebo více pokynů zákazníků týkajících se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů, u nichž byla podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (6) stanovena povinnost clearingu, bude moci organizátor organizovaného obchodního systému přistoupit ke „spárování pokynů na vlastní účet“ ve smyslu směrnice 2014/65/EU, pokud s tím zákazník souhlasil. Pokud se jedná o veřejnoprávní dluhopisy, pro které neexistuje likvidní trh, měl by mít investiční podnik či organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém možnost provádět obchodování na vlastní účet, které není obchodováním na základě spárování pokynů na vlastní účet. Při párování pokynů na vlastní účet musí být dodrženy veškeré požadavky na předobchodní a poobchodní transparentnost i povinnosti nejlepšího způsobu provedení. Organizátor organizovaného obchodního systému nebo jakýkoli subjekt, který je součástí téže skupiny nebo právnické osoby jako investiční podnik nebo organizátor trhu, by neměl v organizovaném obchodním systému, který sám provozuje, jednat jako systematický internalizátor. Organizátor organizovaného obchodního systému by rovněž měl v oblasti řádného řízení případných střetů zájmů podléhat stejným povinnostem jako mnohostranný obchodní systém.
(10)
Veškeré organizované obchodování by mělo probíhat v regulovaných systémech a mělo by být plně transparentní jak před uskutečněním, tak po uskutečnění obchodu. Vhodně nastavené požadavky na transparentnost se tudíž musí vztahovat na všechny druhy obchodních systémů a na všechny finanční nástroje, se kterými se v těchto systémech obchoduje.
(11)
K zajištění většího objemu obchodování na regulovaných obchodních systémech a u systematických internalizátorů by měla být do tohoto nařízení začleněna povinnost investičních podniků obchodovat akcie přijaté k obchodování na regulovaném trhu či obchodované v obchodním systému. Tato obchodní povinnost investičním podnikům ukládá, aby prováděly veškeré obchody (včetně obchodů prováděných na vlastní účet a obchodování při provádění pokynů na účet zákazníka) na regulovaném trhu, v mohostranném obchodním systému, u systematického internalizátora nebo ve srovnatelném obchodním systému třetí země. Je však rovněž třeba umožnit výjimku z této obchodní povinnosti, existují-li k tomu oprávněné důvody. Těmito oprávněnými důvody jsou případy, kdy se jedná o nesystematické, ad hoc, nepravidelné a sporadické obchody, jakož i obchody technické, jako jsou obchody typu „give-up“, jež se nepodílejí na procesu určování cen. Taková výjimka z uplatňování této obchodní povinnosti by neměla být využívána k obcházení omezení, která byla zavedena ohledně využívání výjimky z referenční ceny a výjimky ze sjednané ceny, nebo k provozování sítě párování pokynů či jiného systému párování.
Možností provádět obchody prostřednictvím systematického internalizátora není dotčen režim systematického internalizátora stanovený tímto nařízením. Cílem je, aby daným způsobem mohl být obchod proveden v případě, kdy sám investiční podnik splňuje příslušná kritéria stanovená tímto nařízením k tomu, aby byl pro příslušnou konkrétní akcii považován za systematického internalizátora; pokud však pro příslušnou konkrétní akcii za systematického internalizátora považován není, měl by mít investiční podnik i přesto možnost provést obchod prostřednictvím jiného systematického internalizátora, je-li to v souladu s jeho povinnostmi nejlepšího způsobu provedení a má-li tuto možnost. Kromě toho by investiční podnik provozující vnitřní systém párování na mnohostranném základě měl být povolen jako mnohostranný obchodní systém s cílem zajistit, aby bylo mnohostranné obchodování s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji řádně regulováno. Mělo by být vyjasněno, že ustanovení směrnice 2014/65/EU o nejlepším způsobu provedení by měla být uplatňována takovým způsobem, aby nebránila obchodním povinnostem stanoveným v tomto nařízení.
(12)
Obchodování s cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty, podobnými finančními nástroji a akciemi, které nebyly přijaty k obchodování na regulovaném trhu, probíhá ve velké míře stejným způsobem a plní takřka totožný hospodářský účel jako obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu. Ustanovení o transparentnosti použitelná pro akcie přijaté k obchodování na regulovaných trzích by tedy měla být rozšířena i na uvedené finanční nástroje.
(13)
Přestože se v zásadě uznává potřebnost režimu výjimek z předobchodní transparentnosti pro podporu efektivního fungování trhů, u samotných ustanovení o výjimkách pro akcie, která jsou použitelná na základě směrnice 2004/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (7), je nutné prověřit, zda jsou i nadále vhodná z hlediska rozsahu a použitelných podmínek. K zajištění jednotného uplatňování výjimek z předobchodní transparentnosti u akcií a nakonec i u dalších podobných finančních nástrojů a nekapitálových produktů pro konkrétní tržní modely, jakož i druhy a objemy pokynů, by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (8) (dále jen „orgán ESMA“), posuzovat slučitelnost jednotlivých žádostí o použití výjimky s s pravidly stanovenými v tomto nařízení a v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Posouzení orgánem ESMA by mělo mít podobu stanoviska v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1095/2010. Kromě toho by měl orgán ESMA v přiměřené lhůtě přezkoumat stávající výjimky pro akcie a měl by stejným postupem posoudit, zda jsou i nadále v souladu s pravidly obsaženými v tomto nařízení a v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
(14)
Finanční krize odhalila konkrétní nedostatky ve způsobu, jakým mají účastníci trhu k dispozici informace o obchodních příležitostech a cenách u finančních nástrojů jiných než akcií, a to zejména pokud jde o načasování, rozčlenění, rovný přístup a spolehlivost. Měly by být tedy včas zavedeny požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti zohledňující různé vlastnosti a tržní struktury konkrétních druhů finančních nástrojů jiných než akcií a měly by být nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů a na kotacích, hybridních systémů obchodování, systémů obchodování založených na periodických aukcích a systémů hlasového obchodování (voice trading). Ke stanovení solidního rámce pro transparentnost všech příslušných finančních nástrojů, by se měly tyto požadavky vztahovat na dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty, s nimiž se obchoduje v obchodním systému. Výjimky z před-obchodní transparentnosti a z požadavků týkajících se odkladu uveřejnění by proto měly být možné jen v určitých vymezených případech.
(15)
Je nezbytné zavést náležitou míru transparentnosti obchodů na trzích s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty a deriváty s cílem napomoci oceňování produktů a přispět k efektivnosti tvorby cen. Strukturované finanční produkty by měly zejména zahrnovat cenné papíry kryté aktivy podle definice v čl. 2 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 809/2004 (9), k nimž patří mimo jiné zajištěné dluhové závazky.
(16)
Aby byly zajištěny jednotné podmínky použitelné pro obchodní systémy, měly by se na různé druhy obchodních systémů vztahovat stejné požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti. Požadavky na transparentnost by měly být nastaveny pro různé druhy finančních nástrojů, včetně kapitálových nástrojů, dluhopisů a derivátů, a měly by tak zohledňovat zájmy jak investorů, tak emitentů veřejnoprávních dluhopisů a tržní likvidity. Tyto požadavky by měly být nastaveny pro různé druhy nástrojů, včetně systémů založených na knize pokynů, systémů založených na kotacích, jako jsou systémy žádostí o kotace, stejně jako systémů hybridního makléřství (hybrid brokering) a hlasového makléřství (voice brokering), a měly by zohlednit objem obchodů, včetně obratu a dalších relevantních kritérií.
(17)
S cílem předejít jakémukoli nepříznivému dopadu na proces tvorby cen je nezbytné zavést vhodný mechanismus objemového stropu pro pokyny zadávané do systémů, které jsou založeny na metodice obchodování určující cenu podle určité referenční ceny, a pro některé sjednané obchody. Součástí tohoto mechanismu by měl být dvojí strop, kdy se na každý obchodní systém, který využívá uvedených výjimek, použije objemový strop, aby v každém obchodním systému bylo možno provádět pouze určitý procentní podíl obchodování, a dále bude existovat celkový objemový strop, jehož překročení by mělo za následek pozastavení využívání uvedených výjimek v celé Unii.V souvislosti se sjednanými obchody by se měl mechanismus uplatnit pouze na ty obchody, jež jsou realizovány v rámci aktuálního rozpětí váženého objemem obchodování vyplývajícím z knihy objednávek nebo kotací tvůrců trhu obchodního systému, kteří daný systém provozují. Z něj by měly být vyloučeny obchody s nelikvidními akciemi, cennými papíry nahrazujícícmi jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodních systémech, certifikáty a podobnými finančními nástroji, a obchody, které podléhají jiným podmínkám než aktuální tržní ceně, neboť nepřispívají k procesu tvorby cen.
(18)
Aby bylo zajištěno, že obchodování formou OTC obchodů nebude ohrožovat efektivní určování cen ani rovné podmínky mezi prostředky obchodování, měly by se na investiční podniky obchodující na vlastní účet s finančními nástroji formou OTC obchodů vztahovat vhodné požadavky předobchodní transparentnosti, pokud obchodování provádějí jakožto systematičtí internalizátoři ve vztahu k akciím, cenným papírům nahrazujícím jiné cenné papíry, fondům obchodovaným v obchodních systémech, certifikátům či jiným podobným finančním nástrojům, pro které existuje likvidní trh, dluhopisům, strukturovaným finančním produktům, povolenkám na emise a derivátům, které se obchodují v obchodním systému a pro něž existuje likvidní trh.
(19)
Investiční podnik provádějící pokyny na účet zákazníka za použití vlastního kapitálu by se měl považovat za systematického internalizátora, nejsou-li příslušné obchody uskutečňovány mimo obchodní systém příležitostně, účelově a nepravidelně. Jako systematičtí internalizátoři by tedy měly být definovány investiční podniky, které organizovaně, často, systematicky a významně obchodují na vlastní účet, přičemž provádějí pokyny na účet zákazníka mimo obchodní systém. Požadavky na systematické internalizátory uvedené v tomto nařízení by měly platit pro investiční podnik pouze v souvislosti s jednotlivými finančními nástroji (například na úrovni kódu ISIN), v rámci nichž je daný podnik systematickým internalizátorem. Aby bylo zajištěno objektivní a účinné uplatňování definice systematického internalizátora na investiční podniky, měla by existovat předem stanovená prahová hodnota pro systematickou internalizaci obsahující přesnou specifikaci významu pojmů „často, systematicky a významně“.
(20)
Zatímco organizovaný obchodní systém je jakýkoli systém nebo zařízení, ve kterém uvnitř systému vzájemně reagují vícečetné zájmy třetích stran na nákupu či prodeji, systematickému internalizátorovi by nemělo být povoleno sdružovat zájmy třetích stran na nákupu či prodeji. Například takzvaná platforma s jedním prodejcem, kdy obchodování se odehrává vůči jedinému investičními podniku, by měla být považována za systematického internalizátora, pokud by splňovala požadavky uvedené v tomto nařízení.Takzvaná platforma s více prodejci, kteří vzájemně působí pro stejný finanční nástroj, by však neměla být považována za systematického internalizátora.
(21)
Systematičtí internalizátoři by měli mít nejen možnost rozhodnout se na základě své obchodní politiky a objektivním nediskriminačním způsobem, kterým zákazníkům poskytnou přístup ke svým kotacím, čímž by rozlišovali mezi kategoriemi zákazníků, a měli by být rovněž oprávněni zohledňovat rozdíly mezi zákazníky, například ve vztahu k úvěrovému riziku. Systematičtí internalizátoři by neměli mít povinnost uveřejňovat pevné kotace, provádět pokyny na účet zákazníka a poskytovat přístup ke svým kotacím, pokud jde o kapitálové obchody přesahující standardní tržní objem a pokud jde o jiné než kapitálové obchody přesahující konkrétní objem pro daný finanční nástroj. Příslušné orgány by měly kontrolovat, zda systematičtí internalizátoři dodržují své povinnosti, a těmto orgánům by měly být poskytovány informace, které jim tuto kontrolu umožní.
(22)
Účelem tohoto nařízení není vyžadovat uplatňování pravidel předobchodní transparentnosti na obchody prováděné na OTC základě, jiné než obchody prováděné u systematického internalizátora.
(23)
Údaje o trhu by měly být snadno a rychle dostupné uživatelům v co nejvíce rozčleněné podobě, aby si investoři a poskytovatelé datových služeb, kteří jim slouží, mohli v co největší míře individuálně přizpůsobit datová řešení. Údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti by proto měly být uveřejňovány v nespojené formě, aby se snížily náklady účastníků trhu, kteří údaje nakupují.
(24)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (11) by měly být v plném rozsahu použitelné pro výměnu, předávání a zpracování osobních údajů členskými státy a orgánem ESMA pro účely tohoto nařízení, zejména jeho hlavy IV.
(25)
Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátyna burzy, případně elektronické obchodní platformy by měl být stanoven formální regulační postup, kterým se uloží, aby obchodování mezi finančními protistranami a velkými nefinančními protistranami se všemi deriváty, které se pokládaly za způsobilé ke clearingu a jsou dostatečně likvidní, povinně probíhalo v řadě obchodních systémů, jež podléhají srovnatelné regulaci a umožňují účastníkům obchodovat s více protistranami. Posouzení dostatečné likvidity by mělo zohlednit charakteristiky vnitrostátních trhů, včetně počtu a druhu účastníků daného trhu, a charakteristiky obchodů, jako jsou objem a frekvence obchodů na daném trhu.
Likvidní trh v některé kategorii derivátů bude charakterizován vysokým počtem aktivních účastníků trhu, včetně vhodné kombinace poskytovatelů likvidity a příjemců likvidity, úměrně k množství obchodovaných produktů, kteří často provádějí obchody s těmito produkty v objemech nižších, než jsou objemy velkého rozsahu. Taková tržní činnost by měla být určena vysokým počtem nabídek a výzev v rámci obchodního systému nebo platformy týkajících se stejného nástroje (tzv. „resting bids and offers“) v rámci příslušného derivátu, jejichž výsledkem je nízká marže pro obchod obvyklého tržního objemu. Posouzení dostatečné likvidity by mělo zohlednit skutečnost, že likvidita derivátu může významně kolísat podle tržních podmínek a jeho životního cyklu.
(26)
Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátovými smlouvami na burzy, případně elektronické obchodní platformy na jedné straně a k poměrně nižší likviditě různých OTC derivátů na straně druhé je třeba stanovit vhodnou řadu způsobilých obchodních systémů, ve kterých může probíhat obchodování v souladu s uvedeným závazkem. Na všechny způsobilé obchodní systémy by se měly vztahovat těsně sladěné regulační požadavky týkající se organizačních a provozních aspektů, opatření pro omezení střetu zájmů, dohledu nad veškerou obchodní činností a předobchodní a poobchodní transparentnosti nastavené podle finančních nástrojů a druhů systémů obchodování, jakož i požadavek, aby v systému mohly vzájemně reagovat vícečetné obchodní zájmy třetích stran. V zájmu zlepšení podmínek pro uskutečňování obchodů a zvýšení likvidity by však mělo být organizátorům obchodních systémů umožněno, aby obchody mezi vícečetnými třetími stranami v souladu s uvedeným závazkem organizovali podle vlastního uvážení.
(27)
Povinnost, aby byly obchody s deriváty patřícími do kategorie podléhající obchodní povinnosti uzavírány na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému, organizovaném obchodním systému či v obchodním systému třetí země, by se neměla vztahovat na složky služeb pro snížení poobchodních rizik, jež neutvářejí cenu a jimiž se snižují jiná než tržní rizika u portfolií derivátů, včetně stávajících portfolií OTC derivátů, v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012, aniž se mění tržní riziko těchto portfolií. Ačkoli je vhodné přijmout specifická ustanovení pro kompresi portfolií, záměrem tohoto nařízení není zamezovat používání dalších služeb pro snížení poobchodního rizika.
(28)
Obchodní povinnost, která se pro uvedené deriváty zavádí, by měla umožňovat efektivní hospodářskou soutěž mezi způsobilými obchodními systémy. Tyto obchodní systémy by proto neměly mít možnost nárokovat si výlučná práva ve vztahu k jakýmkoli derivátům, na které se tato obchodní povinnost vztahuje, a bránit tak jiným obchodním systémům nabízet obchodování s těmito finančními nástroji. Aby byla hospodářská soutěž mezi obchodními systémy pro deriváty účinná, je třeba zajistit nediskriminační a transparentní přístup obchodních systémům k ústředním protistranám. Nediskriminační přístup k ústřední protistraně znamená, že obchodní systém má právo na nediskriminační zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými na jeho platformě zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami zúčtovanými stejnou ústřední protistranou, a pokud jde o nediskriminační poplatky za clearing.
(29)
Pravomoci příslušných orgánů by měly být doplněny o explicitní mechanismus umožňující zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci a prodej kteréhokoli finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu, který vzbuzuje vážné obavy o ochranu investorů, řádné fungování a integritu finančních trhů nebo komoditních trhů či stabilitu celého finančního systému nebo jeho části, přičemž orgánu ESMA - a Evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro bankovnictví) (dále jen „orgán EBA“) zřízenému nařízením Evropského paramentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (12) v případě strukturovaných vkladů - by měly být svěřeny vhodné pravomoci v oblasti koordinace a zasahování v nouzových situacích. Výkon těchto pravomocí příslušnými orgány a ve výjimečných případech orgánem ESMA či orgánem EBA, by měl podléhat splnění určitého počtu konkrétních podmínek. V případě, že jsou tyto podmínky splněny, měl by být příslušný orgán, či ve výjimečných případech orgán ESMA či orgán EBA, schopen preventivně stanovit zákaz nebo omezení předtím, než je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
Tyto pravomoci nepředpokládají potřebu zavést nebo uplatňovat postup schvalování produktu nebo poskytování příslušné licence ze strany příslušného orgánu, orgánu ESMA nebo orgánu EBA a nezbavují investiční podniky jejich odpovědnosti dodržovat veškeré příslušné požadavky stanovené tímto nařízením a směrnicí 2014/65/EU. Je vhodné zavést řádné fungování a integritu komoditních trhů jako kritérium pro intervenci ze strany příslušných orgánů s cílem umožnit přijetí opatření na boj proti možným negativním externalitám na komoditních trzích vyplývajícím z činností na finančních trzích. To je správné zejména v případě zemědělských komoditních trhů, jejichž cílem je zajišťovat bezpečné dodávky potravin pro obyvatelstvo. V těchto případech by opatření měla být rovněž koordinována s orgány příslušnými pro dané komoditní trhy.
(30)
Příslušné orgány by měly orgánu ESMA oznamovat podrobné údaje o veškerých svých žádostech o snížení pozice ve vztahu k derivátu, o veškerých jednorázových limitech, jakož i o veškerých limitech pozic ex ante za účelem lepší koordinace a většího sblížení způsobů uplatňování uvedených pravomocí. Podstatné podrobnosti o veškerých limitech pozic ex ante uložených příslušným orgánem by měly být uveřejňovány na internetových stránkách orgánu ESMA.
(31)
Orgán ESMA by měl mít možnost vyžádat si od kterékoli osoby informace o její pozici ve vztahu k derivátu, požádat, aby tato pozice byla snížena, a rovněž omezit možnost osob provádět jednotlivé obchody ve vztahu ke komoditním derivátům. Orgán ESMA by měl následně dotčeným příslušným orgánům oznámit opatření, která hodlá přijmout, a tato opatření by měl uveřejnit.
(32)
Podrobnosti o obchodech s finančními nástroji by měly být hlášeny příslušným orgánům, aby tyto orgány mohly odhalovat a vyšetřovat případy možného zneužívání trhu a sledovat spravedlivé a řádné fungování trhů, jakož i činnosti investičních podniků. Oblast působnosti takového dohledu zahrnuje veškeré finanční nástroje, které jsou obchodovány v obchodním systému, jakož i finanční nástroje, u kterých se vychází z finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému nebo z indexu nebo koše složeného z finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému. Příslušná povinnost by měla platit bez ohledu na to, zda takové obchody s jakýmikoli z těchto finančních nástrojů byly provedeny v obchodním systému, či nikoli. V zájmu zamezení zbytečné administrativní zátěži pro investiční podniky by měly být od ohlašovací povinnosti osvobozeny finanční nástroje, které nejsou ohroženy zneužíváním trhu. Hlášení by měla používat identifikační označení právnické osoby v souladu se závazky G-20. Orgán ESMA by měl Komisi podávat zprávy ohledně fungování podávání hlášení příslušným orgánům a Komise by měla případně přijmout kroky k navržení případných změn.
(33)
Organizátor obchodního systému by měl svému příslušnému orgánu poskytnout referenční údaje o příslušném finančním nástroji. Příslušné orgány tyto informace neprodleně předají orgánu ESMA, který by je měl okamžitě uveřejnit na svých internetových stránkách, aby orgán ESMA i příslušné orgány mohly používat, analyzovat a vyměňovat si hlášení o obchodech.
(34)
Aby hlášení o obchodech plnila svůj účel nástroje pro monitorování trhu, měla by v nich být identifikována osoba, která přijala investiční rozhodnutí, i osoby odpovědné za jeho uskutečnění. Vedle režimu transparentnosti stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 (13) podává ocenění prodeje na krátko užitečné doplňující informace s cílem umožnit příslušným orgánům sledovat úrovně prodeje na krátko. Příslušné orgány potřebují mít plný přístup k záznamům ve všech fázích procesu provádění pokynů, od původního rozhodnutí obchodovat až po samotné provedení. Proto by investiční podniky měly vést záznamy o všech svých pokynech a všech svých obchodech s finančními nástroji a organizátorům platforem se ukládá povinnost vést záznamy o všech pokynech zadaných do jejich systémů. Orgán ESMA by měl koordinovat výměnu informací mezi příslušnými orgány s cílem zajistit, aby měly přístup ke všem záznamům o obchodech a pokynech, včetně těch zadaných v platformách působících mimo jejich území, jež se týkají finančních nástrojů podléhajících jejich dohledu.
(35)
Mělo by se zamezit dvojímu hlášení týchž informací. Nemělo by být nutné, aby hlášení, která obsahují všechny informace požadované pro účely hlášení obchodů, podaná registrům obchodních údajů zaregistrovaným nebo uznaným pro příslušné nástroje v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012 byla podávána příslušným orgánům, nýbrž by je příslušným orgánům měly předávat registry obchodních údajů. Nařízení (ES) č. 648/2012 by mělo být v tomto smyslu změněno.
(36)
Jakákoliv výměna nebo přenos informací ze strany příslušných orgánů by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES. Veškerá výměna nebo přenos informací orgánem ESMA by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001, které by mělo být v plném rozsahu použitelné pro zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.
(37)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví kritéria, podle nichž by určité druhy OTC derivátů měly podléhat povinnosti clearingu. Zabraňuje narušování hospodářské soutěže tím, že vyžaduje nediskriminační přístup k ústředním protistranám, které obchodním systémům nabízejí clearing OTC derivátů, a nediskriminační přístup ústředních protistran nabízejících clearing OTC derivátů k údajům obchodních systémů o obchodech. Jelikož OTC deriváty jsou definovány jako deriváty, k jejichž realizaci nedochází na regulovaném trhu, je nutné tímto nařízením zavést obdobné požadavky pro regulované trhy. Clearing derivátů obchodovaných na regulovaném trhu by měl být rovněž prováděn centrálně.
(38)
Vedle požadavků směrnice 2004/39/ES a směrnice 2014/65/EU, která členským státům brání v nepatřičném omezování přístupu k poobchodní infrastruktuře, jakou je ústřední protistrana a mechanismus vypořádání, je nezbytné, aby toto nařízení odstranilo různé další obchodní překážky, pomocí nichž lze zamezovat hospodářské soutěži v clearingu finančních nástrojů. Aby se zabránilo veškerým diskriminačním praktikám, měly by ústřední protistrany přijímat ke clearingu obchody prováděné v různých obchodních systémech, pokud tyto systémy vyhovují provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků týkajících se řízení rizik. Ústřední protistrana by měla umožnit přístup, jsou-li splněna určitá kritéria pro přístup stanovená v regulačních technických normách. Pokud jde o nově zřízené ústřední protistrany, které mají k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost povolení nebo jsou uznány méně než tři roky, měly by mít příslušné orgány možnost schválit ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu přechodné období v délce až dvou a půl roku, než budou tyto protistrany v souvislosti s převoditelnými cennými papíry a nástroji peněžního trhu vystaveny úplnému a nediskriminačnímu přístupu. Pokud se však ústřední protistrana rozhodne přechodného opatření využít, neměla by po dobu trvání přechodného opatření mít možnost využívat práva na přístup k obchodnímu systému podle tohoto nařízení. Žádný obchodní systém s úzkým propojením s touto ústřední protistranou by navíc neměl mít možnost po dobu trvání přechodného opatření využívat práva na přístup k ústřední protistraně podle tohoto nařízení.
(39)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví podmínky, za nichž by měl být ústředním protistranám a obchodním systémům poskytnut nediskriminační přístup k OTC derivátům. Nařízení (EU) č. 648/2012 definuje OTC deriváty jako deriváty, k jejichž realizaci nedochází na regulovaném trhu ani na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s čl. 19 odst. 6 směrnice 2004/39/ES. Aby nedocházelo k žádným mezerám nebo překrývání a zajistil se soulad mezi nařízením (EU) č. 648/2012 a tímto nařízením, požadavky uložené tímto nařízením ohledně nediskriminačního přístupu mezi ústředními protistranami a obchodními systémy se použijí na deriváty obchodované na regulovaných trzích nebo na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu se směrnicí 2014/65/EU, a na všechny nederivátové finanční nástroje.
(40)
Obchodní systémy by měly mít povinnost poskytovat přístup, včetně přístupu k údajům, transparentním a nediskriminačním způsobem ústředním protistranám, které si přejí provést clearing obchodů uskutečňovaných v určitém obchodním systému. Za tímto účelem by však nemělo být nutné využívat dohody o interoperabilitě pro clearing obchodů s deriváty, ani by to nemělo vést k roztříštění likvidity způsobem, jenž by ohrožoval hladké a řádné fungování trhů. Obchodní systémy by mělo přístup odepřít pouze v případě, že nejsou splněna některá kritéria pro přístup stanovená v regulačních technických normách. Pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, nebylo by přiměřené požadovat od menších obchodních systémů, zejména pak těch, jež mají úzké propojení s ústředními protistranami, aby okamžitě dodržovaly požadavky na nediskriminační přístup, pokud dosud nezískaly technologické schopnosti k tomu, aby se za rovných podmínek zapojily do interakcí s většinou trhu poobchodní infrastruktury. Obchodní systémy nedosahující příslušné prahové hodnoty by proto měly mít možnost získat pro sebe, a tedy i pro spolupracující ústřední protistrany, výjimku z požadavků na nediskriminační přístup, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, a to na období 30 měsíců s možností následných prodloužení. Pokud se však obchodní systém rozhodne výjimky využít, neměl by mít možnost po dobu jejího trvání využívat práva na přístup k ústřední protistraně podle tohoto nařízení.
Žádná ústřední protistrana s úzkým propojením s daným obchodním systémem by navíc neměla mít možnost po dobu trvání výjimky využívat práva na přístup k obchodnímu systému podle tohoto nařízení. Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví, že pokud nehmotná práva, jež tvoří součást obchodního majetku, a práva duševního vlastnictví souvisejí s finančními službami týkajícími se derivátů, měly by být licence k dispozici za přiměřených, spravedlivých a nediskriminačních podmínek. Ústředním protistranám a jiným obchodním systémům by proto měl být přístup k licencím pro referenční hodnoty využívané k určení hodnoty finančních nástrojů a k informacím s nimi souvisejícím poskytován na přiměřeném, spravedlivém a nediskriminačním základě a každá licence by měla být dostupná za přiměřených obchodních podmínek. Aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže, je-li po vstupu tohoto nařízení v platnost vypracována nová referenční hodnota, měla by povinnost poskytovat licence začít platit nejpozději 30 měsíců poté, co bylo zahájeno obchodování s finančním nástrojem, který na danou referenční hodnotu odkazuje, nebo co byl tento nástroj přijat k obchodování. Přístup k licencím je zcela zásadní pro usnadnění přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami podle článků 35 a 36, protože v opačném případě by licenční ujednání mohla i nadále bránit přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami, o nějž požádaly.
Cílem odstranění překážek a diskriminačních praktik je zesílení hospodářské soutěže v oblasti clearingu finančních nástrojů a obchodování s nimi v zájmu snížení investičních a výpůjčních nákladů, odstranění neefektivity a podpory inovace na trzích Unie. Komise by měla nadále pečlivě sledovat vývoj poobchodní infrastruktury a v případě potřeby zasáhnout, aby zabránila narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu, obzvláště v případech, kdy je odmítnutí přístupu k infrastruktuře nebo k referenčním hodnotám v rozporu s články 101 a 102 Smlouvy o fungování EU. Povinnostmi týkajícími se poskytování licencí, které vyplývají z tohoto nařízení, by neměla být dotčena obecná povinnost vlastníků chráněných práv k referenčním hodnotám vyplývající z unijního práva v oblasti hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU, pokud se jedná o přístup k referenčním hodnotám, které jsou nezbytné pro vstup na nový trh. Souhlas příslušných orgánů s neuplatňováním přístupových práv v průběhu přechodného období nepředstavuje povolení ani změnu povolení.
(41)
Poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhá vnitrostátním režimům a požadavkům. Tyto režimy se navzájem velice liší a na podniky schválené podle těchto režimů v členských státech se vztahuje svoboda poskytovat služby a právo usazovat se pouze v členském státě, kde jsou usazeny. Je vhodné zavést společný právní rámec na úrovni Unie. Režim by měl harmonizovat stávající rozdrobený rámec, zabezpečit jistotu a jednotné zacházení s podniky ze třetích zemí, které chtějí působit v Unii, zabezpečit, aby Komise provedla posouzení skutečné rovnocennosti s obezřetnostním rámcem a rámcem upravujícím obchodní jednání třetích zemí, a rovněž by měl poskytnout srovnatelnou úroveň ochrany zákazníků v Unii, kteří využívají služeb podniků ze třetích zemí.
Při uplatňování režimu by se Komise a členské státy měly zaměřit na oblasti, na něž se vztahují závazky skupiny G-20 a dohody s největšími obchodními partnery Unie, a měly by brát ohled na ústřední úlohu, kterou Unie sehrává na celosvětových finančních trzích, a zajistit, aby uplatňování požadavků třetích zemí nebránilo investorům a emitentům z Unie v investování či získávání finančních prostředků ze třetích zemí či investorům a emitentům ze třetích zemí v investování, získávání kapitálu nebo získávání jiných finančních služeb na unijních trzích, kromě případů, kdy je to nezbytné z objektivních a na důkazech založených obezřetnostních důvodů. Při vypracovávání uvedených posouzení by měla Komise zohlednit Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) a její doporučení, a to v aktualizovaném znění a za použití výkladu IOSCO.
Není-li možné přijmout rozhodnutí, které by vymezovalo skutečnou rovnocennost, bude poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhat i nadále vnitrostátním režimům. Komise by měla zahajovat vypracovávání posouzení rovnocennosti z vlastního podnětu. Členské státy by měly mít možnost oznámit, že si přejí, aby určitá třetí země či určité třetí země byly předmětem posouzení rovnocennosti ze strany Komise, aniž by bylo toto přání závazným pokynem ukládajícím Komisi zahájení postupu vypracovávání takového hodnocení rovnocennosti. Hodnocení rovnocennosti by měla být založena na výsledcích. Měla by vyhodnotit, do jaké míry právní rámec a rámec dohledu dané třetí země dosahuje obdobných a přiměřených regulačních účinků a do jaké míry dosahuje stejných cílů jako právní předpisy Unie. Při zahajování vypracovávání hodnocení rovnocennosti by měla Komise mít možnost upřednostňovat některé z jurisdikcí třetích zemí, přičemž zohlední dopady zjištění v rámci hodnocení rovnocennosti na podniky a zákazníky z Unie, existenci dohod o dohledu a spolupráci mezi danou třetí zemí a členskými státy, existenci skutečně rovnocenného systému uznávání investičních podniků povolených v rámci zahraničních režimů a zájem a ochotu třetí země zapojit se do procesu vyhodnocování rovnocennosti. Komise by měla monitorovat veškeré podstatné změny právního rámce a rámce dohledu dané třetí země a ve vhodných případech provést přezkum rozhodnutí o rovnocennosti.
(42)
Podle tohoto nařízení by se poskytování služeb bez pobočky mělo omezit na způsobilé protistrany a na profesionální zákazníky jako takové. Mělo by podléhat registraci u orgánu ESMA a dohledu ve třetí zemi. Mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány ve třetí zemi by měla existovat odpovídající ujednání o spolupráci.
(43)
Ustanovení tohoto nařízení, která upravují poskytování služeb nebo provádění činností podniky ze třetích zemí, by neměla mít vliv na to, aby osoby usazené v Unii mohly výhradně z vlastního podnětu využívat investičních služeb podniku ze třetí země, nebo aby investiční podniky nebo úvěrové instituce z Unie mohly využívat investičních služeb nebo činností podniku ze třetí země výhradně z vlastního podnětu, nebo aby zákazník mohl výhradně z vlastního podnětu využívat investičních služeb podniku ze třetí země prostřednictvím takové úvěrové instituce či investičního podniku. Pokud podnik ze třetí země poskytuje služby z vlastní výlučné iniciativy osoby usazené na území Unie, neměly by tyto služby být považovány za služby poskytované na území Unie. Pokud se podnik ze třetí země aktivně snaží získat v Unii zákazníky nebo potenciální zákazníky nebo v Unii propaguje či inzeruje investiční služby nebo činnosti spolu s doplňkovými službami, nemělo by se to považovat za službu poskytovanou výhradně z podnětu zákazníka.
(44)
Pokud jde o uznávání podniků z třetích zemí, měla by být v souladu s mezinárodními závazky Unie vyplývajícími z Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO), včetně Všeobecné dohody o obchodu službami, rozhodnutí o rovnocennosti regulačního rámce a rámce dohledu třetí země regulačnímu rámci a rámci dohledu Unie přijímána pouze tehdy, pokud právní řád a rámec dohledu dané třetí země stanoví účinný rovnocenný systém uznávání investičních podniků povolených cizími právními řády, v souladu mimo jiné s obecnými regulačními cíli a normami zlepšování transparentnosti na trzích s deriváty, zmírňování systémového rizika a ochrany před zneužíváním trhu, jež stanovila skupina G-20 v září roku 2009. Takový systém by měl být považován za rovnocenný, pokud zajišťuje, že věcný výsledek příslušného regulačního rámce je obdobný požadavkům Unie, a měl by být považován za účinný, pokud jsou uvedená pravidla důsledně uplatňována.
(45)
Sekundární spotové trhy s povolenkami na emise zaznamenaly řadu podvodných praktik, které by mohly narušit důvěru v systém obchodování s emisemi zavedený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (14); přijímají se opatření na posílení systému registrů povolenek na emise a podmínek pro otevření účtu za účelem obchodování s nimi. Aby byla posílena integrita těchto trhů a zabezpečeno jejich efektivní fungování, včetně komplexního dohledu nad obchodní činností, je vhodné doplnit opatření přijatá směrnicí 2003/87/ES tím, že se povolenky na emise plně zahrnou do oblasti působnosti tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU, jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (15) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/57/EU (16) a zařadí se do kategorie finančních nástrojů.
(46)
Komise by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Zejména by měly být přijímány akty v přenesené pravomoci týkající se rozšíření působnosti některých ustanovení tohoto nařízení na centrální banky třetích zemí, konkrétních podrobností ohledně definic, zvláštních ustanovení týkajících se nákladů v souvislosti s dostupností údajů o trhu, přístupu ke kotacím, objemů pro obchody podniku s jakýmkoli jiným zákazníkem, jemuž je kotace poskytnuta, nebo nižších objemů, komprese portfolia a dalšího určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů a pro stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, které by mohlo opodstatňovat přijetí opatření orgánem ESMA, orgánem EBA nebo příslušnými orgány, pravomocí orgánu ESMA v oblasti řízení pozic, rozšíření přechodného období podle čl. 35 odst. 5 tohoto nařízení a vynětí derivátů obchodovaných v obchodních systémech z působnosti některých ustanovení tohoto nařízení a po určité období. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijímání rozhodnutí o rovnocennosti právních rámců a rámců dohledu pro poskytování služeb ze strany podniků či obchodních systémů ze třetích zemí za výhradním účelem způsobilosti obchodních systémů pro deriváty podléhající obchodní povinnosti a pro přístup ústředních protistran a obchodních systémů ze třetích zemí k ústředním prostistranám a obchodním systémům v Unii. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (17).
(48)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zavédení jednotných požadavků vztahujících se k finančním nástrojům ve vztahu ke uveřejňování obchodních údajů, poskytování hlášení o obchodech příslušným orgánům, obchodování s deriváty a akciemi v organizovaných systémech, nediskriminační přístup k ústředním protistranám, obchodním systémům a referenčním hodnotám, pravomoci v oblasti zásahů u produktů a řízení a limitů pozic, poskytování investičních služeb nebo činností podniky ze třetích zemí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť navzdory skutečnosti, že jsou příslušné vnitrostátní orgány v lepší situaci pro sledování vývoje na trzích, celkový dopad problémů souvisejících s transparentností obchodů, s hlášením obchodů, s obchodováním s deriváty a se zákazy produktů a praktik je možné plně chápat pouze v měřítku celé Unie, ale spíše jich z důvodu rozsahu a účinku tohoto nařízení může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(49)
Žádná opatření přijatá kterýmkoli příslušným orgánem nebo orgánem ESMA při výkonu jejich povinností by neměla přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování investičních služeb a činností v jakékoli měně. Žádná opatření přijatá orgánem EBA při výkonu povinností podle tohoto nařázení by neměla přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států.
(50)
Technické normy v oblasti finančních služeb by měly zajišťovat dostatečnou ochranu vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé Unii. Vzhledem k vysoce odborným znalostem, jimiž disponuje orgán ESMA, by bylo účinné a vhodné pověřit tento orgán vypracováním návrhů regulačních technických norem nezahrnujících politická rozhodnutí a jejich předložením Komisi.
(51)
Návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem ESMA ohledně: přesné povahy požadavků na obchodní transparentnost, operací měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability a druhů určitých obchodů podle tohoto nařízení; podrobných podmínek pro poskytování výjimek z předobchodní transparentnosti; povinnosti nabízet údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti samostatně; opatření pro odklad uveřejnění provedeného obchodu; kritérií pro uplatňování povinností předobchodní transparentnosti u systematických internalizátorů; poobchodního uveřejňování investičnámi podniky; obsahu a četnosti žádostí o údaje v rámci poskytování informací pro účely transparentnosti a jiných výpočtů; obchodů, které nepřispívají k procesu určování cen; údajů o pokynech, jež mají být uchovávány; obsahu a specifikací hlášení o obchodech; obsahu a specifikací referenčních údajů o finančním nástroji; typů smluv, jež mají přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie, a případů, kdy je nutné uložit u derivátů obchodní povinnost; požadavků na systémy a postupy s cílem zajistit, aby obchody s deriváty, u nichž je prováděn clearing, byly předkládány a přijímány ke clearingu; druhů ujednání o službách nepřímého clearingu; derivátů, na které se vztahuje povinnost obchodování v organizovaných obchodních systémech; nediskriminačního přístupu k ústřední protistraně; nediskriminačního přístupu k obchodnímu systému a nediskriminačního přístupu k ústředním protistranám a povinnosti poskytovat licence k referenčním hodnotám; a informací, které žádající podnik ze třetí země poskytne orgánu ESMA ve své žádosti o registraci. Komise by měla přijímat tyto návrhy regulačních technických norem prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU a s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
(52)
Článek 95 směrnice 2014/65/EU stanoví přechodnou výjimku pro určité energetické deriváty podle bodu 6 oddílu C. Je tudíž nezbytné, aby technické normy upravující povinnost clearingu vypracované orgánem ESMA v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012 tuto skutečnost zohledňovaly a nezaváděly povinnost clearingu vůči smlouvám o derivátech, které budou následně předmětem přechodné výjimky pro smlouvy o derivátech na energii C6.
(53)
Použití požadavků stanovených tímto nařízením by mělo být odloženo s cílem uvést jejich použitelnost do souladu s používáním provedených pravidel přepracované směrnice a zavést všechna zásadní prováděcí opatření. Celý soubor předpisů by se pak měl začít používat ve stejném okamžiku. Odloženo by nemělo být pouze použití zmocnění k přijetí prováděcích opatření, aby nezbytné kroky k vypracování a přijetí těchto prováděcích opatření mohly začít co nejdříve.
(54)
Toto nařízení respektuje základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie, obzvláště právo na ochranu osobních údajů (článek 8), právo na svobodu podnikání (článek 16), právo na ochranu spotřebitele (článek 38), právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47) a právo nebýt dvakrát trestně stíhán nebo trestán za stejný trestný čin (článek 50) a musí být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami.
(55)
V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal své stanovisko dne 10. února 2012 (18),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví jednotné požadavky, pokud jde o:
a)
uveřejňování údajů o obchodech;
b)
hlášení obchodů příslušným orgánům;
c)
obchodování s deriváty v organizovaných systémech;
d)
nediskriminační přístup k zúčtování a nediskriminační přístup k obchodování s referenčními hodnotami;
e)
pravomoci příslušných orgánů, orgánu ESMA a orgánu EBA pro zásahy u produktů a pravomoci orgánu ESMA týkající se kontrol řízení pozic a limitů pozic.
f)
poskytování investičních služeb či výkon investičních činností podniky ze třetích zemí s pobočkou či bez pobočky na základě příslušného rozhodnutí Komise o rovnocennosti.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční podniky povolené podle směrnice 2014/65/EU a na úvěrové instituce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (19), pokud poskytují investiční služby nebo vykonávají investiční činnosti a na organizátory trhu, včetně jakýchkoli obchodních systémů, které provozují.
3. Hlava V tohoto nařízení se použije rovněž na všechny finanční protistrany ve smyslu čl. 2 bodu 8 nařízení (EU) č. 648/2012 a na všechny nefinanční protistrany podle čl. 10 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení.
4. Hlava VI tohoto nařízení se použije rovněž na ústřední protistrany a na osoby s vlastnickými právy k referenčním hodnotám.
5. Hlava VIII tohoto nařízení se použije na podniky ze třetích zemí s pobočkou či bez pobočky poskytující investiční služby nebo vykonávající investiční činnosti v Unii na základě příslušného rozhodnutí Komise o rovnocennosti.
6. Články 8, 10, 18 a 21 se nepoužijí na regulované trhy, organizátory trhu a investiční podniky v případě obchodů, u nichž je protistranou člen Evropského systému centrálních bank (ESCB) a daný obchod je součástí výkonu měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability, kterou je tento člen ESCB ze zákona zmocněn provádět, pokud tento člen ESCB předem oznámil této protistraně, že se obchod vyjímá z působnosti uvedených článků.
7. Odstavec 6 se nepoužije na obchody, jejichž stranou je kterýkoli člen ESCB a které spadají do výkonu investičních operací tohoto člena.
8. Orgán ESMA vypracuje v úzké spolupráci s ESCB návrh regulačních technických norem upřesňujících operace měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability a typy obchodů, na něž se použijí odstavce 6 a 7.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, kterými se rozšiřuje oblast působnosti odstavce 6 na jiné centrální banky.
Za tímto účelem Komise do 1. června 2015 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jak se přistupuje k obchodům centrálních bank třetích zemí, za kterou se pro účely tohoto odstavce považuje též Banka pro mezinárodní platby. Tato zpráva zahrnuje rozbor jejich statutárních úkolů a objemů jejich obchodů v Unii. V této zprávě:
a)
se uvede, která ustanovení se v příslušných třetích zemích použijí na povinné uveřejňování obchodů centrálních bank, včetně obchodů prováděných členy ESCB v těchto třetích zemích, a
b)
se vyhodnotí potenciální dopad požadavků na povinné uveřejňování v Unii na obchody centrálních bank třetích zemí.
Dospěje-li zpráva k závěru, že výjimka uvedená v odstavci 6 je nezbytná, pokud se jedná o obchody, u nichž je protistranou centrální banka třetí země provádějící měnovou politiku, politiku směnných kurzů a politiku finanční stability, stanoví Komise, že se tato výjimka uplatní na tuto centrální banku třetí země.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„investičním podnikem“ investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU;
2)
„investičními službami a činnostmi“ investiční služby a činnosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2014/65/EU;
3)
„doplňkovými službami“ doplňkové služby ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 3 směrnice 2014/65/EU;
4)
„prováděním pokynů na účet zákazníka“ provádění pokynů na účet zákazníka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 5 směrnice 2014/65/EU*;
5)
„obchodováním na vlastní účet“ obchodování na vlastní účet ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 6 směrnice 2014/65/EU;
6)
„tvůrcem trhu“ tvůrce trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 7 směrnice 2014/65/EU;
7)
„zákazníkem“ zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 9 směrnice 2014/65/EU;
8)
„profesionálním zákazníkem“ profesionální zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 10 směrnice 2014/65/EU;
9)
„finančním nástrojem“ finanční nástroj ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU;
10)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/.65/EU;
11)
„mnohostranným systémem“ mnohostranný systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 19 směrnice 2014/65/EU;
12)
„systematickým internalizátorem“ systematický internalizátor ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 20 směrnice 2014/65/EU;
13)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU;
14)
„mnohostranným obchodním systémem“ (MTF) mnohostranný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU;
15)
„organizovaným obchodním systémem“ (OTF)“ organizovaný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 23 směrnice 2014/65/EU;
16)
„obchodním systémem“ obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU;
17)
„likvidním trhem“:
a)
pro účely článků 9,11 a 18 trh finančního nástroje nebo kategorie finančních nástrojů, kde jsou průběžně připravené a ochotné kupující a prodávající subjekty, hodnocený podle níže uvedených kritérií se zohledněním specifické struktury trhu konkrétního finančního nástroje nebo konkrétní kategorie finančních nástrojů:
i)
průměrná frekvence a objem obchodů v širokém okruhu tržních podmínek, s ohledem na povahu a životní cyklus produktů v rámci dané kategorie finančních nástrojů;
ii)
počet a druh účastníků trhu, včetně poměru účastníků trhu k obchodovaným finančním nástrojům v rámci daného produktu;
iii)
průměrná velikost rozpětí (spreads), pokud jsou k dispozici;
b)
pro účely článků 4, 5 a 14 trh s finančním nástrojem, kde se tento finanční nástroj obchoduje denně a příslušný trh je vyhodnocován podle těchto kritérií:
i)
volně obchodovaný objem;
ii)
průměrný denní počet obchodů s těmito finančními nástroji;
iii)
průměrný denní obrat pro tyto finanční nástroje;
18)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 26 směrnice 2014/65/EU;
19)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (20);
20)
„pobočkou“ pobočka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 30 směrnice 2014/65/EU;
21)
„úzkým propojením“ úzké propojení ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 35 směrnice 2014/65/EU;
22)
„vedoucím orgánem“ vedoucí orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 36 směrnice 2014/65/EU;
23)
„strukturovaným vkladem“ strukturovaný vklad ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 43 směrnice 2014/65/EU;
24)
„převoditelnými cennými papíry“ převoditelné cenné papíry ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 směrnice 2014/65/EU;
25)
„cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry“ cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry ve smyslu čl. 4odst. 1 bodu 45 směrnice 2014/65/EU;
26)
„fondem obchodovaným v obchodním systému“ fond obchodovaný v obchodním systému ve smyslu čl. 4odst. 1 bodu 46 směrnice 2014/65/EU;
27)
„certifikáty“ cenné papíry obchodovatelné na kapitálovém trhu, které mají v případě splacení investice emitentem přednost před akciemi, ale nezajištěné dluhopisové nástroje a jiné podobné nástroje mají přednost před nimi;
28)
„strukturovanými finančními produkty“ cenné papíry, které byly vytvořeny za účelem sekuritizace a převodu úvěrového rizika spojeného se souborem finančních aktiv a které svému držiteli dávají nárok na pravidelné platby závisející na peněžním toku z podkladových aktiv;
29)
„deriváty“ finanční nástroje ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. c) směrnice 2014/65/EU a uvedené v příloze I oddíle C bodech 4 až 10 uvedené směrnice
30)
„komoditními deriváty“ finanční nástroje ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. c) směrnice 2014/65/EU, které se vztahují ke komoditě nebo k podkladovému aktivu, a uvedené v příloze I oddíle C bodu 10 nebo v příloze I oddíle C bodech 5, 6, 7 a 10 směrnice 2014/65/EU;
31)
„ústřední protistranou“ ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012;
32)
„derivátem obchodovaným v obchodním systému“ derivát, který je obchodován na regulovaném trhu nebo na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s článkem 28 tohoto nařízení, a jako takový nespadá pod pojem OTC derivátu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012;
33)
„vykonavatelným projevem zájmu“ zpráva od jednoho člena nebo účastníka jinému členu nebo účastníku v obchodním systému týkající se dostupného obchodního zájmu, která obsahuje všechny informace nezbytné ke sjednání obchodu;
34)
„schváleným systémem pro uveřejňování informací“ schválený systém pro uveřejňování informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 52 směrnice 2014/65/EU;
35)
„poskytovatelem konsolidovaných obchodních informací“ poskytovatel konsolidovaných obchodních informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 53 směrnice 2014/65/EU;
36)
„schváleným mechanismem pro hlášení obchodů“ schválený mechanismus pro hlášení obchodů ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 54 směrnice 2014/65/EU;
37)
„domovským členským státem“ domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 55 směrnice 2014/65/EU;
38)
„hostitelským členským státem“ hostitelský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 56 směrnice 2014/65/EU;
39)
„referenční hodnotou“ sazba, index nebo číselná hodnota, která je zpřístupněna veřejnosti nebo uveřejněna a která je pravidelně určována použitím vzorce na hodnotu jednoho nebo více podkladových aktiv nebo cen nebo na základě této hodnoty nebo ceny, včetně odhadovaných cen, skutečných nebo odhadovaných úrokových sazeb nebo jiných hodnot, nebo zjišťování, přičemž s odkazem na tuto referenční hodnotu se určuje částka splatná u finančního nástroje nebo hodnota finančního nástroje;
40)
„dohodou o interoperabilitě“ dohoda o interoperabilitě ve smyslu čl. 2 bodu 12 nařízení (EU) č. 648/2012;
41)
„finanční institucí třetí země“ subjekt, jehož ústředí je usazeno ve třetí zemi, který má podle právních předpisů uvedené třetí země povolení nebo licenci vykonávat některou ze služeb nebo činností uvedených ve směrnici 2013/36/EU, směrnici 2014/65/EU, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (21), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (22), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES (23) nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (24);
42)
„podnikem ze třetí země“ podnik ze třetí země ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 57 směrnice 2014/65/EU;
43)
„velkoobchodními energetickými produkty“ velkoobchodní energetické produkty ve smyslu čl. 2 bodu 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 (25);
44)
„deriváty zemědělských komodit“ deriváty, které se týkají produktů uvedených v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (26) a v částech I až XX a XXIV/1 přílohy I uvedeného nařízení;
45)
„roztříštěním likvidity“ některá z následujících situací:
a)
účastníci obchodního systému nejsou schopni uzavřít obchod s jedním nebo více jinými účastníky tohoto obchodního systému, protože neexistují ujednání o clearingu, k nimž by měli přístup všichni účastníci; nebo
b)
člen clearingového systému nebo jeho zákazníci by byli nuceni držet své pozice ve finančním nástroji ve více než jedné ústřední protistraně, čímž by se omezil potenciál pro vzájemné započtení finančních expozic;
46)
„veřejnoprávní dluhopisy“ veřejnoprávní dluhopisy ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 61 směrnice 2014/65/EU;
47)
„kompresí portfolia“ služba pro snížení rizika, v jejímž rámci dvě nebo více protistran zcela nebo zčásti ukončí některé nebo všechny deriváty, které dané protistrany předložily k zahrnutí do komprese portfolia, a nahradí tyto ukončené deriváty jiným derivátem, jehož kombinovaná pomyslná hodnota je nižší než kombinovaná pomyslná hodnota ukončených derivátů.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 k upřesnění některých technických prvků definic stanovených v odstavci 1 za účelem jejich přizpůsobení vývoji trhu.
HLAVA II
TRANSPARENTNOST PRO OBCHODNÍ SYSTÉMY
KAPITOLA 1
Transparentnost pro kapitálové nástroje
Článek 3
Požadavky na předobchodní transparentnost pro obchodní systémy v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují aktuální kupní a prodejní ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, sdělované prostřednictvím jejich systémů pro akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje obchodované v obchodním systému. Tento požadavek se rovněž vztahuje na vykonavatelné projevy zájmu. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace průběžně uveřejňují během běžné doby obchodování.
2. Požadavky na transparentnost uvedené v odstavci 1 musí být nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů a na kotacích, hybridních systémů obchodování a systémů obchodování založených na periodických aukcích.
3. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své kotace v akciích, cenných papírech nahrazujících jiné cenné papíry, fondech obchodovaných v obchodním systému, certifikátech a jiných podobných finančních nástrojích podle článku 14, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
Článek 4
Výjimky pro kapitálové nástroje
1. Příslušné orgány mohou organizátorovi trhu a investičnímu podniku provozujícímu obchodní systém prominout povinnost uveřejnit informace podle čl. 3 odst. 1 v případě:
a)
systémů párujících pokyny založených na metodice obchodování, podle níž je cena finančního nástroje podle čl. 3 odst. 1 odvozena z obchodního systému, na němž byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnějšího trhu z hlediska likvidity, jestliže je tato referenční cena široce uveřejňována a považována účastníky trhu za spolehlivou referenční cenu. Tato výjimka může být uplatňována i nadále za podmínek stanovených v článku 5.
b)
systémů formalizujících sjednané obchody, které:
i)
jsou realizovány v rámci aktuálního rozpětí váženého objemem obchodování vyplývajícím z knihy objednávek nebo z kotací tvůrců trhu obchodního systému, kteří daný systém provozují, za podmínek stanovených v článku 5;
ii)
jsou obchody s nelikvidními akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty či jinými podobnými finančními nástroji nespadajícími pod pojem likvidního trhu a jsou realizovány v rámci procentní hodnoty vhodné referenční ceny, kterou je procentní hodnota a referenční cena předem stanovená provozovatelem systému; nebo
iii)
podléhají jiným podmínkám, než je aktuální tržní cena daného finančního nástroje;
c)
pokynů velkého rozsahu v porovnání s běžnou tržní velikostí;
d)
pokynů, které jsou až do uveřejnění uchovávány v systému pro správu pokynů obchodního systému.
2. Referenční cena podle odst. 1 písm. a) se stanoví získáním:
a)
středu mezi aktuální kupní a prodejní cenou obchodního systému, kde byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnějšího trhu z hlediska likvidity; nebo
b)
otevírací nebo uzavírací cenou daného burzovního dne, není-li cena uvedená v písmenu a) k dispozici.
Pokyny na referenční ceny podle písmene b) odkazují pouze mimo fázi kontinuálního obchodování příslušného burzovního dne.
3. Pokud obchodní systémy provozují systémy, které formalizují sjednané obchody podle odst. 1 písm. b) bodu i):
a)
musí být tyto obchody prováděny v souladu s pravidly obchodního systému;
b)
obchodní systém zajistí, aby byly zavedeny opatření, systémy a postupy, které mají zabránit a odhalit zneužívání trhu nebo pokus o zneužití trhu v souvislosti s těmito sjednanými obchody v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 596/2014;
c)
obchodní systém zavede, udržuje a používá systémy pro odhalení jakéhokoli pokusu využívat výjimku k obcházení ostatních požadavků tohoto nařízení nebo směrnice 2014/65/EU a hlásí tyto pokusy příslušnému orgánu.
Pokud příslušný orgán udělí výjimku podle odstavce odst. 1 písm. b) bodu i) nebo iii), tento příslušný orgán sleduje používání výjimky ze strany obchodního systému, aby bylo zajištěno, že jsou podmínky pro použití výjimky splněny.
4. Před poskytnutím výjimky podle odstavce 1 oznámí příslušné orgány zamýšlené využití každé jednotlivé výjimky orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejímu fungování, včetně podrobností o obchodním systému, z nějž je odvozena referenční cena podle odst. 1 písm. a). Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději čtyři měsíce před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do dvou měsíců od obdržení oznámení vydá orgán ESMA dotčenému příslušnému orgánu nezávazné stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost každé výjimky s požadavky stanovenými v odstavci 1 a specifikovanými v regulačních technických normách přijatých podle odstavce 6. Pokud dotčený příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi.
5. Příslušný orgán může z vlastního podnětu nebo na žádost jiných příslušných orgánů zrušit povolení používat výjimku udělenou podle odstavce 1, jak je upřesněno v odstavci 6, jestliže zjistí, že je výjimka používána způsobem, který se liší od jejího původního účelu, nebo pokud se domnívá, že výjimka je používána k obcházení požadavků stanovených v tomto článku.
Příslušné orgány o tomto zrušení informují orgán ESMA a ostatní příslušné orgány a své rozhodnutí plně zdůvodní.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících:
a)
rozsah uveřejňovaných kupních a prodejních cen nebo kotací určených tvůrci trhu a intenzity obchodních zájmů na těchto cenách pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 3 odst. 1, a to při zohlednění potřebného nastavení pro různé druhy systémů obchodování podle čl. 3 odst. 2;
b)
z hlediska likvidity nejrelevantnější trh finančního nástroje v souladu s odst. 1 písm. a);
c)
zvláštní znaky sjednaného obchodu ve vztahu k různým způsobům, kterými mohou členové nebo účastníci obchodního systému takový obchod provést;
d)
sjednané obchody, které nepřispívají k tvorbě cen a využívají výjimky stanovené v odst. 1 písm. b) bodě iii);
e)
velikost pokynů, které jsou velké svým rozsahem, a druh a minimální velikost pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů obchodního systému až do uveřejnění a u kterých lze prominout uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1, pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje;
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. Výjimky poskytnuté příslušnými orgány v souladu s čl. 29 odst. 2 a čl. 44 odst. 2 směrnice 2004/39/ES a články 18, 19 a 20 nařízení (ES) č. 1287/2006 před 3. lednem 2017 přezkoumá orgán ESMA do 3. ledna 2019. Orgán ESMA vydá dotčenému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí, zda jsou jednotlivé výjimky nadále slučitelné s požadavky tohoto nařízení a jakéhokoliv aktu v přenesené pravomoci a jakékoli regulační technické normy vycházející z tohoto nařízení.
Článek 5
Mechanismus objemového stropu
1. K zajištění toho, že výjimky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. a) a čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě i) nepoškodí nepatřičně tvorbu cen, je obchodování v rámci těchto výjimek omezeno následujícím způsobem:
a)
procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v obchodním systému v rámci těchto výjimek je omezen na 4 % celkového objemu obchodování s daným finančním nástrojem ve všech obchodních systémech v celé Unii za období předcházejících 12 měsíců;
b)
celkový objem obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v rámci těchto výjimek v Unii je omezen na 8 % celkového objemu obchodování s daným finančním nástrojem ve všech obchodních systémech v celé Unii za období předcházejících 12 měsíců.
Tento mechanismus objemového stropu se nevztahuje na sjednané obchody, které jsou obchody s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty či jinými podobnými finančními nástroji, pro které neexistuje likvidní trh určený v souladu s čl.2 odst. 1 bodem 17 písm. b), a jsou realizovány v rámci procentní hodnoty vhodné referenční ceny podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu ii), ani na sjednané obchody, které podléhají jiným podmínkám, než je aktuální tržní cena daného finančního nástroje podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu iii).
2. Překročí-li procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v obchodním systému v rámci těchto výjimek limit uvedený v odst. 1 písm. a), pozastaví příslušný orgán, který uplatňování těchto výjimek v daném obchodním systému povolil, jejich využívání v daném obchodním systému pro daný finanční nástroj na základě údajů uveřejněných orgánem ESMA podle odstavce 4, a to do dvou pracovních dnů a na dobu šesti měsíců.
3. Překročí-li procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného ve všech obchodních systémech v celé Unii v rámci těchto výjimek limit uvedený v odst. 1 písm. b), pozastaví všechny příslušné orgány do dvou pracovních dnů využívání těchto výjimek v celé Unii na dobu šesti měsíců.
4. Orgán ESMA uveřejní do pěti pracovních dnů po konci každého kalendářního měsíce celkový objem obchodování s jednotlivými finančními nástroji v Unii za předcházejících 12 měsíců, procentní podíl obchodování s jednotlivými finančními nástroji realizovaného v rámci těchto výjimek v celé Unii a rovněž v jednotlivých obchodních systémech za předcházejících 12 měsíců, jakož i metodiku použitou pro stanovení těchto procentních podílů.
5. V případě, že zpráva uvedená v odstavci 4 určí obchodní systém, kde obchodování s jakýmkoli finančním nástrojem realizované v rámci těchto výjimek překročilo 3,75 % z celkového objemu obchodování Unie s tímto finančním nástrojem, a to na základě předcházejících 12 měsíců obchodování, uveřejní orgán ESMA další zprávu do pěti pracovních dnů od 15. dne kalendářního měsíce, v němž je zpráva uvedená v odstavci 4 uveřejněna. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v odstavci 4 týkající se finančních nástrojů, u nichž bylo výše uvedených 3,75 % překročeno.
6. V případě, že zpráva uvedená v odstavci 4 určí, že celkové obchodování Unie s jakýmkoli finančním nástrojem realizované v rámci těchto výjimek překročilo 7,75 % z celkového objemu obchodování Unie s tímto finančním nástrojem, a to na základě předcházejících 12 měsíců obchodování, orgán ESMA uveřejní další zprávu do pěti pracovních dnů od 15. dne kalendářního měsíce, v němž je zpráva uvedená v odstavci 4 uveřejněna. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v odstavci 4 týkající se finančních nástrojů, u nichž bylo překročeno výše uvedených 7,75 %.
7. Za účelem zajištění spolehlivého základu pro monitorování obchodování, které je realizováno v rámci těchto výjimek, a pro určení toho, zda byly překročeny limity uvedené v odstavci 1, jsou organizátoři obchodních systémů povinni mít zavedeny systémy a postupy, které:
a)
umožní identifikaci veškerých obchodů realizovaných v jejich obchodním systému v rámci těchto výjimek; a
b)
zajistí, že obchodování v rámci těchto výjimek nepřekročí za žádných okolností povolený procentní podíl podle odst. 1 písm. a).
8. Lhůta pro uveřejnění údajů o obchodování orgánem ESMA, během níž je monitorováno obchodování s určitým finančním nástrojem v rámci těchto výjimek, začíná běžet 3. ledna 2016. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 5, jsou příslušné orgány oprávněny pozastavit uplatňování těchto výjimek počínaje dnem použití tohoto nařízení a poté na měsíční bázi.
9. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění metody, včetně označování obchodů, kterou používá pro shromažďování, výpočet a uveřejňování údajů o obchodech podle odstavce 4 za účelem poskytnutí přesného vyčíslení celkového objemu obchodování s jednotlivými finančními nástroji a procentních podílů obchodování využívajícího tyto výjimky v celé Unii a v jednotlivých obchodních systémech.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 6
Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují cenu, objem a čas obchodů provedených s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v tomto obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují podrobnosti o těchto obchodech v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné.
2. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat podrobnosti o svých obchodech s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji podle článku 20, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 7
Povolení odkladu uveřejnění
1. Příslušné orgány mohou povolit organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém odložit uveřejnění podrobností o obchodech na základě druhu nebo objemu těchto obchodů.
Příslušné orgány mohou povolit odložit uveřejnění zejména u obchodů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem pro dané akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty či jiné podobné finanční nástroje nebo danou kategorii akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů.
Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém si předem opatří souhlas příslušného orgánu s navrhovanými opatřeními na odklad uveřejnění obchodu a tato opatření jasně sdělí účastníkům trhu a veřejnosti. Orgán ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad uveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření uplatňována v praxi.
Pokud daný příslušný orgán povolí odklad uveřejnění a příslušný orgán jiného členského státu s tím nebo s účinným uplatňováním uděleného povolení nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc znovu předložit orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
údaje o obchodech, které musí investiční podniky, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém zpřístupnit veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 6 odst. 1, včetně identifikačních označení různých druhů obchodů uveřejňovaných podle čl. 6 odst. 1 a článku 20, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
lhůta, která odpovídá povinnosti uveřejnit informace co nejbliže reálnému času, včetně případů, kdy jsou obchody prováděny mimo běžnou dobu obchodování.
c)
podmínky, za nichž lze investičním podnikům, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujícím obchodní systém povolit odklad uveřejnění údajů o obchodech pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a s čl. 20 odst. 1;
d)
kritéria uplatňovaná při rozhodování o obchodech, u kterých je z důvodu jejich objemu nebo druhu, včetně profilu likvidity, použitých akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů povolen odklad uveřejnění, a to pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem. podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 2
Transparentnost pro nekapitálové nástroje
Článek 8
Požadavky předobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují aktuální kupní a prodejní ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, které jsou sdělovány prostřednictvím jejich systémů pro dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty obchodované v obchodním systému. Tento požadavek se rovněž vztahuje na vykonavatelný projev zájmu. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace průběžně uveřejňují během běžné doby obchodování. Tato povinnost uveřejňování se nevztahuje na obchody s deriváty nefinančních protistran, které snižují objektivně měřitelné riziko přímo spojené s obchodní činností nebo financováním této protistrany nebo pokladními finančními operacemi nefinanční protistrany nebo této skupiny.
2. Požadavky na transparentnost uvedené v odstavci 1 jsou nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů, na kotacích a na periodických aukcích, hybridních systémů a systémů hlasového obchodování (voice trading).
3. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své kotace dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů podle článku 18, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
4. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejní v případě, že je poskytnuta výjimka podle čl. 9 odst. 1 písm. b), alespoň orientační předobchodní kupní cenu a orientační prodejní cenu, která se blíží ceně obchodních zájmů oznámené prostřednictvím jejich systémů dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace veřejnosti vhodnými elektronickými prostředky průběžně zpřístupňují během běžné doby obchodování. Uvedené mechanismy zajistí, že informace budou poskytovány za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě.
Článek 9
Výjimky pro nekapitálové nástroje
1. Příslušné orgány mohou organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém prominout povinnost uveřejnit informace podle čl. 8 odst. 1 v případě:
a)
pokynů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem, a pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů obchodního systému až do uveřejnění;
b)
vykonavatelných projevů zájmu v systémech žádostí o kotace a hlasového obchodování (voice trading), jejichž objem překračuje konkrétní objem pro daný finanční nástroj, což by poskytovatele likvidity vystavilo přílišnému riziku, a s ohledem na skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory;
c)
derivátů, které nepodléhají povinnosti obchodování uvedené v článku 28, a jiných finančních nástrojů, pro něž neexistuje likvidní trh.
2. Před poskytnutím výjimky v souladu s odstavcem 1 příslušné orgány oznámí zamýšlené využití každé jednotlivé výjimky orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejich fungování. Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději čtyři měsíce před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do dvou měsíců od obdržení oznámení vydá orgán ESMA dotčenému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost dané výjimky s požadavky stanovenými v odstavci 1 a specifikovanými v regulačních technických normách přijatých podle odstavce 5. Pokud daný příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi.
3. Příslušné orgány mohou z vlastního podnětu nebo na žádost jiných příslušných orgánů zrušit výjimku poskytnutou podle odstavce 1, pokud zjistí, že je výjimka využívána způsobem odchylným od původního účelu, nebo pokud se domnívají, že je výjimka využívána k obcházení požadavků stanovených v tomto článku.
Příslušné orgány o tomto zrušení neprodleně informují orgán ESMA a ostatní příslušné orgány ještě předtím, než nabude účinnosti a své rozhodnutí plně zdůvodní.
4. Příslušný orgán odpovědný za dohled nad jedním nebo několika obchodními systémy, v nichž je obchodována určitá kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů, může povinnosti uvedené v článku 8 dočasně pozastavit, jestliže likvidita dané kategorie finančního nástroje nedosahuje stanovené prahové hodnoty. Tato prahová hodnota se definuje na základě objektivních kritérií specifických pro trh s příslušným finančním nástrojem. Oznámení o dočasném pozastavení se uveřejní na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu.
Dočasné pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující tři měsíce ode dne, kdy bylo uveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být prodlouženo o další období nepřekračující vždy tři měsíce, pokud důvody pro dočasné pozastavení nadále trvají. Pokud není dočasné pozastavení po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty prodlouženo, jeho platnost automaticky skončí.
Před pozastavením povinností uvedených v článku 8 nebo před prodloužením jejich dočasného pozastavení podle tohoto odstavce oznámí dotčený příslušný orgán orgánu ESMA svůj záměr a poskytne vysvětlení. Orgán ESMA vydá co nejdříve příslušnému orgánu stanovisko, zda je podle jeho názoru uvedené pozastavení nebo prodloužení dočasného pozastavení podle prvního a druhého pododstavce opodstatněné.
5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které stanoví:
a)
parametry a metody pro výpočet prahové hodnoty likvidity podle odstavce 4 ve vztahu k finančnímu nástroji. Parametry a metody pro členské státy vypočítávající prahovou hodnotu se stanoví takovým způsobem, že pokud je dosaženo prahové hodnoty, představuje to významný pokles likvidity v rámci všech systémů v Unii pro dotčený finanční nástroj na základě kritérií použitých podle čl. 2 odst. 1 bodu 17;
b)
rozsah kupních a prodejních cen či kotací a intenzitu obchodních zájmů na těchto cenách nebo předobchodních orientačních kupních a prodejních cen blízkých ceně obchodního zájmu, které mají být uveřejněny pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4, a to při zohlednění potřebného nastavení pro různé druhy systémů obchodování podle čl. 8 odst. 2;
c)
velikost pokynů, které jsou velké svým rozsahem a druh a minimální velikost pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů až do uveřejnění, u nichž může být prominuta povinnost předobchodního uveřejnění podle odstavce 1 pro každou kategorii daného finančního nástroje;
d)
konkrétní objem pro daný finanční nástroj uvedený v odst. 1 písm. b) a definice systémů žádostí o kotace a hlasového obchodování, u kterých lze uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1 prominout.
Při stanovení objemu pro daný finanční nástroj, který by poskytovatele likvidity vystavil přílišnému riziku a v souladu s odst. 1 písm. b) zohledňuje skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory, zohlední orgán ESMA níže uvedené faktory:
i)
zda by při takových objemech poskytovatelé likvidity byli schopni zajistit svá rizika;
ii)
pokud trh s příslušným finančním nástrojem nebo kategorií finančních nástrojů sestává zčásti z retailových investorů, průměrnou hodnotu obchodů provedených takovými investory;
e)
finanční nástroje nebo druhy finančních nástrojů, pro něž neexistuje likvidní trh a u kterých může být prominuto uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 10
Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejní cenu, objem a čas obchodů provedených s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují podrobnosti o těchto obchodech v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné.
2. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své obchody s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty podle článku 21, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
Článek 11
Povolení odkladu uveřejnění
1. Příslušné orgány mohou organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém povolit odklad uveřejnění podrobností o obchodech na základě objemu nebo typu obchodu.
Příslušné orgány mohou povolit odklad uveřejnění zejména u obchodů, které:
a)
jsou velké svým rozsahem v porovnání s obvyklým tržním objemem pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise či deriváty obchodované v obchodním systému nebo pro danou kategorii dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému; nebo
b)
se týkají dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému nebo kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému, pro něž neexistuje likvidní trh;
c)
jsou většího objemu, než je objem specifický pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise či deriváty obchodované v obchodním systému nebo pro danou kategorii dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému, který by poskytovatele likvidity vystavil přílišnému riziku a zohledňuje skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory.
Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém si předem opatří souhlas příslušného orgánu s navrhovanými opatřeními na odklad uveřejnění obchodu a tato opatření jasně zpřístupní účastníkům trhu a veřejnosti. Orgán ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad uveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření využívána v praxi.
2. Příslušný orgán odpovědný za dohled nad jedním nebo několika obchodními systémy, v nichž je obchodována určitá kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů, může povinnosti uvedené v článku 10 dočasně pozastavit, jestliže likvidita dané kategorie finančního nástroje nedosahuje prahové hodnoty stanovené v souladu s metodikou uvedenou v čl. 9 odst. 5 písm. a). Tato prahová hodnota se definuje na základě objektivních kritérií specifických pro trh s příslušným finančním nástrojem. Dočasné pozastavení se uveřejní na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu.
Dočasné pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující tři měsíce ode dne, kdy bylo uveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být prodlouženo o další období nepřekračující vždy tři měsíce, pokud důvody pro dočasné pozastavení nadále trvají. Není-li dočasné pozastavení po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty prodlouženo, jeho platnost automaticky skončí.
Před pozastavením nebo prodloužením dočasného pozastavení povinností uvedených v článku 10 oznámí dotčený příslušný orgán orgánu ESMA svůj záměr a poskytne vysvětlení. Orgán ESMA vydá co nejdříve příslušnému orgánu stanovisko, zda je podle jeho názoru uvedené pozastavení nebo prodloužení dočasného pozastavení podle prvního a druhého pododstavce opodstatněné.
3. Příslušné orgány mohou ve spojení s povolením odkladu uveřejnění:
a)
po dobu trvání odkladu požadovat uveřejnění omezených podrobností o určitém obchodu nebo podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě nebo kombinaci obou možností;
b)
umožnit neuveřejňovat objem jednotlivých obchodů po prodlouženou dobu trvání odkladu;
c)
pokud jde o nekapitálové nástroje jiné než veřejnoprávní dluhopisy, umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po prodlouženou dobu trvání odkladu;
d)
pokud jde o veřejnoprávní dluhopisy, umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po blíže neurčenou dobu.
Pokud jde o veřejnoprávní dluhopisy, lze písmena b) a d) použít buď odděleně nebo po sobě, přičemž po uplynutí prodloužené doby, během níž je možné neuveřejňovat objem, by objem obchodů mohl být uveřejněn v souhrnné podobě.
Pokud jde o všechny ostatní finanční nástroje, po uplynutí doby odkladu se uveřejní zbývající podrobnosti o obchodu a veškeré podrobnosti o jednotlivých obchodech.
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
podrobnosti o obchodech, které musí investiční podniky, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém zpřístupnit veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 10 odst. 1, včetně identifikačních označení různých druhů obchodů uveřejňovaných podle čl. 10 odst. 1 a článku 21 odst. 1, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
lhůta, která odpovídá povinnosti uveřejnit informace co nejbliže reálnému času, včetně případů, kdy jsou obchody prováděny mimo běžnou dobu obchodování;
c)
podmínky, za nichž lze investičním podnikům, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém, povolit odklad uveřejnění údajů o obchodech pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a s čl. 21 odst. 4;
d)
kritéria uplatňovaná při určování objemu a druhu obchodu, pro který je podle odstavce 3 povolen odklad uveřejnění a uveřejnění omezených podrobností o obchodu, nebo uveřejnění podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě nebo neuveřejnění objemu obchodu se zvláštním zřetelem k povolení prodloužené doby odkladu pro určité finanční nástroje v závislosti na jejich likviditě.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 3
Povinnost nabízet údaje o obchodech samostatně a za přiměřených obchodních podmínek
Článek 12
Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje samostatně
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém poskytnou informace uveřejněné v souladu s články 3, 4 a 6 až 11 jako samostatně nabízené údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem specifikujících nabízené údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti, včetně úrovně členění údajů, které mají být poskytnuty podle odstavce 1.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 13
Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje za přiměřených obchodních podmínek
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém poskytnou informace uveřejňované v souladu s články 3,4 a 6 až 11 za přiměřených obchodních podmínek a zajistí k informacím nediskriminační přístup. Tyto informace jsou poskytovány bezplatně 15 minut po uveřejnění.
2. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 objasňující, co jsou přiměřené obchodní podmínky uveřejňování informací uvedené v odstavci 1.
HLAVA III
TRANSPARENTNOST PRO SYSTEMATICKÉ INTERNALIZÁTORY A INVESTIČNÍ PODNIKY PROVOZUJÍCÍ MIMOBURZOVNÍ OBCHODY (OTC)
Článek 14
Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat pevné kotace akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů
1. Investiční podniky uveřejňují pevné kotace týkající se takových akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, pro které jsou systematickými internalizátory a pro které existuje likvidní trh.
Neexistuje-li pro finanční nástroje uvedené v prvním pododstavci likvidní trh, poskytnou systematičtí internalizátoři kotace svým zákazníkům na požádání.
2. Tento článek a články 15, 16 a 17 se použijí na systematické internalizátory při obchodech s objemy nepřesahujícími standardní tržní objem. Na systematické internalizátory se nevztahují ustanovení tohoto článku a článků 15, 16 a 17, pokud jejich obchody přesahují standardní tržní objem.
3. Systematičtí internalizátoři mohou rozhodnout o objemu nebo objemech obchodů, jejichž ceny budou kotovat. Minimální kotovaný objem se rovná alespoň 10 % standardního tržního objemu akcie, cenného papíru nahrazujícího jiné cenné papíry, fondu obchodovaného v obchodním systému, certifikátu nebo jiného podobného finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému. Pro konkrétní akcii, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát či jiný podobný finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému zahrnuje každá kotace pevnou kupní nebo prodejní cenu nebo ceny pro objem nebo objemy až do velikosti standardního tržního objemu pro kategorii akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů, ke které daný finanční nástroj patří. Cena nebo ceny odrážejí převažující tržní podmínky pro tuto akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát či jiný podobný finanční nástroj.
4. Akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje se sdružují do druhů na základě aritmetického průměru hodnoty pokynů prováděných pro tento finanční nástroj na trhu. Standardním tržním objemem každé kategorie akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů je objem představující aritmetický průměr hodnot pokynů provedených na trhu pro finanční nástroje patřící do každé kategorie.
5. Pro každou akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát nebo jiný podobný finanční nástroj se trh skládá ze všech pokynů provedených v souvislosti s daným finančním nástrojem v Unii kromě pokynů, které v porovnání s obvyklým tržním objemem představují svým měřítkem velký rozsah.
6. Orgán příslušný pro trh nejrelevantnější z hlediska likvidity ve smyslu článku 26 stanoví nejméně jednou ročně na základě aritmetického průměru hodnot pokynů provedených na trhu pro danou akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát a jiný podobný finanční nástroj kategorii, ke které daný finanční nástroj patří. Tyto informace se zpřístupňují všem účastníkům trhu a předávají se orgánu ESMA, který je uveřejní na svých internetových stránkách.
7. K zajištění účinného oceňování akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro své zákazníky nejlepších podmínek vypracuje orgán ESMA návrhy regulačních technických norem k upřesnění podmínek pro uveřejnění pevné kotace, jak je uvedeno v odstavci 1, určení, zda ceny odrážejí převažující tržní podmínky uvedené v odstavci 3, a standardního tržního objemu, jak je uvedeno v odstavcích 2 a 4.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 15
Provádění pokynů na účet zákazníka
1. Systematičtí internalizátoři své kotace uveřejňují pravidelně a průběžně během obvyklé doby obchodování. Mohou své kotace kdykoli aktualizovat. Za výjimečných podmínek na trhu mohou své kotace stáhnout.
Členské státy vyžadují, aby podniky, které splňují definici systematického internalizátora, to oznámily svému příslušnému orgánu. Toto oznámení je předáno orgánu ESMA. Orgán ESMA vytvoří seznam všech systematických internalizátorů v Unii.
Kotace se uveřejňuje způsobem snadno dostupným pro ostatní účastníky trhu za přiměřených obchodních podmínek.
2. Systematičtí internalizátoři provádějí v soualdu s článkem 27 směrnice 2014/65/EU pokyny, které obdrží od zákazníků v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji, pro které jsou systematickými internalizátory, za ceny kotované v okamžiku přijetí pokynu.
Avšak v odůvodněných případech mohou tyto pokyny provádět za cenu lepší, pokud tato cena spadá do uveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu.
3. Systematičtí internalizátoři mohou provádět pokyny, které obdrží od profesionálních zákazníků, za ceny odlišné od cen kotovaných, aniž by museli plnit požadavky stanovené v odstavci 2, a to u obchodů, u nichž je realizace několika cenných papírů součástí jednoho obchodu, nebo u pokynů, které podléhají podmínkám jiným než aktuální tržní cena.
4. Pokud systematický internalizátor, jenž uvádí pouze jednu kotaci nebo jehož nejvyšší kotace je nižší než standardní tržní objem, obdrží od zákazníka pokyn týkající se objemu vyššího, než je jím kotovaný objem, ale nižšího, než je standardní tržní objem, může se rozhodnout tu část pokynu, která přesahuje velikost jeho kotace, provést za předpokladu, že bude provedena za kotovanou cenu, není-li podle odstavců 2 a 3 dovoleno něco jiného. Pokud systematický internalizátor kotuje různé objemy a obdrží a rozhodne se provést pokyn spadající mezi tyto objemy, provede jej za jednu z kotovaných cen v souladu s článkem 28 směrnice 2014/65/EU, není-li podle podmínek odstavců 2 a 3 tohoto článku dovoleno něco jiného.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 objasňující přiměřené obchodní podmínky pro uveřejnění informací uvedených v odstavci 1.
Článek 16
Povinnosti příslušných orgánů
Příslušné orgány kontrolují:
a)
zda investiční podniky pravidelně aktualizují kupní a prodejní ceny uveřejňované v souladu s článkem 14 a udržují ceny, které odrážejí převažující podmínky trhu;
b)
zda investiční podniky splňují podmínky pro provedení za lepší ceny, jak je stanoveno v čl. 15 odst. 2.
Článek 17
Přístup ke kotacím
1. Na základě svých obchodních politik a způsobem objektivním a nediskriminačním mohou systematičtí internalizátoři rozhodnout, kterým zákazníkům umožní přístup ke svým kotacím. Za tímto účelem musí mít jasná pravidla pro přístup ke svým kotacím. Systematičtí internalizátoři mohou odmítnout uzavřít nebo mohou ukončit obchodní vztahy se zákazníky na základě obchodních důvodů, jakými jsou například solventnost zákazníka, riziko protistrany a konečné vypořádání obchodu.
2. K omezení rizika hromadění obchodů stejného zákazníka mohou systematičtí internalizátoři nediskriminačním způsobem omezit počet obchodů od téhož zákazníka, které se za uveřejněných podmínek zaváží uzavřít. Mohou nediskriminačním způsobem a v souladu s článkem 28 směrnice 2014/65/EU omezit celkový počet současných obchodů různých zákazníků, avšak pouze v případě, kdy počet nebo objem pokynů ze strany zákazníků značně převyšuje normu.
3. K zajištění účinného oceňování akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro jejich zákazníky nejlepších podmínek přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 stanovující:
a)
kritéria pro určení, kdy se kotace uveřejňuje pravidelně a průběžně a je snadno dostupná, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1, jakož i prostředky, kterými mohou investiční podniky splnit svou povinnost uveřejnit kotace, k nimž patří tyto možnosti:
i)
prostřednictvím infrastruktury kteréhokoli regulovaného trhu, který přijal dotčený finanční nástroj k obchodování;
ii)
prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací;
iii)
prostřednictvím vlastních opatření;
b)
kritéria pro určení toho, kdy je realizace několika cenných papírů součástí jednoho obchodu, nebo pokynů, které podléhají podmínkám jiným než aktuální tržní cena, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 3;
c)
kritéria pro určení toho, co lze považovat za výjimečné podmínky na trhu umožňující stažení kotací, i podmínky aktualizace kotací, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1;
d)
kritéria pro určení toho, kdy počet nebo objem pokynů ze strany zákazníků značně převyšuje normu, jak je uvedeno v odstavci 2;
e)
kritéria pro určení toho, kdy ceny spadají do uveřejněného rozpětí blízkého tržním podmínkám, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2.
Článek 18
Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat pevné kotace týkající se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů
1. Investiční podniky uveřejňují pevné kotace týkající se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému, u nichž jsou systematickým internalizátorem a pro které existuje likvidní trh, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
jsou požádáni o kotaci zákazníkem systematického internalizátora;
b)
souhlasí s poskytnutím kotace.
2. V případě dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému, pro které neexistuje likvidní trh, zpřístupňují systematičtí internalizátoři kotace zákazníkům na požádání, souhlasí-li s poskytnutím kotace. Tato povinnost může být prominuta, jsou-li splněny podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1.
3. Systematičtí internalizátoři mohou své kotace kdykoli aktualizovat. Rovněž mohou za výjimečných podmínek na trhu své kotace stáhnout.
4. Členské státy vyžadují, aby podniky, které splňují definici systematického internalizátora, to oznámily svému příslušnému orgánu. Toto oznámení je předáno orgánu ESMA. Orgán ESMA vytvoří seznam všech systematických internalizátorů v Unii.
5. Systematičtí internalizátoři zpřístupní pevné kotace uveřejněné podle odstavce 1 svým ostatním zákazníkům. Na základě své obchodní politiky a objektivním a nediskriminačním způsobem mohou nicméně rozhodnout, kterým zákazníkům umožní přístup ke svým kotacím. Za tímto účelem musí mít systematičtí internalizátoři jasná pravidla pro přístup ke svým kotacím. Systematičtí internalizátoři mohou odmítnout uzavřít nebo mohou ukončit obchodní vztahy se zákazníky na základě obchodních důvodů, jakými jsou například solventnost zákazníka, riziko protistrany a konečné vypořádání obchodu.
6. Systematičtí internalizátoři se zaváží uzavřít obchody s jakýmkoli jiným zákazníkem, kterému je kotace zpřístupněna za uveřejněných podmínek v souladu s odstavcem 5, nepřekročí-li kotovaný objem konkrétní objem pro daný finanční nástroj určený v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. d).
Systematičtí internalizátoři nejsou povinni uveřejňovat pevné kotace podle odstavce 1 u finančních nástrojů, jejichž likvidita klesne pod prahovou hodnotu stanovenou podle čl. 9 odst. 4.
7. Systematičtí internalizátoři mohou stanovit nediskriminačním a transparentním způsobem limity pro počet obchodů se zákazníky, které se zaváží uzavřít, podle jakékoli kotace.
8. Kotace uveřejněné podle odstavce 1 a 5 a kotace v objemu uvedeném v odstavci 6 se uveřejňují způsobem snadno dostupným pro ostatní účastníky trhu za přiměřených obchodních podmínek.
9. Kotovaná cena či ceny musí být takové, aby bylo zajištěno, že systematický internalizátor splňuje své povinnosti podle článku 27 směrnice 2014/65/EU, a musí odrážet převažující tržní podmínky, pokud jde o ceny, za kterých jsou obchody uzavírány u stejných nebo podobných finančních nástrojů v obchodních systémech.
V odůvodněných případech však mohou pokyny provádět za cenu lepší, pokud tato cena spadá do uveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu.
10. Na systematcké internalizátory se nepoužije tento článek, obchodují-li v objemech překračujících konkrétní objem pro finanční nástroj určený v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. d).
Článek 19
Sledování orgánem ESMA
1. Příslušné orgány a orgán ESMA sledují uplatňování článku 18, pokud jde o objemy, jejichž kotace jsou zpřístupněny zákazníkům investičního podniku a jiným účastníkům trhu v souvislosti s jinou obchodní činností podniku, a o to, do jaké míry kotace odrážejí převažující tržní podmínky v souvislosti s obchody se stejnými nebo podobnými finančními nástroji v obchodních systémech. Do 3. ledna 2019 předloží orgán ESMA Komisi zprávu o uplatňování článku 18. V případě významné kotace a obchodní činnosti těsně nad prahovým objemem podle čl. 18 odst. 6 nebo mimo převažující tržní podmínky předloží orgán ESMA Komisi zprávu před tímto datem.
2. Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 opatření, která stanoví objemy podle čl. 18 odst. 6 pro obchody podniku s jakýmkoli jiným zákazníkem, jemuž je kotace zpřístupněna. Konkrétní objem pro daný finanční nástroj se stanoví podle kritérií uvedených v čl. 9 odst. 5 písm. d).
3. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 upřesňující, co jsou přiměřené obchodní podmínky uveřejňování kotací podle čl. 18 odst. 8.
Článek 20
Uveřejnění informací prováděné investičními podniky, včetně systematických internalizátorů, po uskutečnění obchodu s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Investiční podniky, které uzavírají na vlastní účet nebo na účet zákazníků obchody s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v obchodních systémech, uveřejňují objem a cenu těchto obchodů, jakož i čas, kdy byly uzavřeny. Tyto informace se uveřejňují prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací.
2. Informace uveřejňované v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a lhůty, v nichž jsou uveřejňovány, splňují požadavky přijaté podle článku 6, včetně regulačních technických norem přijatých podle čl. 7 odst. 2 písm. a). Pokud opatření přijatá podle článku 7 stanoví pro určité kategorie obchodů s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v obchodním systému odklad uveřejňování, vztahuje se tato možnost obdobně na obchody uzavřené mimo obchodní systému.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících:
a)
identifikační označení pro různé druhy obchodů uveřejňované podle tohoto článku, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
uplatňování povinnosti podle odstavce 1 týkající se obchodů zahrnujících použití finančních nástrojů pro účely zajištění, půjček či jiné účely, pokud směnu finančních nástrojů ovlivňují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje;
c)
smluvní stranu obchodu, která má obchod uveřejnit v souladu s odstavcem 1, pokud jsou obě strany obchodu investičními podniky.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 21
Uveřejnění informací prováděné investičními podniky, včetně systematických internalizátorů, po uskutečnění obchodu s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Investiční podniky, které uzavírají na vlastní účet nebo na účet zákazníků obchodu s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému, uveřejňují objem a cenu těchto obchodů, jakož i čas, kdy byly uzavřeny. Tyto informace se uveřejňují prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací.
2. Každý jednotlivý obchod se uveřejňuje jednou prostřednictvím schváleného systém pro uveřejňování informací
3. Informace uveřejňované v souladu s odstavcem 1 a lhůty, v nichž jsou uveřejňovány, splňují požadavky přijaté podle článku 10, včetně regulačních technických norem přijatých podle čl. 11 odst. 4 písm. a) a b).
4. Příslušné orgány mohou investičním podnikům povolit odklad uveřejnění nebo mohou po dobu trvání odkladu požadovat uveřejnění omezených podrobností o určitém obchodu nebo podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě či kombinaci obou možností nebo mohou umožnit neuveřejňovat objem jednotlivých obchodů po prodlouženou dobu odkladu nebo mohou v případě nekapitálových finančních nástrojů jiných než veřejnoprávní dluhopisy umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po prodlouženou dobu trvání odkladu nebo mohou v případě veřejnoprávních dluhopisů umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po blíže neurčenou dobu a mohou dočasně pozastavit povinnosti podle odstavce 1 za stejných podmínek, jaké jsou stanoveny v článku 11.
Pokud opatření přijatá podle článku 11 stanoví pro určité kategorie obchodů s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému odklad uveřejnění a uveřejnění omezených podrobností, uveřejnění podrobností v souhrnné podobě či kombinaci obou možností nebo neuveřejnění objemu, vztahuje se tato možnost na tyto obchody i v případě, že jsou uzavřeny mimo obchodní systémy.
5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
identifikační označení pro různé druhy obchodů uveřejňované podle tohoto článku, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
uplatňování povinnosti podle odstavce 1 týkající se obchodů zahrnujících použití finančních nástrojů pro účely zajištění, půjček či jiné účely, pokud směnu finančních nástrojů ovlivňují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje;
c)
smluvní strana obchodu, která má obchod uveřejnit v souladu s odstavcem 1, pokud jsou obě strany obchodu investičními podniky.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 22
Poskytování informací pro účely transparentnosti a jiných výpočtů
1. Za účelem provedení výpočtů pro určení požadavků předobchodní a poobchodní transparentnosti a režimů obchodních povinností stanovených v článcích 3 až 11, článcích 14 až 21 a článku 32, které jsou použitelné na finanční nástroje, a pro určení toho, zda je určitý investiční podnik systematickým internalizátorem, si mohou příslušné orgány vyžádat informace od:
a)
obchodních systémů;
b)
schválených systémů pro uveřejňování informací; a
c)
poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací (CTP).
2. Obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací potřebné údaje uchovávají po dostatečně dlouhou dobu.
3. Příslušné orgány sdělí orgánu ESMA takové informace, které orgán ESMA vyžaduje k vypracování zprávy uvedené v čl. 5 odst. 4), 5) a 6).
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění obsahu a četnosti žádostí o údaje, formátů a časových rámců, kterými se musí řídit obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací při reagování na tyto žádosti v souladu s odstavcem 1, a druhu údajů, které musí být uchovávány, i minimální doby, po kterou obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací údaje v souladu s odstavcem 2 musí uchovávat, aby mohly takovým žádostem vyhovět.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 23
Obchodní povinnost pro investiční podniky
1. Investiční podnik zajistí, aby jím prováděné obchody s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu nebo obchodovanými v obchodním systému probíhaly na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému nebo v systematickém internalizátorovi nebo případně v obchodních systémech třetích zemí posuzovaných jako rovnocenné v souladu s čl. 25 odst. 4 písm. a) směrnice 2014/65/EU pokud nemají mimo jiné tyto znaky:
a)
jsou nesystematické, ad hoc, nepravidelné a sporadické; nebo
b)
dochází k nim mezi způsobilými nebo profesionálními protistranami a nepřispívají k procesu určování cen.
2. Investiční podnik provozující vnitřní párovací systém, který provádí pokyny na účet zákazníka v akciích, cenných papírech nahrazujících jiné cenné papíry, fondech obchodovaných v obchodním systému, certifikátech a jiných podobných finančních nástrojích na mnohostranném základě, musí zajistit, že je povolen jakožto mnohostranný obchodní systém podle směrnice 2014/65/EU, a splňovat veškerá příslušná ustanovení s takovým povolením související.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, blíže určujících konkrétní znaky uvedených obchodů s akciemi, které nepřispívají k procesu určování cen, jak je uvedeno v odstavci 1, přičemž zohlední například tyto případy:
a)
obchody s neurčitelnou likviditou (non-addressable liquidity trades); nebo
b)
případy, v nichž výměnu takových finančních nástrojů určují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA IV
HLÁŠENÍ OBCHODŮ
Článek 24
Povinnost zachovat integritu trhů
Aniž jsou dotčeny povinnosti příslušných orgánů v souvislosti s uplaňováním nařízení (EU) č. 596/2014, sledují tyto příslušné orgány, které v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1095/2010 koordinuje orgán ESMA, činnosti investičních podniků k zajištění toho, aby jednaly čestně, poctivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu.
Článek 25
Povinnost vést záznamy
1. Investiční podniky uchovávají po dobu pěti let pro příslušný orgán příslušné údaje týkající se všech pokynů a všech obchodů s finančními nástroji, které provedly na vlastní účet nebo na účet zákazníka. V případě obchodů provedených na účet zákazníků obsahují záznamy všechny informace a údaje o totožnosti zákazníka a informace požadované podle směrnice 2005/60/ES Evropského parlamentu a Rady (27). Orgán ESMA může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 35 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Organizátor obchodního systému uchovává nejméně po dobu pěti let k dispozici pro příslušný orgán údaje týkající se všech pokynů pro finanční nástroje sdělované prostřednictvím jejich systémů. Záznamy obsahují příslušné údaje představující znaky pokynu, včetně těch, jež pokyn spojují s provedenými obchody z něj vyplývajícími a jejichž podrobnosti jsou hlášeny v souladu s čl. 26 odst. 1 a 3. Pokud jde o přístup příslušných orgánů k informacím podle tohoto odstavce, je úkolem usnadňovat a koordinovat postupy pověřen orgán ESMA.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění podrobností o příslušných údajích, které je třeba v souvislosti s pokyny uchovávat podle odstavce 2 tohoto článku a které nejsou uvedeny v článku 26.
Tyto návrhy regulačních technických norem obsahují identifikační kód člena nebo účastníka, který pokyn předal, identifikační kód pokynu, datum a čas předání pokynu, znaky pokynu, včetně jeho druhu, případné limitní ceny, doby platnosti, jakýchkoli konkrétních pokynů týkajících se daného pokynu, podrobností o jakýchkoli úpravách, zrušení, částečného či plného provedení pokynu, informací o vystupování vlastním jménem a na vlastní účet, nebo cizím jménem a na cizí účet.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 26
Povinnost předkládat hlášení o obchodech
1. Investiční podniky, které provádějí obchody s finančními nástroji, předkládají hlášení obsahující úplné a přesné podrobnosti o takových obchodech příslušnému orgánu co nejrychleji, nejpozději do konce následujícího pracovního dne.
Příslušné orgány přijmou v souladu s článkem 85 směrnice 2014/65/EU opatření nezbytná k zajištění toho, že tyto informace obdrží rovněž příslušný orgán trhu nejrelevantnějšího z hlediska likvidity těchto finančních nástrojů.
Příslušné orgány poskytnou orgánu ESMA na požádání jakékoli informace předložené v souladu s tímto článkem.
2. Povinnost stanovená v odstavci 1 se vztahuje na:
a)
finanční nástroje přijaté k obchodování či obchodované v obchodním systému nebo v jejichž případě byla podána žádost o přijetí k obchodování;
b)
finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému; a
c)
finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem index nebo koš složený z finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému.
Tato povinnost se vztahuje na obchody s finančními nástroji uvedenými v písmenech a) až c) bez ohledu na to, zda tyto obchody probíhají v obchodním systému.
3. Hlášení obsahují zejména podrobnosti o názvech a číslech nakoupených nebo prodaných finančních nástrojů, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace k identifikaci zákazníků, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchody, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku a informaci k identifikaci prodeje na krátko ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 ve vztahu k veškerým akciím a veřejnoprávním dluhopisům spadajícím do oblasti působnosti článků 12, 13 a 17 uvedeného nařízení. U obchodů neprováděných v obchodním systému hlášení rovněž obsahují informace k identifikaci druhů obchodů v souladu s opatřeními, která mají být přijata podle čl. 20 odst. 3 písm. a) a čl. 21 odst. 5 písm. a). V případě komoditních derivátů hlášení uvedou, zda obchod objektivně měřitelným způsobem snižuje riziko v souladu s článkem 57 směrnice 2014/65/EU.
4. Investiční podniky, které předávají pokyny, uvedou při předání uvedeného pokynu všechny podrobnosti uvedené v odstavcích 1 a 3. Investiční podnik se může místo předložení uvedených podrobností při předávání pokynů rozhodnout ohlásit předávaný pokyn, je-li proveden, jako obchod v souladu s požadavky podle odstavce 1. V tomto případě musí být v hlášení o obchodu uvedeno, že se týká předávaného pokynu.
5. Organizátoři obchodního systému ohlásí podrobnosti obchodů s finančními nástroji obchodovanými na jeho platformě, které prostřednictvím jeho systémů uskutečňuje podnik, na nějž se toto nařízení nevztahuje, v souladu s odstavci 1 a 3.
6. Při podávání informací k identifikaci zákazníků podle požadavku uvedeného v odstavcích 3 a 4, použijí investiční podniky identifikační označení právních subjektů zavedená pro účely identifikace zákazníků, které jsou právnickými osobami.
Orgán ESMA do 3. ledna 2016 vypracuje obecné pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 s cílem zajistit, aby používání identifikačních označení právních subjektů v rámci Unie bylo v souladu s mezinárodními normami, a to zejména s normami stanovenými Radou pro finanční stabilitu.
7. Hlášení vypracovává pro příslušný orgán investiční podnik sám či schválený mechanismus pro hlášení obchodů jeho jménem nebo obchodní systém, jehož prostřednictvím byl obchod dokončen, a to v souladu s odstavci 1, 3 a 9.
Investiční podniky odpovídají za úplnost, přesnost a včasné předložení hlášení, která jsou předkládána příslušnému orgánu.
Odchylně od této odpovědnosti, pokud investiční podnik hlásí informace o těchto obchodech prostřednictvím schváleného mechanismu pro hlášení obchodů, který jedná jeho jménem, nebo obchodního systému, neodpovídá investiční podnik za neúplnost, nepřesnost nebo pozdní předložení hlášení, které lze přičíst schválenému mechanismu pro hlášení obchodů nebo obchodnímu systému. V těchto případech a s výhradou čl. 66 odst. 4 směrnice 2014/65/EU odpovídá za tyto nedostatky schválený mechanismus pro hlášení obchodů nebo obchodní systém.
Investiční podniky musí nicméně učinit přiměřené kroky k ověření úplnosti, přesnosti a včasnosti hlášení o obchodech, které byly předloženy jejich jménem.
Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém při vypracovávání hlášení jménem investičního podniku měl řádné bezpečnostní mechanismy, které zaručí bezpečnost a ověřování prostředků na převod informací, budou minimalizovat rizika poškození údajů a neoprávněného přístupu k nim, zamezí úniku informací a budou nepřetržitě udržovat jejich důvěrnost. Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém spravoval přiměřené zdroje a měl zavedeny záložní systémy, které mu umožní své služby nabízet a zajišťovat nepřetržitě.
Příslušný orgán může jako schválený mechanismus hlášení o obchodech příslušnému orgánu v souladu s odstavci 1, 3 a 9 schválit systém párování obchodů nebo systém hlášení, včetně registrů obchodních údajů zaregistrovaných či uznaných v souladu s hlavou VI nařízení (EU) č. 648/2012.
Pokud byly obchody ohlášeny registru obchodních údajů v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 648/2012, který je schválen jako schválený systém pro uveřejňování informací, a pokud tato hlášení obsahují údaje požadované podle odstavců 1, 3 a 9 a příslušnému orgánu je předává registr obchodních údajů ve lhůtě stanovené v odstavci 1, považuje se povinnost investičního podniku stanovená v odstavci 1 za splněnou.
Pokud jsou v hlášení o obchodech chyby nebo opomenutí, schválený mechanismus pro hlášení obchodů, investiční podnik nebo obchodní systém podávající hlášení o obchodu informace opraví a předloží opravené hlášení příslušnému orgánu.
8. Jestliže se v souladu s čl. 35 odst. 8 směrnice 2014/65/EU hlášení podle tohoto článku předávají příslušnému orgánu hostitelského členského státu, předá tento orgán tyto informace příslušným orgánům domovského členského státu investičního podniku, pokud se příslušné orgány domovského členského státu nerozhodnou, že si uvedené informace obdržet nepřejí.
9. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
standardy a formáty údajů pro informace hlášené v souladu s odstavci 1 a 3, včetně metod a opatření pro hlášení finančních obchodů a formy a obsahu těchto hlášení;
b)
kritéria pro vymezení relevantního trhu v souladu s odstavcem 1;
c)
odkazy na nakoupené nebo prodané finanční nástroje, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace a detaily o totožnosti zákazníka, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchodu, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku, způsob uskutečnění obchodu a datová pole potřebná ke zpracování a analýze hlášení o obchodech v souladu s odstavcem 3; a
d)
informace k identifikaci prodeje akcií a veřejnoprávních dluhopisů na krátko uvedené v odstavci 3;
e)
příslušné kategorie finančních nástrojů, o nichž mají být podávána hlášení v souladu s odstavcem 2;
f)
podmínky, za nichž budou členskými státy podle odstavce 6 vytvářena, přidělována a vedena identifikační označení právnických osob, a podmínky toho, jak budou tato identifikační označení právnických osob používána investičními podniky, tak aby poskytovaly v souladu s odstavci 3, 4 a 5 informace pro identifikaci zákazníků v hlášeních o obchodu, jež mají tyto podniky povinnost sestavovat podle odstavce 1;
g)
zda se povinnost hlásit obchody vztahuje i na pobočky investičních podniků;
h)
co představuje obchod a provedení obchodu pro účely tohoto článku.
i)
kdy se má za to, že investiční podnik předal pokyn pro účely odstavce 4.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
10. Orgán ESMA do 3. ledna 2019 předloží Komisi zprávu o fungování tohoto článku, včetně jeho návaznosti na další povinnosti spojené s předkládáním zpráv podle nařízení (EU) č. 648/2012 a toho, zda obsah a formát hlášení o obchodech obdržených a vyměňovaných mezi příslušnými orgány umožňuje komplexní sledování činnosti investičních podniků v souladu s článkem 24 tohoto nařízení. Komise může přijmout kroky k navržení jakýchkoli změn, včetně ustanovení o předávání obchodů pouze jednotnému systému určenému orgánem ESMA nikoli příslušným orgánům. Komise předá zprávu orgánu ESMA Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 27
Povinnost poskytnout referenční údaje o finančním nástroji
1. Pokud jde o finanční nástroje, které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích nebo obchodované v mnohostranných obchodních systémech nebo organizovaných obchodních systémech, poskytují obchodní systémy příslušným orgánům identifikační referenční údaje pro účely hlášení o obchodech podle článku 26.
Pokud jde o další finanční nástroje, na něž se vztahuje čl. 26 odst. 2, obchodované na jeho systému, každý systematický internalizátor poskytne příslušnému orgánu referenční údaje vztahující se k těmto finančním nástrojům.
Identifikační referenční údaje jsou připraveny k předložení příslušnému orgánu v elektronické a standardizované podobě před zahájením obchodování s daným nástrojem. Referenční údaje o finančním nástroji se aktualizují po každé změně údajů týkající se finančního nástroje. Příslušné orgány tato oznámení neprodleně předají orgánu EMSA, který je okamžitě uveřejní na svých internetových stránkách. Orgán ESMA tyto referenční údaje zpřístupní příslušným orgánům.
2. S cílem umožnit, aby příslušné orgány sledovaly v souladu s článkem 26 činnosti investičních podniků pro zajištění toho, že budou jednat čestně, poctivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu, orgán ESMA a příslušné orgány zavedou nezbytné mechanismy za účelem zajištění toho, že:
a)
orgán ESMA a příslušné orgány tyto referenční údaje o finančním nástroji podle odstavce 1 skutečně obdrží;
b)
kvalita takto obdržených údajů bude vhodná pro účel hlášení o obchodu podle článku 26;
c)
referenční údaje o finančním nástroji obdržené podle odstavce 1 budou mezi relevantními příslušnými orgány účinně vyměňovány.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
standardy a formáty referenčních údajů o finančním nástroji v souladu s odstavcem 1, včetně metod a opatření pro poskytování údajů a veškerých jejich aktualizací příslušným orgánům a jejich předávání orgánu ESMA v souladu s odstavcem 1, a formu a obsah těchto údajů;
b)
technická opatření, která jsou nezbytná ve vztahu k mechanismům, které má orgán ESMA a příslušné orgány vytvořit podle odstavce 2.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA V
DERIVÁTY
Článek 28
Povinnost obchodovat na regulovaných trzích, v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému
1. Finanční protistrany vymezené v čl. 2 odst. 8 nařízení (EU) č. 648/2012 a nefinanční protistrany, které splňují podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení, uzavírají obchody, jež nejsou obchody uvnitř skupiny vymezenými v článku 3 uvedeného nařízení ani obchody, které spadají do přechodných ustanovení v článku 89 uvedeného nařízení, s jinými finančními protistranami nebo s jinými nefinančními protistranami, které splňují podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm b) nařízení (EU) No 648/2012 v souvislosti s deriváty náležejícími do třídy derivátů rovněž prohlášené za podléhající obchodní povinnosti v souladu s postupem stanoveným v článku 32 a zapsané v registru uvedeném v článku 34 pouze:
a)
na regulovaných trzích;
b)
v mnohostranném obchodním systému;
c)
v organizovaném obchodním systému; nebo
d)
v obchodních systémech třetích zemí za předpokladu, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 4 a že třetí země stanoví účinný rovnocenný systém pro uznávání obchodních systémů oprávněných podle směrnice 2014/65/EU přijímat k obchodování nebo obchodovat s deriváty prohlášenými za podléhající nevýlučné obchodní povinnosti v uvedené třetí zemi.
2. Obchodní povinnost se vztahuje rovněž na protistrany uvedené v odstavci 1, jež uzavírají obchody s deriváty náležejícími ke kategorii derivátů, jež byla prohlášena za podléhající obchodní povinnosti s finančními institucemi třetích zemí nebo s jinými subjekty třetích zemí, jež by podléhaly povinnosti clearingu, kdyby byly usazeny v Unii. Obchodní povinnost se rovněž vztahuje na subjekty třetích zemí, které by podléhaly povinnosti clearingu, kdyby byly usazeny v Unii, a které uzavírají obchody s deriváty náležejícími ke kategorii derivátů, jež byla prohlášena za podléhající obchodní povinnosti, za předpokladu, že smlouva má přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie nebo je-li tato povinnost nutná nebo vhodná, aby se zabránilo obcházení jakéhokoli ustanovení tohoto nařízení.
Orgán ESMA pravidelně sleduje činnost s deriváty, které nebyly prohlášeny za podléhající obchodní povinnosti uvedené v odstavci 1, aby určil případy, kde konkrétní kategorie smluv může představovat systémové riziko, a zabránil regulatorní arbitráži mezi obchody s deriváty podléhajícími obchodní povinnosti a obchody s deriváty, které nepodléhají obchodní povinnosti.
3. Deriváty prohlášené za podléhající obchodní povinnosti podle odstavce 1 jsou způsobilé k přijetí k obchodování na regulovaném trhu nebo k obchodování v jakémkoli obchodním systému, jak je uvedeno v odstavci 1, a to nevýlučně a nediskriminačně.
4. Komise může přezkumným postupem podle čl. 51 odst. 2 přijímat rozhodnutí, kterým se stanoví, že právní a dohledový rámec třetí země zajišťuje, že obchodní systém, který získal povolení v této třetí zemi, splňuje právně závazné požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům na obchodní systémy uvedeným v odst. 1 písm. a), b) nebo c) tohoto článku, vyplývajícím z tohoto nařízení, ze směrnice 2014/65/EU a z nařízení (EU) č. 596/2014 a jejichž plnění v dané třetí zemi podléhá účinnému dohledu a vymáhání.
Výhradním účelem těchto rozhodnutí je určit, zda je obchodní systém způsobilý pro deriváty podléhající obchodní povinnosti.
U právního a dohledového rámce třetí země se rozumí, že má rovnocenný účinek, jestliže tento rámec splňuje všechny tyto podmínky:
a)
obchodní systémy v této třetí zemi podléhají povolování, je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a je průběžně a účinně vymáháno, aby dodržovaly stanovené požadavky;
b)
obchodní systémy mají jasná a transparentní pravidla pro přijímání finančních nástrojů k obchodování, takže s finančními nástroji lze poctivě, řádně a efektivně obchodovat a finanční nástroje jsou volně obchodovatelné;
c)
pro emitenty finančních nástrojů platí požadavky na pravidelné a průběžné informování zajišťující vysokou úroveň ochrany investorů;
d)
rámec zajišťuje transparentnost a integritu trhu pravidly, která se zabývají zneužíváním trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem;
Rozhodnutí Komise podle tohoto odstavce může být omezeno na jednu nebo více kategorií obchodních systémů. V tom případě je obchodní systém třetí země zahrnut do odst. 1 písm. d), pokud spadá do kategorie, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise.
5. Orgán ESMA za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovící typy smluv uvedených v odstavci 2, jež mají přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie, a případy, kdy je nutné nebo vhodné uložit obchodní povinnost, aby se zabránilo obcházení jakéhokoli ustanovení tohoto nařízení.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Kde je to možné a vhodné, regulační technické normy uvedené v tomto odstavci jsou stejné, jako ty, které se přijímají v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 29
Povinnost clearingu pro deriváty obchodované na regulovaných trzích a načasování přijetí claeringu
1. Organizátor regulovaného trhu zajistí, aby všechny obchody s deriváty uzavřené na regulovaném trhu zúčtovala ústřední protistrana.
2. Ústřední protistrany, obchodní systémy a investiční podniky jednající jako členové clearingového systémuv souladu s čl. 2 bodu 14 nařízení (EU) č. 648/2012 musí mít zavedeny účinné systémy, postupy a opatření v souvislosti s deriváty, aby zajistily, u nichž je prováděn clearing, že obchody s deriváty, u nichž je prováděn clearing, jsou ke clearingu předkládány a přijímány tak rychle, jak jen to je technicky za použití automatizovaných systémů proveditelné.
„Deriváty, u nichž je prováděn clearing,“ se v tomto odstavci rozumí
a)
veškeré deriváty, které mají být podrobeny clearingu v rámci povinnosti clearingu podle odstavce 1 tohoto článku nebo v rámci povinnosti clearingu podle článku 4 nařízení (EU) č. 648/2012,
b)
veškeré deriváty, na jejichž clearingu se jinak dohodnou příslušné strany.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k vymezení minimálních požadavků na systémy, postupy a opatření,včetně lhůt pro přijímání, podle tohoto článku s ohledem na potřebu zajistit řádné řízení provozních a jiných rizik.
Orgán ESMA je oprávněn vypracovávat návrhy regulačních technických norem k aktualizaci platných technických norem, kterou považuje za nezbytnou z důvodu vývoje norem v tomto odvětví.
Orgán ESMA předloží návrhy regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním a druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 30
Ujednání o nepřímém clearingu
1. Ujednání o nepřímém clearingu ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému jsou přípustná za předpokladu, že nezvýší riziko protistrany a zajistí, aby aktiva a pozice protistrany měly ochranu s rovnocenným účinkem jako ochrana stanovená v článcích 39 a 48 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících druhy případných ujednání o službách nepřímého clearingu, jež splňují podmínky uvedené v odstavci 1, přičemž zajistí soulad s ustanoveními o OTC derivátech podle kapitoly II nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 (28).
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 31
Komprese portfolia
1. Při poskytování komprese portfolia se na investiční podniky a organizátory trhu nevztahuje povinnost nejlepšího způsobu provedení v článku 27 směrnice 2014/65/EU, povinnosti týkající se transparentnosti v článcích 8, 10, 18 a 21 tohoto nařízení a povinnost v čl. 1 odst. 6 směrnice 2014/65/EU. Ukončení nebo nahrazení derivátů při kompresi portfolia nepodléhá článku 28 tohoto nařízení.
2. Investiční podniky organizátoři trhu poskytující kompresi portfolia uveřejní ve lhůtách stanovených v článku 10 prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací objem obchodů, na něž se vztahují komprese portfolií, a okamžik, kdy byly uzavřeny.
3. Investiční podniky a organizátoři trhu poskytující komprese portfolií vedou úplné a přesné záznamy o všech kompresích portfolií, které organizují nebo kterých se účastní. Tyto záznamy musí být na žádost urychleně zpřístupněny relevantnímu příslušnému orgánu nebo orgánu ESMA.
4. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 přijmout opatření k upřesnění:
a)
složek komprese portfolia,
b)
informací, které mají být uveřejněny v souladu s odstavcem 2,
a to tak, že pokud možno využije stávající požadavky na vedení záznamů, podávání hlášení a uveřejňování.
Článek 32
Postup uložení obchodní povinnosti
1. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění:
a)
toho, která kategorie derivátů prohlášená za podléhající povinnosti clearingu v souladu s čl. 5 odst. 2 a 4 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo její příslušná podskupina musí být obchodována v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1 tohoto nařízení;
b)
data nebo dat, od kterých obchodní povinnost nabývá účinku, včetně jakéhokoli postupného zavádění a kategorií protistran, na které se tato povinnost vztahuje, jsou-li uvedené postupné zavádění a uvedené kategorie protistran stanoveny v regulačních technických normách podle čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do šesti měsíců ode dne, kdy Komise přijme regulační technické normy v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
Před předložením návrhů regulačních technických norem Komisi ke schválení provede orgán ESMA veřejnou konzultaci, a je-li to vhodné, může konzultovat příslušné orgány třetích zemí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Aby obchodní povinnost nabyla účinku:
a)
musí být kategorie derivátů podle odst. 1 písm. a) nebo její příslušná podskupina přijata k obchodování či obchodována alespoň v jednom obchodním systému uvedeném v čl. 28 odst. 1; a
b)
musí existovat dostatečný zájem třetích stran o nákup a prodej této kategorie derivátů nebo její příslušné podskupiny, aby mohla být tato kategorie derivátů považována za dostatečně likvidní k obchodování pouze v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1.
3. Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem uvedených v odstavci 1 považuje orgán ESMA kategorii derivátů nebo její příslušnou podskupinu za dostatečně likvidní podle těchto kritérií:
a)
průměrná frekvence a objem obchodů v širokém okruhu tržních podmínek, s ohledem na povahu a životní cyklus produktů v rámci dané kategorie derivátů;
b)
počet a druh aktivních účastníků trhu, včetně poměru účastníků trhu k produktům/kontraktům obchodovaným v rámci daného trhu produktů;
c)
průměrná velikost rozpětí.
Orgán ESMA při vypracovávání návrhu regulačních technických norem zohlední předpokládaný dopad obchodní povinnosti na likviditu kategorie derivátů nebo její příslušné podskupiny a obchodní činnosti koncových uživatelů, kteří nejsou finančními subjekty.
Orgán ESMA určí, zda kategorie derivátů nebo její příslušná podskupina je dostatečně likvidní pouze v případě obchodů, které nepřekročí určitý objem.
4. Orgán ESMA z vlastního podnětu v souladu s kritérii stanovenými v odstavci 2 a po provedení veřejné konzultace určí a oznámí Komisi druhy derivátů nebo jednotlivé deriváty, které by měly podléhat obchodní povinnosti v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1, ale pro které ještě žádná ústřední protistrana neobdržela povolení podle článku 14 nebo 15 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo které nejsou přijaty k obchodování či obchodovány v obchodním systému uvedeném v čl. 28 odst. 1.
Po oznámení orgánu ESMA podle prvního pododstavce může Komise uveřejnit výzvu k vypracování návrhů na obchodování dotčených derivátů v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1.
5. Orgán ESMA v souladu s odstavcem 1 předloží Komisi návrhy regulačních technických norem, které pozměňují stávající regulační technické normy, pozastavují jejich platnost nebo je ruší, kdykoli dojde k podstatné změně kritérií stanovených v odstavci 2. Předtím může orgán ESMA, je-li to vhodné, konzultovat s příslušnými orgány třetích zemí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících kritéria uvedená v odst. 2 písm. b).
Orgán ESMA předloží návrhy uvedených regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 33
Mechanismus pro předcházení duplicitním nebo rozporným pravidlům
1. Komise s pomocí orgánu ESMA sleduje uplatňování zásad stanovených v článcích 28 a 29 v mezinárodním měřítku, zejména pokud jde o případné požadavky týkající se účastníků trhu, které jsou duplicitní nebo jsou v rozporu s jinými požadavky, alespoň jednou ročně vypracovává zprávy o těchto otázkách pro Evropský parlament a Radu a doporučuje případná opatření.
2. Komise může přijmout prováděcí akty, v nichž uvede, že právní, dohledové a vynucovací předpisy příslušné třetí země:
a)
jsou rovnocenné požadavkům plynoucím z článků 28 a 29;
b)
zajišťují ochranu služebního tajemství, která je rovnocenná ochraně stanovené v tomto nařízení;
c)
jsou účinně uplatňovány a vynucovány spravedlivým a nedeformujícím způsobem zajišťujícím účinný dohled a vynucování v uvedené třetí zemi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 51.
3. Prováděcí akt o rovnocennosti podle odstavce 2 má ten účinek, že u protistran účastnících se obchodu podle tohoto nařízení se má za to, že splnily povinnost uvedenou v článcích 28 a 29 v případě, že je alespoň jedna z protistran usazena v příslušné třetí zemi a že tyto protistrany jsou v souladu s právními, dohledovými a vynucovacími předpisy příslušné třetí země.
4. Komise ve spolupráci s orgánem ESMA sleduje účinné provádění požadavků, jež jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 28 a 29 tohoto nařízení, třetími zeměmi, pro které byl přijat prováděcí akt o rovnocennosti, a pravidelně, alespoň jednou ročně, podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
V případě, že zpráva odhalí výrazný nedostatek nebo nedůslednost v uplatňování rovnocenných požadavků ze strany orgánů třetí země, Komise může do 30 kalendářních dnů po předložení zprávy zrušit uznání rovnocennosti právního rámce dotčené země. Pokud je prováděcí akt o rovnocennosti zrušen, začnou se na obchody smluvních stran automaticky znovu vztahovat všechny požadavky stanovené v článcích 28 a 29 tohoto nařízení.
Článek 34
Registr derivátů podléhajících obchodní povinnosti
Orgán ESMA uveřejní a vede na své internetové stránce registr, který vyčerpávajícím a jednoznačným způsobem specifikuje deriváty, jež podléhají obchodní povinnosti v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1, systémy, kde jsou přijaty k obchodování nebo obchodovány, a data, od kterých povinnost nabývá účinku.
HLAVA VI
NEDISKRIMINAČNÍ PŘÍSTUP KE CLEARINGU PRO FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 35
Nediskriminační přístup k ústřední protistraně
1. Aniž je dotčen článek 7 nařízení (EU) č. 648/2012, ústřední protistrana přijímá ke clearingu finanční nástroje nediskriminačním a transparentním způsobem, včetně požadavků na kolaterál a poplatků za přístup, bez ohledu na obchodní místo, ve kterém je obchod proveden. To obchodnímu místu zajistí zejména právo na nediskriminační zacházení se smlouvami obchodovanými v tomto obchodním systému, pokud jde o:
a)
požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv v případě, že by zahrnutí takových smluv do závěrečného započtení a do jiných postupů započtení ústřední protistrany založených na právních předpisech týkajících se nesolventnosti neohrozilo hladké a řádné fungování, platnost nebo vymahatelnost takových postupů; a
b)
vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana v rámci modelu rizik, který je v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 648/2012.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém splňoval provozní a technické požadavky stanovené ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik. Požadavek v tomto odstavci se nevztahuje na žádný derivát, který již podléhá povinnosti přístupu podle článku 7 nařízení (EU) č. 648/2012.
Tento článek není závazný pro ústřední protistranu, která má úzké propojení s obchodním systémem, jenž učinil oznámení podle čl. 36 odst. 5.
2. Žádost o přístup k ústřední protistraně obchodní systém formálně předloží ústřední protistraně a jejímu relevantnímu příslušnému orgánu a příslušnému orgánu obchodního systému. V žádosti bude uvedeno, k jakým typům finančních nástrojů se žádá přístup.
3. Ústřední protistrana obchodnímu systému písemně odpoví do tří měsíců v případě převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu a do šesti měsíců v případě derivátů obchodovaných v obchodním systému, zda přístup povoluje pod podmínkou, že relevantní příslušný orgán poskytl přístup podle odstavce 4, nebo přístup nepovoluje. Ústřední protistrana může žádost o přístup zamítnout pouze za podmínek stanovených v odst. 6 písm. a). Jestliže ústřední protistrana přístup zamítne, uvede ve své odpovědi plné zdůvodnění a písemně o svém rozhodnutí informuje svůj příslušný orgán. Pokud je obchodní systém usazen v jiném členském státě než ústřední protistrana, ústřední protistrana skutečnost oznámí a zdůvodní rovněž příslušnému orgánu obchodního systému. Ústřední protistrana přístup umožní do tří měsíců od poskytnutí kladné odpovědi na žádost o přístup.
4. Příslušný orgán ústřední protistrany či příslušný orgán obchodního systému poskytne obchodnímu systému přístup k ústřední protistraně pouze v případě, že by tento přístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilitě v případě derivátů, které nejsou OTC deriváty podle čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012; nebo
b)
neohrozil hladké a řádné fungování trhů, zejména z důvodu roztříštění likvidity, nebo nepříznivě neovlivnil systémové riziko.
Ustanovení písmene a) prvního pododstavce nebrání poskytnutí přístupu v případě, že žádost uvedená v odstavci 2 vyžaduje interoperabilitu a obchodní systém a všechny ústřední protistrany, které jsou stranou navržené dohody o interoperabilitě, s danou dohodou souhlasily a rizika, kterým je vystavena původní ústřední protistrana a která vyplývají z pozic mezi ústředními protistranami, jsou zajištěna u třetí strany.
Je-li nutnost dohody o interoperabilitě důvodem nebo částečně důvodem k zamítnutí žádosti, obchodní systém vyrozumí dotčenou ústřední protistranu a informuje orgán ESMA o tom, které jiné ústřední protistrany mají k obchodnímu systému přístup, a orgán ESMA tyto informace uveřejní, aby se investiční podniky mohly ve vztahu k těmto ústředním protistranám rozhodnout o výkonu svých práv podle článku 37 směrnice 2014/65/EU s cílem usnadnit alternativní dohody o přístupu.
Jestliže příslušný orgán přístup odepře, vydá své rozhodnutí do dvou měsíců od obdržení žádosti uvedené v odstavci 2 a poskytne druhému příslušnému orgánu, ústřední protistraně a obchodnímu systému plné zdůvodnění včetně podkladů, z nichž rozhodnutí vychází.
5. Pokud jde o převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu, ústřední protistrana, které byla jakožto ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) č. 648/2012 nově zřízena a bylo jí podle článku 17 nařízení (EU) č. 648/2012 povoleno provádět clearing nebo která byla uznána podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo která byla ke dni 2. července 2014 povolena v rámci dřívějšího vnitrostátního režimu pro udělování povolení po méně než tři roky, může přede dnem 3. ledna 2017 podat svému příslušnému orgánu žádost o povolení k využití přechodných opatření. Příslušný orgán může rozhodnout, že tento článek se na danou ústřední protistranu nepoužije ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu po přechodné období trvající do 3. července 2019.
Je-li takové přechodné období schváleno, ústřední protistrana nemůže po dobu jeho trvání využít práva na přístup podle článku 36 nebo tohoto článku ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu. Příslušný orgán oznámí schválení přechodného období členům kolegia příslušných orgánů pro danou ústřední protistranu a orgánu ESMA. Orgán ESMA uveřejní seznam všech oznámení, která obdrží.
Má-li ústřední protistrana, které byla schválena přechodná opatření podle tohoto odstavce, úzké propojení s jedním či více obchodními systémy, nemohou tyto obchodní systémy využít práva na přístup podle článku 36 nebo tohoto článku ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu po dobu trvání daných přechodných opatření.
Ústřední protistraně, které bylo uděleno povolení v průběhu období tří let před vstupem tohoto nařízení v platnost, ale která vznikla na základě fúze či akvizice zahrnujících přinejmenším jednu ústřední protistranu, jíž bylo uděleno povolení před počátkem tohoto období, není umožněno podat žádost o přechodná opatření podle tohoto odstavce.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
konkrétní podmínky, za kterých ústřední protistrana může zamítnout žádost o přístup, včetně předpokládaného objemu obchodů, počtu a druhu uživatelů, ujednání o řízení provozního rizika a složitosti nebo jiných faktorů, která vytvářejí významná nepřiměřená rizika;
b)
podmínky, za kterých je ústřední protistrana povinna povolit přístup, včetně důvěrnosti poskytnutých informací o finančních nástrojích během vývojové fáze, nediskriminačního a transparentního způsobu, pokud jde o poplatky za clearing, požadavků na kolaterál a provozních požadavků na zajištění;
c)
podmínky, za kterých by poskytnutí přístupu ohrozilo hladké a řádné fungování trhů nebo by mohlo nepříznivě ovlivnit systémové riziko;
d)
postup oznamování podle odstavce 5;
e)
podmínky nediskriminačního zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými v daném obchodním systému zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana.
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 36
Nediskriminační přístup k obchodnímu systému
1. Aniž je dotčen článek 8 nařízení (EU) č. 648/2012, poskytne obchodní systém na požádání jakékoli ústřední protistraně povolené nebo uznané nařízením (EU) č. 648/2012, která si přeje provést clearing obchodů s finančními nástroji uzavíraných v uvedeném obchodním systému, nediskriminačním a transparentním způsobem údaje o obchodech, včetně poplatků za přístup. Tento požadavek se nevztahuje na žádný derivát, který již podléhá povinnosti přístupu podle článku 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
Tento článek není závazný pro obchodní systém, které má úzké propojení s ústřední protistranou, jež oznámila, že využívá přechodná opatření podle čl. 35 odst. 5.
2. Ústřední protistrana žádost o přístup k obchodnímu systému formálně předloží obchodnímu systému, jeho relevantnímu příslušnému orgánu a příslušnému orgánu ústřední protistrany.
3. Obchodní systém ústřední protistraně písemně odpoví do tří měsíců v případě převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu a do šesti měsíců v případě derivátů obchodovaných v obchodním systému, zda přístup povoluje pod podmínkou, že relevantní příslušný orgán poskytl přístup podle odstavce 4, nebo přístup nepovoluje. Obchodní systémmůže přístup odepřít pouze za podmínek specifikovaných podle odst. 6 písm. a). Je-li přístup odepřen, poskytne obchodní systémve své odpovědi plné zdůvodnění a písemně o svém rozhodnutí informuje svůj příslušný orgán. Pokud je ústřední protistrana usazena v jiném členském státě než obchodní systém, obchodní systém skutečnost oznámí a zdůvodní rovněž příslušnému orgánu ústřední protistrany. Obchodní systém přístup umožní do tří měsíců od poskytnutí kladné odpovědi na žádost o přístup.
4. Příslušný orgán obchodního systému či příslušný orgán ústřední protistrany poskytne ústřední protistraně přístup k obchodnímu systému pouze v případě, že by tento přístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilitě v případě derivátů, které nejsou OTC deriváty podle čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012; nebo
b)
neohrozil hladké a řádné fungování trhů, zejména z důvodu roztříštění likvidity, jestliže obchodní systém zavedl přiměřené mechanismy, aby tomuto roztříštění zabránil, nebo nepříznivě neovlivnil systémové riziko.
Ustanovení písmene a) prvního pododstavce nebrání poskytnutí přístupu v případě, že žádost uvedená v odstavci 2 vyžaduje interoperabilitu a obchodní systém a všechny ústřední protistrany, které jsou stranou navržené dohody o interoperabilitě, s danou dohodou souhlasily a rizika, kterým je vystavena původní ústřední protistrana a která vyplývají z pozic mezi ústředními protistranami, jsou zajištěna u třetí strany.
Je-li nutnost dohody o interoperabilitě důvodem nebo částečně důvodem k zamítnutí žádosti, obchodní systém vyrozumí dotčenou ústřední protistranu a informuje orgán ESMA o tom, které jiné ústřední protistrany mají k obchodnímu systému přístup, a orgán ESMA tyto informace uveřejní tak, aby se investiční podniky mohly ve vztahu k těmto ústředním protistranám rozhodnout o výkonu svých práv podle článku 37 směrnice 2014/65/EU za účelem usnadnění alternativní dohody o přístupu.
Jestliže příslušný orgán přístup odepře, vydá své rozhodnutí do dvou měsíců od obdržení žádosti uvedené v odstavci 2 a poskytne druhému příslušnému orgánu, obchodnímu systému a ústřední protistraně plné zdůvodnění včetně důkazů, ze kterých jeho rozhodnutí vychází.
5. Pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, obchodní systém, který v kalendářním roce předcházejícím vstupu tohoto nařízení v použitelnost nedosahuje příslušné prahové hodnoty, může před vstupem tohoto nařízení v použitelnost oznámit orgánu ESMA a svému příslušnému orgánu, že si nepřeje být vázáno tímto článkem ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou do dané prahové hodnoty zahrnuty, po dobu třiceti měsíců od použití tohoto nařízení. Obchodní systém, který v každém roce daného nebo jakéhokoli následujícího třicetiměsíčního období nadále nedosahuje příslušné prahové hodnoty, může na konci tohoto období oznámit orgánu ESMA a svému příslušnému orgánu, že si přeje i nadále nebýt vázán tímto článkem po dobu dalších třiceti měsíců. Učiní-li obchodní systém takové oznámení, nemůže po dobu, během níž na základě svého přání není vázán tímto článkem, využít práv na přístup podle článku 35 nebo tohoto článku ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou zahrnuty do příslušné prahové hodnoty. Orgán ESMA uveřejní seznam všech oznámení, která obdrží.
Pokud jde o možnost nebýt na základě vlastního přání vázán tímto článkem, příslušnou prahovou hodnotou je roční pomyslná obchodovaná částka ve výši 1 000 000 milionů eur. Tato pomyslná částka zahrnuje veškeré obchody s deriváty obchodovanými v obchodním systému uzavřené podle pravidel daného obchodního systému, přičemž každý obchod je započítán pouze jednou (single-counting).
Je-li obchodní systém součástí skupiny s úzkým propojením, vypočítá se prahová hodnota sečtením ročních pomyslných obchodovaných částek všech obchodních systémů ve skupině jako celku, která se nacházejí v Unii.
Má-li obchodní systém, který učinil oznámení podle tohoto odstavce, úzké propojení s jednou nebo více ústředními protistranami, nemohou tyto ústřední protistrany po dobu, během níž není obchodní systém na základě svého přání vázán tímto článkem, využít práv na přístup podle článku 35 nebo tohoto článku ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou zahrnuty do příslušné prahové hodnoty.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění:
a)
konkrétních podmínek, za kterých obchodní systém může zamítnout žádost o přístup, včetně podmínek založených na předpokládaném objemu obchodů, počtu uživatelů, ujednání o řízení provozního rizika a složitosti nebo jiných faktorů, které vytvářejí významná nepřiměřená rizika;
b)
podmínek, za kterých musí být přístup poskytnut, včetně důvěrnosti poskytnutých informací o finančních nástrojích ve vývojové fázi a nediskriminačního a transparentního způsobu, pokud jde o poplatky za přístup;
c)
podmínek, za kterých by poskytnutí přístupu ohrozilo hladké a řádné fungování trhů nebo by mohlo nepříznivě ovlivnit systémové riziko;
d)
postupu oznamování podle odstavce 5, včetně dalších podrobností výpočtu pomyslné částky a metody, kterou může orgán ESMA ověřit výpočet objemů a schválit, že určitý obchodní systém není na základě svého přání vázán tímto článkem.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 37
Nediskriminační přístup a povinnost poskytovat licence k referenčním hodnotám
1. Je-li hodnota jakéhokoli finančního nástroje vypočítána odkazem na referenční hodnotu, osoba s vlastnickými právy k referenční hodnotě zajistí, aby byl ústředním protistranám a obchodním systémům pro účely obchodování a clearingu povolen nediskriminační přístup k:
a)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění uvedené referenční hodnoty pro účely clearingu a obchodování; a k
b)
licencím.
Licence zahrnující přístup k informacím je poskytnuta za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek do tří měsíců od podání žádosti ústřední protistranou nebo obchodním systémem.
Přístup je poskytnut za přiměřenou obchodní cenu s přihlédnutím k ceně, za niž je poskytnut přístup k referenční hodnotě nebo je licence k právům duševního vlastnictví udělena za rovnocenných podmínek jiné ústřední protistraně, obchodním systémům či jakýmkoliv spřízněným osobám pro účely clearingu a obchodování. Různým ústředním protistranám, obchodním systémům či jakýmkoliv spřízněným osobám lze účtovat rozdílné ceny pouze v objektivně odůvodněných případech s ohledem na přiměřené obchodní důvody, jako je požadované množství, oblast působnosti nebo oblast použití.
2. V případech, kdy je po dni 3. ledna 2017 vytvořena nová referenční hodnota, povinnost poskytovat licence začíná nejpozději 30 měsíců poté, co bylo zahájeno obchodování s finančním nástrojem, který na danou referenční hodnotu odkazuje, nebo co byl tento nástroj přijat k obchodování. Vlastní-li osoba s vlastnickými právy k nové referenční hodnotě také stávající referenční hodnotu, musí zajistit, že v porovnání s jakoukoli takovou stávající referenční hodnotou splňuje nová referenční hodnota obě tato kritéria:
a)
nová referenční hodnota není pouhou kopií nebo přizpůsobením jakékoli takové stávající referenční hodnoty a metodika, včetně podkladových údajů, nové referenční hodnoty se smysluplně liší od jakékoli takové stávající referenční hodnoty; a
b)
nová referenční hodnota není náhradou za takovou stávající referenční hodnotu.
Tento odstavec se nedotýká použití pravidel hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU.
3. Žádná ústřední protistrana, obchodní systém ani spřízněný subjekt nesmí s žádným poskytovatelem referenční hodnoty uzavřít dohodu, jejímž účinkem by bylo:
a)
zabránit jakékoli jiné ústřední protistraně nebo obchodnímu systému v získání přístupu k těmto informacím či právům uvedeným v odstavci 1; nebo
b)
zabránit jakékoli jiné ústřední protistraně nebo obchodnímu systému v získání přístupu k takové licenci, jak je uvedeno v odstavci 1.
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž upřesní:
a)
informace, které mají být prostřednictvím poskytnutí licence zpřístupněny podle odst. 1 písm. a) pro výlučné účely ústřední protistrany nebo obchodního systému;
b)
jiné podmínky, za kterých je přístup poskytnut, včetně důvěrnosti poskytnutých informací;
c)
normy, které stanoví pokyny ohledně toho, jak lze prokázat, že určitá referenční hodnota je novou referenční hodnotou v souladu s odst. 2 písm. a) a b).
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 38
Přístup pro ústřední protistrany a obchodní systémy z třetích zemí
1. Obchodní systémy usazené v třetí zemi může o přístup k ústřední protistraně usazené v Unii požádat, pouze jestliže Komise ve vztahu k dané třetí zemi přijala rozhodnutí v souladu s čl. 28 odst. 4. Ústřední protistrana usazená v třetí zemi může o přístup k obchodnímu systému v Unii požádat, je-li daná ústřední protistrana uznaná podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012. Ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v třetích zemích je povoleno využívat práva na přístup uvedená v článcích 35 až 36 pouze v případě, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 3, že právní a dohledový rámec třetí země je považován za právní a dohledový rámec, který stanovuje účinný rovnocenný systém pro to, aby byl ústředním protistranám a obchodním systémům povoleným podle zahraničních režimů povolen přístup k ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v dané třetí zemi.
2. Ústřední protistrany a obchodní systémy a usazené v třetích zemích mohou o licenci a práva na přístup v souladu s článkem 37 požádat pouze v případě, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, že právní a dohledový rámec dané třetí země je považován za právní a dohledový rámec, který stanovuje účinný rovnocenný systém, v jehož rámci je ústředním protistranám a obchodním systémy povoleným v zahraničních jurisdikcích povolen přístup na spravedlivém, přiměřeném a nediskriminačním základě k:
a)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění referenčních hodnot pro účely zúčtování a obchodování; a k
b)
licencím,
od osob s vlastnickými právy k referenčním hodnotám usazeným v dotčené třetí zemi.
3. Komise může přijmout rozhodnutí přezkumným postupem podle článku 51, která určí, že právní a dohledový rámec třetí země zajistí, aby obchodní systémy a ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům uvedeným v odstavci 2 tohoto článku a podléhají v uvedené třetí zemi účinnému dohledu a vynucování.
Právní a dohledový rámec třetí země se považuje za rovnocenný, jestliže tento rámec splňuje všechny tyto podmínky:
a)
obchodní systémy v této třetí zemi podléhají povolování, je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a je průběžně a účinně vymáháno, aby dodržovaly stanovené požadavky;
b)
rámec stanovuje účinný rovnocenný systém pro povolení obchodním systémům povoleným podle zahraničních režimů přístup k ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v dané třetí zemi;
c)
právní a dohledový rámec dané třetí země stanovuje účinný rovnocenný systém, v jehož rámci je ústředním protistranám a obchodním systémům povoleným v zahraničních jurisdikcích povolen přístup na spravedlivém, přiměřeném a nediskriminačním základě k:
i)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění referenčních hodnot pro účely zúčtování a obchodování; a k
ii)
licencím,
od osob s vlastnickými právy k referenčním hodnotám usazeným v dotčené třetí zemi.
HLAVA VII
DOHLEDOVÁ OPATŘENÍ V OBLASTI ZÁSAHŮ U PRODUKTŮ A POZIC
KAPITOLA 1
Sledování a zásahy u produktů
Článek 39
Sledování trhu
1. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1095/2010 sleduje orgán ESMA trh s finančními nástroji, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
2. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010 sleduje orgán EBA trh se strukturovanými vklady, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
3. Příslušné orgány sledují trh s finanřními nástroji a strukturovanými vklady, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v jejich členském státě nebo z jejich členského státu.
Článek 40
Pravomoci orgánu ESMA dočasně zasáhnout
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 může orgán ESMA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či finančních nástrojů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem ESMA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. Orgán ESMA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významné ohrožení ochrany investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
hrozbu neřeší regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na příslušný finanční nástroj nebo činnost;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může orgán ESMA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je finanční nástroj uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku orgán ESMA zajistí, aby dané opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření;
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže; a
c)
bylo přijato po konzultaci s veřejnými orgány příslušnými k dohledu, správě a regulování fyzických zemědělských trhů podle nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě, že se opatření týká derivátů zemědělských komodit.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 42, může orgán ESMA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, aniž by vydával stanovisko stanovené v článku 43.
4. Než orgán ESMA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. Orgán ESMA uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. Zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 přezkoumává orgán ESMA v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li zákaz nebo omezení obnoveno po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty, jeho platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem ESMA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50stanovující kritéria a faktory, které orgán ESMA zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti finančního nástroje a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či pomyslná hodnota emise finančních nástrojů;
c)
míra inovace finančního nástroje, činnosti nebo praktiky;
d)
páka, kterou finanční nástroj či praktika poskytují.
Článek 41
Pravomoci orgánu EBA dočasně zasáhnout
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1093/2010 může orgán EBA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých strukturovaných vkladů či strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem EBA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. Orgán EBA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významné ohrožení ochrany investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
regulační požadavky podle práva Unie použitelné na příslušný strukturovaný vklad nebo činnost uvedené ohrožení neřeší;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může orgán EBA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku podnikne orgán EBA zajistí, aby opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření; a
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 42, může orgán EBA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, aniž by vydával stanovisko podle článku 43.
4. Než orgán EBA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. Orgán EBA uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. Orgán EBA přezkoumává zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Nedojde-li po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty k obnovení zákazu nebo omezení, jeho platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem EBA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 stanovující kritéria a faktory, které orgán EBA zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních trhů a pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti strukturovaného vkladu a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či pomyslná hodnota emise strukturovaných vkladů;
c)
míra inovace strukturovaného vkladu, činnosti nebo praktiky;
d)
páka, kterou strukturovaný vklad či praktika poskytují.
Článek 42
Zásahy příslušných orgánů u produktů
1. Příslušný orgán může v členském státě nebo z členského státu zakázat či omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či strukturovaných vkladů nebo finančních nástrojů či strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
2. Příslušný orgán může přijmout opatření uvedené v odstavci 1, pokud se rozumně domnívá, že:
a)
buď
i)
finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost či praktika vzbuzuje významné obavy o ochranu investorů či představuje hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě; nebo
ii)
derivát má škodlivý účinek na mechanismus tvorby cen na základním trhu;
b)
stávající regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost nebo praktiku dostatečně neřeší rizika uvedená v písmeni a) a problém by lépe neřešil zdokonalený dohled či vynucování stávajících požadavků;
c)
opatření je přiměřené s ohledem na povahu zjištěných rizik, úroveň sofistikovanosti dotčených investorů nebo účastníků trhu a pravděpodobný účinek opatření na investory či účastníky trhu, kteří mohou držet nebo využívat finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost či praktiku nebo z nich mít prospěch;
d)
příslušný orgán řádně konzultoval s příslušnými orgány v jiných členských státech, kterých by se opatření mohlo významně dotknout;
e)
opatření nemá diskriminační účinek na služby nebo činnosti poskytované z jiného členského státu; a
f)
řádně konzultoval s veřejnými subjekty příslušnými pro dohled nad fyzickými zemědělskými trhy a pro jejich správu a regulaci podle nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě, že finanční nástroj nebo činnost či praktika představují vážnou hrozbu pro řádné fungování a integritu daného fyzického zemědělského trhu.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může příslušný orgán preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
3. Příslušný orgán neuloží zákaz či omezení podle tohoto článku, pokud nejméně jeden měsíc před tím, než má opatření nabýt účinnosti, všem ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA písemně nebo prostřednictvím jiného komunikačního prostředku dohodnutého mezi orgány neoznámil podrobnosti o:
a)
finančním nástroji nebo činnosti nebo praktice, které se navrhované opatření týká;
b)
přesné povaze navrhovaného zákazu nebo omezení a o tom, kdy má nabýt účinku; a
c)
důkazech, na kterých založil své rozhodnutí a podle kterých je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 2.
4. Ve výjimečných případech, kdy se příslušný orgán domnívá, že je nutné urychleně přijmout opatření podle tohoto článku, aby se zabránilo poškození způsobenému těmito finančními nástroji, strukturovanými vklady, praktikami nebo činnostmi uvedenými v odstavci 1, může příslušný orgán přijmout přechodná opatření s písemným oznámením všem ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgánu EBA předaným nejpozději 24 hodin před tím, než má opatření vstoupit v platnost, za předpokladu, že jsou splněna všechna kritéria tohoto článku a dojde se kromě toho jednoznačně k závěru, že oznámení jeden měsíc předem by danou obavu či hrozbu odpovídajícím způsobem nevyřešilo. Příslušný orgán nepřijímá přechodná opatření s platností delší než tři měsíce.
5. Příslušný orgán na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit zákaz nebo omezení uvedené v odstavci 1. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení, okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku, a důkazy, podle nichž je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek uvedených v odstavci 2. Zákaz nebo omezení se týká pouze opatření přijatých po uveřejnění oznámení.
6. Příslušný orgán zákaz nebo omezení zruší, jestliže podmínky uvedené v odstavci 2 již neplatí.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, v nichž se stanoví kritéria a faktory, které příslušný orgán zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů a pro stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě, jak je uvedeno v odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen, distribuován a prodáván;
b)
míra inovace finančního nástroje, strukturovaného vkladu, činnosti nebo praktiky;
c)
páka, kterou finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo praktika poskytují;
d)
pokud jde o řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů, objem či pomyslná hodnota emise finančních nástrojů nebo strukturovaných vkladů.
Článek 43
Koordinace prováděná orgány ESMA a EBA
1. Orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle článku 42. Orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA zejména zajistí, aby opatření přijatá příslušným orgánem byla odůvodněná a přiměřená a aby příslušné orgány zaujímaly, je-li to vhodné, konzistentní přístup.
2. Poté, co obdrží oznámení podle článku 42 o opatření, které má být uloženo podle uvedeného článku, přijme orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA stanovisko k tomu, zda jsou zákaz či omezení odůvodněné a přiměřené. Jestliže se orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA domnívá, že je pro řešení rizika nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, uvede to ve svém stanovisku. Stanovisko se uveřejní na internetových stránkách orgánu ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů na internetových stránkách orgánu EBA.
3. Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem přijatým orgánem ESMA nebo orgánem EBA podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu s takovým stanoviskem, ihned na svých internetových stránkách uveřejní oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou.
KAPITOLA 2
Pozice
Článek 44
Koordinace vnitrostátních opatření pro řízení pozic a limitů pozic orgánem ESMA
1. Orgán ESMA usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle čl. 69 odst. 2 písm. o) a p) směrnice 2014/65/EU. Orgán ESMA zejména zajistí, aby příslušné orgány uplatňovaly jednotný přístup, pokud jde o to, kdy jsou tyto pravomoci vykonávány, o povahu a rozsah působnosti uložených opatření a o dobu trvání a návaznost případných opatření.
2. Poté, co orgán ESMA obdrží oznámení o jakémkoli opatření podle čl. 79 odst. 5 směrnice 2014/65/EU, toto opatření a jeho důvody zaznamená. V souvislosti s opatřeními podle čl. 69 odst. 2 písm. o) a p) směrnice 2014/65/EU vede a uveřejní na své internetové stránce databázi se souhrny platných opatření včetně podrobností o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, případných omezeních objemu pozic, který osoby mohou kdykoli držet, o případných výjimkách z těchto omezení udělených podle článku 57 směrnice 2014/65/EU a o důvodech uvedených opatření.
Článek 45
Pravomoci orgánu ESMA v souvislosti s řízením pozic
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 orgán ESMA v případě, že jsou splněny obě podmínky uvedené v odstavci 2, přijme jedno nebo několik z těchto opatření:
a)
vyžádá si od jakékoli osoby všechny relevantní informace o objemu a účelu pozice nebo expozice vzniklé prostřednictvím derivátu;
b)
po analýze informací získaných podle písmene a) uloží jakékoli takovéto osobě, aby snížila objem pozice nebo expozice nebo odstranila pozice nebo expozice podle aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odst. 10 písm. b);
c)
jako poslední možnost omezí schopnost jakékoli osoby obchodovat komoditní derivát.
2. Orgán ESMA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
opatření uvedená v odst. 1 řeší hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části;
b)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně;
Orgán ESMA posoudí plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b) prvního pododstavce tohoto odstavce v souladu s kritérii a faktory upřesněnými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odst. 10 písm. a) tohoto článku
3. Orgán ESMA při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 zajistí, aby dané opatření:
a)
významně řešilo danou hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části nebo významně zlepšilo schopnost příslušných orgánů monitorovat tuto hrozbu měřenou v souladu s kritérii a faktory upřesněnými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odst. 10 písm. a) tohoto článku;
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže měřené v souladu s odst. 10 písm. c) tohoto článku;
c)
nemá žádný z následujících škodlivých účinků na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření: snížení likvidity na těchto trzích, omezení podmínek pro snižování rizik přímo souvisejících s obchodní činností nefinanční protistrany nebo vznik nejistoty mezi účastníky trhu.
Předtím, než orgán ESMA přijme jakékoli opatření, které se týká velkoobchodních energetických produktů, konzultuje toto opatření s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů zřízenou podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (29).
Předtím, než orgán ESMA přijme jakékoli opatření, které se týká derivátů zemědělských komodit, konzultuje toto opatření s veřejnými orgány příslušnými k dohledu, správě a regulování fyzických zemědělských trhů podle nařízení (ES) č. 1234/2007.
4. Předtím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, oznámí orgán ESMA relevantním příslušným orgánům opatření, které navrhuje. V případě žádosti podle odst. 1 písm. a) nebo b) obsahuje oznámení totožnost osoby či osob, kterým byla žádost určena, a její podrobnosti a důvody. V případě opatření podle odst. 1 písm. c) obsahuje oznámení podrobnosti o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, příslušných množstevních opatřeních, jako je maximální objem pozice, který dotčená osoba může uzavřít, a o důvodech, jež k tomu vedly.
5. Oznámení se podá nejpozději 24 hodin před zamýšlenou dobou, kdy má opatření nabýt účinku nebo být obnoveno. Za výjimečných okolností může orgán ESMA podat oznámení později než 24 hodin před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření, pokud uvedenou 24hodinovou lhůtu není možné dodržet.
6. Orgán ESMA na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit nebo obnovit opatření uvedené v odst. 1 písm. c). Oznámení obsahuje podrobnosti o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, příslušných množstevních opatřeních, jako je maximální objem pozice, který dotčená osoba může uzavřít, a o důvodech, jež k tomu vedly.
7. Opatření uvedené v odst. 1 písm.c) vstoupí v účinnost v okamžiku uveřejnění oznámení nebo v době uvedené v oznámení, která je pozdější než doba jeho uveřejnění, a použije se pouze pro obchody provedené poté, co opatření vstoupí v účinnost.
8. Opatření uvedená v odst. 1 písm. c) orgán ESMA přezkoumává v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li opatření po uplynutí tohoto tříměsíčního období obnoveno, automaticky pozbývá platnosti. Na obnovování opatření se rovněž vztahují odstavce 2 až 8.
9. Opatření přijaté orgánem ESMA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán podle čl. 69 odst. 2 písm. o) nebo p) směrnice 2014/65/EU.
10. Komise přijme v souladu s článkem 50 akty v přenesené pravomoci, které specifikují kritéria a faktory k určení:
a)
existence hrozby pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části, jak uvádí odst. 2 písm. a), přičemž se zohlední míra, v níž jsou pozice využívány k zajištění pozic u fyzických komodit či komoditních kontraktů, a míra, v níž jsou ceny na základních trzích stanovovány odkazem na komoditní deriváty;
b)
vhodného snížení pozice či expozice uzavírané prostřednictvím derivátu uvedeného v odst. 1 písm. b) tohoto článku;
c)
situací, kdy by mohlo dojít k regulatorní arbitráži, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b) tohoto článku.
Tato kritéria a faktory zohledňují regulační technické normy uvedené v čl. 57 odst. 3 směrnice 2014/65/EU a rozlišují situace, kdy orgán ESMA přijímá opatření z důvodu nečinnosti příslušného orgánu, a situace, kdy orgán ESMA reaguje na další riziko, které příslušný orgán není schopen dostatečně řešit podle čl. 69 odst. 2 písm. j) nebo o) směrnice 2014/65/EU.
HLAVA VIII
POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB A PROVÁDĚNÍ ČINNOSTÍ PODNIKY Z TŘETÍCH ZEMÍ, OPERUJÍCÍMI S POBOČKOU NEBO BEZ POBOČKY, NA ZÁKLADĚ ROZHODNUTÍ O ROVNOCENNOSTI
Článek 46
Obecná ustanovení
1. Podnik ze třetí země může bez zřízení pobočky poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti, včetně doplňkových služeb, způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU usazeným v celé Unii, pokud je registrován v registru podniků z třetích zemí spravovaném orgánem ESMA v souladu s článkem 47.
2. Orgán ESMA zaregistruje podnik z třetí země, který zažádal o poskytování investičních služeb či výkon investičních činností v celé Unii v souladu s odstavcem 1 pouze tehdy, jestliže jsou splněny následující podmínky:
a)
Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1;
b)
v jurisdikci, ve které má podnik ústředí, má povolení poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti, jež hodlá poskytovat v Unii, a podléhá účinnému dohledu a vymáhání, což zajišťuje plný soulad s požadavky použitelnými v dotčené třetí zemi;
c)
v souladu s čl. 47 odst. 2 byla uzavřena ujednání o spolupráci;
3. Pokud je podnik ze třetí země zaregistrován v souladu s tímto článkem, členské státy nestanoví pro tento podnik ze třetí země žádné další požadavky týkající se záležitostí spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení či směrnice 2014/65/EU a nezachází s podniky ze třetích zemí příznivěji než s podniky z Unie.
4. Poté, co Komise přijme rozhodnutí uvedené v článku 47, které určí, že právní rámec a rámec dohledu třetí země, v níž má podnik z třetí země povolení, odpovídají požadavkům popsaným v čl. 47 odst. 1, podá dotčený podnik z třetí země uvedený v odstavci 1 žádost orgánu ESMA.
Žádající podnik z třetí země poskytne orgánu ESMA všechny informace, které jsou nezbytné pro jeho registraci. Orgán ESMA ve lhůtě 30 pracovních dnů od obdržení žádosti posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví orgán ESMA lhůtu, v níž musí žádající podnik z třetí země informace doplnit.
Rozhodnutí o registraci vychází z podmínek stanovených v odstavci 2.
Orgán ESMA ve lhůtě 180 pracovních dnů od podání úplné žádosti žádající podnik z třetí země písemně informuje s plně odůvodněným vysvětlením pro udělení či zamítnutí registrace.
Pokud Komise nepřijme rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1 nebo pokud takové rozhodnutí pozbylo účinnost, mohou členské státy na svém území povolit podnikům z třetích zemí poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti spolu s doplňkovými službami způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v souladu s vnitrostátními režimy.
5. Podniky z třetích zemí poskytující služby v souladu s tímto článkem informují před poskytnutím jakýchkoliv investičních služeb zákazníky usazené v Unii, že nesmí poskytovat služby jiným zákazníkům, než způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU a že nepodléhají dohledu v Unii. Uvedou název a adresu příslušného orgánu dohledu v dotčené třetí zemi.
Informace v prvním pododstavci se poskytují písemně a výrazně.
Členské státy zajistí, aby se v případě, že způsobilá protistrana nebo profesionální zákazník ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU usazení nebo nacházející se v Unii iniciují výhradně z vlastního podnětu poskytnutí investiční služby nebo vykonání investiční činnosti podnikem ze třetí země, na poskytnutí dané služby nebo výkon dané činnosti podnikem ze třetí země dotčené osobě, včetně vztahu souvisejícího konkrétně s poskytnutím dané služby nebo výkonem dané činnosti, tento článek nepoužil. Iniciativa takových zákazníků neopravňuje podnik z třetí země, aby uváděl na trh nové kategorie investičního produktu či služby pro tohoto jednotlivce.
6. Podniky z třetích zemí poskytující služby nebo vykonávající činnosti v souladu s tímto článkem nabízejí zákazníkům usazeným v Unii před poskytnutím jakékoli investiční služby nebo vykonáním jakékoli investiční činnosti, aby jakýkoli spor týkající se těchto služeb nebo činností předložili soudu nebo rozhodčímu soudu v členském státě.
7. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění informací, které žádající podnik z třetí země poskytne v souladu s odstavcem 4 orgánu ESMA ve své žádosti o registraci, a formátu informací poskytovaných podle odstavce 5.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 47
Rozhodnutí o rovnocennosti
1. Komise může ve vztahu ke třetí zemi přijmout rozhodnutí v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 51 odst. 2 s prohlášením, že právní a dohledová opatření v uvedené třetí zemi zajišťují, že podniky povolené v dané třetí zemi odpovídají právně závazným požadavkům na obezřetnostní jednání a obchodní činnost, které mají rovnocenný účinek jako požadavky stanovené tímto nařízením, směrnicí 2013/36/EU a směrnicí 2014/65/EU a prováděcími opatřeními přijatými podle tohoto nařízení a podle uvedených směrnic, a že právní rámec dané třetí země stanovuje fakticky rovnocenný systém pro uznávání investičních podniků povolených v souladu s režimy třetí země.
Obezřetnostní rámec třetí země a rámec třetí země upravující obchodní činnost může být považován za rámec s rovnocenným účinkem, pokud splňuje následující podmínky:
a)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti v dotčené třetí zemi podléhají povolování a je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a vymáhání;
b)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti v dané třetí zemi podléhají dostatečným kapitálovým požadavkům a vhodným požadavkům použitelným na akcionáře a členy jejich vedoucího orgánu;
c)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti podléhají přiměřeným organizačním požadavkům v oblasti vnitřních kontrolních funkcí;
d)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti podléhají přiměřeným pravidlům pro výkon činnosti;
e)
zajišťuje transparentnost a integritu trhu tím, že brání zneužívání trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem.
2. Orgán ESMA uzavře s příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledové rámce byly v souladu s odstavcem 1 uznány jako fakticky rovnocenné, ujednání o spolupráci. Tato ujednání upřesní alespoň:
a)
mechanismus pro výměnu informací mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány dotčených třetích zemí, včetně přístupu ke všem informacím, které orgán ESMA požaduje o podnicích ze zemí mimo Unii povolených v třetích zemích;
b)
mechanismus rychlého oznámení orgánu ESMA, pokud se příslušný orgán třetí země domnívá, že podnik z třetí země, na který dohlíží a který orgán ESMA zaregistroval podle článku 48, porušuje podmínky pro povolení či jiné právní předpisy, které je povinen dodržovat;
c)
postupy týkající se koordinace činností dohledu, včetně, kde je to vhodné, kontrol na místě.
3. Podnik z třetí země usazený v zemi, jejíž právní a dohledový rámec byl uznán jako fakticky rovnocenný v souladu s odstavcem 1 a je povolen v souladu s článkem 39 směrnice 2014/65/EU, může poskytovat služby a provádět činnosti, na něž se povolení vztahuje, způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v jiných členských státech Unie, aniž by musel zřizovat nové pobočky. Za tím účelem musí splňovat požadavky na informace stanovené pro přeshraniční poskytování služeb a provádění činností podle článku 34 směrnice 2014/65/EU.
Pobočka i nadále podléhá dohledu vykonávanému členským státem, v němž je pobočka zřízena v souladu s článkem 39 směrnice 2014/65/EU. Příslušný orgán členského státu, v němž se pobočka zřízena, a příslušný orgán hostitelského členského státu však, aniž je dotčena povinnost spolupracovat stanovená směrnicí 2014/65/EU, mohou uzavřít přiměřené dohody o spolupráci s cílem zajistit, aby pobočka podniku z třetí země, která poskytuje investiční služby v rámci Unie, poskytovala náležitou úroveň ochrany investorů.
4. Podnik z třetí země nemůže dále uplatňovat práva uvedená v čl. 46 odst. 1 v případě, že Komise přijme rozhodnutí přezkumným postupem podle čl. 51 odst. 2, kterým zruší své rozhodnutí podle odstavce 1 tohoto článku ve vztahu k dané třetí zemi.
Článek 48
Registr
Orgán ESMA vede registr podniků z třetích zemí, které mohou v Unii poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti v souladu s článkem 46. Registr je veřejně přístupný na internetových stránkách orgánu ESMA a obsahuje informace o službách a činnostech, které podniky z třetích zemí mohou poskytovat či vykonávat, a odkaz na příslušný orgán zodpovědný za dohled nad těmito podniky v dotčené třetí zemi.
Článek 49
Zrušení registrace
1. Orgán ESMA zruší registraci podniku z třetí země v registru zřízeném v souladu s článkem 48, pokud:
a)
má orgán ESMA na základě doložených důkazů oprávněné důvody domnívat se, že poskytováním investičních služeb či výkonem investičních činností v Unii se podnik z třetí země dopouští jednání, které jasně poškozuje zájmy investorů nebo řádné fungování trhů; nebo
b)
má orgán ESMA na základě doložených důkazů oprávněné důvody domnívat se, že poskytováním investičních služeb či výkonem investičních činností v Unii podnik z třetí země závažným způsobem porušuje ustanovení, kterým podléhá v dotčené třetí zemi a na jejichž základě Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1.
c)
orgán ESMA předal záležitost příslušnému orgánu z třetí země a dotčený příslušný orgán nepřijal náležitá opatření nezbytná pro ochranu investorů a řádné fungováni trhů v Unii nebo neprokázal, že dotčený podnik z třetí země plní požadavky použitelné v dané třetí zemi; a
d)
orgán ESMA informoval příslušný orgán třetí země o svém záměru zrušit registraci dotčenému podniku z třetí země a to nejméně 30 dní před zrušením.
2. Orgán ESMA bezodkladně informuje Komisi o veškerých opatřeních přijímaných podle odstavce 1 a uveřejní své rozhodnutí na svých internetových stránkách.
3. Komise posoudí, zda ve vztahu k dotčené třetí zemi nadále trvají podmínky, za kterých bylo přijato rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1.
HLAVA IX
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
KAPITOLA 1
Akty v přenesené pravomoci
Článek 50
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12. je Komisi svěřena na dobu neurčitou od 2. července 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12. kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Rozhodnutí nemá vliv na platnost žádných aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví ve lhůtě tří měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
KAPITOLA 2
Prováděcí akty
Článek 51
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (30). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 52
Zprávy a přezkum
1. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o praktickém dopadu povinností týkajících se transparentnosti stanovených podle článků 3 až 13, zejména o dopadu mechanismu objemového stropu popsaného v článku 5, včetně jeho dopadu na náklady na obchodování pro způsobilé protistrany a profesionální zákazníky a na obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací, a o jeho účinnosti, pokud jde o zajištění toho, aby uplatňování příslušných výjimek nepoškodilo tvorbu cen, a o tom, jak by mohl fungovat vhodný mechanismus pro ukládání sankcí za porušení objemového stropu, a o uplatňování a další vhodnosti výjimek z povinností týkajících se předobchodní transparentnosti stanovených podle čl. 4 odst. 2 a 3 a čl. 9 odst. 2 až 5.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 zahrnuje dopad uplatňování výjimky podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) bodu i) a mechanismu objemového stropu popsaného v článku 5 na evropské akciové trhy se zvláštním zřetelem k:
a)
úrovni a trendům, které jsou v Unii od zavedení tohoto nařízení pozorovány v obchodování na základě neuveřejňovaných pokynů (non-lit order book trading);
b)
dopadu na předobchodní transparentní kotovaná rozpětí;
c)
dopadu na hloubku likvidity u uveřejňovaných pokynů (lit order books);
d)
dopadu na hospodářskou soutěž a investory v Unii;
e)
dopadu na obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací;
f)
náležitému zohlednění vývoje na mezinárodní úrovni a jednáním se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
3. Dojde-li se v této zprávě k závěru, že uplatňování výjimky podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) bodu i) poškozuje tvorbu cen nebo škodí obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací, předloží Komise, je-li to vhodné, návrhy týkající se uplatňování těchto výjimek, včetně změn tohoto nařízení. Tyto návrhy zahrnují posouzení dopadu navrhovaných změn a zohlední cíle tohoto nařízení a důsledky pro narušení trhu a hospodářskou soutěž, jakož i potenciální dopady na investory v Unii.
4. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování článku 26, včetně toho, zda obsah a formát hlášení o obchodech obdržených a vyměňovaných mezi příslušnými orgány komplexně umožňuje sledovat činnosti investičních podniků v souladu s čl. 26 odst. 1. Komise může předložit jakékoli vhodné návrhy, včetně ustanovení o hlášení obchodů systému určenému orgánem ESMA, a nikoli příslušným orgánům, což relevantním příslušným orgánům umožní přistupovat ke všem informacím ohlášeným podle tohoto článku pro účely tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU a odhalování obchodování zasvěcených osob a zneužívání trhu v souladu s nařízením (EU) č. 596/2014.
5. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vhodných řešeních pro omezení informačních asymetrií mezi účastníky trhu a rovněž o nástrojích, pomocí kterých by regulační orgány mohly lépe monitorovat kotaci v obchodních systémech. Tato zpráva alespoň posoudí realizovatelnost vypracování systému nejlepší kupní a prodejní ceny pro konsolidované kotace za účelem splnění těchto cílů.
6. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při přesunu obchodování se standardizovanými OTC deriváty na burzy nebo elektronické obchodní platformy podle článků 25 a 28.
7. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji cen, pokud jde o údaje z regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů, organizovaných obchodních systémů, od poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací a ze schválených systémů pro uveřejňování informací týkající se předobchodní a poobchodní transparentnosti.
8. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se přezkumu ustanovení o interoperabilitě v článku 36 tohoto nařízení a článku 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
9. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se uplatňování článků 35 a 36 tohoto nařízení a článků 7 a 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
Do 3. července 2021 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se uplatňování článku 37.
10. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dopadu článků 35 a 36 tohoto nařízení na nově zřízené a oprávněné ústřední protistrany uvedené v čl. 35 odst. 5 a na obchodní systémy, které mají s těmito ústředními protistranami úzká propojení, a ohledně toho, zda by měla být prodloužena přechodná opatření podle čl. 35 odst. 5, přičemž zváží možné přínosy pro spotřebitele v podobě zlepšení hospodářské soutěže a širších možností volby pro účastníky trhu v porovnání s možným neúměrným dopadem těchto ustanovení na nově zřízené a oprávněné ústřední protistrany a omezeními přístupu účastníků místních trhů ke globálním ústředním protistranám a dopadem na hladké fungování trhu.
Podle závěrů této zprávy může Komise přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 za účelem prodloužení přechodného období v souladu s čl. 35 odst. 5 o nejvýše 30 měsíců.
11. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, zda je prahová hodnota stanovená v čl. 36 odst. 5 i nadále vhodná a zda je i nadále dostupný mechanismus umožňující, aby obchodní systém na základě svého přání nebylo ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému vázáno dotčenými ustanoveními.
12. Do 3. července 2016 Komise na základě posouzení rizik provedeného orgánem ESMA a po konzultaci s ESRB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí potřebu dočasně vyloučit deriváty obchodované v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36. Tato zpráva zohlední případná rizika, která vyplývají z ustanovení o otevřeném přístupu týkajících se derivátů obchodovaných v obchodním systému pro celkovou stabilitu a řádné fungování finančních trhů v celé Unii.
S výhradou závěrů této zprávy může Komise přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 za účelem vyloučení derivátů obchodovaných v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36 na dobu nejvýše třiceti měsíců počínaje 3. lednem 2017.
Článek 53
Změna nařízení (EU) č. 648/2012
Nařízení (EU) č. 648/2012 se mění takto:
1)
V čl. 5 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem podle tohoto odstavce ponechá orgán ESMA beze změn přechodná ustanovení týkající se energetických derivátů podle bodu 6 oddílu C uvedená v článku 95 směrnice 2014/65/EU (31).
(31) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).“;" 						
2)
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
„1. Ústřední protistrana, které bylo povoleno provádět clearing OTC derivátových smluv, přijímá clearing těchto smluv nediskriminačním a transparentním způsobem, včetně požadavků na kolaterál a poplatků za přístup, bez ohledu na obchodní systém. Toto obchodnímu systému zejména zajistí právo na nediskriminační zacházení, co se týče toho, jak se smlouvami obchodovanými v tomto obchodním systém uzachází, pokud jde o:
a)
požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv v případě, že by zahrnutí takových smluv do závěrečného započtení a do jiných postupů započtení ústřední protistrany založených na právních předpisech týkajících se nesolventnosti neohrozilo hladké a řádné fungování, platnost nebo vymahatelnost takových postupů; a
b)
vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana v rámci modelu rizik, který je v souladu s článkem 41.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém vyhovoval provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik.“;
b)
doplňuje nový odstavec, který zní
„6. Podmínky uvedené v odstavci 1 týkající se nediskriminačního zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými v daném obchodním systému zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana, budou dále upřesněny technickými normami přijatými podle čl. 35 odst. 6 písm. e) nařízení (EU) č. 600/2014 (32)“
3)
V čl. 81 odst. 3 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„Registr obchodních údajů předá údaje příslušným orgánům v souladu s požadavky podle článku 26 nařízení (EU) č. 600/2014 (32)“.
Článek 54
Přechodné ustanovení
1. Podniky ze třetích zemí mohou nadále poskytovat služby a vykonávat činnosti v členských státech v souladu s vnitrostátními režimy do tří let od okamžiku, kdy Komise přijme v souvislosti s danou třetí zemí rozhodnutí postupem podle článku 47.
2. Pokud Komise vyhodnotí, že není třeba vyloučit deriváty obchodované v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36 v souladu s čl. 52 odst. 12, mohou ústřední protistrana nebo obchodní systém před vstupem tohoto nařízení v použitelnost podat svému příslušnému orgánu žádost o povolení k využití přechodných opatření. Příslušný orgán může při zohlední rizika vyplývajícího z uplatnění práv na přístup podle článků 35 a 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, pro řádné fungování dané ústřední protistrany nebo obchodního systému rozhodnout, že se články 35 nebo 36 nebudou vztahovat na, v uvedeném pořadí, danou ústřední protistranu nebo obchodní systém ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, a to po přechodné období trvající do 3. července 2019. Je-li takové přechodné období schváleno, ústřední protistrana nebo obchodní systém nemohou po dobu jeho trvání využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému. Příslušný orgán oznámí schválení přechodného období orgánu ESMA a v případě ústřední protistrany členům kolegia příslušných orgánů této ústřední protistrany.
Má-li ústřední protistrana, které byla schválena přechodná opatření, úzké propojení s jedním či více obchodními systémy, nemohou tyto obchodní systémy po dobu trvání tohoto přechodného období využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36 ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému.
Má-li obchodní systém, kterému byla schválena přechodná opatření, úzké propojení s jednou či více ústředními protistranami, nemohou tyto ústřední protistrany po dobu trvání tohoto přechodného období využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36 ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému.
Článek 55
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 3. ledna 2017.
Bez ohledu na druhý pododstavec se čl. 1 odst. 8 a 9, čl. 2 odst. 2, čl. 5 odst. 6 a 9, čl. 7 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 11 odst. 4, čl. 12 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 7, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 20 odst. 3, čl. 21 odst. 5, čl. 22 odst. 4, čl. 23 odst. 3, čl. 25 odst. 3, čl. 26 odst. 9, čl. 27 odst. 3, čl. 28 odst. 4, čl. 28 odst. 5, čl. 29 odst. 3, čl. 30 odst. 2, čl. 31 odst. 4, čl. 32 odst. 1, 5 a 6, čl. 33 odst. 2, čl. 35 odst. 6, čl. 36 odst. 6, čl. 37 odst. 4, čl. 38 odst. 3, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10, čl. 46 odst. 7, čl. 47 odst. 1 a 4, a čl. 52 odst. 10 a 12 a čl. 54 odst. 1 použijí bezprostředně po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Bez ohledu na druhý pododstavec se čl. 37 odst. 1, 2 a 3 použijí ode dne 3. ledna 2019.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 600/2014
z 15. mája 2014
o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Finančná kríza odhalila nedostatky v oblasti transparentnosti na finančných trhoch, ktoré môžu prispieť ku škodlivým sociálno-ekonomickým účinkom. Posilňovanie transparentnosti je jednou zo spoločných zásad na posilnenie finančného systému, ktoré boli potvrdené vo vyhlásení lídrov krajín skupiny G20 v Londýne 2. apríla 2009. Na posilnenie transparentnosti a zlepšenie fungovania vnútorného trhu s finančnými nástrojmi by sa mal zaviesť nový rámec stanovujúci jednotné požiadavky na transparentnosť transakcií na trhoch s finančnými nástrojmi. V tomto rámci by sa mali stanoviť komplexné pravidlá pre celú škálu finančných nástrojov. Mal by dopĺňať požiadavky na transparentnosť pokynov a transakcií týkajúcich sa akcií stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES (4).
(2)
Skupina na vysokej úrovni pre finančný dohľad v EÚ, ktorej predsedá Jacques de Larosière, vyzvala Úniu, aby vypracovala harmonizovanejší súbor finančných predpisov. V kontexte budúcej európskej štruktúry dohľadu sa na zasadnutí Európskej rady 18. a 19. júna 2009 zdôraznila potreba stanoviť jednotný európsky súbor pravidiel vzťahujúcich sa na všetky finančné inštitúcie na vnútornom trhu.
(3)
Nové právne predpisy by v dôsledku toho mali pozostávať z dvoch rozdielnych právnych nástrojov, smernice a nariadenia. Obidva právne nástroje by mali spolu vytvoriť právny rámec upravujúci požiadavky uplatniteľné na investičné spoločnosti, regulované trhy a poskytovateľov služieb oznamovania údajov. Toto nariadenie by sa preto malo interpretovať spoločne so smernicou. Potreba vytvoriť jednotný súbor pravidiel pre všetky inštitúcie v súvislosti s určitými požiadavkami a predísť prípadnej regulačnej arbitráži, ako aj zabezpečiť väčšiu právnu istotu a zjednodušiť zložitosť regulačného rámca pre účastníkov trhu si vyžaduje použitie právneho základu, ktorý umožňuje vytvorenie nariadenia. S cieľom odstrániť zostávajúce prekážky obchodovania a výrazné narušenia hospodárskej súťaže vyplývajúce z rozdielov medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi a zabrániť vzniku akýchkoľvek ďalších pravdepodobných prekážok obchodovania a výrazných narušení hospodárskej súťaže je preto potrebné prijať nariadenie, ktorým sa vytvoria jednotné pravidlá uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. Cieľom tohto priamo uplatniteľného právneho aktu je rozhodujúcim spôsobom prispieť k hladkému fungovaniu vnútorného trhu a z toho dôvodu by mal vychádzať z článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako sa vykladá v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie.
(4)
V smernici 2004/39/ES sa stanovujú pravidlá na zabezpečenie transparentnosti obchodovania s akciami prijatými na obchodovanie na regulovanom trhu pred obchodovaním a po skončení obchodovania a pravidlá oznamovania transakcií s finančnými nástrojmi prijatými na obchodovanie na regulovanom trhu príslušným orgánom. Smernicu je potrebné prepracovať, aby zodpovedajúco odrážala vývoj na finančných trhoch a riešila slabé stránky a vyplnila medzery, ktoré sa okrem iného prejavili aj počas krízy na finančných trhoch.
(5)
Ustanovenia týkajúce sa požiadaviek na transparentnosť obchodovania a regulácie musia mať podobu priamo použiteľného práva uplatniteľného na všetky investičné spoločnosti, ktoré by sa mali riadiť jednotnými pravidlami na všetkých trhoch Únie, s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie jednotného regulačného rámca, posilniť dôveru v transparentnosť trhov v celej Únii, zjednodušiť zložitosť regulačného rámca, znížiť náklady investičných spoločností na dosiahnutie súladu, najmä pre finančné inštitúcie pôsobiace cezhranične, a prispieť k odstráneniu narušenia hospodárskej súťaže. Na dosiahnutie týchto regulačných cieľov a na zabezpečenie jednotných podmienok tým, že sa predíde prijatiu rozdielnych vnútroštátnych požiadaviek v dôsledku transpozície smernice, je najvhodnejšie prijať nariadenie, ktorým sa zabezpečí priama uplatniteľnosť.
(6)
Je dôležité zabezpečiť, aby sa obchodovanie s finančnými nástrojmi vykonávalo v čo najväčšej miere na organizovaných miestach a aby boli tieto miesta riadne regulované. Na základe smernice 2004/39/ES došlo k vytvoreniu určitých obchodných systémov, ktoré regulačný režim dostatočne nepodchytil. Každý systém obchodovania s finančnými nástrojmi, ako napríklad subjekty, ktoré sú v súčasnosti známe ako systémy kríženia príkazov zadaných maklérmi (broker crossing networks), by mal byť v budúcnosti riadne regulovaný a mal by byť povolený ako jeden z typov multilaterálnych obchodných systémov, alebo ako systematický internalizátor za podmienok stanovených v tomto nariadení a v smernici 2014/65/EÚ (5).
(7)
Mali by sa objasniť pojmy regulovaného trhu a multilaterálneho obchodného systému (MTF), ktoré by mali zostať navzájom úzko prepojené, aby odrážali skutočnosť, že reálne zastupujú rovnakú funkciu organizovaného obchodovania. Z vymedzení pojmov by sa mali vylúčiť bilaterálne systémy, pri ktorých investičné spoločnosti vstupujú do každého obchodu na vlastný účet, dokonca aj ako bezriziková protistrana, ktorá stojí medzi kupujúcim a predávajúcim. Regulovaným trhom a MTF by sa nemalo umožniť vykonávať pokyny klienta s použitím vlastného kapitálu. Pojem „systém“ zahŕňa všetky také trhy, ktoré pozostávajú zo súboru pravidiel a obchodnej platformy, ako aj tie, ktoré fungujú len na základe súboru pravidiel. Regulované trhy a MTF nie sú povinné prevádzkovať technický systém na párovanie pokynov, a mali by môcť prevádzkovať iné obchodné protokoly vrátane systémov, v ktorých používatelia majú možnosť obchodovať proti kotáciám, ktoré si vyžiadajú od viacerých poskytovateľov. Trh, ktorý pozostáva iba zo súboru pravidiel, ktoré upravujú aspekty týkajúce sa členstva, prijímania nástrojov na obchodovanie, obchodovania medzi členmi, predkladania správ a v prípade potreby povinností týkajúcich sa transparentnosti, je regulovaným trhom alebo MTF v zmysle tohto nariadenia a transakcie uskutočnené podľa týchto pravidiel sa považujú za transakcie uskutočnené v rámci systémov regulovaného trhu alebo MTF. Výraz „záujem kúpiť a predať“ sa má chápať v širšom zmysle a zahŕňa pokyny, kotácie a prejavenia záujmu.
Jedna z dôležitých požiadaviek sa týka povinnosti, aby sa záujmy v systéme spojili prostredníctvom nediskrečných pravidiel stanovených prevádzkovateľom systému. Táto požiadavka znamená, že sa spoja podľa pravidiel systému alebo prostredníctvom protokolov systému, alebo interných prevádzkových postupov vrátane postupov zakotvených v počítačovom softvéri. Pojem „nediskrečné pravidlá“ znamená pravidlá, ktoré neumožňujú regulovanému trhu, organizátorovi trhu ani investičnej spoločnosti prevádzkujúcej MTF rozhodovať o tom, ako môžu záujmy vzájomne pôsobiť. Vymedzenie pojmov si vyžaduje, aby sa záujmy spájali takým spôsobom, aby ich výsledkom bola zmluva, ku ktorej sa dospeje, ak bude vykonávanie prebiehať podľa pravidiel systému alebo prostredníctvom protokolov systému, alebo interných prevádzkových postupov.
(8)
Na zabezpečenie väčšej transparentnosti a účinnosti finančných trhov v Únii a na vytvorenie rovnakých podmienok pre rozličné miesta ponúkajúce multilaterálne služby obchodovania je potrebné zaviesť novú kategóriu obchodného miesta organizovaného obchodného systému (OTF) pre dlhopisy, štruktúrované finančné produkty, emisné kvóty a deriváty a zabezpečiť, aby bol systém riadne regulovaný a uplatňovali sa nediskriminačné pravidlá prístupu k nemu. Táto nová kategória sa vymedzuje široko, aby bolo možné zachytiť v súčasnosti i v budúcnosti všetky typy organizovaného vykonávania a zabezpečovania obchodovania, ktoré nezodpovedajú funkciám alebo regulačným špecifikáciám existujúcich miest. Preto je potrebné uplatňovať vhodné organizačné požiadavky a pravidlá transparentnosti, ktoré podporujú efektívne určovanie cien. Táto nová kategória zahŕňa systémy oprávnené na obchodovanie s dostatočne likvidnými derivátmi, ktoré možno zúčtovávať.
Nemala by zahŕňať systémy, v ktorých neprebieha skutočný výkon alebo zabezpečovanie obchodovania, ako sú oznamovacie tabule používané na zverejňovanie záujmu kúpiť a predať, iné subjekty zhromažďujúce alebo združujúce potenciálne záujmy kúpiť alebo predať, elektronické služby potvrdzovania po uzatvorení obchodu alebo kompresia portfólia, ktorou sa znižujú netrhové riziká v existujúcich portfóliách derivátov bez toho, aby sa zmenilo trhové riziko portfólií. Kompresiu portfólia môže poskytnúť viacero spoločností, na ktoré sa ako na také nevzťahuje regulácia prostredníctvom tohto nariadenia alebo smernice 2014/65/EÚ, ako sú napríklad centrálne protistrany, archívy obchodných údajov, ako aj investičné spoločnosti alebo organizátori trhu. Je vhodné spresniť, že ak investičné spoločnosti a organizátori trhu vykonávajú kompresiu portfólia, niektoré ustanovenia tohto nariadenia a smernice 2014/65/EÚ nie sú použiteľné, pokiaľ ide o kompresiu portfólia. Vzhľadom na to, že na centrálnych depozitárov cenných papierov sa budú vzťahovať rovnaké požiadavky ako na investičné spoločnosti pri poskytovaní určitých investičných služieb alebo vykonávaní určitých investičných činností, ustanovenia tohto nariadenia a smernice 2014/65/EÚ by sa pri vykonávaní kompresie portfólia nemali vzťahovať na spoločnosti, ktoré nimi nie sú upravené.
(9)
Táto nová kategória OTF bude dopĺňať existujúce druhy obchodných miest. Kým regulované trhy a MTF majú nediskrečné pravidlá pre vykonávanie transakcií, organizátor OTF by mal vykonávať pokyny na základe určitého voľného uváženia, a to podľa okolností so zreteľom na požiadavky predobchodnej transparentnosti a povinnosť vykonania pokynu najlepším spôsobom. Preto by sa na transakcie uzavreté v rámci OTF prevádzkovaného investičnou spoločnosťou alebo organizátorom trhu mali uplatňovať pravidlá týkajúce sa výkonu činností a povinnosti vykonania pokynu najlepším spôsobom a spracovania pokynov klientov. Okrem toho každý organizátor trhu oprávnený prevádzkovať OTF by mal dodržiavať kapitolu 1 smernice 2014/65/EÚ, pokiaľ ide o podmienky a postupy udeľovania povolení pre investičné spoločnosti. Investičná spoločnosť alebo organizátor trhu prevádzkujúci OTF by mali môcť voľne rozhodovať na dvoch rozličných úrovniach: prvá, keď sa rozhoduje o zadaní pokynu OTF alebo o jeho opätovnom odvolaní, a druhá, keď sa rozhoduje o nespárovaní konkrétneho pokynu v danom čase s pokynmi, ktoré sú dostupné v systéme, a to za predpokladu, že je to v súlade s konkrétnymi inštrukciami od klientov a s povinnosťou vykonania pokynu najlepším spôsobom.
V prípade systému, v ktorom sa križujú pokyny klienta, by mal môcť organizátor rozhodnúť, či a kedy chce spárovať pokyny v rámci systému a koľko z dvoch alebo viacerých pokynov chce spárovať. V súlade s článkom 20 ods. 1, 2, 4 a 5 smernice 2014/65/EÚ a bez toho, aby bol dotknutý článok 20 ods. 3 smernice 2014/65/EÚ, by mala spoločnosť môcť uľahčiť rokovanie medzi klientmi s cieľom spojiť dva alebo viaceré potenciálne kompatibilné záujmy o obchodovanie do jednej transakcie. Na oboch úrovniach rozhodovania na základe voľného uváženia by mal organizátor OTF zohľadniť svoje povinnosti podľa článkov 18 a 27 smernice 2014/65/EÚ. Organizátor trhu alebo investičná spoločnosť, ktorá prevádzkuje OTF, by mal vysvetliť používateľom daného miesta, akým spôsobom bude rozhodovať. Keďže OTF predstavuje skutočnú obchodnú platformu, organizátor platformy by mal byť neutrálny. Preto by sa na investičnú spoločnosť alebo organizátora trhu prevádzkujúceho OTF mali vzťahovať požiadavky týkajúce sa nediskriminačného vykonávania pokynov a ani investičnej spoločnosti, ani organizátorovi trhu prevádzkujúcemu OTF, ani žiadnemu subjektu, ktorý je súčasťou tej istej skupiny, ani právnickej osobe ako je investičná spoločnosť alebo organizátor trhu by sa nemalo umožniť vykonávať pokyny klientov v OTF s použitím vlastného kapitálu.
Na účely uľahčenia vykonania jedného alebo viacerých pokynov klienta v súvislosti s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi, ktoré nepodliehajú zúčtovacej povinnosti v súlade s článkom 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (6), sa prevádzkovateľovi OTF povolí obchodovať párovaním na vlastný účet v zmysle smernice 2014/65/EÚ pod podmienkou, že klient súhlasí s týmto postupom. Pokiaľ ide o štátne dlhové nástroje, pre ktoré neexistuje likvidný trh, investičná spoločnosť alebo organizátor trhu prevádzkujúci OTF by sa mali môcť zúčastniť obchodovania na vlastný účet, ktoré nie je párovaním na vlastný účet. Ak sa použije obchodovanie párovaním na vlastný účet, je potrebné dodržať všetky požiadavky na predobchodnú a poobchodnú transparentnosť, ako aj povinnosť vykonania pokynu najlepším spôsobom. Prevádzkovateľ OTF ani akýkoľvek subjekt, ktorý je súčasťou rovnakej skupiny, ani právnická osoba, ako je investičná spoločnosť alebo organizátor trhu by nemali pôsobiť ako systematický internalizátor v OTF, ktorý prevádzkujú. Okrem toho by sa na organizátora OTF mali vzťahovať rovnaké povinnosti ako na MTF, pokiaľ ide o primerané riešenie možných konfliktov záujmov.
(10)
Všetky organizované obchody by sa mali uskutočňovať na regulovaných miestach a mali by byť v plnom rozsahu transparentné pred obchodovaním aj po skončení obchodovania. Preto by sa mali na všetky typy obchodných miest a na všetky finančné nástroje, s ktorými sa na týchto miestach obchoduje, uplatňovať primerane nastavené požiadavky na transparentnosť.
(11)
S cieľom zabezpečiť rozsiahlejšie obchodovanie na regulovaných obchodných miestach a prostredníctvom systematických internalizátorov by sa pre investičné spoločnosti mala v tomto nariadení zaviesť obchodovaciu povinnosť s akciami prijatými na obchodovanie na regulovanom trhu alebo obchodovanými na obchodnom mieste. Táto obchodovacia povinnosť vyžaduje od investičných spoločností, aby vykonávali všetky obchody vrátane obchodovania na vlastný účet a obchodovania pri vykonávaní pokynov klienta na regulovanom trhu, MTF, prostredníctvom systematického internalizátora alebo ekvivalentného obchodného miesta tretej krajiny. V prípade legitímnych dôvodov je však potrebné umožniť výnimku z tejto obchodovacej povinnosti. Takýmito legitímnymi dôvodmi sú nesystematické, ad hoc, nepravidelné a občasné obchody, ako aj technické obchody, ako napríklad obchody „give-up“, ktoré neprispievajú k procesu určovania cien. Výnimka z tejto obchodovacej povinnosti by sa však nemala používať na obchádzanie obmedzení týkajúcich sa výnimky v súvislosti s používaním referenčnej ceny a dohodnutej ceny ani na prevádzkovanie systémov kríženia príkazov zadaných maklérmi ani iných systémov kríženia príkazov.
Možnosťou obchodovania prostredníctvom systematického internalizátora nie je dotknutý režim systematického internalizátora stanovený v tomto nariadení. Ak samotná investičná spoločnosť spĺňa príslušné kritériá stanovené v tomto nariadení, na základe ktorých je ju možné považovať pri konkrétnej transakcii s akciou za systematického internalizátora, cieľom je, aby bolo možné realizovať tento obchod uvedeným spôsobom; ak sa však pri konkrétnej transakcii s akciou investičná spoločnosť nepovažuje za systematického internalizátora, mala by aj tak môcť vykonať obchod prostredníctvom iného systematického internalizátora, ak je to v súlade s jej povinnosťami vykonania pokynu najlepším spôsobom a má túto možnosť k dispozícii. Okrem toho, aby sa zabezpečila riadna regulácia multilaterálneho obchodovania s akciami, vkladovými potvrdenkami, fondmi obchodovanými na burze (ETF), certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi, investičná spoločnosť, ktorá prevádzkuje interný systém párovania na multilaterálnom základe, by mala byť povolená ako MTF. Malo by byť zrejmé, že ustanovenia týkajúce sa vykonávania pokynov najlepším spôsobom stanovené v smernici 2014/65/EÚ by sa mali uplatňovať takým spôsobom, aby nebránili v plnení obchodovacích povinností podľa tohto nariadenia.
(12)
Obchodovanie s vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi, podobnými finančnými nástrojmi a inými akciami, ako sú akcie prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, prebieha zväčša rovnakými spôsobom a slúži takmer rovnakému ekonomickému účelu ako obchodovanie s akciami prijatými na obchodovanie na regulovanom trhu. Ustanovenia o transparentnosti uplatniteľné na akcie prijaté na obchodovanie na regulovaných trhoch by sa preto mali rozšíriť aj na uvedené finančné nástroje.
(13)
I keď sa v zásade uznáva potreba režimu výnimiek z predobchodnej transparentnosti na podporu efektívneho fungovania trhov, súčasné ustanovenia o výnimkách pre akcie, ktoré sa uplatňujú na základe smernice 2004/39/ES a nariadenia Komisie (ES) č. 1287/2006 (7), je potrebné preskúmať, pokiaľ ide o ich pretrvávajúcu vhodnosť, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti a uplatniteľné podmienky. Na zabezpečenie jednotného uplatňovania výnimiek z predobchodnej transparentnosti s akciami a prípadne s inými podobnými finančnými nástrojmi a inými produktmi, ako sú kapitálové nástroje, pre určité trhové modely a typy a objemy pokynov by mal Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy), zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (8) (ESMA), posúdiť zlučiteľnosť jednotlivých žiadostí o uplatnenie výnimky s pravidlami stanovenými v tomto nariadení a delegovaných aktoch stanovených v tomto nariadení. Posúdenie vypracované orgánom ESMA by malo mať podobu stanoviska v súlade s článkom 29 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Okrem toho by mal orgán ESMA vo vhodnom časovom rámci preskúmať už existujúce výnimky pre akcie a použitím rovnakého postupu posúdiť, či sú naďalej v súlade s pravidlami stanovenými v tomto nariadení a v delegovaných aktoch, ktoré sa v tomto nariadení stanovujú.
(14)
Finančná kríza odhalila špecifické slabé stránky spôsobu poskytovania informácií účastníkom trhu o obchodných príležitostiach a cenách iných finančných nástrojov ako akcie, najmä pokiaľ ide o načasovanie, úroveň podrobnosti, rovnaký prístup a spoľahlivosť. Mali by sa preto zaviesť aktuálne požiadavky na predobchodnú a poobchodnú transparentnosť zohľadňujúce rozličné charakteristiky a trhové štruktúry s konkrétnymi druhmi iných finančných nástrojov ako akcie a nastaviť pre rozličné druhy systémov obchodovania vrátane obchodných systémov na báze knihy objednávok, kotácií, hybridných systémov, periodických aukcií a hlasového obchodovania. S cieľom zabezpečiť spoľahlivý rámec pre transparentnosť pre všetky príslušné finančné nástroje by sa tieto požiadavky mali uplatňovať na dlhopisy, štruktúrované finančné produkty, emisné kvóty a deriváty, s ktorými sa obchoduje na obchodnom mieste. Preto by oslobodenie od povinností týkajúcich sa predobchodnej transparentnosti a úpravy požiadaviek v súvislosti s odkladom zverejnenia mali byť k dispozícii len v určitých vymedzených prípadoch.
(15)
Je potrebné zaviesť vhodnú úroveň transparentnosti obchodovania na trhoch s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi a derivátmi, čo by malo pomôcť určovať cenu produktov, ako aj dosiahnuť efektívnosť tvorby cien. K štruktúrovaným finančným produktom by mali patriť najmä cenné papiere zabezpečené aktívami, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 5 nariadenia Komisie (ES) č. 809/2004 (9), a zahŕňať okrem iného zabezpečené dlhové obligácie.
(16)
Na zabezpečenie jednotných podmienok uplatniteľných na rôzne obchodné miesta by sa na rozličné typy miest mali uplatňovať rovnaké požiadavky na predobchodnú a poobchodnú transparentnosť. Požiadavky na transparentnosť by sa mali nastaviť pre rozličné druhy finančných nástrojov vrátane akcií, dlhopisov a derivátov, pričom by sa mali zohľadniť záujmy investorov i emitentov vrátane eminentov štátnych dlhopisov a likvidita trhu. Požiadavky by sa mali nastaviť pre rozličné druhy obchodovania, okrem iného aj pre knihy objednávok a systémy riadené kotáciami, ako sú žiadosti o kotácie, ako aj pre hybridné systémy a systémy hlasového obchodovania, a mali by zohľadňovať rozsah transakcií vrátane obratu a ďalšie relevantné kritériá.
(17)
Na zabránenie akémukoľvek negatívnemu vplyvu na postup určovania cien je nevyhnutné zaviesť vhodný mechanizmus objemového prahu pre pokyny zadané v systémoch, ktoré sa zakladajú na metodike obchodovania, pri ktorej sa cena určuje podľa referenčnej ceny, a pre niektoré dohodnuté transakcie. Tento mechanizmus by mal mať dvojitý prah, pričom objemový prah sa uplatní na každé obchodné miesto, ktoré využíva uvedené výnimky, tak, aby sa na každom z obchodných miest mohlo realizovať len určité percento obchodov, a navyše sa uplatňuje celkový objemový prah, pri prekročení ktorého by sa pozastavilo využívanie uvedených výnimiek v celej Únii. V súvislosti s dohodnutými transakciami by sa mal uplatňovať len na tie transakcie, ktoré sa vykonávajú v rámci aktuálneho rozpätia váženého objemom, ktoré vyplýva z knihy objednávok alebo z kotácií tvorcov trhu obchodného miesta, ktorí prevádzkujú daný systém. Mal by vylúčiť dohodnuté transakcie, ktoré sú v nelikvidných akciách, vkladových potvrdenkách, ETF, certifikátoch alebo iných podobných finančných nástrojoch, a tie transakcie, ktoré podliehajú iným podmienkam, než je aktuálna trhová cena, keďže neprispievajú k procesu stanovovania cien.
(18)
Na zabezpečenie toho, aby obchodovanie mimo burzy neohrozovalo efektívne určovanie cien ani transparentné rovnaké podmienky pre rozličné spôsoby obchodovania, na investičné spoločnosti obchodujúce na vlastný účet s finančnými nástrojmi na mimoburzovom trhu (over the counter - OTC), pokiaľ tak robia ako systematickí internalizátori v súvislosti s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi alebo inými podobnými finančnými nástrojmi, pre ktoré existuje likvidný trh, a dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi, s ktorými sa obchoduje na obchodnom mieste a pre ktoré existuje likvidný trh, by sa mali uplatňovať príslušné požiadavky na predobchodnú transparentnosť.
(19)
Investičná spoločnosť, ktorá vykonáva pokyny klientov s použitím vlastného kapitálu, by sa mala považovať za systematického internalizátora, okrem prípadov, ak sa transakcie vykonávajú mimo obchodného miesta príležitostne, ad hoc a nepravidelne. Systematickí internalizátori by sa tak mali vymedziť ako investičné spoločnosti, ktoré organizovane, často, systematicky a významne obchodujú na vlastný účet vykonávaním pokynov klientov mimo obchodného miesta. Požiadavky na systematických internalizátorov v tomto nariadení by sa mali vzťahovať na investičnú spoločnosť iba v súvislosti s každým jednotlivým finančným nástrojom, napríklad na úrovni kódu ISIN, vo vzťahu ku ktorému je systematickým internalizátorom. S cieľom zabezpečiť objektívne a účinné uplatňovanie vymedzenia systematického internalizátora na investičné spoločnosti by mala byť vopred stanovená prahová hodnota pre systematickú internalizáciu, a vo vymedzení by sa malo presne určiť, čo sa považuje za častosť, systematickosť a významnosť.
(20)
Hoci OTF je každý systém alebo mechanizmus, v ktorom nastáva interakcia záujmov viacerých tretích strán kúpiť a predať, systematickému internalizátorovi by sa nemalo povoliť spájať záujmy tretích strán kúpiť a predať. Napríklad tzv. platforma s jedným obchodníkom, v rámci ktorej dochádza k obchodovaniu vždy vo vzťahu k jednej investičnej spoločnosti, by sa mala považovať za systematického internalizátora, pokiaľ splní požiadavky uvedené v tomto nariadení. Za systematického internalizátora by sa však nemala považovať tzv. platforma s viacerými obchodníkmi, v rámci ktorej dochádza k interakcii viacerých obchodníkov vo vzťahu k rovnakému finančnému nástroju.
(21)
Systematickí internalizátori by mali môcť určiť na základe svojej obchodnej politiky a objektívnym a nediskriminačným spôsobom klientov, ktorým poskytnú prístup k svojim kotáciám, rozlišujúc medzi rôznymi kategóriami klientov a mali by môcť aj zohľadniť rozdiely medzi klientmi napríklad vo vzťahu k úverovému riziku. Systematickí internalizátori by nemali byť povinní zverejňovať záväzné kotácie, vykonávať pokyny klientov a poskytovať prístup k svojim kotáciám v súvislosti s transakciami s akciami nad štandardnou trhovou veľkosťou a s transakciami, ktoré nie sú transakciami s akciami, nad objem špecifický pre daný finančný nástroj. Príslušné orgány by mali kontrolovať plnenie povinností systematickými internalizátormi, ktorí by im na uvedený účel mali poskytovať príslušné informácie.
(22)
Cieľom tohto nariadenia nie je vyžadovať uplatňovanie pravidiel predobchodnej transparentnosti na transakcie uskutočňované mimo burzy, ak nejde o transakcie uskutočňované systematickým internalizátorom.
(23)
Údaje o trhu by mali byť používateľom dostupné ľahko a rýchlo a v čo najväčšom členení, čo by malo investorom a poskytovateľom dátových služieb, ktorí uspokojujú ich potreby, umožniť prispôsobovať dátové riešenia v čo najväčšom možnom rozsahu. Preto by sa mali údaje o predobchodnej a poobchodnej transparentnosti sprístupňovať verejnosti v nezoskupenej podobe s cieľom znížiť náklady účastníkov trhu pri kúpe údajov.
(24)
Na výmenu, prenos a spracovanie osobných údajov členskými štátmi a orgánom ESMA na účely tohto nariadenia, a najmä hlavy IV, by sa v plnom rozsahu mala uplatňovať smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (10) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (11).
(25)
Vzhľadom na dohodu dosiahnutú účastníkmi samitu skupiny G20 v Pittsburghu 25. septembra 2009 týkajúcu sa presunu obchodovania s kontraktmi na štandardizované mimoburzové deriváty na burzy alebo prípadne na elektronické obchodné platformy by sa mal vymedziť formálny regulačný postup, ktorý by umožňoval obchodovanie medzi finančnými protistranami a veľkými nefinančnými protistranami so všetkými derivátmi, ktoré sa považujú za deriváty, ktoré možno zúčtovávať a ktoré sú dostatočne likvidné na to, aby sa s nimi obchodovalo v celom rade obchodných miest, ktoré podliehajú podobnej regulácii a účastníkom umožňujú obchodovať s viacerými protistranami. Pri posudzovaní dostatočnej likvidity by sa mali brať do úvahy charakteristiky trhu na vnútroštátnej úrovni vrátane prvkov, ako je počet a typ účastníkov trhu na danom trhu, a charakteristiky transakcií, ako je rozsah a početnosť transakcií na tomto trhu.
Likvidný trh s určitou triedou produktov derivátov bude vo vzťahu k množstvu obchodovaných produktov charakterizovaný vysokým počtom aktívnych účastníkov trhu zahŕňajúcich vhodnú kombináciu poskytovateľov likvidity a príjemcov likvidity, ktorí s týmito produktmi často obchodujú v objeme, ktorý je menší ako obchod veľkého rozsahu. Takáto trhová činnosť by sa mala vyznačovať vysokým počtom zostávajúcich ponúk na nákup a predaj príslušného derivátu, čo vedie k úzkemu rozpätiu pre transakciu bežného trhového objemu. Pri posudzovaní dostatočnej likvidity by sa malo predpokladať, že likvidita derivátu sa môže výrazne líšiť v závislosti od trhových podmienok a jeho životného cyklu.
(26)
Vzhľadom na dohodu dosiahnutú účastníkmi samitu skupiny G20 v Pittsburghu 25. septembra 2009 týkajúcu sa presunu obchodovania s kontraktmi na štandardizované mimoburzové deriváty na burzy alebo prípadne na elektronické obchodné platformy na jednej strane a vzhľadom na pomerne nižšiu likviditu rôznych mimoburzových derivátov na strane druhej je vhodné stanoviť primeranú skupinu oprávnených miest, na ktorých sa môže uskutočňovať obchodovanie podľa tohto záväzku. Všetky oprávnené miesta by mali podliehať dôkladne zosúladeným regulačným požiadavkám, pokiaľ ide o organizačné a prevádzkové aspekty, opatrenia na zmiernenie konfliktov záujmov, dohľad nad všetkými obchodnými činnosťami, predobchodnú a poobchodnú transparentnosť nastavenú podľa finančného nástroja a typu obchodného systému, ako aj požiadavke, aby bolo možné zabezpečiť interakciu záujmov o obchodovanie viacerých tretích strán. Na účely zlepšenia podmienok pre vykonávanie pokynov a likviditu by sa však malo stanoviť, že organizátori obchodných miest by mali mať možnosť zabezpečovať transakcie v súlade s týmto záväzkom medzi viacerými tretími stranami podľa vlastného uváženia.
(27)
Povinnosť uzavrieť transakcie s derivátmi patriacimi k triede derivátov, ktorá sa považuje za triedu, na ktorú sa vzťahuje obchodovacia povinnosť na regulovanom trhu, MTF alebo OTF, alebo na obchodných miestach tretích krajín, by sa nemala uplatňovať na prvky služieb znižovania rizika po skončení obchodu neurčujúce ceny, ktorými sa znižujú netrhové riziká v portfóliách derivátov vrátane existujúcich portfólií mimoburzových derivátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 bez toho, aby sa zmenilo trhové riziko portfólií. Napriek tomu, že je vhodné zaviesť špecifické ustanovenia týkajúce sa kompresie portfólia, cieľom tohto nariadenia nie je zabrániť využívaniu služieb znižovania rizika po obchode.
(28)
Obchodovacia povinnosť stanovená pre tieto deriváty by mala umožniť efektívnu hospodársku súťaž medzi oprávnenými obchodnými miestami. Preto by tieto obchodné miesta nemali mať možnosť nárokovať si výlučné práva v súvislosti so žiadnymi derivátmi, na ktoré sa vzťahuje táto obchodovacia povinnosť, a brániť ostatným obchodným miestam ponúkať obchodovanie s týmito finančnými nástrojmi. S cieľom zabezpečiť účinnú hospodársku súťaž medzi obchodnými miestami v prípade derivátov je nevyhnutné, aby obchodné miesta mali nediskriminačný a transparentný prístup k centrálnym protistranám. Nediskriminačný prístup k centrálnym protistranám by mal znamenať, že obchodné miesto má právo na nediskriminačné zaobchádzanie, pokiaľ ide o to, ako sa zaobchádza s kontraktmi obchodovanými na jeho platforme z hľadiska požiadaviek na zábezpeku a vzájomného započítania ekonomicky rovnocenných kontraktov a vzájomného urovnania portfólií s korelovanými kontraktmi zúčtovanými tou istou centrálnou protistranou, ako aj na nediskriminačné poplatky za zúčtovanie.
(29)
Právomoci príslušných orgánov by sa mali doplniť explicitným mechanizmom, ktorý by zakazoval alebo obmedzoval uvádzanie na trh, distribúciu a predaj akéhokoľvek finančného nástroja alebo štruktúrovaného vkladu, v súvislosti s ktorým existujú vážne obavy, pokiaľ ide o ochranu investorov, riadne fungovanie a integritu finančných trhov alebo komoditných trhov, alebo stabilitu celého finančného systému alebo jeho časti, ako aj príslušnými právomocami orgánu ESMA v oblasti koordinácie a intervencie v prípade mimoriadnych udalostí alebo Európskeho orgánu dohľadu (Európskeho orgánu pre bankovníctvo) (EBA) zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (12) v prípade štruktúrovaných vkladov. Výkon týchto právomocí príslušnými orgánmi a vo výnimočných prípadoch orgánu ESMA alebo EBA by mal byť podmienený splnením radu osobitných podmienok. V prípade splnenia týchto podmienok by mali mať príslušné orgány alebo vo výnimočných prípadoch orgán ESMA alebo EBA možnosť preventívne uložiť zákaz alebo obmedzenie pred tým, než sa finančný nástroj alebo štruktúrovaný vklad uvedie na trh, začne distribuovať alebo predávať klientom.
Uvedené právomoci neznamenajú, že by sa malo požadovať zaviesť alebo uplatňovať schvaľovanie alebo povoľovanie produktov príslušnými orgánmi, orgánom ESMA alebo EBA, a ani sa nimi investičné spoločnosti nezbavujú povinnosti plniť všetky relevantné požiadavky stanovené v tomto nariadení a v smernici 2014/65/EÚ. Riadne fungovanie a integrita komoditných trhov by mali byť aj kritériom intervencie zo strany príslušných orgánov, ktorou by bolo možné podniknúť kroky v reakcii na prípadné negatívne vedľajšie účinky činností na finančných trhoch na komoditné trhy. Platí to predovšetkým pre poľnohospodárske komoditné trhy, ktorých účelom je zaručiť bezpečnosť dodávok potravín pre obyvateľstvo. V týchto prípadoch by sa opatrenia mali koordinovať s orgánmi príslušnými pre dotknuté komoditné trhy.
(30)
Príslušné orgány by mali orgánu ESMA oznámiť podrobnosti, ktoré sa týkajú ich žiadostí o zníženie pozície v súvislosti s derivátovým kontraktom, jednorazových obmedzení, ako aj obmedzení pozícií ex ante, s cieľom zlepšiť koordináciu a konvergenciu spôsobu uplatňovania týchto právomoci. Základné informácie o všetkých obmedzeniach pozícií ex ante uplatňovaných príslušným orgánom by sa mali uverejniť na webovom sídle orgánu ESMA.
(31)
Orgán ESMA by mal mať možnosť vyžiadať si informácie od akýchkoľvek osôb o ich pozícii v súvislosti s derivátovým kontraktom, požiadať o zníženie tejto pozície, ako aj obmedziť schopnosť osôb vykonávať individuálne transakcie v súvislosti s komoditnými derivátmi. Orgán ESMA by mal potom dotknutým príslušným orgánom oznámiť opatrenia, ktoré navrhuje vykonať, a mal by tieto opatrenia uverejniť.
(32)
Podrobnosti o transakciách s finančnými nástrojmi by sa mali oznámiť príslušným orgánom, aby tieto mali možnosť odhaliť a preskúmať potenciálne prípady zneužívania trhu, monitorovať spravodlivé a riadne fungovanie trhov, ako aj činnosti investičných spoločností. Rozsah tohto dohľadu zahŕňa všetky finančné nástroje, s ktorými sa obchoduje na obchodnom mieste, a finančné nástroje, v prípade ktorých je podkladové aktívum finančný nástroj, s ktorým sa obchoduje na obchodnom mieste, alebo index alebo kôš zložený z finančných nástrojov, s ktorými sa obchoduje na obchodnom mieste. Daná povinnosť by sa mala uplatniť bez ohľadu na to, či sa takéto transakcie s akýmkoľvek takýmto finančným nástrojom uskutočnili alebo neuskutočnili na obchodnom mieste. Z oznamovacej povinnosti by mali byť vylúčené finančné nástroje, ktoré nie sú ohrozené zneužívaním trhu, aby sa predišlo zbytočnému administratívnemu zaťaženiu investičných spoločností. V správach by sa mal používať identifikátor právnickej osoby v súlade so záväzkami skupiny G20. Orgán ESMA by mal predložiť Komisii správu o fungovaní tohto oznamovania príslušným orgánom a Komisia by mala prípadne prijať opatrenia na navrhnutie akýchkoľvek zmien.
(33)
Organizátor obchodného miesta by mal svojmu príslušnému orgánu poskytnúť príslušné referenčné údaje o finančnom nástroji. Príslušné orgány bez odkladu postúpia tieto oznámenia orgánu ESMA, ktorý by ich mal okamžite uverejniť na svojom webovom sídle, aby sa orgánu ESMA a príslušným orgánom umožnilo používať, analyzovať a vymieňať si správy o transakciách.
(34)
Ak majú tieto správy o transakciách slúžiť svojmu účelu ako nástroj monitorovania trhu, mala by sa v nich uviesť osoba, ktorá urobila investičné rozhodnutie, ako aj osoby zodpovedné za jeho vykonanie. Popri režime transparentnosti stanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2012 (13) poskytuje označovanie predajov nakrátko užitočné doplňujúce informácie, ktoré príslušným orgánom umožnia monitorovať úrovne predajov nakrátko. Príslušné orgány musia mať úplný prístup k záznamom vo všetkých štádiách procesu vykonávania pokynov, od prvotného rozhodnutia uskutočniť obchod až po jeho vykonanie. Investičné spoločnosti by preto mali viesť záznamy o všetkých svojich pokynoch a všetkých svojich transakciách s finančnými nástrojmi, a od organizátorov platforiem sa vyžaduje, aby viedli záznamy o všetkých pokynoch zadaných do ich systémov. Orgán ESMA by mal koordinovať výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi s cieľom zabezpečiť, aby mali prístup ku všetkým záznamom o transakciách a pokynoch týkajúcich sa finančných nástrojov, ktoré patria pod ich dohľad, vrátane záznamov, keď sa tieto transakcie a pokyny vykonávajú na platformách, ktoré pôsobia mimo ich územia.
(35)
Malo by sa predchádzať dvojitému oznamovaniu tých istých informácií. Správy predkladané archívom obchodných údajov zaregistrovaným alebo uznaným podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 pre príslušné finančné nástroje, ktoré obsahujú všetky požadované informácie na účely oznamovania transakcií, by sa nemali musieť nahlasovať príslušným orgánom, ale mali by im ich posielať archívy obchodných údajov. Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 by sa preto malo v tomto zmysle zmeniť.
(36)
Pri každej výmene alebo prenose informácií príslušnými orgánmi by sa mali dodržiavať pravidlá prenosu osobných údajov stanovené v smernici 95/46/ES. Pri každej výmene alebo prenose informácií orgánom ESMA by sa mali dodržiavať pravidlá prenosu osobných údajov stanovené v nariadení (ES) č. 45/2001, ktoré by sa mali v plnom rozsahu uplatňovať na spracovanie osobných údajov na účely tohto nariadenia.
(37)
V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa stanovujú kritéria, na základe ktorých by mali triedy mimoburzových derivátov podliehať zúčtovacej povinnosti. Uvedené nariadenie bráni narušeniu hospodárskej súťaže tým, že vyžaduje nediskriminačný prístup k centrálnym protistranám, ktoré ponúkajú zúčtovanie mimoburzových derivátov na obchodných miestach, a nediskriminačný prístup k údajom o obchodoch na obchodných miestach pre centrálne protistrany, ktoré ponúkajú zúčtovanie mimoburzových derivátov. Keďže mimoburzové deriváty sú definované ako derivátové kontrakty, s ktorými sa neobchoduje na regulovanom trhu, je potrebné zaviesť podobné požiadavky pre regulované trhy podľa tohto nariadenia. Deriváty, s ktorými sa obchoduje na regulovaných trhoch, by sa mali takisto zúčtovávať centrálne.
(38)
Okrem požiadaviek uvedených v smernici 2004/39/ES a v smernici 2014/65/EÚ, ktoré bránia členským štátom v nenáležitom obmedzovaní prístupu k infraštruktúre po skončení obchodovania, ako sú napríklad mechanizmy centrálnej protistrany a mechanizmy vyrovnania, je potrebné, aby toto nariadenie odstránilo rôzne ďalšie obchodné prekážky, ktoré sa môžu použiť na zabránenie hospodárskej súťaži pri zúčtovaní finančných nástrojov. V snahe zabrániť akýmkoľvek diskriminačným praktikám by centrálne protistrany mali prijímať na zúčtovanie transakcie vykonané na rozličných obchodných miestach za predpokladu, že tieto miesta spĺňajú prevádzkové a technické požiadavky stanovené centrálnou protistranou vrátane požiadaviek na riadenie rizika. Centrálna protistrana by mala udeliť prístup, ak sú splnené určité kritéria prístupu vymedzené v regulačných technických predpisoch. V súvislosti s novozriadenými centrálnymi protistranami, ktoré boli v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia schválené alebo uznané menej ako tri roky, a pokiaľ ide o prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu, by príslušné orgány mali mať možnosť schváliť prechodné obdobie v trvaní až dva a pol roka, než budú tieto centrálne protistrany vystavené úplnému nediskriminačnému prístupu, pokiaľ ide o prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu. Ak sa však centrálna protistrana rozhodne využiť tento prechodný mechanizmus, nemala by môcť mať počas jeho trvania prospech z prístupových práv k obchodnému miestu podľa tohto nariadenia. Počas trvania tohto prechodného mechanizmu by nemala mať okrem toho prospech z prístupových práv k centrálnej protistrane podľa tohto nariadenia ani žiadne obchodné miesto prepojené úzkymi väzbami s uvedenou centrálnou protistranou.
(39)
V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa stanovujú podmienky, za ktorých by sa mal pre mimoburzové deriváty poskytnúť nediskriminačný prístup k centrálnym protistranám a obchodným miestam. V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa mimoburzové deriváty vymedzujú ako deriváty, ktorých vykonávanie sa neuskutočňuje na regulovanom trhu ani na trhu tretej krajiny, ktorý sa považuje za rovnocenný s regulovaným trhom v súlade s článkom 19 ods. 6 smernice 2004/39/ES. V snahe zabrániť akýmkoľvek medzerám v úprave alebo duplicitnej úprave a zabezpečiť súlad medzi nariadením (EÚ) č. 648/2012 a týmto nariadením sa požiadavky stanovené v tomto nariadení, ktoré sa týkajú nediskriminačného prístupu medzi centrálnymi protistranami a obchodnými miestami, vzťahujú na deriváty, s ktorými sa obchoduje na regulovaných trhoch alebo na trhu tretej krajiny, ktorý sa považuje za rovnocenný s regulovaným trhom v súlade so smernicou 2014/65/EÚ, a na všetky finančné nástroje, ktoré nie sú derivátmi.
(40)
Od obchodných miest by sa malo vyžadovať, aby centrálnym protistranám, ktoré si želajú zúčtovávať transakcie vykonávané na danom obchodnom mieste, poskytovali transparentný a nediskriminačný prístup vrátane prístupu k údajom o obchodoch. To by si však nemalo vyžadovať uplatnenie dohôd o interoperabilite pri zúčtovávaní transakcií s derivátmi ani vytvárať fragmentáciu likvidity spôsobom, ktorý by ohrozil hladké a riadne fungovanie trhov. Obchodné miesto by malo prístup zamietnuť len vtedy, ak nie sú splnené určité kritéria prístupu vymedzené v regulačných technických predpisoch. Pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze, bolo by neprimerané vyžadovať, aby menšie obchodné miesta, a to najmä tie, ktoré sú úzko prepojené s centrálnymi protistranami, okamžite spĺňali požiadavky na nediskriminačný prístup, ak ešte nedosiahli technickú spôsobilosť na to, aby sa mohli za rovnakých podmienok zúčastňovať na väčšine trhu s infraštruktúrou po skončení obchodovania. Preto by mali mať obchodné miesta pod príslušnou prahovou hodnotou možnosť požiadať o výnimku, a tým aj pre svoje pridružené centrálne protistrany, z uplatňovania požiadavky na nediskriminačný prístup, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze, na obdobie 30 mesiacov s možnosťou následných obnovení. Ak sa však obchodné miesto rozhodne požiadať o výnimku, nemalo by môcť mať počas trvania tejto výnimky prospech z prístupových práv k centrálnej protistrane podľa tohto nariadenia.
Počas trvania tejto výnimky by nemala môcť mať okrem toho prospech z prístupových práv k obchodnému miestu podľa tohto nariadenia ani žiadna centrálna protistrana prepojená úzkymi väzbami s uvedeným obchodným miestom. V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa uvádza, že v prípadoch, keď sa práva obchodného vlastníctva a práva duševného vlastníctva týkajú finančných služieb, ktoré sa vzťahujú na derivátové kontrakty, licencie by mali byť dostupné za úmerných, spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok. Centrálnym protistranám a ostatným obchodným miestam by sa preto mal poskytnúť prístup k licenciám a informáciám týkajúcim sa referenčných hodnôt, ktoré sa používajú na určenie hodnoty finančných nástrojov, a to za úmerných, spravodlivých, primeraných a nediskriminačných podmienok, a každá licencia by mala mať primerané obchodné podmienky. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže, v prípade, že sa po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia vytvorí nová referenčná hodnota, povinnosť udeľovať licencie by mala začať platiť 30 mesiacov po tom, ako sa začalo obchodovať s finančným nástrojom, ktorého hodnota je odvodená od danej referenčnej hodnoty, alebo ako sa tento finančný nástroj prijal na obchodovanie. Prístup k licenciám je kľúčový pre uľahčenie prístupu medzi obchodnými miestami a centrálnymi protistranami podľa článkov 35 a 36, pretože v opačnom prípade by dohody o udeľovaní licencií mohli naďalej brániť prístupu medzi obchodnými miestami a centrálnym protistranám, ku ktorým požiadali o prístup.
Cieľom odstránenia prekážok a diskriminačných praktík je posilniť hospodársku súťaž pri zúčtovaní finančných nástrojov a obchodovaní s nimi v záujme zníženia investičných nákladov a nákladov na prijímanie úverov, odstránenia neefektívnosti a podpory inovácie na trhoch v Únii. Komisia by mala naďalej pozorne monitorovať vývoj infraštruktúry po skončení obchodovania a v prípade potreby by mala zasiahnuť s cieľom zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, najmä ak je zamietnutie prístupu k infraštruktúre alebo referenčným hodnotám v rozpore s článkom 101 alebo 102 ZFEÚ. Povinnosťami týkajúcimi sa udeľovania licencií, ktoré vyplývajú z tohto nariadenia, by nemala byť dotknutá všeobecná povinnosť vlastníkov referenčných hodnôt vychádzajúca z práva hospodárskej súťaže Únie, a najmä z článkov 101 a 102 ZFEÚ, týkajúca sa prístupu k referenčným hodnotám, ktoré sú nevyhnutné pre vstup na nový trh. Schválenia príslušných orgánov týkajúce sa neuplatňovania prístupových práv počas prechodných období nepredstavujú povolenia ani zmeny povolení.
(41)
Na poskytovanie služieb spoločnosťami z tretích krajín v Únii sa vzťahujú vnútroštátne režimy a požiadavky. Tieto režimy sú veľmi rozdielne a spoločnosti, ktoré v súlade s nimi dostali povolenie, nemajú slobodu poskytovať služby a právo usadiť sa v iných členských štátoch ako v štáte, v ktorom sú usadené. Je vhodné zaviesť spoločný regulačný rámec na úrovni Únie. Tento režim by mal harmonizovať existujúci roztrieštený rámec, zabezpečiť istotu a jednotné zaobchádzanie so spoločnosťami z tretích krajín, ktoré vstupujú do Únie, zabezpečiť, aby Komisia vykonala posúdenie účinnej rovnocennosti v súvislosti s prudenciálnym rámcom a rámcom výkonu podnikateľskej činnosti tretích krajín, a mal by poskytnúť porovnateľnú úroveň ochrany klientom v Únii, ktorým poskytujú služby spoločnosti z tretích krajín.
Pri uplatňovaní režimu by sa Komisia a členské štáty mali v prvom rade zamerať na oblasti, na ktoré sa vzťahujú záväzky skupiny G20 a dohody s najväčšími obchodnými partnermi Únie, a mali by brať ohľad na ústrednú úlohu, ktorú Únia zohráva na celosvetových finančných trhoch, a zabezpečiť, aby uplatňovanie požiadaviek tretích krajín nebránilo investorom a emitentom z Únie v investovaní alebo získavaní finančných prostriedkov z tretích krajín, alebo investorom a emitentom z tretích krajín v investovaní, získavaní kapitálu alebo získaní iných finančných služieb na úniových trhoch, okrem prípadov, keď to je nevyhnutné na základe objektívnych prudenciálnych dôvodov založených na dôkazoch. Pri vykonávaní hodnotení by Komisia mala zohľadniť ciele a zásady regulácie cenných papierov prijaté Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere (IOSCO) a jej odporúčania v znení zmien a výkladu organizáciou IOSCO.
Ak rozhodnutie o určení účinnej rovnocennosti nemožno prijať, poskytovanie služieb spoločnosťami z tretích krajín v Únii podlieha naďalej vnútroštátnym režimom. Komisia by mala začať posúdenie rovnocennosti z vlastnej iniciatívy. Členské štáty by mali môcť prejaviť svoj záujem o to, aby Komisia posúdila rovnocennosť určitej tretej krajiny alebo určitých tretích krajín, pričom takéto prejavenie záujmu Komisiu nezaväzuje začať postup posudzovania rovnocennosti. Posúdenie rovnocennosti by malo byť založené na výsledkoch, malo by sa v rámci neho posúdiť, do akej miery regulačný rámec a rámec dohľadu príslušnej tretej krajiny dosahuje podobné a primerané regulačné účinky a do akej miery spĺňa rovnaké ciele ako právne predpisy Únie. Pred začatím tohto posudzovania rovnocennosti by mala Komisia môcť uprednostniť niektoré jurisdikcie tretích krajín, pričom zohľadní dôležitosť výsledku rovnocennosti pre spoločnosti a klientov Únie, existenciu dohôd o dohľade a spolupráci medzi treťou krajinou a členskými štátmi, existenciu účinného systému rovnocennosti na uznávanie investičných spoločností schválených podľa zahraničných režimov, ako aj záujem a ochotu tretej krajiny zapojiť sa do postupu posudzovania rovnocennosti. Komisia by mala monitorovať všetky dôležité zmeny regulačného rámca a rámca dohľadu tretej krajiny a v prípade potreby opätovne posúdiť rozhodnutia o rovnocennosti.
(42)
Podľa tohto nariadenia poskytovanie služieb bez pobočiek by sa malo obmedziť na oprávnené protistrany a profesionálnych klientov ako takých. Malo by podliehať registrácii orgánom ESMA a dohľadu v tretej krajine. Orgán ESMA a príslušné orgány v tretej krajine by mali mať uzavreté primerané dohody o spolupráci.
(43)
Ustanovenia tohto nariadenia, ktorými sa upravuje poskytovanie služieb alebo vykonávanie činností spoločnosťami z tretích krajín, by nemali mať vplyv na možnosť, aby osobám usadeným v Únii z ich vlastného výlučného podnetu poskytovali investičné služby spoločnosti z tretej krajiny, alebo aby investičným spoločnostiam alebo úverovým inštitúciám z Únie z ich vlastného výlučného podnetu poskytovali investičné služby alebo činnosti spoločnosti z tretej krajiny, alebo aby klientovi z jeho vlastného výlučného podnetu poskytovali investičné služby spoločnosti z tretej krajiny prostredníctvom takejto úverovej inštitúcie alebo investičnej spoločnosti. Ak spoločnosť z tretej krajiny poskytuje služby z vlastného výlučného podnetu osoby usadenej v Únii, tieto služby by sa nemali považovať za služby poskytnuté na území Únie. Ak sa spoločnosť z tretej krajiny snaží získať klientov alebo potenciálnych klientov v Únii alebo propaguje či inzeruje investičné služby alebo činnosti spolu s vedľajšími službami v Únii, tieto činnosti by sa nemali považovať za službu poskytnutú z vlastného výlučného podnetu klienta.
(44)
Pokiaľ ide o uznanie spoločností z tretej krajiny, v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie vyplývajúcimi z Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie vrátane Všeobecnej dohody o obchode so službami by sa rozhodnutia stanovujúce rovnocennosť regulačného rámca a rámca dohľadu tretej krajiny s regulačným rámcom a rámcom dohľadu Únie mali prijímať len vtedy, ak právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny predstavuje účinný rovnocenný systém uznávania investičných spoločností, ktoré získali povolenie podľa zahraničných právnych režimov, a to okrem iného v súlade so všeobecnými regulačnými cieľmi a zásadami, ktoré v septembri 2009 stanovila skupina G20 v záujme zvýšenia transparentnosti na trhoch s derivátmi, zníženia systémového rizika a ochrany pred zneužívaním trhu. Takýto systém by sa mal považovať za rovnocenný, ak sa ním zabezpečuje, že vecný výsledok uplatniteľného regulačného rámcu je podobný požiadavkám Únie, a mal by sa považovať za účinný, ak sa tieto pravidlá uplatňujú konzistentným spôsobom.
(45)
Na spotových sekundárnych trhoch s emisnými kvótami sa vyskytli prípady rôznych podvodných praktík, ktoré by mohli narušiť dôveru v systémy obchodovania s emisnými kvótami stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14), a prijímajú sa opatrenia na posilnenie systému registrov emisných kvót a podmienok na otvorenie účtu na obchodovanie s emisnými kvótami. Na účely posilnenia integrity a zabezpečenia efektívneho fungovania týchto trhov vrátane komplexného dohľadu nad obchodnými činnosťami je vhodné doplniť opatrenia prijaté na základe smernice 2003/87/ES úplným zahrnutím emisných kvót do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia a smernice 2014/65/EÚ, ako aj nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 (15) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/57/EÚ (16) a ich klasifikáciou ako finančných nástrojov.
(46)
Komisii by mala byť splnomocnená prijímať v súlade s článkom 290 ZFEÚ delegované akty. Delegované akty by sa mali prijímať najmä v súvislosti s rozšírením rozsahu pôsobnosti určitých ustanovení tohto nariadenia na centrálne banky tretích krajín, konkrétnymi podrobnými údajmi týkajúcimi sa vymedzenia pojmov, osobitnými ustanoveniami týkajúcimi sa nákladov spojených s dostupnosťou trhových údajov, prístupom ku kotáciám, objemami, v akých alebo v rozsahu menšom než sú tieto objemy spoločnosť uskutoční transakcie s akýmkoľvek iným klientom, ktorému bola poskytnutá kotácia, s kompresiou portfólia a ďalším určením, či nastala závažná obava týkajúca sa ochrany investorov alebo ohrozenie ochrany investorov, riadneho fungovania a integrity finančných trhov alebo komoditných trhov alebo stability celého finančného systému Únie alebo jeho časti môže vyžiadať konanie zo strany orgánu ESMA, EBA alebo príslušných orgánov, právomocami orgánu ESMA v oblasti riadenia pozícií, predĺžením prechodného obdobia podľa článku 35 ods. 5 tohto nariadenia na určité obdobie a v súvislosti s vyňatím derivátov obchodovaných na burze z rozsahu pôsobnosti určitých ustanovení tohto nariadenia na určité obdobie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(47)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o prijímanie rozhodnutí o rovnocennosti právneho rámca a rámca dohľadu tretej krajiny na poskytovanie služieb spoločnosťami z tretích krajín alebo obchodnými miestami tretích krajín na účel určenia spôsobilosti byť obchodným miestom pre deriváty, na ktoré sa vzťahuje obchodovacia povinnosť a o prístupe centrálnych protistrán tretích krajín a obchodných miest tretích krajín k obchodným miestam a centrálnym protistranám usadeným v Únii, ktoré by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (17).
(48)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to stanoviť jednotné požiadavky na finančné nástroje v súvislosti so zverejňovaním obchodných údajov, podávaním správ o transakciách príslušným orgánom, obchodovaním s derivátmi a akciami na organizovaných miestach, nediskriminačným prístupom k centrálnym protistranám, obchodným miestam a referenčným hodnotám, právomocami zasahovať do produktov a kontrolovať riadenie pozícií a stanovovať obmedzenia pozícií, poskytovaním investičných služieb alebo činností spoločnosťami z tretích krajín, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, pretože hoci sú vnútroštátne príslušné orgány v lepšej pozícii, aby monitorovali vývoj na trhu, celkový vplyv problémov súvisiacich s transparentnosťou obchodov, oznamovaním transakcií, obchodovaním s derivátmi a zákazmi produktov a postupov možno v plnom rozsahu vnímať len v kontexte celej Únie, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(49)
Žiadne konanie ktoréhokoľvek príslušného orgánu alebo orgánu ESMA v rámci výkonu ich povinností by nemalo priamo alebo nepriamo diskriminovať žiadny členský štát alebo skupinu členských štátov ako miesto poskytovania investičných služieb a činností v akejkoľvek mene. Žiadne konanie orgánu EBA v rámci výkonu svojich povinností podľa tohto nariadenia by nemalo priamo alebo nepriamo diskriminovať žiadny členský štát alebo skupinu členských štátov.
(50)
Technickými predpismi v oblasti finančných služieb by sa mala zaistiť primeraná ochrana vkladateľov, investorov a spotrebiteľov v celej Únii. Bolo by efektívne a vhodné, aby sa orgánu ESMA ako orgánu s vysokošpecializovanými odbornými poznatkami zverila úloha vypracovať návrh regulačných technických predpisov, ktoré nezahŕňajú politické rozhodnutia a ktoré sa predložia Komisii.
(51)
Komisia by mala prijať návrh regulačných technických predpisov vypracovaných orgánom ESMA, pokiaľ ide o presné charakteristiky požiadaviek na transparentnosť obchodovania, o operácie menovej politiky a kurzovej politiky a politiky súvisiace s finančnou stabilitou, a typy určitých transakcií relevantných podľa tohto nariadenia, pokiaľ ide o podrobné podmienky na udelenie výnimiek z požiadaviek na predobchodnú transparentnosť, o opatrenia na odklad uverejňovania poobchodných informácií, o povinnosť sprístupniť predobchodné údaje oddelene od poobchodných údajov, o kritériá uplatňovania povinností týkajúcich sa predobchodnej transparentnosti na systematických internalizátorov, o poobchodné zverejnenie investičnými spoločnosťami, o obsah a frekvenciu žiadostí o poskytnutie informácií na účely transparentnosti a iných výpočtov, o transakcie, ktoré neprispievajú k procesu určovania cien, o údaje o pokynoch, ktoré sa majú uchovať, o obsah a špecifikácie správ o transakciách, o obsah a špecifikáciu referenčných údajov o finančnom nástroji, o typy kontraktov, ktoré majú priamy, podstatný a predvídateľný vplyv v Únii, a prípady, keď je obchodovacia povinnosť s derivátmi potrebná, o požiadavky na systémy a postupy s cieľom zabezpečiť, aby sa transakcie so zúčtovanými derivátmi predkladali a prijímali na zúčtovanie, pokiaľ ide o stanovenie druhov mechanizmov nepriamych zúčtovacích služieb, o deriváty, ktoré podliehajú povinnosti obchodovať na organizovaných obchodných miestach, o nediskriminačný prístup k centrálnej protistrane a k obchodnému miestu, o nediskriminačný prístup k referenčným hodnotám a povinnosť udeľovať licencie na referenčné hodnoty, a pokiaľ ide o informácie, ktoré by mala žiadajúca spoločnosť z tretej krajiny poskytnúť orgánu ESMA vo svojej žiadosti o registráciu. Komisia by mala prijať uvedené návrhy regulačných technických predpisov prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.
(52)
V článku 95 smernice 2014/65/EÚ sa stanovuje dočasná výnimka pre určité energetické derivátové kontrakty C6. Preto je nevyhnutné, aby technické predpisy upravujúce zúčtovaciu povinnosť, ktoré vypracoval orgán ESMA v súlade s článkom 5 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012, túto vec zohľadňovali a neukladali zúčtovaciu povinnosť na derivátové kontrakty, na ktoré by sa následne vzťahovala dočasná výnimka pre energetické derivátové kontrakty C6.
(53)
Uplatňovanie požiadaviek stanovených v tomto nariadení by sa malo odložiť s cieľom zosúladiť jeho uplatniteľnosť s uplatňovaním transponovaných pravidiel prepracovanej smernice a prijať všetky nevyhnutné vykonávacie opatrenia. Celý regulačný balík by sa preto mal začať uplatňovať naraz v tom istom čase. Oddialiť by sa nemalo len uplatňovanie udelenia právomocí na prijímanie vykonávacích opatrení, aby sa mohli čo najskôr začať podnikať kroky potrebné na vypracovanie návrhov týchto vykonávacích opatrení a ich prijímanie.
(54)
V tomto nariadení sa dodržiavajú základné práva a zásady uznané predovšetkým v Charte základných práv Európskej únie, najmä právo na ochranu osobných údajov (článok 8), sloboda podnikania (článok 16), právo na ochranu spotrebiteľa (článok 38), právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces (článok 47) a právo nebyť stíhaný alebo potrestaný v trestnom konaní dvakrát za ten istý trestný čin (článok 50) a musí sa uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami.
(55)
Konzultovalo sa s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001, ktorý vydal 10. februára 2012 stanovisko (18),
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. V tomto nariadení sa stanovujú jednotné požiadavky týkajúce sa:
a)
sprístupňovania údajov o obchodoch verejnosti;
b)
oznamovania transakcií príslušným orgánom;
c)
obchodovania s derivátmi na organizovaných miestach;
d)
nediskriminačného prístupu k zúčtovaniu a nediskriminačného prístupu k obchodovaniu s referenčnými hodnotami;
e)
právomocí príslušných orgánov, orgánu ESMA a orgánu EBA zasahovať do produktov a právomocí orgánu ESMA kontrolovať riadenie pozícií a stanovovať obmedzenia pozícií;
f)
poskytovania investičných služieb alebo činností spoločnosťami z tretích krajín, ktoré majú alebo nemajú zriadenú pobočku, na základe uplatniteľného rozhodnutia Komisie o rovnocennosti.
2. Toto nariadenie sa uplatňuje na investičné spoločnosti s povolením podľa smernice 2014/65/EÚ a úverové inštitúcie s povolením podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (19), keď poskytujú investičné služby a/alebo vykonávajú investičné činnosti, a na organizátorov trhu vrátane obchodných miest, na ktorých vykonávajú činnosť.
3. Hlava V tohto nariadenia sa uplatňuje aj na všetky finančné protistrany, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a všetky nefinančné protistrany, na ktoré sa vzťahuje článok 10 ods. 1 písm. b) uvedeného nariadenia.
4. Hlava VI tohto nariadenia sa uplatňuje aj na centrálne protistrany a osoby s vlastníckymi právami na referenčné hodnoty.
5. Hlava VIII tohto nariadenia sa uplatňuje na spoločnosti z tretích krajín, ktoré poskytujú investičné služby alebo činnosti v Únii na základe uplatniteľného rozhodnutia Komisie o rovnocennosti a ktoré majú alebo nemajú zriadenú pobočku.
6. Články 8, 10, 18 a 21 sa neuplatňujú na regulované trhy, organizátorov trhu ani na investičné spoločnosti pri transakciách, v ktorých je protistrana členom Európskemu systému centrálnych bánk (ESCB) a ak k transakciám dochádza pri vykonávaní menovej a kurzovej politiky a politiky súvisiacej s finančnou stabilitou, ktorú je člen ESCB splnomocnený vykonávať zo zákona, a pokiaľ tento člen ESCB svojej protistrane vopred neoznámi, že uvedená transakcia je vyňatá z uvedeného ustanovenia.
7. Odsek 6 sa neuplatňuje na transakcie, na ktorých sa zúčastňuje člen ESCB pri výkone svojich investičných operácií.
8. Orgán ESMA v úzkej spolupráci s ESCB vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých špecifikuje operácie pri vykonávaní menovej a kurzovej politiky a politiky súvisiacej finančnou stabilitou a druhy transakcií, na ktoré sa uplatňujú odseky 6 a 7.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s postupom stanoveným v článkoch 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
9. Komisia je splnomocnená prijímať v súlade s článkom 50 delegované akty na rozšírenie rozsahu pôsobnosti odseku 6 na iné centrálne banky.
Komisia na tento účel predloží Európskemu parlamentu a Rade do 1. júna 2015 správu, v ktorej vyhodnotí zaobchádzanie s transakciami centrálnych bánk tretích krajín, ktoré na účely tohto odseku zahŕňajú Banku pre medzinárodné zúčtovanie. V správe analyzuje ich štatutárne úlohy a obchodné objemy v Únii. V tejto správe:
a)
uvedie ustanovenia uplatniteľné na príslušné tretie krajiny, ktoré sa týkajú regulačného zverejňovania transakcií centrálnych bánk vrátane transakcií, ktoré uskutočňujú členovia ESCB v uvedených tretích krajinách, a
b)
posúdi, aký potenciálny vplyv môže mať táto požiadavka regulačného zverejňovania v Únii na transakcie centrálnych bánk tretích krajín.
Ak sa v správe dospeje k záveru, že výnimka stanovená v odseku 6 je potrebná, pokiaľ ide o transakcie, v ktorých je protistranou centrálna banka tretej krajiny, ktorá vykonáva operácie menovej a kurzovej politiky a politiky súvisiacej finančnou stabilitou, Komisia stanoví uplatňovanie tejto výnimky na túto centrálnu banku tretej krajiny.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
(1)
„investičná spoločnosť“ je investičná spoločnosť v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 smernice 2014/65/EÚ;
(2)
„investičné služby a činnosti“ sú investičné služby a činnosti v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 2 smernice 2014/65/EÚ;
(3)
„vedľajšie služby“ sú vedľajšie služby v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 3 smernice 2014/65/EÚ;
(4)
„vykonanie pokynu v mene klientov“ je vykonanie pokynu v mene klientov v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 5 smernice 2014/65/EÚ;
(5)
„obchodovanie na vlastný účet“ je obchodovanie na vlastný účet v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 6 smernice 2014/65/EÚ;
(6)
„tvorca trhu“ je tvorca trhu v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 7 smernice 2014/65/EÚ;
(7)
„klient“ je klient v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 9 smernice 2014/65/EÚ;
(8)
„profesionálny klient“ je profesionálny klient v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 10 smernice 2014/65/EÚ;
(9)
„finančný nástroj“ je finančný nástroj v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 15 smernice 2014/65/EÚ;
(10)
„organizátor trhu“ je organizátor trhu v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 18 smernice 2014/65/EÚ;
(11)
„multilaterálny systém“ je multilaterálny systém v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 19 smernice 2014/65/EÚ;
(12)
„systematický internalizátor“ je systematický internalizátor v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 20 smernice 2014/65/EÚ;
(13)
„regulovaný trh“ je regulovaný trh v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 21 smernice 2014/65/EÚ;
(14)
„multilaterálny obchodný systém“ alebo „MTF“ je multilaterálny obchodný systém v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 22 smernice 2014/65/EÚ;
(15)
„organizovaný obchodný systém“ alebo „OTF“ je organizovaný obchodný systém v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 23 smernice 2014/65/EÚ;
(16)
„obchodné miesto“ je obchodné miesto v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 24 smernice 2014/65/EÚ;
(17)
„likvidný trh“ je:
a)
na účely článkov 9, 11 a 18 trh pre finančný nástroj alebo triedu finančných nástrojov, na ktorom sa nepretržite vyskytujú pripravení kupujúci a predávajúci so záujmom obchodovať, a ak sa trh posudzuje podľa týchto kritérií so zreteľom na osobitnú štruktúru trhu konkrétneho finančného nástroja alebo konkrétnej triedy finančných nástrojov:
i)
priemerná frekvencia a objem transakcií za rôznych trhových podmienok so zreteľom na povahu a životný cyklus produktov v rámci danej triedy finančných nástrojov;
ii)
počet a typ účastníkov trhu vrátane pomeru účastníkov trhu k obchodovaným finančným nástrojom vo vzťahu ku konkrétnemu produktu;
iii)
priemerná veľkosť rozpätí, pokiaľ sú k dispozícii;
b)
na účely článkov 4, 5 a 14 trh pre finančný nástroj, ktorý sa denne obchoduje, pričom trh sa posudzuje podľa týchto kritérií:
i)
voľné obchodovaný objem (free float);
ii)
priemerný denný počet transakcií s týmito finančnými nástrojmi;
iii)
priemerný denný obrat pre tieto finančné nástroje;
(18)
„príslušný orgán“ je príslušný orgán v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 26 smernice 2014/65/EÚ;
(19)
„úverová inštitúcia“ je úverová inštitúcia v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (20);
(20)
„pobočka“ je pobočka v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 30 smernice 2014/65/EÚ;
(21)
„úzke väzby“ sú úzke väzby v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 35 smernice 2014/65/EÚ;
(22)
„riadiaci orgán“ je riadiaci orgán v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 36 smernice 2014/65/EÚ;
(23)
„štruktúrovaný vklad“ je v štruktúrovaný vklad v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 43 smernice 2014/65/EÚ;
(24)
„prevoditeľné cenné papiere“ sú prevoditeľné cenné papiere v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 44 smernice 2014/65/EÚ;
(25)
„vkladové potvrdenky“ sú vkladové potvrdenky v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 45 smernice 2014/65/EÚ;
(26)
„fond obchodovaný na burze“ alebo „ETF“ je fond obchodovaný na burze v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 46 smernice 2014/65/EÚ;
(27)
„certifikáty“ sú cenné papiere, ktoré sú obchodovateľné na kapitálovom trhu a ktoré sú v prípade splatenia investície emitentom nadriadené vo vzťahu k akciám, ale podriadené vo vzťahu k nezabezpečeným dlhopisovým nástrojom a iným podobným nástrojom;
(28)
„štruktúrované finančné produkty“ sú cenné papiere vytvorené na sekuritizáciu a prevod úverového rizika spojeného so skupinou finančných aktív, ktoré oprávňujú držiteľa cenných papierov prijímať pravidelné platby, ktoré závisia od peňažného toku z podkladových aktív;
(29)
„deriváty“ sú finančné nástroje, ktoré sú vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 44 písm. c) smernice 2014/65/EÚ a uvedené v jej prílohe I oddiele C bodoch 4 až 10;
(30)
„komoditné deriváty“ sú finančné nástroje, ktoré sú vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 44 písm. c) smernice 2014/65/EÚ a týkajú sa komodity alebo podkladového aktíva uvedeného v oddiele C bode 10 prílohy I k smernici 2014/65/EÚ alebo v jej prílohe I oddiele C bodoch 5, 6, 7 a 10;
(31)
„centrálna protistrana“ je centrálna protistrana v zmysle článku 2 bodu 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;
(32)
„derivát obchodovaný na burze“ je derivát, s ktorým sa obchoduje na regulovanom trhu alebo na trhu tretej krajiny považovanom za trh rovnocenný s regulovaným trhom v súlade s článkom 28 tohto nariadenia, a ktorý ako taký nepatrí do rámca vymedzenia mimoburzového derivátu v zmysle článku 2 bodu 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;
(33)
„vykonateľný prejav záujmu“ je správa jedného člena alebo účastníka druhému v systéme obchodovania týkajúca sa dostupného záujmu o obchodovanie, ktorá obsahuje všetky informácie potrebné na dosiahnutie dohody o obchode;
(34)
„schválený mechanizmus zverejňovania“ alebo „APA“ je schválený mechanizmus zverejňovania v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 52 smernice 2014/65/EÚ;
(35)
„poskytovateľ konsolidovaného informačného systému“ alebo „CTP“ je poskytovateľ konsolidovaného informačného systému v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 53 smernice 2014/65/EÚ;
(36)
„schválený mechanizmus podávania výkazov“ alebo „ARM“ je schválený mechanizmus podávania výkazov v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 54 smernice 2014/65/EÚ;
(37)
„domovský členský štát“ je domovský členský štát v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 55 smernice 2014/65/EÚ;
(38)
„hostiteľský členský štát“ je hostiteľský členský štát v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 56 smernice 2014/65/EÚ;
(39)
„referenčná hodnota“ je akákoľvek sadzba, index alebo údaj, ktoré sa sprístupňujú verejnosti alebo uverejňujú a stanovujú periodicky alebo pravidelne použitím vzorca na hodnotu jedného alebo viacerých podkladových aktív alebo cien alebo na jej základe vrátane odhadnutých cien, skutočných alebo odhadnutých úrokových sadzieb alebo iných hodnôt, alebo prieskumov a na základe ktorých sa určuje suma splatná v rámci finančného nástroja alebo hodnota finančného nástroja;
(40)
„dohoda o interoperabilite“ je dohoda o interoperabilite v zmysle článku 2 bodu 12 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;
(41)
„finančná inštitúcia tretej krajiny“ je subjekt, ktorého ústredie má sídlo v tretej krajine a ktorý má povolenie alebo licenciu podľa práva danej tretej krajiny na vykonávanie ktorejkoľvek zo služieb alebo činností uvedených v smernici 2013/36/EÚ, smernici 2014/65/EÚ, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (21), smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES (22), smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES (23) alebo smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ (24);
(42)
„spoločnosť z tretej krajiny“ je spoločnosť z tretej krajiny v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 57 smernice 2014/65/EÚ;
(43)
„veľkoobchodný energetický produkt“ je veľkoobchodný energetický produkt v zmysle článku 2 bodu 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 (25);
(44)
„deriváty poľnohospodárskych komodít“ sú derivátové kontrakty týkajúce sa výrobkov uvedených v článku 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (26) a v jeho prílohe I častiach I až XX a XXIV/1;
(45)
„fragmentácia likvidity“ je situácia, za ktorej:
a)
účastníci na obchodnom mieste nie sú schopní uskutočniť transakciu s jedným alebo viacerými inými účastníkmi na uvedenom mieste z dôvodu neexistencie zúčtovacích mechanizmov, ku ktorým majú prístup všetci účastníci; alebo
b)
by zúčtovací člen alebo jeho klienti boli nútení držať svoje pozície vo finančných nástrojoch vo viacerých centrálnych protistranách, čo by obmedzovalo možnosť čistého zúčtovania finančných expozícií;
(46)
„štátny dlhový nástroj“ je štátny dlhový nástroj v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 61 smernice 2014/65/EÚ;
(47)
„kompresia portfólia“ je služba týkajúca sa znižovania rizika, pri ktorej dve alebo viacero protistrán úplne alebo čiastočne vypovedajú niektoré alebo všetky deriváty, ktoré tieto protistrany predložili na zaradenie do kompresie portfólia, a nahradia vypovedané deriváty iným derivátom, ktorého kombinovaná nominálna hodnota je nižšia ako kombinovaná nominálna hodnota vypovedaných derivátov.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 50 prijímať delegované akty bližšie určujúce určité technické prvky vymedzení pojmov uvedených v odseku 1 s cieľom prispôsobiť ich vývoju na trhu.
HLAVA II
TRANSPARENTNOSŤ PRE OBCHODNÉ MIESTA
KAPITOLA 1
Transparentnosť pre kapitálové nástroje
Článok 3
Požiadavky na predobchodnú transparentnosť týkajúce sa obchodných miest v súvislosti s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi
1. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejňujú aktuálnu nákupnú a predajnú cenu a úroveň záujmu o obchodovanie pri cenách, ktoré oznamujú prostredníctvom svojich systémov pre akcie, vkladové potvrdenky, ETF, certifikáty a iné podobné finančné nástroje obchodované na obchodnom mieste. Táto požiadavka sa uplatňuje aj na vykonateľné prejavy záujmu. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejňujú tieto informácie priebežne počas zvyčajných obchodných hodín.
2. Požiadavky na transparentnosť uvedené v odseku 1 sa nastavia pre rozličné druhy systémov obchodovania vrátane obchodných systémov na báze knihy objednávok, kotácií, hybridných systémov a periodických aukcií.
3. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto poskytujú za primeraných obchodných podmienok a na nediskriminačnom základe investičným spoločnostiam, ktoré sú povinné zverejňovať svoje kotácie akcií, vkladových potvrdeniek, ETF, certifikátov a iných podobných finančných nástrojov podľa článku 14, prístup k mechanizmom, ktoré používajú na zverejňovanie informácií uvedených v odseku 1.
Článok 4
Výnimky pre kapitálové nástroje
1. Príslušné orgány musia mať možnosť oslobodiť organizátorov trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto od povinnosti zverejňovať informácie uvedené v článku 3 ods. 1 v prípade:
a)
systémov, v ktorých sa párujú pokyny na základe metodiky obchodovania, pri ktorej sa cena finančného nástroja uvedená v článku 3 ods. 1 odvodzuje od obchodného miesta, na ktorom bol finančný nástroj prvýkrát prijatý na obchodovanie, alebo od najvýznamnejšieho trhu z hľadiska likvidity, na ktorom sa táto referenčná cena široko zverejňuje a účastníci trhu ju považujú za spoľahlivú referenčnú cenu. Pokračujúce využívanie tejto výnimky podlieha podmienkam uvedeným v článku 5;
b)
systémov, ktorými sa formalizujú dohodnuté transakcie, ktoré:
i)
sa vykonávajú v rámci aktuálneho rozpätia váženého objemom vyplývajúceho z knihy objednávok alebo z kotácií tvorcov trhu obchodného miesta, ktoré prevádzkuje daný systém, a podliehajú podmienkam uvedeným v článku 5;
ii)
sú s nelikvidnou akciou, vkladovou potvrdenkou, ETF, certifikátom alebo iným podobným finančným nástrojom, na ktoré sa nevzťahuje vymedzenie likvidného trhu, s ktorými sa obchoduje v rámci percentuálneho rozpätia primeranej referenčnej ceny, pričom toto percentuálne rozpätie a referenčnú cenu vopred stanoví prevádzkovateľ systému; alebo
iii)
podliehajú iným podmienkam, než je aktuálna trhová cena daného finančného nástroja;
c)
pokynov veľkého rozsahu v porovnaní s bežným trhovým objemom;
d)
pokynov pozdržaných v systéme správy pokynov obchodného miesta do zverejnenia.
2. Referenčná cena uvedená v odseku 1 písm. a) sa určí na základe:
a)
stredovej ceny medzi aktuálnou nákupnou a predajnou cenou obchodného miesta, na ktorom bol finančný nástroj prvýkrát prijatý na obchodovanie, alebo najvýznamnejšieho trhu z hľadiska likvidity; alebo
b)
ak nie je k dispozícii cena uvedená v písmene a), otváracej alebo záverečnej ceny príslušného obchodného dňa.
Pokyny odkazujú na ceny uvedené v písmene b) len mimo fázy kontinuálneho obchodovania príslušného obchodovacieho dňa.
3. Ak obchodné miesta prevádzkujú systémy, ktoré formalizujú dohodnuté transakcie v súlade s odsekom 1 písm. b) bodom i):
a)
uvedené transakcie sa vykonávajú v súlade s pravidlami obchodného miesta;
b)
obchodné miesto zabezpečí, aby boli zavedené opatrenia, systémy a postupy na prevenciu a zisťovanie prípadov zneužívania trhu a pokusov o zneužívanie trhu v súvislosti s takýmito dohodnutými transakciami v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 596/2014;
c)
obchodné miesto vytvorí, udržiava a implementuje systémy na zisťovanie pokusov využiť výnimku na obchádzanie iných požiadaviek tohto nariadenia alebo smernice 2014/65/EÚ a ohlasuje takéto pokusy príslušnému orgánu.
Ak príslušný orgán udelí výnimku v súlade s odsekom 1 písm. b) bodom i) alebo iii), monitoruje jej využívanie obchodným miestom s cieľom zabezpečiť, aby sa plnili podmienky jej využívania.
4. Pred udelením výnimky v súlade s odsekom 1 príslušné orgány oznámia orgánu ESMA a ostatným príslušným orgánom zamýšľané použitie každej individuálnej výnimky a uvedú vysvetlenie týkajúce sa jej fungovania vrátane podrobných údajov o obchodnom mieste, na ktorom sa stanovila referenčná cena, ako je uvedené v odseku 1 písm. a). Oznámenie o úmysle udeliť výnimku sa zasiela najneskôr štyri mesiacov pred tým, ako by mala výnimka nadobudnúť účinnosť. Do dvoch mesiacov od prijatia oznámenia orgán ESMA vydá dotknutému príslušnému orgánu nezáväzné stanovisko, v ktorom posúdi zlučiteľnosť výnimky s požiadavkami stanovenými v odseku 1 a vymedzenými v regulačných technických predpisoch prijatých podľa odseku 6. Keď daný príslušný orgán udelí výnimku a príslušný orgán iného členského štátu nesúhlasí, daný príslušný orgán môže vec opäť postúpiť orgánu ESMA, ktorý môže konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Orgán ESMA monitoruje uplatňovanie výnimiek a predkladá Komisii výročné správy o ich uplatňovaní v praxi.
5. Príslušný orgán môže z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť iného príslušného orgánu zrušiť výnimku udelenú podľa odseku 1 uvedenú v odseku 6, ak zistí, že výnimka sa používa spôsobom, ktorý sa odchyľuje od pôvodného účelu, alebo ak sa domnieva, že výnimka sa používa na obchádzanie požiadaviek stanovených v tomto článku.
Príslušné orgány oznámia orgánu ESMA a ostatným príslušným orgánom takéto zrušenie a svoje rozhodnutie dôkladne odôvodnia.
6. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých uvedie:
a)
rozsah nákupných a predajných cien alebo kotácií určeného tvorcu trhu a úroveň záujmu o obchodovanie pri týchto cenách, ktoré sa majú zverejniť pre každú triedu dotknutého finančného nástroja v súlade s článkom 3 ods. 1, pričom sa zohľadní potrebné nastavenie pre rôzne druhy systémov obchodovania, ako je uvedené v článku 3 ods. 2;
b)
najvýznamnejší trh z hľadiska likvidity pre finančný nástroj v súlade s odsekom 1 písm. a);
c)
konkrétne charakteristické znaky dohodnutej transakcie v súvislosti s rôznymi spôsobmi, akými môže člen alebo účastník obchodného miesta takúto transakciu vykonať;
d)
dohodnuté transakcie, ktoré sa nepodieľajú na určovaní cien, pri ktorých sa využívajú výnimky stanovené v odseku 1 písm. b) bode iii);
e)
objem pokynov veľkého rozsahu a druh a minimálny objem pokynov uchovávaných v systéme správy pokynov obchodného miesta až do ich zverejnenia, v prípade ktorých sa môže upustiť od zverejnenia predobchodných informácií podľa odseku 1 pre každú triedu dotknutého finančného nástroja.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
7. Výnimky udelené príslušnými orgánmi v súlade s článkom 29 ods. 2 a článkom 44 ods. 2 smernice 2004/39/ES a článkami 18, 19 a 20 nariadenia (ES) č. 1287/2006 pred 3. januárom 2017 preskúma orgán ESMA do 3. januára 2019. Orgán ESMA vydá dotknutému príslušnému orgánu stanovisko, v ktorom posúdi, či každá z týchto výnimiek je aj naďalej zlučiteľná s požiadavkami stanovenými v tomto nariadení, vo všetkých delegovaných aktoch a regulačných technických predpisoch prijatých na základe tohto nariadenia.
Článok 5
Mechanizmus objemového prahu
1. S cieľom zabezpečiť, aby využívanie výnimiek stanovených v článku 4 ods. 1 písm. a) a v článku 4 ods. 1 písm. b) bode i) nemalo nevhodný negatívny vplyv na tvorbu cien, sa obchodovanie podľa týchto výnimiek obmedzuje takto:
a)
percentuálny podiel obchodov s jedným finančným nástrojom vykonaných na jednom obchodnom mieste podľa týchto výnimiek sa obmedzuje na 4 % celkového objemu obchodov s týmto finančným nástrojom na všetkých obchodných miestach v Únii počas predchádzajúcich 12 mesiacov;
b)
celkový objem obchodov v Únii s jedným finančným nástrojom vykonaných podľa týchto výnimiek sa obmedzuje na 8 % celkového objemu obchodov s týmto finančným nástrojom na všetkých obchodných miestach v Únii počas predchádzajúcich 12 mesiacov.
Tento mechanizmus objemového prahu sa neuplatňuje na dohodnuté transakcie s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi alebo inými podobnými finančnými nástrojmi, pre ktoré neexistuje likvidný trh v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 17 písm. b) a s ktorými sa obchoduje v rámci percentuálneho rozpätia primeranej referenčnej ceny v zmysle článku 4 ods. 1 písm. b) bodu ii), ani na dohodnuté transakcie, ktoré podliehajú iným podmienkam, ako je aktuálna trhová cena daného finančného nástroja v zmysle článku 4 ods. 1 písm. b) bodu iii).
2. Ak percentuálny podiel obchodov s jedným finančným nástrojom vykonaných na jednom obchodnom mieste v zmysle výnimiek presiahne obmedzenie uvedené v odseku 1 písm. a), príslušný orgán, ktorý povolil tieto výnimky na danom mieste do dvoch pracovných dní, pozastaví ich využívanie na tomto mieste v súvislosti s príslušným finančným nástrojom na základe údajov uvedených v odseku 4, ktoré zverejní orgán ESMA, na obdobie šiestich mesiacov.
3. Ak percentuálny podiel obchodov s jedným finančným nástrojom vykonaných na všetkých obchodných miestach v Únii v zmysle uvedených výnimiek presiahne obmedzenie uvedené v odseku 1 písm. b), všetky príslušné orgány do dvoch pracovných dní pozastavia využívanie týchto výnimiek v Únii na obdobie šiestich mesiacov.
4. Orgán ESMA do piatich pracovných dní od konca každého kalendárneho mesiaca uverejní celkový objem obchodov v Únii za každý finančný nástroj počas predchádzajúcich 12 mesiacov, percentuálny podiel obchodov s jednotlivými finančnými nástrojmi v Únii v zmysle uvedených výnimiek a percentuálny podiel na každom obchodnom mieste počas predchádzajúcich 12 mesiacov, ako aj metodiku, ktorá sa použila na zistenie týchto podielov.
5. Ak sa v správe uvedenej v odseku 4 zistí, že niektoré obchodné miesto, v ktorom sa obchodovanie s jednotlivými finančnými nástrojmi uskutočňuje na základe výnimiek, prevýšilo 3,75 % celkového objemu obchodov v Únii s týmito finančnými nástrojmi za predchádzajúcich 12 mesiacov obchodovania, orgán ESMA zverejní ďalšiu správu do piatich pracovných dní po 15. dni kalendárneho mesiaca, v ktorom bola zverejnená správa uvedená v odseku 4. Táto správa zahrnie informáciu uvedenú v odseku 4, pokiaľ ide o finančné nástroje, pri ktorých bol prekročený podiel 3,75 %.
6. Ak sa v správe uvedenej v odseku 4 zistí, že celkový objem obchodov Únie s niektorým finančným nástrojom uskutočnených na základe výnimiek prevýšil 7,75 % celkového objemu obchodov v Únii s finančným nástrojom za predchádzajúcich 12 mesiacov obchodovania, orgán ESMA zverejní ďalšiu správu do piatich pracovných dní po 15. dni kalendárneho mesiaca, v ktorom bola zverejnená správa uvedená v odseku 4. Táto správa zahrnie informáciu uvedenú v odseku 4, pokiaľ ide o finančné nástroje, pri ktorých bol prekročený podiel 7,75 %.
7. S cieľom zabezpečiť spoľahlivý základ pre monitorovanie obchodovania podľa uvedených výnimiek a určenie toho, či boli prekročené obmedzenia uvedené v odseku 1, sú prevádzkovatelia obchodných miest povinní mať zavedené systémy a postupy na:
a)
umožnenie identifikácie všetkých obchodov, ktoré sa uskutočnili na ich mieste podľa uvedených výnimiek; a
b)
zabezpečenie toho, aby sa za žiadnych okolností neprekročil povolený percentuálny podiel obchodov umožnených podľa uvedených výnimiek v zmysle odseku 1 písm. a).
8. Obdobie na zverejňovanie údajov o obchodovaní zo strany orgánu ESMA, pre ktoré sa má monitorovať obchodovanie s finančnými nástrojmi, na ktoré sa vzťahujú uvedené výnimky, sa začína 3. januára 2016. Bez toho, aby bol dotknutý článok 4 ods. 5, musia byť príslušné orgány splnomocnené pozastaviť používanie uvedených výnimiek odo dňa uplatňovania tohto nariadenia a neskôr každý mesiac.
9. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých vymedzí spôsob zbierania, výpočtu a zverejňovania údajov o transakciách vrátane označovania transakcií, ako je uvedené v odseku 4, s cieľom zabezpečiť presné určenie celkového objemu obchodov s jednotlivými finančnými nástrojmi a percentuálnych podielov obchodov, pri ktorých sa využívajú uvedené výnimky, a to za celú Úniu i za jednotlivé obchodné miesta.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 6
Požiadavky na poobchodnú transparentnosť týkajúce sa obchodných miest v súvislosti s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi
1. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejňujú cenu, objem a čas transakcií vykonaných v súvislosti s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi obchodovanými na tomto obchodnom mieste. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejňujú podrobné informácie o všetkých takýchto transakciách v okamihu, ktorý je na základe technických možností čo najbližší k reálnemu času.
2. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto poskytujú za primeraných obchodných podmienok a na nediskriminačnom základe investičným spoločnostiam, ktoré sú povinné zverejňovať podrobné informácie o svojich transakciách s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi podľa článku 20, prístup k mechanizmom, ktoré používajú na zverejňovanie informácií podľa odseku 1 tohto článku.
Článok 7
Povolenie odkladu zverejnenia
1. Príslušné orgány môžu povoliť organizátorom trhu a investičným spoločnostiam prevádzkujúcim obchodné miesto, aby umožnili odklad zverejnenia podrobných údajov o transakciách na základe ich druhu alebo rozsahu.
Príslušné orgány môžu povoliť odklad zverejnenia najmä v prípade transakcií veľkého rozsahu v porovnaní s bežným trhovým objemom pre dané akcie, vkladové potvrdenky, ETF, certifikáty alebo iné podobné finančné nástroje alebo danú triedu akcií, vkladových potvrdeniek, ETF, certifikátov alebo iných podobných finančných nástrojov.
Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto sú povinní získať predchádzajúci súhlas príslušného orgánu s navrhovaným opatrením na odklad zverejnenia týkajúceho sa obchodovania a jasne oznámia tieto opatrenia účastníkom trhu a verejnosti. Orgán ESMA monitoruje uplatňovanie týchto opatrení na odklad zverejnenia informácií o obchodovaní a predkladá Komisii výročné správy o ich uplatňovaní v praxi.
Ak príslušný orgán povolí odklad zverejnenia a príslušný orgán iného členského štátu s odkladom nesúhlasí alebo nesúhlasí s konkrétnym uplatňovaním udeleného povolenia, tento príslušný orgán môže vec vrátiť späť orgánu ESMA, ktorý môže konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli zverené podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
2. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých s cieľom umožniť zverejňovanie informácií požadovaných podľa článku 64 smernice 2014/65/EÚ uvedie:
a)
podrobné údaje o transakciách, ktoré investičné spoločnosti vrátane systematických internalizátorov a organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto sprístupnia verejnosti pre každú triedu dotknutého finančného nástroja v súlade s článkom 6 ods. 1, vrátane identifikátorov pre rôzne druhy transakcií zverejnených podľa článku 6 ods. 1 a článku 20, pričom rozlišujú medzi identifikátormi určenými faktormi, ktoré súvisia najmä s oceňovaním finančných nástrojov, a identifikátormi určenými inými faktormi;
b)
lehotu, ktorá by bola v súlade s povinnosťou zverejňovania čo najbližšie k reálnemu času, a to aj v prípade, ak k obchodovaniu dochádza mimo zvyčajných obchodných hodín;
c)
podmienky, za ktorých možno investičným spoločnostiam vrátane systematických internalizátorov a organizátorom trhu a investičným spoločnostiam prevádzkujúcim obchodné miesto povoliť, aby umožnili odklad zverejnenia podrobných údajov o transakciách pre každú triedu dotknutých finančných nástrojov v súlade s odsekom 1 tohto článku a s článkom 20 ods. 1;
d)
kritériá, ktoré sa majú uplatňovať pri rozhodovaní, pre ktoré transakcie sa na základe ich rozsahu alebo druhu vrátane profilu likvidity akcií, vkladových potvrdeniek, ETF, certifikátov alebo iných príslušných podobných finančných nástrojov povoľuje odklad zverejnenia pre každú triedu dotknutého finančného nástroja.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
KAPITOLA 2
Transparentnosť pre nekapitálové nástroje
Článok 8
Požiadavky na predobchodnú transparentnosť týkajúce sa obchodných miest v súvislosti s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi
1. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejnia aktuálne nákupné a predajné ceny a úroveň záujmu o obchodovanie pri týchto cenách, ktoré oznamujú prostredníctvom svojich systémov pre dlhopisy, štruktúrované finančné produkty, emisné kvóty a deriváty obchodované na obchodnom mieste. Táto požiadavka sa uplatňuje aj na vykonateľné prejavy záujmu. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejňujú tieto informácie priebežne počas zvyčajných obchodných hodín. Táto povinnosť zverejňovania sa netýka transakcií s derivátmi nefinančných protistrán, ktoré sú objektívne merateľné ako transakcie znižujúce riziká, ktoré priamo súvisia s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním nefinančnej protistrany alebo tejto skupiny.
2. Požiadavky na transparentnosť uvedené v odseku 1 musia byť nastavené pre rozličné druhy systémov obchodovania vrátane obchodných systémov na báze knihy objednávok, kotácií, hybridných systémov, periodických aukcií a hlasového obchodovania.
3. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto poskytujú za primeraných obchodných podmienok a na nediskriminačnom základe investičným spoločnostiam, ktoré sú povinné zverejňovať svoje kotácie dlhopisov, štruktúrovaných finančných produktov, emisných kvót a derivátov podľa článku 18, prístup k mechanizmom, ktoré používajú na zverejňovanie informácií podľa odseku 1.
4. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejňujú v prípade udelenia výnimky podľa článku 9 ods. 1 písm. b) aspoň indikatívne nákupné a predajné ceny pred obchodovaním, ktoré sa približujú cenám zverejneným v momente vyjadrenia záujmu o obchodovanie prostredníctvom ich systémov, pokiaľ ide o dlhopisy, štruktúrované finančné produkty, emisné kvóty a deriváty obchodované na obchodnom mieste. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejňujú tieto informácie prostredníctvom vhodných elektronických prostriedkov, a to nepretržite počas zvyčajných obchodných hodín. Týmito opatreniami sa zabezpečí poskytovanie informácií za primeraných obchodných podmienok a na nediskriminačnom základe.
Článok 9
Výnimky pre nekapitálové nástroje
1. Príslušné orgány majú možnosť oslobodiť organizátorov trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto od povinnosti zverejňovať informácie uvedené v článku 8 ods. 1 v prípade:
a)
pokynov, ktoré sú veľkého rozsahu v porovnaní s bežným trhovým objemom, a pokynov uchovávaných v systéme správy pokynov obchodného miesta až do ich zverejnenia;
b)
vykonateľného prejavu záujmu v systémoch žiadostí o kotácie a hlasového obchodovania, pokiaľ presahujú objem špecifický pre daný finančný nástroj, ktorý by vystavil poskytovateľov likvidity neúmernému riziku, pričom sa prihliada na to, či sú príslušní účastníci trhu retailovými alebo veľkými investormi;
c)
derivátov, na ktoré sa nevzťahuje obchodovacia povinnosť uvedená v článku 28, a ďalších finančných nástrojov, pre ktoré neexistuje likvidný trh.
2. Pred udelením výnimky v súlade s odsekom 1 príslušné orgány oznámia orgánu ESMA a ostatným príslušným orgánom zamýšľané použitie každej jednotlivej výnimky a poskytnú vysvetlenie týkajúce sa ich fungovania. Oznámenie o úmysle udeliť výnimku sa zasiela najneskôr štyri mesiace pred tým, ako by mala výnimka nadobudnúť účinnosť. Do dvoch mesiacov od prijatia oznámenia orgán ESMA vydá dotknutému príslušnému orgánu stanovisko, v ktorom posúdi zlučiteľnosť výnimky s požiadavkami stanovenými v odseku 1 a vymedzenými v regulačných technických predpisoch prijatých podľa odseku 5. Keď daný príslušný orgán udelí výnimku a príslušný orgán iného členského štátu s tým nesúhlasí, daný príslušný orgán môže vec opäť postúpiť orgánu ESMA, ktorý môže konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Orgán ESMA monitoruje uplatňovanie výnimiek a predkladá Komisii výročné správy o ich uplatňovaní v praxi.
3. Príslušné orgány môžu buď z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť iných príslušných orgánov zrušiť výnimku udelenú podľa odseku 1, ak zistia, že sa táto výnimka uplatňuje spôsobom, ktorý sa odchyľuje od jej pôvodného účelu, alebo ak sa domnievajú, že táto výnimka sa uplatňuje so zámerom obísť požiadavky stanovené v tomto článku.
Príslušné orgány bezodkladne oznámia orgánu ESMA a ostatným príslušným orgánom takéto zrušenie ešte pred tým, než nadobudne účinnosť, spolu s jeho úplným odôvodnením.
4. Príslušný orgán zodpovedný za dohľad nad jedným alebo viacerými obchodnými miestami, na ktorých sa obchoduje s určitou triedou dlhopisu, štruktúrovaného finančného produktu, emisnej kvóty alebo derivátu, môže v prípade, ak likvidita tejto triedy finančného nástroja klesne pod stanovenú prahovú hodnotu, dočasne pozastaviť uplatňovanie povinností uvedených v článku 8. Stanovené prahové hodnoty sa vymedzia na základe objektívnych kritérií špecifických pre trh s dotknutým finančným nástrojom. Oznámenie o takomto dočasnom pozastavení sa zverejní na webovom sídle dotknutého príslušného orgánu.
Dočasné pozastavenie je platné na prvotné obdobie, ktoré nepresahuje tri mesiace od dátumu jeho zverejnenia na webovom sídle dotknutého príslušného orgánu. Toto pozastavenie možno obnoviť na ďalšie obdobia, z ktorých žiadne nepresiahne tri mesiace, pokiaľ naďalej existujú dôvody na dočasné pozastavenie. V prípade, že sa dočasné pozastavenie po tomto trojmesačnom období neobnoví, automaticky sa skončí.
Pred pozastavením alebo obnovením dočasného pozastavenia uplatňovania povinností uvedených v článku 8 podľa tohto odseku dotknutý príslušný orgán oznámi orgánu ESMA svoj úmysel a poskytne vysvetlenie. Orgán ESMA predloží čo najskôr príslušnému orgánu stanovisko, v ktorom uvedie, či je pozastavenie alebo obnovenie dočasného pozastavenia podľa jeho názoru oprávnené v súlade s prvým a druhým pododsekom.
5. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých spresní:
a)
parametre a metódy pre výpočet prahovej hodnoty likvidity uvedenej v odseku 4 vo vzťahu k finančnému nástroju. Parametre a metódy na výpočet prahovej hodnoty sa pre členské štáty určia takým spôsobom, aby dosiahnutie prahovej hodnoty predstavovalo na všetkých miestach v Únii významný pokles likvidity pre dotknutý finančný nástroj, a to na základe kritérií použitých podľa článku 2 ods. 1 bodu 17;
b)
rozsah nákupných a predajných cien alebo kotácií a úroveň záujmu o obchodovanie pri týchto cenách alebo indikatívne nákupné a predajné ceny pred obchodovaním, ktoré sa približujú cene pri vyjadrení záujmu o obchodovanie, ktoré sa majú zverejniť pre každú triedu dotknutého finančného nástroja v súlade s článkom 8 ods. 1 a 4, pričom sa zohľadní potrebné nastavenie pre rôzne druhy systémov obchodovania uvedené v článku 8 ods. 2;
c)
objem pokynov veľkého rozsahu a druh a minimálny objem pokynov uchovávaných v systéme správy pokynov až do ich zverejnenia, v prípade ktorých možno upustiť od zverejňovania predobchodných informácií podľa odseku 1 pre každú triedu dotknutého finančného nástroja;
d)
objem špecifický pre finančný nástroj uvedený v odseku 1 písm. b) a vymedzenie systémov žiadostí o kotácie a hlasového obchodovania, v prípade ktorých možno upustiť od zverejňovania predobchodných informácií podľa odseku 1.
Pri určovaní objemu špecifického pre finančný nástroj, ktorý by vystavil poskytovateľov likvidity neúmernému riziku, pričom prihliada na to, či sú príslušní účastníci trhu retailovými alebo veľkými investormi, v súlade s odsekom 1 písm. b), orgán ESMA zohľadní tieto okolnosti:
i)
či by pri takýchto objemoch mali poskytovatelia likvidity možnosť hedžovať svoje riziká;
ii)
v prípade, ak je trh s finančným nástrojom alebo triedou finančných nástrojov sčasti tvorený retailovými investormi, priemernú hodnotu transakcií uskutočnených týmito investormi;
e)
finančné nástroje alebo triedy finančných nástrojov, pre ktoré neexistuje likvidný trh, kde môže dôjsť k oslobodeniu od povinnosti zverejňovať predobchodné informácie podľa odseku 1.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 10
Požiadavky na poobchodnú transparentnosť týkajúce sa obchodných miest v súvislosti s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi
1. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejňujú cenu, objem a čas transakcií vykonaných v súvislosti s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi obchodovanými na obchodnom mieste. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto zverejňujú podrobné informácie o všetkých takýchto transakciách v okamihu, ktorý je na základe technických možností čo najbližší k reálnemu času.
2. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto poskytujú za primeraných obchodných podmienok a na nediskriminačnom základe investičným spoločnostiam, ktoré sú povinné zverejňovať podrobné informácie o svojich transakciách s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi podľa článku 21, prístup k mechanizmom, ktoré používajú na zverejňovanie informácií podľa odseku 1.
Článok 11
Povolenie odkladu zverejnenia
1. Príslušné orgány môžu povoliť organizátorom trhu a investičným spoločnostiam prevádzkujúcim obchodné miesto odklad zverejnenia podrobných údajov o transakciách na základe rozsahu alebo druhu transakcií.
Príslušné orgány môžu povoliť odklad zverejnenia najmä v prípade transakcií:
a)
veľkého rozsahu v porovnaní s bežným trhovým objemom pre daný dlhopis, štruktúrovaný finančný produkt, emisnú kvótu alebo derivát obchodovaný na obchodnom mieste, alebo pre danú triedu dlhopisu, štruktúrovaného finančného produktu, emisnej kvóty alebo derivátu obchodovaného na obchodnom mieste; alebo
b)
súvisiacich s dlhopisom, štruktúrovaným finančným produktom, emisnou kvótou alebo derivátom obchodovaným na obchodnom mieste, alebo s triedou dlhopisu, štruktúrovaného finančného produktu, emisnej kvóty alebo derivátu obchodovaného na obchodnom mieste, pre ktorú neexistuje likvidný trh;
c)
presahujúcich objem špecifický pre daný dlhopis, štruktúrovaný finančný produkt, emisnú kvótu alebo derivát obchodovaný na obchodnom mieste, alebo danú triedu dlhopisu, štruktúrovaného finančného produktu, emisnej kvóty alebo derivátu obchodovaného na obchodnom mieste, čo by poskytovateľov likvidity vystavilo neúmernému riziku, pričom sa prihliada na to, či sú príslušní účastníci trhu retailovými alebo veľkými investormi.
Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto sú povinní získať predchádzajúci súhlas príslušného orgánu s navrhovaným opatrením na odklad zverejnenia týkajúceho sa obchodovania a jasne oznámia tieto opatrenia účastníkom trhu a verejnosti. Orgán ESMA monitoruje uplatňovanie týchto opatrení na odklad zverejnenia informácií o obchodovaní a predkladá Komisii výročné správy o ich využívaní v praxi.
2. Príslušný orgán zodpovedný za dohľad nad jedným alebo viacerými obchodnými miestami, na ktorých sa obchoduje s určitou triedou dlhopisu, štruktúrovaného finančného produktu, emisnej kvóty alebo derivátu, môže v prípade, ak likvidita tohto druhu finančného nástroja klesne pod prahovú hodnotu určenú v súlade s metodikou, ako je uvedené v článku 9 ods. 5 písm. a), dočasne pozastaviť uplatňovanie povinností uvedených v článku 10. Táto prahová hodnota sa určí na základe objektívnych kritérií, ktoré sú špecifické pre trh týkajúci sa dotknutého finančného nástroja. Takéto dočasné pozastavenie sa uverejní na webovom sídle dotknutého príslušného orgánu.
Dočasné pozastavenie je platné na prvotné obdobie, ktoré nepresahuje tri mesiace od dátumu jeho zverejnenia na webovom sídle dotknutého príslušného orgánu. Toto pozastavenie možno obnoviť na ďalšie obdobia, z ktorých žiadne nepresiahne tri mesiace, pokiaľ naďalej existujú dôvody na dočasné pozastavenie. V prípade, že sa dočasné pozastavenie po tomto trojmesačnom období neobnoví, automaticky sa skončí.
Pred pozastavením alebo obnovením dočasného pozastavenia povinností uvedených v článku 10 dotknutý príslušný orgán oznámi orgánu ESMA svoj úmysel a poskytne vysvetlenie. Orgán ESMA vydá čo najskôr pre príslušný orgán stanovisko, v ktorom uvedie, či je podľa jeho názoru pozastavenie alebo obnovenie dočasného pozastavenia odôvodnené v súlade s prvým a druhým pododsekom.
3. Príslušné orgány môžu v spojení s povolením odkladu zverejnenia:
a)
požadovať zverejnenie obmedzeného počtu údajov o transakcii alebo údajov o viacerých transakciách v súhrnnej podobe alebo ich kombináciu počas obdobia odkladu;
b)
umožniť nezverejnenie objemu jednotlivých transakcií počas predĺženého obdobia odkladu;
c)
pokiaľ ide o nekapitálové nástroje, ktoré nie sú štátnymi dlhovými nástrojmi, umožniť zverejnenie viacerých transakcií v súhrnnej podobe počas predĺženého obdobia odkladu;
d)
pokiaľ ide o štátne dlhové nástroje, umožniť zverejnenie niekoľkých transakcií v súhrnnej podobe na neurčitý čas.
V prípade štátnych dlhových nástrojov možno písmená b) a d) uplatniť buď samostatne, alebo následne, pričom po uplynutí predĺženého obdobia nezverejnenia objemu by sa mohli objemy zverejniť v súhrnnej podobe.
Pri všetkých ostatných finančných nástrojoch sa zostávajúce údaje o transakcii a všetky údaje o jednotlivých transakciách zverejnia po skončení obdobia odkladu.
4. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických noriem tak, aby sa umožnilo zverejňovanie informácií požadovaných podľa článku 64 smernice 2014/65/EÚ s cieľom uviesť:
a)
podrobné údaje o transakciách, ktoré investičné spoločnosti vrátane systematických internalizátorov a organizátori trhu a investičné spoločností prevádzkujúce obchodné miesto sprístupňujú verejnosti pre každú triedu dotknutého finančného nástroja v súlade s článkom 10 ods. 1, vrátane identifikátorov pre rôzne druhy transakcií zverejnených podľa článku 10 ods. 1 a článku 21 ods. 1, pričom rozlišujú medzi identifikátormi určenými faktormi, ktoré súvisia najmä s oceňovaním finančných nástrojov, a identifikátormi určenými inými faktormi;
b)
lehotu, ktorá by bola v súlade s povinnosťou zverejňovania čo najbližšie k reálnemu času, a to aj v prípade, ak k obchodovaniu dochádza mimo zvyčajných obchodných hodín;
c)
podmienky, za ktorých možno investičným spoločnostiam vrátane systematických internalizátorov a organizátorom trhu a investičným spoločnostiam prevádzkujúcim obchodné miesto povoliť odklad zverejnenia podrobných údajov o transakciách pre každú triedu dotknutých finančných nástrojov v súlade s odsekom 1 tohto článku a s článkom 21 ods. 4;
d)
kritériá, ktoré sa majú uplatniť pri určení veľkosti alebo druhu transakcie, v prípade ktorej sa podľa odseku 3 povolí odklad zverejnenia a zverejnenie obmedzeného počtu údajov o transakcii alebo údajov o viacerých transakciách v súhrnnej podobe alebo vynechanie zverejnenia objemu transakcie, a to s osobitným odkazom na umožnenie predĺženého trvania obdobia odkladu pri niektorých finančných nástrojoch v závislosti od ich likvidity.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
KAPITOLA 3
Povinnosť ponúkať údaje o obchodoch oddelene a za primeraných obchodných podmienok
Článok 12
Povinnosť sprístupňovať predobchodné údaje oddelene od poobchodných údajov
1. Organizátori trhov a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto sprístupňujú verejnosti informácie uverejňované v súlade s článkami 3, 4 a 6 až 11 tak, že ponúkajú údaje o predobchodnej transparentnosti oddelene od údajov o poobchodnej transparentnosti.
2. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov spresňujúcich ponuku údajov o predobchodnej a poobchodnej transparentnosti vrátane úrovne členenia údajov, ktoré sa majú sprístupňovať verejnosti, ako je uvedené v odseku 1.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 13
Povinnosť sprístupňovať predobchodné údaje a poobchodné údaje za primeraných obchodných podmienok
1. Organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto sprístupňujú verejnosti informácie uverejňované v súlade s článkami 3, 4 a 6 až 11 za primeraných obchodných podmienok a zabezpečia nediskriminačný prístup k informáciám. Tieto informácie sa musia sprístupniť bezplatne 15 minút po zverejnení.
2. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 50, ktorými sa objasňuje, čo tvorí primerané obchodné podmienky na zverejňovanie informácií podľa odseku 1.
HLAVA III
TRANSPARENTNOSŤ PRE SYSTEMATICKÝCH INTERNALIZÁTOROV A INVESTIČNÉ SPOLOČNOSTI OBCHODUJÚCE OTC
Článok 14
Povinnosť systematických internalizátorov zverejňovať záväzné kotácie v súvislosti s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi
1. Investičné spoločnosti zverejňujú záväzné kotácie týkajúce sa akcií, vkladových potvrdeniek, ETF, certifikátov a iných podobných nástrojov obchodovaných na obchodnom mieste, pre ktoré predstavujú systematických internalizátorov a pre ktoré existuje likvidný trh.
Ak pre finančné nástroje uvedené v prvom pododseku neexistuje likvidný trh, systematickí internalizátori oznámia kotácie svojim klientom na požiadanie.
2. Tento článok a články 15, 16 a 17 sa uplatňujú na systematických internalizátorov v prípade, že vykonávajú obchody v objeme do štandardného trhového objemu. Systematickí internalizátori nepodliehajú tomuto článku a článkom 15, 16 a 17, pokiaľ vykonávajú obchody v objeme prevyšujúcom štandardný trhový objem.
3. Systematickí internalizátori môžu rozhodnúť o objeme alebo objemoch transakcií, ktorých ceny budú kótovať. Minimálny kótovaný objem sa rovná aspoň 10 % štandardného trhového objemu akcie, vkladovej potvrdenky, ETF, certifikátu alebo iného podobného finančného nástroja obchodovaného na obchodnom mieste. V prípade konkrétnej akcie, vkladovej potvrdenky, ETF, certifikátu alebo iného podobného finančného nástroja obchodovaného na obchodnom mieste musí každá kotácia zahŕňať záväznú nákupnú a predajnú cenu alebo ceny pre objem alebo objemy neprevyšujúce štandardný trhový objem pre danú triedu akcií, vkladových potvrdeniek, ETF, certifikátov alebo iných podobných finančných nástrojov, do ktorej finančný nástroj patrí. Cena alebo ceny musia zohľadňovať prevládajúce trhové podmienky pre danú akciu, vkladovú potvrdenku, ETF, certifikát alebo iný podobný finančný nástroj.
4. Akcie, vkladové potvrdenky, ETF, certifikáty a iné podobné finančné nástroje sa zoskupia do tried na základe hodnoty aritmetického priemeru pokynov vykonaných na trhu s daným finančným nástrojom. Štandardný trhový objem pre každú triedu akcií, vkladových potvrdeniek, ETF, certifikátov a iných podobných finančných nástrojov je objem predstavujúci hodnotu aritmetického priemeru pokynov vykonaných na trhu pre finančné nástroje zahrnuté do každej triedy.
5. Trh pre každú akciu, vkladovú potvrdenku, ETF, certifikát alebo iný podobný finančný nástroj pozostáva zo všetkých pokynov vykonaných v Únii v súvislosti s daným finančným nástrojom okrem tých, ktorých objem je veľký v porovnaní s bežným trhovým objemom.
6. Príslušný orgán najvýznamnejšieho trhu v zmysle likvidity podľa vymedzenia v článku 26 stanoví pre každú akciu, vkladovú potvrdenku, ETF, certifikát alebo iný podobný finančný nástroj najmenej raz za rok na základe hodnoty aritmetického priemeru pokynov vykonaných na trhu v súvislosti s daným finančným nástrojom triedu, do ktorej patrí. Táto informácia sa sprístupní všetkým účastníkom trhu a postúpi sa orgánu ESMA, ktorý ju uverejní na svojom webovom sídle.
7. Na zabezpečenie efektívneho oceňovania akcií, vkladových potvrdeniek, ETF, certifikátov a iných podobných finančných nástrojov a maximalizáciu možnosti investičných spoločností dosiahnuť čo najlepšie podmienky pre svojich klientov vypracuje orgán ESMA návrh regulačných technických predpisov na spresnenie mechanizmov zverejňovania záväzných kotácií podľa odseku 1, určenia, či ceny odrážajú prevládajúce trhové podmienky, ako sa uvádza v odseku 3, a štandardného trhového objemu podľa odsekov 2 a 4.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 15
Vykonávanie pokynov klientov
1. Systematickí internalizátori pravidelne a priebežne zverejňujú svoje kotácie počas zvyčajných obchodných hodín. Svoje kotácie môžu kedykoľvek aktualizovať. V prípade mimoriadnych trhových podmienok môžu stiahnuť svoje kotácie.
Členské štáty požadujú, aby spoločnosti, ktoré spĺňajú vymedzenie systematického internalizátora, informovali svoj príslušný orgán. Informácie sa oznámia orgánu ESMA. Orgán ESMA vypracuje zoznam všetkých systematických internalizátorov v Únii.
Kotácie sa zverejnia spôsobom, ktorý je ľahko dostupný ostatným účastníkom trhu za primeraných obchodných podmienok.
2. Systematickí internalizátori vykonávajú za dodržania článku 27 smernice 2014/65/EÚ pokyny, ktoré dostanú od svojich klientov v súvislosti s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi alebo inými podobnými finančnými nástrojmi, pre ktoré sú systematickými internalizátormi, za ceny kótované v čase prijatia pokynu.
Tieto pokyny však môžu v odôvodnených prípadoch vykonať za lepšiu cenu pod podmienkou, že cena spadá do zverejneného rozpätia, ktoré je blízke trhovým podmienkam.
3. Systematickí internalizátori môžu vykonať pokyny, ktoré dostanú od svojich profesionálnych klientov, za iné ceny, ako sú nimi kótované ceny, bez toho, aby museli splniť požiadavky stanovené v odseku 2, v prípade transakcií, keď je vykonanie obchodov s niekoľkými cennými papiermi súčasťou jednej transakcie, alebo v prípade pokynov, ktoré podliehajú iným podmienkam, ako je bežná trhová cena.
4. Ak systematickí internalizátori, ktorí kótujú iba jednu kotáciu alebo ktorých najvyššia kotácia je nižšia ako štandardný trhový objem, prijmú pokyn od klienta na objem väčší, ako je kótovaný objem, ale nižší ako štandardný trhový objem, môžu sa rozhodnúť, že vykonajú tú časť pokynu, ktorá presahuje ich kótovaný objem, pod podmienkou, že sa vykoná za kótovanú cenu, s výnimkou prípadov, keď podmienky stanovené v odsekoch 2 a 3 povoľujú inak. Ak systematický internalizátor kótuje v rozličných objemoch a prijme a rozhodne sa vykonať pokyn, ktorý spadá medzi tieto objemy, vykoná ho za jednu z kótovaných cien v súlade s článkom 28 smernice 2014/65/EÚ, s výnimkou prípadov, keď podmienky v odsekoch 2 a 3 tohto článku povoľujú inak.
5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 50 prijímať delegované akty, ktorými sa vysvetlí, čo tvorí primerané obchodné podmienky na zverejňovanie kotácií podľa odseku 1.
Článok 16
Povinnosti príslušných orgánov
Príslušné orgány kontrolujú:
a)
či investičné spoločnosti pravidelne aktualizujú nákupné a predajné ceny uverejnené v súlade s článkom 14 a zachovávajú ceny, ktoré zohľadňujú prevládajúce trhové podmienky;
b)
či investičné spoločnosti spĺňajú podmienky na ponuku lepšej ceny stanovené v článku 15 ods. 2
Článok 17
Prístup ku kotáciám
1. Systematickí internalizátori sa môžu na základe svojej obchodnej stratégie a objektívnym nediskriminačným spôsobom rozhodnúť, ktorým klientom poskytnú prístup k svojim kotáciám. Na tento účel stanovia jasné kritériá upravujúce prístup k svojim kotáciám. Systematickí internalizátori môžu odmietnuť uzavrieť alebo ďalej pokračovať v obchodnom vzťahu s klientmi na základe obchodných dôvodov, ako je bonita klienta, riziko protistrany a konečné vyrovnanie transakcie.
2. Na obmedzenie rizika expozície hromadenia transakcií rovnakého klienta môžu systematickí internalizátori nediskriminačným spôsobom obmedziť počet transakcií od rovnakého klienta, ktoré uzavrú za zverejnených podmienok. Umožní sa im, aby nediskriminačným spôsobom a v súlade s článkom 28 smernice 2014/65/EÚ obmedzili celkový počet transakcií rôznych klientov v rovnakom čase za predpokladu, že to je umožnené len vtedy, keď počet a objem pokynov požadovaných klientmi značne presiahne normu.
3. Na zabezpečenie efektívneho oceňovania akcií, vkladových potvrdeniek, ETF, certifikátov a iných podobných finančných nástrojov a maximalizáciu možnosti investičných spoločností dosiahnuť čo najlepšie podmienky pre svojich klientov Komisia prijíma delegované akty v súlade s článkom 50 spresňujúce:
a)
kritériá s cieľom určiť, kedy sa kotácia pravidelne a priebežne zverejňuje a je ľahko dostupná, ako sa uvádza v článku 15 ods. 1, ako aj prostriedky, pomocou ktorých môžu investičné spoločnosti splniť svoju povinnosť zverejniť svoje kotácie a ktoré zahŕňajú tieto možnosti:
i)
prostredníctvom systémov ktoréhokoľvek regulovaného trhu, ktorý prijal predmetný finančný nástroj na obchodovanie;
ii)
prostredníctvom APA;
iii)
prostredníctvom vlastných mechanizmov;
b)
kritériá s cieľom určiť transakcie, pri ktorých je vykonanie obchodov s niekoľkými cennými papiermi súčasťou jednej transakcie, alebo pokyny, ktoré podliehajú iným podmienkam, ako je bežná trhová cena, ako sa uvádza v článku 15 ods. 3;
c)
kritériá s cieľom určiť, čo možno považovať za výnimočné trhové podmienky, ktoré umožňujú stiahnutie kotácií, ako aj podmienky na aktualizáciu kotácií, ako sa uvádza v článku 15 ods. 1;
d)
kritériá s cieľom určiť, kedy počet a/alebo objem pokynov požadovaných klientmi značne presiahne normu, ako je uvedené v odseku 2.
e)
kritériá s cieľom určiť, kedy ceny spadajú do zverejneného rozpätia, ktoré je blízke trhovým podmienkam, ako je uvedené v článku 15 ods. 2
Článok 18
Povinnosť systematických internalizátorov zverejňovať záväzné kotácie v súvislosti s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi
1. Investičné spoločnosti zverejňujú záväzné kotácie v súvislosti s dlhopismi štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi obchodovanými na obchodnom mieste, pre ktoré sú systematickými internalizátormi a pre ktoré existuje likvidný trh, keď sú splnené tieto podmienky:
a)
kotáciu si vyžiada klient systematického internalizátora;
b)
súhlasia s poskytnutím kotácie.
2. V prípade dlhopisov, štruktúrovaných finančných produktov, emisných kvót a derivátov obchodovaných na obchodnom mieste, pre ktoré neexistuje likvidný trh, systematickí internalizátori sprístupnia kotácie svojim klientom na požiadanie, ak súhlasia s poskytnutím kotácie. Túto povinnosť možno zrušiť, ak sú splnené podmienky uvedené v článku 9 ods. 1
3. Systematickí internalizátori môžu kedykoľvek aktualizovať svoje kotácie. V prípade výnimočných trhových podmienok môžu stiahnuť svoje kotácie.
4. Členské štáty požadujú, aby spoločnosti, ktoré spĺňajú vymedzenie systematického internalizátora, informovali svoj príslušný orgán. Informácie sa oznámia orgánu ESMA. Orgán ESMA vypracuje zoznam všetkých systematických internalizátorov v Únii.
5. Systematickí internalizátori sprístupnia záväzné kotácie uverejnené v súlade s odsekom 1 svojim ostatným klientom. Na základe vlastnej obchodnej stratégie však môžu určiť objektívnym a nediskriminačným spôsobom klientov, ktorým sprístupnia svoje kotácie. Na tento účel majú systematickí internalizátori zavedené jasné kritériá upravujúce prístup k svojim kotáciám. Systematickí internalizátori môžu odmietnuť uzavrieť obchodný vzťah s klientmi alebo ďalej v ňom pokračovať na základe obchodných dôvodov, ako je bonita klienta, riziko protistrany a konečné vyrovnanie transakcie.
6. Systematickí internalizátori sa zaväzujú uskutočniť transakciu za zverejnených podmienok s ktorýmkoľvek iným klientom, ktorému bola poskytnutá kotácia v súlade s odsekom 5, keď je kótovaný objem rovnaký alebo nižší ako objem špecifický pre finančný nástroj určený v súlade s článkom 9 ods. 5 písm. d).
Na systematických internalizátorov sa nevzťahuje povinnosť zverejňovať záväzné kotácie podľa odseku 1 v prípade finančných nástrojov, ktoré klesnú pod prahovú hodnotu likvidity určenú v súlade s článkom 9 ods. 4
7. Systematickí internalizátori môžu stanoviť nediskriminačné a transparentné obmedzenie počtu transakcií, ktoré sa zaväzujú uskutočniť s klientmi podľa niektorej poskytnutej kotácie.
8. Kotácie zverejnené podľa odseku 1 a 5 a kotácie v objeme, ktorý je rovnaký alebo nižší ako objem uvedený v odseku 6, sa zverejnia spôsobom, ktorý je ľahko dostupný ostatným účastníkom trhu za primeraných obchodných podmienok.
9. Kótovaná cena alebo ceny musia byť také, aby sa zabezpečilo, že systematický internalizátor spĺňa v prípade potreby svoje povinnosti podľa článku 27 smernice 2014/65/EÚ, musia odzrkadľovať prevládajúce trhové podmienky, pokiaľ ide o ceny, za ktoré sa uzatvárajú transakcie s rovnakými alebo podobnými finančnými nástrojmi na obchodnom mieste.
V odôvodnených prípadoch však môžu vykonať pokyny za lepšiu cenu pod podmienkou, že cena spadá do zverejneného rozpätia, ktoré je blízke trhovým podmienkam.
10. Systematickí internalizátori nepodliehajú tomuto článku, pokiaľ vykonávajú obchody v objemoch, ktoré sú vyššie ako objem špecifický pre finančný nástroj určený v súlade s článkom 9 ods. 5 písm. d).
Článok 19
Monitorovanie orgánom ESMA
1. Príslušné orgány a orgán ESMA monitorujú uplatňovanie článku 18, pokiaľ ide o objemy, v ktorých sa kotácie sprístupňujú klientom investičných spoločností a ostatným účastníkom trhu v súvislosti s ďalšou obchodnou činnosťou spoločnosti, a stupeň, v akom kotácie odrážajú prevládajúce trhové podmienky v súvislosti s transakciami s rovnakými alebo podobnými finančnými nástrojmi na obchodnom mieste. Orgán ESMA do 3. januára 2019 predloží Komisii správu o uplatňovaní článku 18. V prípade významných kotácií a obchodnej činnosti tesne nad prahovou hodnotou uvedenou v článku 18 ods. 6 alebo mimo rámca prevládajúcich trhových podmienok orgán ESMA predloží Komisii správu pred uvedeným dátumom.
2. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 50 spresňujúce objemy uvedené v článku 18 ods. 6, v akých spoločnosť uskutoční transakcie s akýmkoľvek iným klientom, ktorému bola poskytnutá kotácia. Objem špecifický pre finančný nástroj sa určí na základe kritérií stanovených v článku 9 ods. 5 písm. d).
3. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 50 s cieľom objasniť, čo predstavujú primerané obchodné podmienky na zverejňovanie kotácií, ako je uvedené v článku 18 ods. 8
Článok 20
Zverejňovanie údajov investičnými spoločnosťami vrátane systematických internalizátorov po skončení obchodovania v súvislosti s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi
1. Investičné spoločnosti, ktoré buď na svoj vlastný účet, alebo v mene klientov uzatvárajú transakcie s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi obchodovanými na obchodnom mieste, zverejnia objem a cenu týchto transakcií a čas, kedy boli transakcie uzatvorené. Tieto informácie sa zverejňujú prostredníctvom APA.
2. Informácie, ktoré sa zverejňujú v súlade s odsekom 1 tohto článku, a lehoty, v ktorých sa zverejňujú, musia spĺňať požiadavky prijaté podľa článku 6 vrátane regulačných technických predpisov prijatých v súlade s článkom 7 ods. 2 písm. a). Ak opatrenia prijaté podľa článku 7 umožňujú odklad zverejnenia pre určité kategórie transakcií s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi obchodovanými na obchodnom mieste, táto možnosť sa uplatňuje aj na tieto transakcie, keď sa uskutočňujú mimo obchodných miest.
3. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých špecifikuje:
a)
identifikátory pre rôzne druhy transakcií zverejňované podľa tohto článku, pričom rozlišuje medzi identifikátormi určenými faktormi, ktoré súvisia najmä s oceňovaním finančných nástrojov, a identifikátormi určenými inými faktormi;
b)
uplatňovanie povinnosti podľa odseku 1 na transakcie zahŕňajúce používanie uvedených finančných nástrojov na zábezpeku, poskytovanie úverov alebo iné účely, keď je výmena finančných nástrojov určená inými faktormi, než je aktuálna trhová hodnota finančného nástroja;
c)
stranu transakcie, ktorá má transakciu zverejniť v súlade s odsekom 1, ak sú obe strany transakcie investičnými spoločnosťami.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 21
Zverejňovanie údajov investičnými spoločnosťami vrátane systematických internalizátorov po skončení obchodovania v súvislosti s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi
1. Investičné spoločnosti, ktoré buď na vlastný účet, alebo v mene klientov uzatvárajú transakcie s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi obchodovanými na obchodnom mieste, zverejnia objem a cenu týchto transakcií a čas, v ktorom boli uzatvorené. Tieto informácie sa zverejňujú prostredníctvom APA.
2. Každá transakcia sa zverejňuje len raz prostredníctvom jedného APA.
3. Informácie, ktoré sa zverejňujú v súlade s odsekom 1, a lehoty, v rámci ktorých sa zverejňujú, musia spĺňať požiadavky prijaté podľa článku 10 vrátane regulačných technických predpisov prijatých v súlade s článkom 11 ods. 4 písm. a) a b).
4. Príslušné orgány môžu povoliť investičným spoločnostiam umožniť odklad zverejnenia alebo môžu požadovať zverejnenie obmedzeného počtu podrobných údajov o transakcii alebo podrobných údajov o viacerých transakciách v súhrnnej podobe, alebo kombináciu týchto možností počas obdobia odkladu alebo môžu umožniť vynechať zverejnenie objemu jednotlivých transakcií počas predĺženého obdobia odkladu, alebo v prípade nekapitálových finančných nástrojov, ktoré nie sú štátnym dlhovým nástrojom, môžu povoliť zverejnenie viacerých transakcií v súhrnnej podobe počas predĺženého obdobia odkladu, alebo v prípade štátnych dlhových nástrojov môžu povoliť zverejnenie viacerých transakcií v súhrnnej podobe na neobmedzený čas a môžu dočasne pozastaviť uplatňovanie povinností uvedených v odseku 1 za rovnakých podmienok, ako sú stanovené v článku 11.
Ak opatrenia prijaté podľa článku 11 umožňujú odklad zverejnenia a zverejnenie obmedzeného počtu podrobných údajov alebo podrobných údajov v súhrnnej podobe, alebo kombináciu týchto možností, alebo vynechanie zverejnenia objemu pre určité kategórie transakcií s dlhopismi, štruktúrovanými finančnými produktmi, emisnými kvótami a derivátmi obchodovanými na obchodnom mieste, táto možnosť sa uplatňuje aj na tieto transakcie, keď sa uskutočňujú mimo obchodných miest.
5. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov tak, aby sa umožnilo zverejnenie informácií požadovaných podľa článku 64 smernice 2014/65/EÚ s cieľom špecifikovať:
a)
identifikátory pre rôzne druhy transakcií zverejňované podľa tohto článku, pričom rozlišuje medzi identifikátormi určenými faktormi, ktoré súvisia najmä s oceňovaním finančných nástrojov, a identifikátormi určenými inými faktormi;
b)
uplatňovanie povinnosti podľa odseku 1 týkajúcej sa transakcií zahŕňajúcich používanie uvedených finančných nástrojov na zábezpeku, poskytovanie úverov alebo iné účely, keď je výmena finančných nástrojov určená inými faktormi, než je aktuálna trhová hodnota finančného nástroja;
c)
stranu transakcie, ktorá má transakciu zverejniť v súlade s odsekom 1, ak sú obe strany transakcie investičnými spoločnosťami.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 22
Poskytovanie informácií na účely transparentnosti a iných výpočtov
1. Na vykonanie výpočtov s cieľom určiť požiadavky na predobchodnú a poobchodnú transparentnosť a režimy obchodovacej povinnosti stanovené v článkoch 3 až 11, článkoch 14 až 21 a v článku 32, ktoré sa vzťahujú na finančné nástroje, a s cieľom určiť, či je investičná spoločnosť systematickým internalizátorom, môžu príslušné orgány požadovať informácie od:
a)
obchodných miest;
b)
APA; a
c)
CTP.
2. Obchodné miesta, APA a CTP uchovávajú potrebné údaje dostatočne dlhý čas.
3. Príslušné orgány predkladajú orgánu ESMA informácie, ktoré orgán ESMA požaduje na vypracovanie správ uvedených v článku 5 ods. 4, 5 a 6.
4. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých stanoví obsah a frekvenciu žiadostí o poskytnutie údajov a formáty a lehoty, v ktorých obchodné miesta, APA a CTP musia na tieto žiadosti odpovedať v súlade s odsekom 1, druh údajov, ktoré je potrebné ukladať, a minimálne obdobie, počas ktorého sú obchodné miesta, APA a CTP povinné uchovávať údaje, aby mohli na uvedené žiadosti odpovedať v súlade s odsekom 2.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v tomto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 23
Obchodovacia povinnosť pre investičné spoločnosti
1. Investičná spoločnosť zabezpečí, aby sa obchody, ktoré vykonáva s akciami prijatými na obchodovanie na regulovanom trhu alebo obchodovanými na obchodnom mieste, realizovali na regulovanom trhu, MTF prípadne prostredníctvom systematického internalizátora, alebo na obchodnom mieste v tretej krajine, ktoré sa podľa článku 25 ods. 4 písm. a) smernice 2014/65/EÚ pokladá za rovnocenné, pokiaľ nemajú okrem iného tieto znaky:
a)
sú nesystematické, ad-hoc, nepravidelné a občasné; alebo
b)
vykonávajú sa medzi oprávnenými a/alebo profesionálnymi protistranami a nepodieľajú sa na procese určovania cien.
2. Investičná spoločnosť, ktorá prevádzkuje interný systém párovania, ktorý vykonáva pokyny klientov v súvislosti s akciami, vkladovými potvrdenkami, ETF, certifikátmi a inými podobnými finančnými nástrojmi na multilaterálnom základe, musí zaistiť, aby mala povolenie pôsobiť ako MTF podľa smernice 2014/65/EÚ a aby spĺňala všetky príslušné ustanovenia týkajúce sa takýchto povolení.
3. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých stanoví konkrétne charakteristické prvky tých transakcií s akciami, ktoré sa nepodieľajú na procese určovania cien v zmysle odseku 1, pričom zohľadní tieto prípady:
a)
neadresné obchody s likviditou; alebo
b)
ak je výmena týchto finančných nástrojov určená inými faktormi, než je aktuálna trhová hodnota finančného nástroja.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
HLAVA IV
OZNAMOVANIE TRANSAKCIÍ
Článok 24
Povinnosť zachovať integritu trhov
Bez toho, aby bolo dotknuté rozdelenie zodpovedností za presadzovanie nariadenia (EÚ) č. 596/2014, príslušné orgány koordinované orgánom ESMA v súlade s článkom 31 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 monitorujú činnosti investičných spoločností s cieľom zabezpečiť, aby konali čestne, spravodlivo, profesionálne a spôsobom, ktorý podporuje integritu trhu.
Článok 25
Povinnosť uchovávať záznamy
1. Investičné spoločnosti uchovávajú príslušné údaje týkajúce sa všetkých pokynov a všetkých transakcií s finančnými nástrojmi, ktoré uskutočnili buď na vlastný účet, alebo v mene klienta, aby boli k dispozícii príslušnému orgánu päť rokov. V prípade transakcií uskutočnených v mene klientov musia záznamy obsahovať všetky informácie a údaje o totožnosti klienta a informácie požadované podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES (27). Orgán ESMA môže požiadať o prístup k týmto informáciám v súlade s postupom stanoveným v článku 35 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 a za podmienok, ktoré sú v ňom stanovené.
2. Organizátor obchodného miesta uchováva príslušné údaje týkajúce sa všetkých pokynov súvisiacich s finančnými nástrojmi, ktoré propagujú prostredníctvom svojich systémov, aby boli k dispozícii príslušnému orgánu aspoň päť rokov. Záznamy obsahujú relevantné údaje, ktoré predstavujú charakteristické prvky daného pokynu, vrátane údajov, na základe ktorých je pokyn prepojený s realizovanými transakciami, ktoré z neho vychádzajú a o ktorých sa údaje oznamujú v súlade s článkom 26 ods. 1 a 3. Orgán ESMA plní v súvislosti s prístupom príslušných orgánov k informáciám podľa tohto odseku podpornú a koordinačnú úlohu.
3. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom určiť ďalšie relevantné údaje o pokyne, ktoré sa majú uchovávať podľa odseku 2 tohto článku a ktoré sa neuvádzajú v článku 26.
Návrh týchto regulačných technických predpisov zahŕňa identifikačný kód člena alebo účastníka, ktorý pokyn zadal, identifikačný kód pokynu, dátum a čas jeho zadania, jeho charakteristika vrátane druhu pokynu, prípadnej limitnej ceny, obdobia platnosti, akýchkoľvek špecifických inštrukcií, ktoré s pokynom súvisia, podrobnosti o všetkých úpravách, zrušeniach, čiastočnom alebo úplnom vykonaní pokynu, a informácií o vystupovaní na svoj vlastný účet, na účet a v mene klienta.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 26
Povinnosť oznamovať transakcie
1. Investičné spoločnosti, ktoré vykonávajú transakcie s finančnými nástrojmi, oznamujú úplné a presné podrobné údaje o takýchto transakciách príslušnému orgánu čo najskôr, najneskôr však na záver nasledujúceho pracovného dňa.
Príslušné orgány zavedú v súlade s článkom 85 smernice 2014/65/EÚ potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že tieto informácie dostane aj príslušný orgán najvýznamnejšieho trhu, pokiaľ ide o likviditu týchto finančných nástrojov.
Príslušné orgány sprístupnia orgánu ESMA na požiadanie informácie oznámené v súlade s týmto článkom.
2. Povinnosť uvedená v odseku 1 sa uplatňuje na:
a)
finančné nástroje prijaté na obchodovanie alebo obchodované na obchodnom mieste alebo nástroje, v súvislosti s ktorými bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie;
b)
finančné nástroje, ktorých podkladovým aktívom je finančný nástroj, s ktorým sa obchoduje na obchodnom mieste; a
c)
finančné nástroje, ktorých podkladovým aktívom je index alebo kôš tvorený finančnými nástrojmi, s ktorými sa obchoduje na obchodnom mieste.
Táto povinnosť sa vzťahuje na transakcie s finančnými nástrojmi uvedenými v písmenách a) až c), a to bez ohľadu na to, či sa takéto transakcie vykonali na obchodnom mieste.
3. Správy musia obsahovať najmä podrobné údaje o názvoch a množstve kúpených alebo predaných finančných nástrojov, množstve, dátumoch a čase vykonania transakcií, cenách transakcií, údaje slúžiace na identifikáciu klientov, v mene ktorých investičná spoločnosť dané transakcie vykonala, na identifikáciu osôb a počítačových algoritmov investičnej spoločnosti zodpovednej za investičné rozhodnutie a vykonanie transakcie, na identifikáciu uplatniteľnej výnimky, podľa ktorej sa obchod uskutočnil, na identifikáciu dotknutých investičných spoločností a na identifikáciu predaja nakrátko, ako je vymedzený v článku 2 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 236/2012, pokiaľ ide o akcie a štátne dlhové nástroje v zmysle článkov 12, 13 a 17 uvedeného nariadenia. V prípade transakcií, ktoré sa neuskutočňujú na obchodnom mieste, musia správy obsahovať údaje slúžiace na identifikáciu druhov transakcií v súlade s opatreniami, ktoré sa majú prijať podľa článku 20 ods. 3 písm. a) a článku 21 ods. 5 písm. a). V prípade komoditných derivátov sa v správach uvedie, či sa transakciou znižuje riziko objektívne merateľným spôsobom v súlade s článkom 57 smernice 2014/65/EÚ.
4. Investičné spoločnosti, ktoré postupujú pokyny, musia pri postúpení daného pokynu uviesť všetky podrobné údaje uvedené v odsekoch 1 a 3. Namiesto uvedenia týchto podrobných údajov pri postupovaní pokynov sa investičná spoločnosť môže rozhodnúť oznámiť postúpený pokyn, ak sa vykoná ako transakciu v súlade s požiadavkami podľa odseku 1. V tomto prípade sa v správe investičnej spoločnosti o transakcii uvedie, že sa týka postúpeného pokynu.
5. Organizátor obchodného miesta nahlási podrobné údaje o transakciách s finančnými nástrojmi obchodovanými na jeho platforme, ktoré vykonáva prostredníctvom jeho systémov spoločnosť, ktorá nepodlieha tomuto nariadeniu, v súlade s odsekmi 1 a 3.
6. Na nahlásenie údajov slúžiacich na identifikáciu klientov podľa požiadaviek v odsekoch 3 a 4 investičné spoločnosti použijú identifikátor právnych subjektov vytvorený na identifikáciu klientov, ktorí sú právnickou osobou.
Orgán ESMA vypracuje do 3. januára 2016 usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 s cieľom zabezpečiť, aby bolo uplatňovanie identifikátorov právnych subjektov v rámci Únie v súlade s medzinárodnými normami, najmä normami, ktoré stanovila Rada pre finančnú stabilitu.
7. Správy predkladá príslušnému orgánu samotná investičná spoločnosť, ARM konajúci v jej mene alebo obchodné miesto, cez ktorých systém sa transakcia dokončila, a to v súlade s odsekmi 1, 3 a 9.
Investičné spoločnosti zodpovedajú za úplnosť a presnosť správ predkladaných príslušnému orgánu a za včasnosť ich predkladania.
Výnimkou z tejto zodpovednosti je prípad, ak investičná spoločnosť uvádza údaje o transakciách prostredníctvom ARM, ktorý vystupuje v mene obchodného miesta, kedy investičná spoločnosť nezodpovedá za nedostatky v úplnosti, presnosti a včasnosti správ, ktoré sú pripísateľné ARM alebo obchodnému miestu. V takýchto prípadoch a podľa podmienok článku 66 ods. 4 smernice 2014/65/EÚ je za tieto nedostatky zodpovedný ARM alebo obchodné miesto.
Napriek tomu musia investičné spoločnosti prijať primerané opatrenia s cieľom overiť úplnosť, presnosť a včasnosť správ o transakciách, ktoré boli predložené v ich mene.
Domovský členský štát od obchodného miesta vyžaduje, aby mal pri podávaní správ v mene investičnej spoločnosti zavedené spoľahlivé bezpečnostné mechanizmy, ktorými sa zaručí bezpečnosť a autentifikácia prostriedkov slúžiacich na prenos informácií, minimalizuje sa riziko poškodenia údajov a neoprávneného prístupu a zabráni sa úniku informácií a súčasne zachováva dôverná povaha údajov. Domovský členský štát od obchodného miesta vyžaduje, aby udržiavalo primerané zdroje a záložné prostriedky, aby mohlo nepretržite ponúkať a poskytovať svoje služby.
Systémy párovania obchodov alebo systémy podávania výkazov vrátane archívov obchodných údajov registrovaných alebo uznaných v súlade s hlavou VI nariadenia (EÚ) č. 648/2012 môže príslušný orgán schváliť ako ARM na účely zasielania správ o transakciách príslušnému orgánu v súlade s odsekmi 1, 3 a 9.
Ak sa transakcie oznamujú archívu obchodných údajov v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorý je schválený ako ARM, a keď tieto správy obsahujú podrobné údaje, ktoré sa vyžadujú podľa odsekov 1, 3 a 9, a archív obchodných údajov ich zasiela príslušnému orgánu v lehote stanovenej v odseku 1, povinnosť investičnej spoločnosti stanovená v odseku 1 sa považuje za splnenú.
Ak dôjde k chybám alebo neúplnosti v správach o transakciách, ARM, investičná spoločnosť alebo obchodné miesto, ktoré správy o transakciách podávajú, opravia informácie a opravené správy predložia príslušnému orgánu.
8. Keď sa v súlade s článkom 35 ods. 8 smernice 2014/65/EÚ správy stanovené v tomto článku postupujú príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu, tento postúpi tieto informácie príslušným orgánom domovského členského štátu investičnej spoločnosti, pokiaľ príslušné orgány domovského členského štátu nerozhodnú, že tieto informácie nechcú dostávať.
9. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých určí:
a)
normy a formáty údajov, ktoré sa majú nahlásiť v súlade s odsekmi 1 a 3 vrátane metód a mechanizmov podávania výkazov o finančných transakciách, ako aj formu a obsah týchto správ;
b)
kritériá na vymedzenie významného trhu v súlade s odsekom 1;
c)
odkazy na kúpené alebo predané finančné nástroje, množstvo, dátumy a čas vykonania transakcií, ceny transakcií, informácie a podrobné údaje o totožnosti klienta, údaje slúžiace na identifikáciu klientov, v mene ktorých investičná spoločnosť dané transakcie vykonala, na identifikáciu osôb a počítačových algoritmov investičnej spoločnosti zodpovednej za investičné rozhodnutie a vykonanie transakcie, na identifikáciu uplatniteľnej výnimky, podľa ktorej sa obchod uskutočnil, a na identifikáciu dotknutej investičnej spoločnosti, údaje o spôsobe, akým sa vykonala transakcia, údaje potrebné na spracovanie a analýzu správ o transakciách v súlade s odsekom 3; a
d)
údaj na identifikáciu predajov akcií a štátnych dlhových nástrojov nakrátko, ako sa uvádza v odseku 3;
e)
príslušné kategórie finančných nástrojov, o ktorých sa podávajú správy podľa odseku 2;
f)
podmienky, podľa ktorých členské štáty vytvárajú, prideľujú a uchovávajú identifikátory právnych subjektov v súlade s odsekom 6, a podmienky, podľa ktorých investičné spoločnosti používajú tieto identifikátory právnych subjektov, s cieľom zabezpečiť označovanie podľa odsekov 3, 4 a 5 na identifikáciu klientov v správach o transakciách, ktoré majú povinnosť vypracúvať podľa odseku 1;
g)
uplatňovanie povinností týkajúcich sa predkladania správ o transakciách na pobočky investičných spoločností;
h)
čo predstavuje transakciu a vykonanie transakcie na účely tohto článku;
i)
kedy sa má za to, že investičná spoločnosť postúpila pokyn na účely odseku 4.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
10. Do 3. januára 2019 orgán ESMA predloží Komisii správu o fungovaní tohto článku vrátane jeho súčinnosti s príslušnými oznamovacími povinnosťami podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a o tom, či obsah a formát správ o transakciách prijímaných a vymieňaných medzi príslušnými orgánmi umožňujú v plnom rozsahu monitorovať činnosti investičných spoločností v súlade s článkom 24 tohto nariadenia. Komisia môže podniknúť kroky na navrhnutie akýchkoľvek zmien vrátane stanovenia transakcií, ktoré sa majú namiesto postúpenia príslušným orgánom postupovať iba jednotnému systému, ktorý určí orgán ESMA. Komisia postúpi správu, ktorú vypracoval orgán ESMA, Európskemu parlamentu a Rade.
Článok 27
Povinnosť poskytovať referenčné údaje o finančnom nástroji
1. Pokiaľ ide o finančné nástroje prijaté na obchodovanie na regulovaných trhoch alebo nástroje, s ktorými sa obchoduje v rámci MTF alebo OTF, obchodné miesta poskytujú príslušným orgánom identifikačné referenčné údaje na účel oznamovania transakcií podľa článku 26.
Pokiaľ ide o ďalšie finančné nástroje, na ktoré sa vzťahuje článok 26 ods. 2 a s ktorými sa obchoduje v tomto systéme, každý systematický internalizátor poskytne svojmu príslušnému orgánu referenčné údaje týkajúce sa týchto finančných nástrojov.
Identifikačné referenčné údaje sa predložia príslušnému orgánu v elektronickej a štandardizovanej forme pred začatím obchodovania s finančným nástrojom, na ktorý sa vzťahujú. Referenčné údaje o finančnom nástroji sa aktualizujú vždy, keď sa zmenia údaje týkajúce sa finančného nástroja. Tieto oznámenia musia príslušné orgány bez odkladu postúpiť orgánu ESMA, ktorý ich okamžite uverejní na svojom webovom sídle. Orgán ESMA poskytne príslušným orgánom prístup k týmto referenčným údajom.
2. S cieľom umožniť príslušným orgánom monitorovať činnosti investičných spoločností v súlade s článkom 26, aby sa zabezpečilo, že konajú čestne, spravodlivo a profesionálne a spôsobom, ktorý podporuje integritu trhu, orgán ESMA a príslušné orgány prijmú potrebné mechanizmy s cieľom zabezpečiť, aby:
a)
orgán ESMA a príslušné orgány skutočne dostávali referenčné údaje o finančných nástrojoch podľa odseku 1;
b)
kvalita takto získaných údajov bola primeraná účelu oznamovania transakcií podľa článku 26;
c)
sa referenčné údaje o finančných nástrojoch prijaté podľa odseku 1 účinne vymieňali medzi relevantnými príslušnými orgánmi.
3. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých určí:
a)
dátové štandardy a formáty týkajúce sa referenčných údajov o finančných nástrojoch v súlade s odsekom 1 vrátane metód a mechanizmov na poskytovanie údajov príslušným orgánom, ich prípadnú aktualizáciu a postupovanie orgánu ESMA v súlade s odsekom 1 a formát a obsah týchto údajov;
b)
technické opatrenia, ktoré sú potrené v súvislosti s mechanizmami, ktoré má vypracovať orgán ESMA a príslušné orgány podľa odseku 2.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
HLAVA V
DERIVÁTY
Článok 28
Povinnosť obchodovať na regulovaných trhoch, MTF alebo OTF
1. Finančné protistrany, ako sú vymedzené v článku 2 bode 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a nefinančné protistrany, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v článku 10 ods. 1 písm. b) uvedeného nariadenia, uzatvárajú transakcie, ktoré nie sú transakciami v rámci skupiny, ako sú vymedzené v článku 3 uvedeného nariadenia, ani transakciami, na ktoré sa uplatňujú prechodné ustanovenia uvedené v článku 89 uvedeného nariadenia, s ostatnými takýmito finančnými protistranami alebo inými takýmito nefinančnými protistranami, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v článku 10 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012, s derivátmi patriacimi do triedy derivátov, ktorá bola vyhlásená za triedu, na ktorú sa vzťahuje obchodovacia povinnosť v súlade s postupom stanoveným v článku 32 a ktorá bola zapísaná do registra uvedeného v článku 34, len na:
a)
regulovaných trhoch;
b)
MTF;
c)
OTF alebo
d)
obchodných miestach tretích krajín za predpokladu, že Komisia prijala rozhodnutie v súlade s odsekom 4, a pod podmienkou, že tretia krajina zabezpečuje účinný rovnocenný systém uznávania obchodných miest schválených podľa smernice 2014/65/EÚ na prijímanie na obchodovanie alebo na obchodovanie s derivátmi vyhlásenými za podliehajúce nevýlučnej obchodovacej povinnosti v danej tretej krajine.
2. Obchodovacia povinnosť sa uplatňuje aj na protistrany uvedené v odseku 1, ktoré uzatvárajú transakcie s derivátmi patriacimi k triede derivátov vyhlásenou za triedu derivátov podliehajúcou obchodovacej povinnosti s finančnými inštitúciami z tretích krajín alebo s ďalšími subjektmi z tretích krajín, ktoré by podliehali zúčtovacej povinnosti, ak by boli usadené v Únii. Obchodovacia povinnosť sa uplatňuje aj na subjekty z tretích krajín, ktoré by podliehali zúčtovacej povinnosti, ak by boli usadené v Únii, a ktoré uzatvárajú transakcie s derivátmi patriacimi k triede derivátov vyhlásených za triedu derivátov podliehajúcu obchodovacej povinnosti, pod podmienkou, že kontrakt má priamy, podstatný a predvídateľný vplyv v Únii, alebo keď je táto povinnosť potrebná alebo vhodná s cieľom zabrániť obídeniu ktorékoľvek ustanovenia tohto nariadenia.
Orgán ESMA pravidelne monitoruje činnosť s derivátmi, ktoré neboli vyhlásené za deriváty, na ktoré sa vzťahuje obchodovacia povinnosť v zmysle odseku 1 s cieľom zistiť prípady, keď konkrétna trieda kontraktov môže predstavovať systémové riziko a brániť regulačnej arbitráži medzi transakciami s derivátmi podliehajúcimi obchodovacej povinnosti a transakciami s derivátmi nepodliehajúcimi obchodovacej povinnosti.
3. Deriváty vyhlásené za deriváty podliehajúce obchodovacej povinnosti v zmysle odseku 1 sú oprávnené na prijatie na obchodovanie na regulovanom trhu alebo na obchodovanie na akomkoľvek obchodnom mieste, ako je uvedené v odseku 1, a to nevýlučne a nediskriminačne.
4. Komisia môže v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 51 ods. 2 prijať rozhodnutia, v ktorých určí, že právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny zaručuje, že obchodné miesto povolené v danej tretej krajine spĺňa právne záväzné požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami na obchodné miesta uvedenými v odseku 1 písm. a), b) alebo c) tohto článku, vyplývajúcimi z tohto nariadenia, smernice 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 596/2014 a ktoré podliehajú účinnému dohľadu a presadzovaniu v danej tretej krajine.
Výhradným účelom uvedených rozhodnutí je určenie spôsobilosti ako obchodné miesta pre deriváty, na ktoré sa vzťahuje obchodovacia povinnosť.
Účinky právneho rámca a rámca dohľadu tretej krajiny sa považujú za rovnocenné, ak daný rámec spĺňa všetky tieto podmienky:
a)
obchodné miesta v danej tretej krajine podliehajú povoleniu a účinnému priebežnému dohľadu a presadzovaniu;
b)
obchodné miesta majú jasné a transparentné pravidlá týkajúce sa prijímania finančných nástrojov na obchodovanie tak, aby tieto finančné nástroje mohli byť obchodované spravodlivým, riadnym a účinným spôsobom a boli voľne obchodovateľné;
c)
emitenti finančných nástrojov podliehajú požiadavkám na pravidelné a priebežné informovanie, ktorými sa zabezpečuje vysoká úroveň ochrany investorov;
d)
daný rámec zabezpečuje transparentnosť a integritu trhu prostredníctvom pravidiel, ktorými sa reguluje zneužívanie trhu v podobe obchodovania s využitím dôverných informácií a manipulácie s trhom.
Rozhodnutie Komisie podľa tohto odseku sa môže obmedziť na kategóriu alebo kategórie obchodných miest. V tomto prípade sa obchodné miesto tretej krajiny zahrnie do odseku 1 písm. d) len vtedy, ak spadá do kategórie, na ktorú sa vzťahuje rozhodnutie Komisie.
5. Na zabezpečenie jednotného uplatňovania tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa spresnia typy kontraktov uvedených v odseku 2, ktoré majú priamy, podstatný a predvídateľný vplyv v Únii, a prípady, keď je obchodovacia povinnosť potrebná alebo vhodná s cieľom zabrániť obídeniu ktoréhokoľvek ustanovenia tohto nariadenia.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Ak to je možné a vhodné, regulačné technické predpisy uvedené v tomto odseku sú identické s tými, ktoré boli prijaté podľa článku 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
Článok 29
Zúčtovacia povinnosť pre deriváty, s ktorými sa obchoduje na regulovaných trhoch, a harmonogram akceptovania zúčtovania
1. Organizátor regulovaného trhu zabezpečí, aby všetky transakcie s derivátmi, ktoré sa uzavrú na tomto regulovanom trhu, zúčtovala centrálna protistrana.
2. Centrálne protistrany, obchodné miesta a investičné spoločnosti, ktoré pôsobia ako zúčtovací členovia v súlade s článkom 2 bodom 14 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 majú zavedené účinné systémy, postupy a mechanizmy týkajúce sa zúčtovaných derivátov, aby sa zabezpečilo, že transakcie so zúčtovanými derivátmi sa predkladajú a prijímajú na zúčtovanie tak rýchlo, ako to je technologicky uskutočniteľné za využitia automatizovaných systémov.
„Zúčtované deriváty“ sú v tomto odseku:
a)
všetky deriváty, ktoré sa majú zúčtovať v súlade so zúčtovacou povinnosťou podľa odseku 1 tohto článku alebo v súlade so zúčtovacou povinnosťou podľa článku 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;
b)
všetky deriváty, na zúčtovaní ktorých sa inak dohodnú príslušné strany.
3. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, ktorými sa stanovia minimálne požiadavky na systémy, postupy a mechanizmy vrátane prijímania harmonogramov podľa tohto článku, pričom zohľadní potrebu zabezpečiť náležité riadenie operačných alebo iných rizík.
Orgán ESMA má pretrvávajúcu právomoc vypracovať ďalšie regulačné technické predpisy na aktualizáciu týchto požiadaviek, ak sa domnieva, že je to potrebné na základe vývoja odvetvových predpisov.
Orgán ESMA predloží návrh regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom a druhom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 30
Nepriame zúčtovacie mechanizmy
1. Nepriame zúčtovacie mechanizmy sú v súvislosti s derivátmi obchodovanými na burze dovolené za predpokladu, že tieto mechanizmy nezvyšujú riziko protistrany a zabezpečia pre aktíva a pozície protistrany ochranu s rovnakými účinkom ako ochrana uvedená v článkoch 39 a 48 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
2. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia druhy prípadných existujúcich mechanizmov nepriamych zúčtovacích služieb, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v odseku 1, čím sa zabezpečí konzistentnosť s ustanoveniami pre mimoburzové deriváty podľa kapitoly II delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 149/2013 (28).
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v tomto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 31
Kompresia portfólia
1. Investičné spoločnosti ani organizátori trhov pri poskytovaní kompresie portfólia nepodliehajú povinnosti vykonania najlepším spôsobom v zmysle článku 27 smernice 2014/65/EÚ, povinnostiam týkajúcim sa transparentnosti podľa článkov 8, 10, 18 a 21 tohto nariadenia ani povinnosti podľa článku 1 ods. 6 smernice 2014/65/EÚ. Na ukončovanie ani nahrádzanie derivátov pri kompresii portfólia sa nevzťahuje článok 28 tohto nariadenia.
2. Investičné spoločnosti a organizátori trhov, ktorí poskytujú kompresiu portfólia, zverejnia prostredníctvom APA objemy transakcií, ktoré podliehajú kompresii portfólia, a čas, keď sa uzavreli v rámci lehôt stanovených v článku 10.
3. Investičné spoločnosti a organizátori trhov, ktorí poskytujú kompresiu portfólia, uchovávajú úplné a presné záznamy o všetkých kompresiách portfólií, ktoré organizujú alebo na ktorých sa podieľajú. Uvedené záznamy sa na požiadanie okamžite sprístupnia dotknutým príslušným orgánom alebo orgánu ESMA.
4. Komisia môže prijať prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 50 opatrenia, ktorými sa spresnia:
a)
prvky kompresie portfólia;
b)
informácie, ktoré sa majú uverejniť podľa odseku 2,
takým spôsobom, ktorý umožní v čo najväčšej miere uplatniť všetky existujúce požiadavky týkajúce sa uchovávania, oznamovania alebo uverejňovania záznamov.
Článok 32
Postup týkajúci sa obchodovacej povinnosti
1. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov na určenie:
a)
toho, s ktorou triedou derivátov vyhlásených za deriváty podliehajúce zúčtovacej povinnosti v súlade s článkom 5 ods. 2 a 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo s ich príslušnou podskupinou sa obchoduje na miestach uvedených v článku 28 ods. 1 tohto nariadenia;
b)
dátumu alebo dátumov nadobudnutia účinnosti obchodovacej povinnosti vrátane každého postupného zavedenia a kategórií protistrán, na ktoré sa povinnosť vzťahuje, ak takéto postupné zavedenie a takéto kategórie protistrán boli uvedené v regulačných technických predpisoch v súlade s článkom 5 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
Orgán ESMA predloží Komisii návrh týchto regulačných technických predpisov do šiestich mesiacov po prijatí regulačných technických predpisov v súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 Komisiou.
Pred predložením návrhu regulačných technických predpisov Komisii na prijatie uskutoční orgán ESMA verejnú konzultáciu a prípadne môže konzultovať s príslušnými orgánmi tretích krajín.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
2. Aby obchodovacia povinnosť nadobudla účinnosť:
a)
trieda derivátov podľa odseku 1 písm. a) alebo jej príslušná podskupina musí byť prijatá na obchodovanie alebo sa s ňou musí obchodovať aspoň na jednom obchodnom mieste podľa článku 28 ods. 1; a
b)
musí existovať dostatočný záujem tretích strán o predaj a nákup tejto triedy derivátov alebo jej príslušnej podskupiny, aby sa takáto trieda derivátov považovala za dostatočne likvidnú na obchodovanie len na miestach uvedených v článku 28 ods. 1
3. Pri vypracúvaní návrhu regulačných technických predpisov uvedených v odseku 1 orgán ESMA posudzuje, či je trieda derivátov alebo jej príslušná podskupina dostatočne likvidná, podľa týchto kritérií:
a)
priemerná frekvencia a objem obchodov za rôznych trhových podmienok pri zohľadnení povahy a životného cyklu produktov v rámci danej triedy derivátov;
b)
počet a typ aktívnych účastníkov trhu vrátane pomeru účastníkov trhu k produktom/kontraktom obchodovaným na trhu s daným produktom;
c)
priemerný rozsah rozpätí.
Pri príprave návrhu týchto regulačných technických predpisov orgán ESMA zohľadní predpokladaný vplyv, ktorý môže mať táto obchodovacia povinnosť na likviditu triedy derivátov alebo jej príslušnej podskupiny a na obchodné činnosti konečných používateľov, ktorí nie sú finančnými subjektmi.
Orgán ESMA určí, či je trieda derivátov alebo jej príslušná podskupina dostatočne likvidná len v prípade transakcií do určitej veľkosti.
4. Orgán ESMA z vlastnej iniciatívy v súlade s kritériami uvedenými v odseku 2 a po uskutočnení verejnej konzultácie určí a oznámi Komisii triedy derivátov alebo jednotlivé derivátové kontrakty, ktoré by mali podliehať povinnosti obchodovať na miestach uvedených v článku 28 ods. 1, ale na ktoré zatiaľ žiadna centrálna protistrana nedostala povolenie podľa článku 14 alebo 15 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo ktoré nie sú zatiaľ prijaté na obchodovanie, alebo sa s nimi zatiaľ neobchoduje na obchodnom mieste uvedenom v článku 28 ods. 1
Po doručení oznámenia orgánu ESMA uvedeného v prvom pododseku môže Komisia zverejniť výzvu na vypracovanie návrhov na obchodovanie s týmito derivátmi na miestach uvedených v článku 28 ods. 1
5. Orgán ESMA predloží Komisii v súlade s odsekom 1 návrh regulačných technických predpisov na zmenu, pozastavenie platnosti alebo zrušenie existujúcich regulačných technických predpisov vždy, keď dôjde k podstatnej zmene kritérií uvedených v odseku 2. Predtým môže orgán ESMA v náležitých prípadoch uskutočniť konzultácie s príslušnými orgánmi tretích krajín.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v tomto odseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
6. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, ktoré určia kritériá uvedené v odseku 2 písm. b).
Orgán ESMA predloží návrhy týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 33
Mechanizmus na zabránenie duplicitným alebo konfliktným pravidlám
1. Komisia za pomoci orgánu ESMA aspoň raz za rok monitoruje a pripravuje správy určené Európskemu parlamentu a Rade o medzinárodnom uplatňovaní zásad stanovených v článkoch 28 a 29, najmä pokiaľ ide o možné duplicitné alebo konfliktné požiadavky na účastníkov trhu, a odporúča možné opatrenia.
2. Komisia môže prijať vykonávacie akty, v ktorých sa vyhlási, že právne mechanizmy, mechanizmy dohľadu a mechanizmy presadzovania v príslušnej tretej krajine:
a)
sú rovnocenné požiadavkám vyplývajúcim z článkov 28 a 29;
b)
zaručujú ochranu služobného tajomstva, ktorá je rovnocenná s ochranou stanovenou v tomto nariadení;
c)
sa účinne uplatňujú a presadzujú spôsobom, ktorý je rovnocenný a nenarúša zabezpečovanie účinného dohľadu a presadzovania právnych predpisov v príslušnej tretej krajine.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 51.
3. Na základe vykonávacieho aktu o rovnocennosti podľa odseku 2 sa povinnosť podľa článkov 28 a 29 považuje za splnenú zo strany protistrán uzatvárajúcich transakciu, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie, ak je aspoň jedna z protistrán usadená v uvedenej tretej krajine a protistrany dodržiavajú uvedené právne mechanizmy, mechanizmy dohľadu a mechanizmy presadzovania právnych predpisov príslušnej tretej krajiny.
4. Komisia v spolupráci s orgánom ESMA monitoruje účinné plnenie požiadaviek, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami uvedenými v článkoch 28 a 29, tretími krajinami, v súvislosti s ktorými sa prijal vykonávací akt o rovnocennosti, a Európskemu parlamentu a Rade o ňom pravidelne podáva správy, a to aspoň raz za rok.
Komisia môže do 30 kalendárnych dní od predloženia správy, ktorá odhaľuje významnú chybu alebo nezrovnalosť pri uplatňovaní požiadaviek rovnocennosti zo strany orgánov tretích krajín, zrušiť uznanie príslušného právneho rámca tretej krajiny za rovnocenný. V prípade zrušenia vykonávacieho aktu o rovnocennosti sa na transakcie protistrán automaticky začnú opätovne uplatňovať všetky požiadavky podľa článkov 28 a 29 tohto nariadenia.
Článok 34
Register derivátov podliehajúcich obchodovacej povinnosti
Orgán ESMA na svojom webovom sídle uverejní a vedie register, v ktorom vyčerpávajúcim a jednoznačným spôsobom uvádza deriváty, ktoré podliehajú povinnosti obchodovať na miestach uvedených v článku 28 ods. 1, miesta, na ktorých sú prijaté na obchodovanie alebo na ktorých sa s nimi obchoduje, a dátumy, od ktorých táto povinnosť nadobúda účinnosť.
HLAVA VI
NEDISKRIMINAČNÝ PRÍSTUP K ZÚČTOVANIU PRE FINANČNÉ NÁSTROJE
Článok 35
Nediskriminačný prístup k centrálnej protistrane
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, centrálna protistrana prijme na zúčtovanie finančné nástroje nediskriminačným a transparentným spôsobom, ktorý zahŕňa aj požiadavky na zábezpeku a poplatky spojené s prístupom, bez ohľadu na obchodné miesto, na ktorom sa vykoná transakcia. Toto má najmä zabezpečiť, aby obchodné miesto malo právo na nediskriminačné zaobchádzanie s kontraktmi obchodovanými na danom obchodnom mieste z hľadiska:
a)
požiadaviek na zábezpeku a vzájomného započítania ekonomicky rovnocenných kontraktov, ak by zahrnutie takýchto kontraktov do vynechania (close-out) a iných postupov započítavania centrálnej protistrany na základe uplatniteľných právnych predpisov o platobnej neschopnosti neohrozilo hladké a riadne fungovanie, platnosť alebo vykonateľnosť takýchto postupov; a
b)
krížových marží s kontraktmi, ktoré sú vo vzájomnom vzťahu, zúčtovanými tou istou centrálnou protistranou podľa modelu rizík, ktorý je v súlade s článkom 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
Centrálna protistrana môže požadovať, aby obchodné miesto spĺňalo prevádzkové a technické požiadavky stanovené centrálnou protistranou vrátane požiadaviek na riadenie rizika. Požiadavka uvedená v tomto odseku sa neuplatňuje na žiadny derivátový kontrakt, ktorý už podlieha povinnosti týkajúcej sa prístupu podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
Centrálna protistrana nie je viazaná týmto článkom, ak je úzkymi väzbami prepojená s obchodným miestom, ktoré vykonalo oznámenie podľa článku 36 ods. 5
2. Žiadosť o prístup k centrálnej protistrane zo strany obchodného miesta sa oficiálne predkladá centrálnej protistrane, jej dotknutému príslušnému orgánu a príslušnému orgánu obchodného miesta. V žiadosti sa uvedie, pre ktoré druhy finančných nástrojov sa žiada prístup.
3. Centrálna protistrana poskytne obchodnému miestu do troch mesiacov v prípade prevoditeľných cenných papierov a nástrojov peňažného trhu a do šiestich mesiacov v prípade derivátov obchodovaných na burze písomnú odpoveď, v ktorej buď povolí prístup pod podmienkou, že dotknutý príslušný orgán udelil prístup podľa odseku 4, alebo prístup zamietne. Centrálna protistrana môže zamietnuť žiadosť o prístup len za podmienok vymedzených v odseku 6 písm. a). Ak centrálna protistrana zamietne prístup, vo svojej odpovedi uvedie všetky dôvody a písomne informuje svoj príslušný orgán o svojom rozhodnutí. V prípade, že je obchodné miesto usadené v inom členskom štáte ako centrálna protistrana, centrálna protistrana zašle toto oznámenie spolu s odôvodnením aj príslušnému orgánu obchodného miesta. Centrálna protistrana umožní prístup do troch mesiacov od zaslania kladnej odpovede na žiadosť o prístup.
4. Príslušný orgán centrálnej protistrany alebo príslušný orgán obchodného miesta udelí obchodnému miestu prístup k centrálnej protistrane len vtedy, keď by takýto prístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilite v prípade derivátov, ktoré nie sú mimoburzovými derivátmi podľa článku 2 bodu 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; alebo
b)
neohrozoval hladké a riadne fungovanie trhov, a to najmä v dôsledku fragmentácie likvidity, ani nepriaznivo neovplyvňoval systémové riziko.
Nič v písmene a) prvého pododseku nebráni udeleniu prístupu v prípade, keď si žiadosť uvedená v odseku 2 vyžaduje interoperabilitu a keď obchodné miesto a všetky centrálne protistrany, ktoré sú zmluvnými stranami navrhovanej dohody o interoperabilite, s touto dohodou súhlasili, a ak sú riziká, ktorým je prijímajúca centrálna protistrana vystavená a ktoré vyplývajú z pozícií medzi centrálnymi protistranami, zabezpečené zábezpekou u tretej strany.
Ak je potreba dohody o interoperabilite dôvodom alebo jedným z dôvodov zamietnutia žiadosti, obchodné miesto to oznámi centrálnej protistrane a informuje orgán ESMA o tom, ktoré ďalšie centrálne protistrany majú prístup k miestu obchodovaniu, pričom orgán ESMA túto informáciu uverejní, aby si investičné spoločnosti mohli vo vzťahu k uvedeným centrálnym protistranám uplatniť svoje práva podľa článku 37 smernice 2014/65/EÚ, s cieľom uľahčiť alternatívne dojednania o prístupe.
Ak príslušný orgán zamietne prístup, vydá svoje rozhodnutie do dvoch mesiacov od prijatia žiadosti uvedenej v odseku 2 a druhému príslušnému orgánu, centrálnej protistrane a obchodnému miestu uvedie všetky dôvody vrátane dôkazov, na základe ktorých rozhodnutie prijal.
5. Pokiaľ ide o prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu, centrálna protistrana, ktorá bola novozriadená a bolo jej povolené ako centrálnej protistrane v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vykonávať zúčtovanie podľa článku 17 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo bola uznaná podľa článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, alebo povolená podľa už platného vnútroštátneho schvaľovacieho režimu na obdobie menej ako tri roky ku dňu 2. júla 2014, môže pred 3. januárom 2017 svoj príslušný orgán požiadať o povolenie na využívanie prechodných mechanizmov. Príslušný orgán môže rozhodnúť, že tento článok sa neuplatňuje na centrálnu protistranu v súvislosti s prevoditeľnými cennými papiermi a nástrojmi peňažného trhu počas prechodného obdobia do 3. júla 2019.
Ak sa takéto prechodné obdobie schváli, centrálna protistrana počas trvania tohto prechodného mechanizmu nemôže mať prospech z prístupových práv podľa článku 36 alebo tohto článku v súvislosti s prevoditeľnými cennými papiermi a nástrojmi peňažného trhu. Príslušný orgán oznámi členom kolégia príslušných orgánov za centrálnu protistranu a orgán ESMA, že sa schválilo prechodné obdobie. Orgán ESMA uverejní zoznam všetkých prijatých oznámení.
Ak je centrálna protistrana, ktorej sa schválil prechodný mechanizmus podľa tohto odseku, prepojená úzkymi väzbami s jedným alebo viacerými obchodnými miestami, tieto obchodné miesta nemôžu mať počas trvania tohto prechodného mechanizmu prospech z prístupových práv podľa článku 36 alebo tohto článku v súvislosti s prevoditeľnými cennými papiermi a nástrojmi peňažného trhu.
Centrálnej protistrane, ktorá bola povolená počas trojročného obdobia pred nadobudnutím účinnosti, ale vznikla zlúčením alebo akvizíciou so zapojením aspoň jednej centrálnej protistrany, ktorá bola schválená pred týmto obdobím, sa nepovolí žiadať o prechodný mechanizmus podľa tohto odseku.
6. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia:
a)
konkrétne podmienky, za ktorých môže centrálna protistrana zamietnuť žiadosť o prístup, vrátane predpokladaného objemu transakcií, počtu a druhu používateľov, opatrení na riadenie operačného rizika a jeho zložitosti alebo iných faktorov vytvárajúcich významné neprimerané riziká;
b)
podmienky, za ktorých centrálna protistrana musí povoliť prístup, vrátane dôvernej povahy poskytnutých informácií o finančných nástrojoch počas fázy prípravy, nediskriminačného a transparentného základu, pokiaľ ide o poplatky za zúčtovanie, požiadavky na zábezpeku a prevádzkové požiadavky týkajúce sa dozabezpečenia;
c)
podmienky, za ktorých udelenie prístupu ohrozí hladké a riadne fungovanie trhov alebo za ktorých by toto povolenie nepriaznivo ovplyvnilo systémové riziko;
d)
postup oznamovania podľa odseku 5;
e)
podmienky nediskriminačného zaobchádzania, pokiaľ ide o to, ako sa zaobchádza s kontraktmi obchodovanými na uvedenom obchodnom mieste z hľadiska požiadaviek na zábezpeku a vzájomného započítania ekonomicky rovnocenných kontraktov a vzájomného urovnania portfólií s korelovanými kontraktmi zúčtovanými tou istou centrálnou protistranou.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 36
Nediskriminačný prístup k obchodnému miestu
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, obchodné miesto poskytuje na žiadosť každej centrálnej protistrany schválenej alebo uznanej podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorá si želá zúčtovávať transakcie s finančnými nástrojmi, ktoré sa uzatvorili na danom obchodnom mieste, údaje o obchodoch na nediskriminačnom a transparentnom základe vrátane údajov o poplatkoch spojených s prístupom. Táto požiadavka sa neuplatňuje na žiadny derivátový kontrakt, ktorý už podlieha povinnosti prístupu podľa článku 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
Obchodné miesto nie je viazané týmto článkom, ak je úzkymi väzbami prepojené s centrálnou protistranou, ktorá poskytla oznámenie o tom, že využíva prechodný mechanizmus podľa článku 35 ods. 5
2. Žiadosť o prístup k obchodnému miestu zo strany centrálnej protistrany sa oficiálne predkladá obchodnému miestu, jeho dotknutému príslušnému orgánu a príslušnému orgánu centrálnej protistrany.
3. Obchodné miesto poskytne centrálnej protistrane do troch mesiacov v prípade prevoditeľných cenných papierov a nástrojov peňažného trhu a do šiestich mesiacov v prípade derivátov obchodovaných na burze písomnú odpoveď, v ktorej buď povolí prístup pod podmienkou, že dotknutý príslušný orgán udelil prístup podľa odseku 4, alebo prístup zamietne. Obchodné miesto môže zamietnuť prístup len za podmienok vymedzených v odseku 6 písm. a). Ak sa prístup zamietne, obchodné miesto vo svojej odpovedi uvedie všetky dôvody a o svojom rozhodnutí písomne informuje svoj príslušný orgán. V prípade, že je centrálna protistrana usadená v inom členskom štáte ako obchodné miesto, obchodné miesto zasiela toto oznámenie spolu s odôvodnením aj príslušnému orgánu centrálnej protistrany. Obchodné miesto umožní prístup do troch mesiacov od zaslania kladnej odpovede na žiadosť o prístup.
4. Príslušný orgán obchodného miesta alebo príslušný orgán centrálnej protistrany môže centrálnej protistrane udeliť prístup k obchodnému miestu len vtedy, keď by takýto prístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilite v prípade derivátov, ktoré nie sú mimoburzovými derivátmi podľa článku 2 bodu 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; alebo
b)
neohrozoval hladké a riadne fungovanie trhov, a to najmä v dôsledku fragmentácie likvidity, a obchodné miesto zaviedlo primerané mechanizmy na zabránenie takejto fragmentácii, ani nepriaznivo neovplyvnil systémové riziko.
Nič v prvom pododseku písm. a) nebráni udeleniu prístupu v prípade, keď si žiadosť uvedená v odseku 2, vyžaduje interoperabilitu a keď obchodné miesto a všetky centrálne protistrany, ktoré sú zmluvnými stranami navrhovanej dohody o interoperabilite, s touto dohodou súhlasili, a ak sú riziká, ktorým je prijímajúca centrálna protistrana vystavená a ktoré vyplývajú z pozícií medzi centrálnymi protistranami, zabezpečené zábezpekou u tretej strany.
Ak je potreba dohody o interoperabilite dôvodom alebo jedným z dôvodov zamietnutia žiadosti, obchodné miesto to oznámi centrálnej protistrane a informuje orgán ESMA o tom, ktoré ďalšie centrálne protistrany majú prístup k miestu obchodovaniu, pričom orgán ESMA túto informáciu uverejní, aby si investičné spoločnosti mohli vo vzťahu k uvedeným centrálnym protistranám uplatniť svoje práva podľa článku 37 smernice 2014/65/EÚ, s cieľom uľahčiť alternatívne dojednania o prístupe.
Ak príslušný orgán zamietne prístup, vydá svoje rozhodnutie do dvoch mesiacov od prijatia žiadosti uvedenej v odseku 2 a druhému príslušnému orgánu, obchodnému miestu a centrálnej protistrane uvedie všetky dôvody vrátane dôkazov, na základe ktorých rozhodnutie prijal.
5. Pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze, obchodné miesto, ktoré v kalendárnom roku predchádzajúcom začatiu uplatňovania tohto nariadenia klesne pod príslušnú prahovú hodnotu, môže pred začiatkom uplatňovania tohto nariadenia oznámiť orgánu ESMA a svojmu príslušnému orgánu, že si neželá byť týmto článkom viazané, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze v rámci danej prahovej hodnoty, a to počas 30 mesiacov odo dňa začiatku uplatňovania tohto nariadenia. Obchodné miesto, ktoré v každom roku uvedeného alebo každého ďalšieho 30-mesačného obdobia ostane pod príslušnou prahovou hodnotou, môže na konci uvedeného obdobia oznámiť orgánu ESMA a svojmu príslušnému orgánu, že si naďalej neželá byť viazané týmto článkom aj počas ďalších 30 mesiacov. Ak sa predloží takéto oznámenie, obchodné miesto nemôže počas uvedeného obdobia neuplatňovania článku využiť práva na prístup podľa článku 35 alebo tohto článku vo vzťahu k derivátom obchodovaným na burze v rámci príslušnej prahovej hodnoty. Orgán ESMA uverejní zoznam všetkých prijatých oznámení.
Príslušná prahová hodnota na uplatnenie obdobia neuplatňovania článku je ročná nominálna suma obchodov vo výške 1 000 000 miliónov EUR. Nominálna suma sa počíta len z jednej strany transakcie a sú v nej zahrnuté všetky transakcie s derivátmi obchodovanými na burze, ktoré sa uzavreli podľa pravidiel daného obchodného miesta.
Ak je dané obchodné miesto súčasťou skupiny, ktorá je prepojená úzkymi väzbami, prahová hodnota sa vypočíta ako súčet ročných nominálnych súm obchodov na všetkých obchodných miestach danej skupiny ako celku, ktoré sa nachádzajú v Únii.
Ak je obchodné miesto, ktoré vykonalo oznámenie podľa tohto odseku, prepojené úzkymi väzbami s jednou alebo viacerými centrálnymi protistranami, tieto centrálne protistrany nemôžu počas uvedeného obdobia neuplatňovania článku využiť práva na prístup podľa článku 35 alebo tohto článku vo vzťahu k derivátom obchodovaným na burze v rámci príslušnej prahovej hodnoty.
6. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia:
a)
konkrétne podmienky, za ktorých môže obchodné miesto zamietnuť žiadosť o prístup, vrátane podmienok založených na predpokladanom objeme transakcií, počte používateľov, opatreniach na riadenie operačného rizika a zložitosti alebo iných faktoroch, ktoré vytvárajú významné neprimerané riziká;
b)
podmienky, za ktorých sa prístup musí udeliť, vrátane dôvernej povahy poskytnutých informácií o finančných nástrojoch počas fázy prípravy a nediskriminačného a transparentného základu, pokiaľ ide o poplatky spojené s prístupom;
c)
podmienky, za ktorých udelenie prístupu ohrozí hladké a riadne fungovanie trhov alebo za ktorých by sa zvýšilo systémové riziko;
d)
postup oznamovania podľa odseku 5 vrátane ďalších špecifikácií pre výpočet nominálnej sumy a metódy, ktorou orgán ESMA môže overiť výpočet objemov a schváliť neuplatňovanie článku.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 37
Nediskriminačný prístup k referenčným hodnotám a povinnosť udeľovať licencie na referenčné hodnoty
1. Keď sa hodnota akéhokoľvek finančného nástroja vypočítava na základe referenčnej hodnoty, osoba s vlastníckymi právami na referenčnú hodnotu zabezpečí, aby centrálna protistrana a obchodné miesta mali na účely obchodovania a zúčtovania povolený nediskriminačný prístup k:
a)
príslušným údajom o cenách a iným údajom a informáciám o zložení, metodike a stanovovaní ceny danej referenčnej hodnoty na účely zúčtovania a obchodovania; a
b)
licenciám.
Licencia vrátane prístupu k informáciám sa udelí na spravodlivom, primeranom a nediskriminačnom základe do troch mesiacov od predloženia žiadosti centrálnou protistranou alebo obchodným miestom.
Prístup sa udelí za primeranú obchodnú cenu, pričom sa prihliada na cenu, za akú sa udelil prístup k referenčným hodnotám alebo za akú sa udelila za rovnocenných podmienok licencia na práva duševného vlastníctva iným centrálnym protistranám, obchodným miestam alebo akýmkoľvek obdobným subjektom na účely zúčtovania a obchodovania. Rôzne ceny sa rôznym centrálnym protistranám, obchodným miestam alebo akýmkoľvek obdobným subjektom môžu účtovať len v prípade, ak je to objektívne odôvodnené vzhľadom na primerané obchodné dôvody, ako je požadované množstvo, rozsah alebo oblasť použitia.
2. Ak sa po 3. januári 2017 vytvorí nová referenčná hodnota, povinnosť udeľovať licencie začne platiť najneskôr 30 mesiacov po tom, ako sa začalo obchodovať s finančným nástrojom, ktorého hodnota je odvodená od danej referenčnej hodnoty, alebo ako sa tento finančný nástroj prijal na obchodovanie. Ak osoba s vlastníckymi právami na novú referenčnú hodnotu vlastní nejakú existujúcu referenčnú hodnotu, táto osoba musí potvrdiť, že v porovnaní s akoukoľvek takouto existujúcou referenčnou hodnotou spĺňa nová referenčná hodnota tieto kumulatívne kritériá:
a)
nová referenčná hodnota nie je len kópiou alebo úpravou žiadnej takejto existujúcej referenčnej hodnoty a metodika tejto novej referenčnej hodnoty vrátane podkladových údajov sa zmysluplne odlišuje od každej takejto existujúcej referenčnej hodnoty; a
b)
nová referenčná hodnota nie je náhradou za žiadnu takúto existujúcu referenčnú hodnotu.
Týmto odsekom nie je dotknuté uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže a najmä článkov 101 a 102 ZFEÚ.
3. Žiadna centrálna protistrana, obchodné miesto ani obdobný subjekt nesmú uzatvoriť dohodu so žiadnym poskytovateľom referenčnej hodnoty, ktorá by buď:
a)
bránila ktorejkoľvek inej centrálnej protistrane alebo obchodnému miestu získať prístup k takýmto informáciám alebo právam uvedeným v odseku 1, alebo
b)
bránila ktorejkoľvek inej centrálnej protistrane alebo obchodnému miestu získať prístup k takejto licencii uvedenej v odseku 1.
4. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia:
a)
informácie, ktoré sa prostredníctvom udeľovania licencií majú sprístupňovať podľa odseku 1 písm. a) na výlučné použitie zo strany centrálnej protistrany alebo obchodného miesta;
b)
iné podmienky, za ktorých sa prístup udelí, vrátane dôvernej povahy poskytnutých informácií;
c)
normy usmerňujúce dokazovanie novosti referenčnej hodnoty v súlade s odsekom 2 písm. a) a b).
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 38
Prístup pre centrálne protistrany a obchodné miesta z tretích krajín
1. Obchodné miesto usadené v tretej krajine môže požiadať o prístup k centrálnej protistrane usadenej v Únii len vtedy, ak Komisia prijala rozhodnutie v súlade s článkom 28 ods. 4 týkajúce sa danej tretej krajiny. Centrálna protistrana usadená v tretej krajine môže požiadať o prístup k obchodnému miestu v Únii pod podmienkou, že daná centrálna protistrana je uznaná podľa článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Centrálnym protistranám a obchodným miestam usadeným v tretej krajine je povolené uplatňovať si prístupové práva podľa článkov 35 až 36 len vtedy, ak Komisia prijala rozhodnutie v súlade s odsekom 3 o tom, že právny rámec a rámec dohľadu danej tretej krajiny sa považuje za rámec poskytujúci účinný rovnocenný systém na povolenie prístupu centrálnych protistrán a obchodných miest schválených v rámci cudzích režimov k centrálnym protistranám a obchodným miestam usadeným v danej tretej krajine.
2. Centrálne protistrany a obchodné miesta usadené v tretej krajine môžu požiadať o licenciu a prístupové práva v súlade s článkom 37 len vtedy, ak Komisia prijala rozhodnutie v súlade s odsekom 3 tohto článku o tom, že právny rámec a rámec dohľadu danej tretej krajiny sa považuje za rámec predstavujúci účinný rovnocenný systém, v rámci ktorého majú centrálne protistrany a obchodné miesta povolené v cudzích jurisdikciách povolený prístup na spravodlivom, primeranom a nediskriminačnom základe k:
a)
príslušným údajom o cenách a iným údajom a informáciám o zložení, metodike a stanovovaní ceny referenčnej hodnoty na účely zúčtovania a obchodovania; a
b)
licenciám,
od osôb s vlastníckymi právami k referenčným hodnotám usadených v danej tretej krajine.
3. Komisia môže v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 51 prijať rozhodnutia, v ktorých určí, že právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny zaručuje, že obchodné miesto a centrálna protistrana schválené v danej tretej krajine spĺňajú právne záväzné požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám uvedeným v odseku 2 tohto článku a ktoré podliehajú účinnému dohľadu a presadzovaniu právnych predpisov v danej tretej krajine.
Právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny sa považuje za rovnocenný, ak daný rámec spĺňa všetky tieto podmienky:
a)
obchodné miesta v danej tretej krajine podliehajú povoleniu a účinnému priebežnému dohľadu a presadzovaniu právnych predpisov;
b)
daný rámec predstavuje účinný rovnocenný systém, v rámci ktorého majú centrálne protistrany a obchodné miesta povolené v rámci cudzích režimov povolený prístup k centrálnym protistranám a obchodným miestam usadeným v danej tretej krajine;
c)
právny rámec a rámec dohľadu danej tretej krajiny predstavuje účinný rovnocenný systém, v rámci ktorého majú centrálne protistrany a obchodné miesta povolené v cudzích jurisdikciách povolený prístup na spravodlivom, primeranom a nediskriminačnom základe k:
i)
príslušným údajom o cenách a iným údajom a informáciám o zložení, metodike a stanovovaní ceny referenčnej hodnoty na účely zúčtovania a obchodovania; a
ii)
licenciám,
od osôb s vlastníckymi právami k referenčným hodnotám usadených v danej tretej krajine.
HLAVA VII
OPATRENIA DOHĽADU NAD ZASAHOVANÍM DO PRODUKTOV A POZÍCIAMI
KAPITOLA 1
Monitorovanie produktov a zasahovanie do produktov
Článok 39
Monitorovanie trhu
1. V súlade s článkom 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 orgán ESMA monitoruje trh s finančnými nástrojmi, ktoré sa uvádzajú na trh, distribuujú alebo predávajú v Únii.
2. V súlade s článkom 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 orgán EBA monitoruje trh so štruktúrovanými vkladmi, ktoré sa uvádzajú na trh, distribuujú alebo predávajú v Únii.
3. Príslušné orgány monitorujú trh s finančnými nástrojmi a štruktúrovanými vkladmi, ktoré sa uvádzajú na trh, distribuujú alebo predávajú v ich členskom štáte alebo z neho.
Článok 40
Dočasné intervenčné právomoci orgánu ESMA
1. V súlade s článkom 9 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 môže orgán ESMA v prípade, keď sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 2 a 3, v Únii dočasne zakázať alebo obmedziť:
a)
uvádzanie na trh, distribúciu alebo predaj určitých finančných nástrojov alebo finančných nástrojov s určitými osobitnými vlastnosťami; alebo
b)
určitý typ finančnej činnosti alebo postupu.
Zákaz alebo obmedzenie sa môže uplatňovať za okolností, ktoré presne vymedzí orgán ESMA, alebo môže podliehať ním vymedzeným výnimkám.
2. Orgán ESMA prijme rozhodnutie podľa odseku 1 iba vtedy, keď sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
navrhovaným opatrením sa rieši závažná obava týkajúca sa ochrany investorov alebo ohrozenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov alebo komoditných trhov, alebo stability celého finančného systému Únie alebo jeho časti;
b)
regulačné požiadavky podľa práva Únie, ktoré sú uplatniteľné na príslušný finančný nástroj alebo činnosť, toto ohrozenie neriešia;
c)
príslušný orgán alebo príslušné orgány neprijali opatrenia na riešenie tohto ohrozenia alebo opatrenia, ktoré sa prijali, nie sú na riešenie tohto ohrozenia postačujúce.
Pokiaľ sú splnené podmienky stanovené v prvom pododseku, orgán ESMA môže preventívne uložiť zákaz alebo obmedzenie uvedené v odseku 1 pred tým, než bude finančný nástroj uvedený na trh, distribuovaný alebo predaný klientom.
3. Orgán ESMA pri prijímaní opatrení podľa tohto článku zabezpečí, aby opatrenie:
a)
nemalo na efektívnosť finančných trhov alebo na investorov škodlivý vplyv, ktorý by bol neúmerný prínosom opatrenia;
b)
nevytváralo riziko regulačnej arbitráže; a
c)
bolo prijaté po konzultácii s verejnými orgánmi, ktoré sú zodpovedné za dohľad nad fyzickými poľnohospodárskymi trhmi a za ich správu a reguláciu podľa nariadenia (ES) č. 1234/2007, a to v prípade, že dané opatrenie súvisí s derivátmi poľnohospodárskych komodít.
Ak príslušný orgán alebo príslušné orgány prijali opatrenie podľa článku 42, orgán ESMA môže prijať ktorékoľvek z opatrení uvedených v odseku 1 bez toho, aby vydal stanovisko uvedené v článku 43.
4. Predtým, ako sa orgán ESMA rozhodne prijať nejaké opatrenie podľa tohto článku, oznámi príslušným orgánom opatrenie, ktoré navrhuje.
5. Orgán ESMA uverejní na svojom webovom sídle oznam o každom rozhodnutí prijať akékoľvek opatrenie podľa tohto článku. V oznámení vymedzí podrobné údaje o zákaze alebo obmedzení a spresní, odkedy po zverejnení oznámenia opatrenie nadobúda účinnosť. Zákaz alebo obmedzenie sa uplatňuje len na opatrenia prijaté po nadobudnutí účinnosti opatrenia.
6. Orgán ESMA preskúma zákaz alebo obmedzenie uložené podľa odseku 1 v primeraných intervaloch, minimálne však každé tri mesiace. Ak sa zákaz alebo obmedzenie po tejto trojmesačnej lehote neobnoví, automaticky zaniká.
7. Opatrenie prijaté orgánom ESMA podľa tohto článku má prednosť pred akýmkoľvek predchádzajúcim opatrením prijatým príslušným orgánom.
8. Komisia v súlade s článkom 50 prijme delegované akty vymedzujúce kritériá a faktory, ktoré má orgán ESMA zohľadniť pri rozhodovaní o tom, či nastala závažná obava týkajúca sa ochrany investorov alebo ohrozenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov alebo komoditných trhov, alebo stability celého finančného systému Únie alebo jeho časti, ako sa uvádza v odseku 2 písm. a).
Uvedené kritériá a faktory zahŕňajú:
a)
stupeň zložitosti finančného nástroja a vzťah k typu klienta, pre ktorého sa uvádza na trh a predáva;
b)
objem alebo nominálnu hodnotu emisie finančných nástrojov;
c)
stupeň inovácie finančného nástroja, činnosti alebo postupu;
d)
pákový efekt, ktorý finančný nástroj alebo postup vytvára.
Článok 41
Dočasné intervenčné právomoci orgánu EBA
1. V súlade s článkom 9 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 môže orgán EBA v prípade, keď sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 2 a 3, v Únii dočasne zakázať alebo obmedziť:
a)
uvádzanie na trh, distribúciu alebo predaj určitých štruktúrovaných vkladov alebo štruktúrovaných vkladov s určitými osobitnými vlastnosťami; alebo
b)
určitý typ finančnej činnosti alebo postupu.
Zákaz alebo obmedzenie sa môže uplatňovať za okolností, ktoré presne vymedzí orgán EBA, alebo môže podliehať ním vymedzeným výnimkám.
2. Orgán ESMA prijme rozhodnutie podľa odseku 1 iba vtedy, keď sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
navrhovaným opatrením sa rieši závažná obava týkajúca sa ochrany investorov alebo ohrozenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov, alebo stability celého finančného systému v Únii alebo jeho časti;
b)
regulačné požiadavky podľa práva Únie, ktoré sú uplatniteľné na príslušný štruktúrovaný vklad alebo činnosť, toto ohrozenie neriešia;
c)
príslušný orgán alebo príslušné orgány neprijali opatrenia na riešenie tohto ohrozenia alebo opatrenia, ktoré sa prijali, nie sú na riešenie tohto ohrozenia postačujúce.
Pokiaľ sú splnené podmienky stanovené v prvom pododseku, orgán EBA môže preventívne uložiť zákaz alebo obmedzenie uvedené v odseku 1 pred tým, než bude štruktúrovaný vklad uvedený na trh, distribuovaný alebo predaný klientom.
3. Orgán EBA pri prijímaní opatrení podľa tohto článku zabezpečí, aby opatrenie:
a)
nemalo na efektívnosť finančných trhov alebo na investorov škodlivý vplyv, ktorý by bol neúmerný prínosom opatrenia; a
b)
nevytváralo riziko regulačnej arbitráže.
Ak príslušný orgán alebo príslušné orgány prijali opatrenie podľa článku 42, orgán EBA môže prijať ktorékoľvek z opatrení uvedených v odseku 1 bez toho, aby vydal stanovisko uvedené v článku 43.
4. Predtým, ako sa orgán EBA rozhodne prijať nejaké opatrenie podľa tohto článku, oznámi príslušným orgánom opatrenie, ktoré navrhuje.
5. Orgán EBA uverejní na svojom webovom sídle oznam o každom rozhodnutí prijať akékoľvek opatrenie podľa tohto článku. V oznámení vymedzí podrobné údaje o zákaze alebo obmedzení a spresní, odkedy po zverejnení oznámenia opatrenie nadobúda účinnosť. Zákaz alebo obmedzenie sa uplatňuje len na opatrenia prijaté po nadobudnutí účinnosti opatrenia.
6. Orgán EBA preskúma zákaz alebo obmedzenie uložené v odseku 1 v primeraných intervaloch, minimálne však každé tri mesiace. Ak sa zákaz alebo obmedzenie po tejto trojmesačnej lehote neobnoví, automaticky zaniká.
7. Opatrenie prijaté orgánom EBA podľa tohto článku má prednosť pred akýmkoľvek predchádzajúcim opatrením prijatým príslušným orgánom.
8. Komisia v súlade s článkom 50 prijme delegované akty vymedzujúce kritériá a faktory, ktoré má orgán EBA zohľadniť pri rozhodovaní o tom, či nastala závažná obava týkajúca sa ochrany investorov alebo ohrozenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov, a stability celého finančného systému Únie alebo jeho časti, ako sa uvádza v odseku 2 písm. a).
Uvedené kritériá a faktory zahŕňajú:
a)
stupeň zložitosti štruktúrovaného vkladu a vzťah k typu klienta, pre ktorého sa uvádza na trh a predáva;
b)
objem alebo nominálnu hodnotu emisie štruktúrovaných vkladov;
c)
stupeň inovácie štruktúrovaného vkladu, činnosti alebo postupu;
d)
pákový efekt, ktorý štruktúrovaný vklad alebo postup vytvára.
Článok 42
Zasahovanie príslušných orgánov do produktov
1. Príslušný orgán môže v danom členskom štáte alebo z daného členského štátu zakázať alebo obmedziť:
a)
uvádzanie na trh, distribúciu alebo predaj určitých finančných nástrojov alebo štruktúrovaných vkladov alebo finančných nástrojov alebo štruktúrovaných vkladov s určitými osobitnými vlastnosťami; alebo
b)
určitý typ finančnej činnosti alebo postupu.
2. Príslušný orgán môže prijať opatrenie uvedené v odseku 1, keď sa presvedčí na základe dostatočných dôvodov o tom, že:
a)
buď
i)
finančný nástroj, štruktúrovaný vklad alebo činnosť či postup vyvoláva závažné obavy týkajúce sa ochrany investorov alebo predstavuje ohrozenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov alebo komoditných trhov, alebo stability celého finančného systému alebo jeho časti v minimálne jednom členskom štáte; alebo
ii)
derivát má škodlivý vplyv na mechanizmus tvorby cien na podkladovom trhu;
b)
existujúce regulačné požiadavky podľa práva Únie uplatniteľné na finančný nástroj, štruktúrovaný vklad alebo činnosť či postup nestačia na riešenie rizík uvedených v písmene a) a túto otázku by nebolo možné lepšie riešiť zlepšením dohľadu ani presadzovania existujúcich požiadaviek;
c)
opatrenie je primerané s prihliadnutím na povahu zistených rizík, stupeň zložitosti príslušných investorov alebo účastníkov trhu a pravdepodobný vplyv opatrenia na investorov a účastníkov trhu, ktorí môžu mať tento finančný nástroj, štruktúrovaný vklad alebo činnosť či postup v držbe, používať ich alebo mať z nich prospech;
d)
príslušný orgán riadne konzultoval s príslušnými orgánmi v iných členských štátoch, na ktoré môže mať opatrenie značný vplyv;
e)
opatrenie nemá diskriminačný účinok na služby ani činnosti poskytované z iného členského štátu; a
f)
príslušný orgán riadne konzultoval s orgánmi verejnej moci zodpovednými za dohľad nad fyzickými poľnohospodárskymi trhmi a za ich správu a reguláciu podľa nariadenia (ES) č. 1234/2007, a to v prípade, že finančný nástroj alebo činnosť či postup vážne ohrozujú riadne fungovanie a integritu fyzických poľnohospodárskych trhov.
Pokiaľ sú splnené podmienky stanovené v prvom pododseku, príslušný orgán môže preventívne uložiť zákaz alebo obmedzenie uvedené v odseku 1 pred tým, než bude finančný nástroj alebo štruktúrovaný vklad uvedený na trh, distribuovaný alebo predaný klientom.
Zákaz alebo obmedzenie sa môže uplatňovať za okolností, ktoré presne vymedzí príslušný orgán, alebo môže podliehať ním vymedzeným výnimkám.
3. Príslušný orgán nesmie uložiť zákaz alebo obmedzenie podľa tohto článku, pokiaľ minimálne jeden mesiac pred zamýšľaným nadobudnutím účinnosti opatrenia písomne alebo iným komunikačným prostriedkom dohodnutým medzi orgánmi neoznámil všetkým ostatným príslušným orgánom a orgánu ESMA podrobné informácie o:
a)
finančnom nástroji alebo činnosti či postupe, ktorých sa navrhované opatrenie týka;
b)
presnej povahe navrhovaného zákazu alebo obmedzenia a dátume, keď má nadobudnúť účinnosť; a
c)
dôkazoch, z ktorých vychádzal pri svojom rozhodnutí a na základe ktorých sa presvedčil, že je splnená každá z podmienok uvedených v odseku 2.
4. Vo výnimočných prípadoch, keď je podľa príslušného orgánu nevyhnutné prijať naliehavé opatrenie podľa tohto článku s cieľom zabrániť škodlivému účinku vyplývajúcemu z finančných nástrojov, štruktúrovaných vkladov, postupov alebo činností uvedených v odseku 1, príslušný orgán môže prijať dočasné opatrenie s tým, že o ňom písomne informuje všetky ostatné príslušné orgány a orgán ESMA alebo, v prípade štruktúrovaných vkladov, orgán EBA najneskôr 24 hodín pred tým, ako má opatrenie nadobudnúť účinnosť, a to za predpokladu, že sú splnené všetky kritériá stanovené v tomto článku a že navyše jednoznačne dospel k záveru, že jednomesačnou lehotou na oznámenie by sa náležite neriešila konkrétna obava alebo ohrozenie. Príslušný orgán nesmie prijať dočasné opatrenie na obdobie dlhšie ako tri mesiace.
5. Príslušný orgán uverejní na svojom webovom sídle oznam o každom rozhodnutí uložiť akýkoľvek zákaz alebo obmedzenie uvedené v odseku 1. V oznámení spresní podrobné údaje o zákaze alebo obmedzení a uvedie, odkedy po uverejnení oznámenia opatrenie nadobúda účinnosť, a dôkazy, na základe ktorých sa presvedčil, že je splnená každá z podmienok uvedených v odseku 2. Zákaz alebo obmedzenie sa uplatňuje len na opatrenia prijaté po uverejnení oznámenia.
6. Príslušný orgán odvolá zákaz alebo obmedzenie, keď už neplatia podmienky uvedené v odseku 2.
7. Komisia v súlade s článkom 50 prijme delegované akty vymedzujúce kritériá a faktory, ktoré majú príslušné orgány zohľadniť pri rozhodovaní o tom, či nastala závažná obava týkajúca sa ochrany investorov alebo ohrozenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov alebo komoditných trhov, alebo stability finančného systému v aspoň jednom členskom štáte, ako sa uvádza v odseku 2 písm. a).
Uvedené kritériá a faktory zahŕňajú:
a)
stupeň zložitosti finančného nástroja alebo štruktúrovaného vkladu a vzťah k typu klienta, pre ktorého sa uvádza na trh, distribuuje a predáva;
b)
stupeň inovácie finančného nástroja alebo štruktúrovaného vkladu, činnosti alebo postupu;
c)
pákový efekt, ktorý finančný nástroj alebo štruktúrovaný vklad alebo postup vytvára;
d)
vo vzťahu k riadnemu fungovaniu a integrite finančných trhov alebo komoditných trhov, objem alebo nominálnu hodnotu emisie finančných nástrojov alebo štruktúrovaných vkladov.
Článok 43
Koordinácia orgánom ESMA a orgánom EBA
1. Orgán ESMA alebo v prípade štruktúrovaných vkladov orgán EBA plní v súvislosti s opatreniami príslušných orgánov podľa článku 42 úlohu pomocníka a koordinátora. Orgán ESMA alebo v prípade štruktúrovaných vkladov orgán EBA zabezpečí najmä, aby opatrenia prijaté príslušným orgánom boli odôvodnené a primerané a aby príslušné orgány zaujali v prípade potreby jednotný prístup.
2. Po prijatí oznámenia podľa článku 42 o tom, že sa na základe uvedeného článku má uložiť opatrenie, orgán ESMA alebo v prípade štruktúrovaných vkladov orgán EBA prijme stanovisko, či je zákaz alebo obmedzenie odôvodnené a primerané. Ak je orgán ESMA alebo v prípade štruktúrovaných vkladov orgán EBA toho názoru, že na riešenie rizika je nevyhnutné, aby opatrenie prijali aj ostatné príslušné orgány, uvedie to vo svojom stanovisku. Stanovisko sa uverejní na webovom sídle orgán ESMA alebo v prípade štruktúrovaných vkladov orgán EBA.
3. Ak príslušný orgán navrhuje prijať alebo prijme opatrenie v rozpore so stanoviskom prijatým orgánom ESMA alebo orgánom EBA podľa odseku 2 alebo ak odmietne prijať opatrenie v rozpore s takýmto stanoviskom, bezodkladne uverejní na svojom webovom sídle oznam, v ktorom podrobne vysvetlí dôvody tohto konania.
KAPITOLA 2
Pozície
Článok 44
Koordinácia vnútroštátnych opatrení riadenia pozícií a obmedzení pozícií orgánom ESMA
1. Orgán ESMA plní v súvislosti s opatreniami prijatými príslušnými orgánmi podľa článku 69 ods. 2 písm. o) a p) smernice 2014/65/EÚ úlohu pomocníka a koordinátora. Orgán ESMA najmä zabezpečí, aby príslušné orgány prijali jednotný prístup, pokiaľ ide o to, kedy tieto právomoci vykonávať, ako aj o povahu a rozsah uložených opatrení a trvanie akýchkoľvek opatrení a následné opatrenia.
2. Po prijatí oznámenia o akomkoľvek opatrení podľa článku 79 ods. 5 smernice 2014/65/EÚ orgán ESMA zaznamená toto opatrenie a dôvody jeho prijatia. V súvislosti s opatreniami podľa článku 69 ods. 2 písm. o) alebo p) smernice 2014/65/EÚ na svojom webovom sídle vedie a zverejňuje databázu obsahujúcu súhrn platných opatrení vrátane podrobných údajov o príslušnej osobe, príslušných finančných nástrojoch, všetkých obmedzení na veľkosť pozícií, ktoré môžu osoby v každom čase držať, všetkých súvisiacich výnimkách udelených v súlade s článkom 57 smernice 2014/65/EÚ a ich dôvodoch.
Článok 45
Právomoci orgánu ESMA riadiť pozície
1. V súlade s článkom 9 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 prijme orgán ESMA, keď budú splnené obe podmienky uvedené v odseku 2, jedno alebo viacero z týchto opatrení:
a)
vyžiada od ktorejkoľvek osoby všetky relevantné informácie týkajúce sa veľkosti a účelu pozície alebo expozície, ktorá vznikla prostredníctvom derivátu;
b)
po analýze informácií získaných v súlade s písmenom a) požiada ktorúkoľvek takúto osobu, aby znížila veľkosť alebo odstránila pozíciu alebo expozíciu v súlade s delegovaným aktom uvedeným v odseku 10 písm. b);
c)
ako poslednú možnosť obmedzí schopnosť osoby uzavrieť transakciu zahŕňajúcu komoditný derivát.
2. Orgán ESMA prijme rozhodnutie podľa odseku 1 iba vtedy, keď sú splnené obe tieto podmienky:
a)
opatreniami uvedenými v odseku 1 sa rieši ohrozenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov vrátane trhov s komoditnými derivátmi v súlade s cieľmi uvedenými v článku 57 ods. 1 smernice 2014/65/EÚ a vrátane ohrozenia mechanizmov dodania fyzických komodít alebo stability celého finančného systému v Únii alebo jeho časti;
b)
príslušný orgán alebo príslušné orgány neprijali opatrenia na riešenie ohrozenia alebo prijaté opatrenia nie sú na riešenie ohrozenia postačujúce,
Orgán ESMA posúdi splnenie podmienok uvedených v tomto odseku prvom pododseku písm. a) a b) na základe kritérií a faktorov stanovených v delegovanom akte uvedenom v odseku 10 písm. a) tohto článku.
3. Orgán ESMA pri prijímaní opatrení uvedených v odseku 1 zabezpečí, aby opatrenie:
a)
významne riešilo ohrozenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov vrátane trhov s komoditnými derivátmi v súlade s cieľmi uvedenými v článku 57 ods. 1 smernice 2014/65/EÚ a vrátane ohrozenia mechanizmov dodania fyzických komodít alebo stability celého finančného systému v Únii alebo jeho časti, alebo významne zlepšovalo schopnosť príslušných orgánov monitorovať toto ohrozenie určené na základe kritérií a faktorov stanovených v delegovanom akte uvedenom v odseku 10 písm. a) tohto článku;
b)
nevytváralo riziko regulačnej arbitráže určené podľa odseku 10 písm. c) tohto článku;
c)
nemalo na efektívnosť finančných trhov žiaden z týchto škodlivých vplyvov, ktorý je neúmerný prínosom daného opatrenia: znižovanie likvidity na týchto trhoch, obmedzovanie podmienok na zníženie rizík, ktoré priamo súvisia s podnikateľskou činnosťou nefinančnej protistrany alebo vytváranie neistoty pre účastníkov trhu.
Pred prijatím akéhokoľvek opatrenia súvisiaceho s veľkoobchodnými energetickými produktmi orgán ESMA uskutočňuje konzultácie s Agentúrou pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky zriadenou podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (29).
Pred prijatím akéhokoľvek opatrenia súvisiaceho s derivátmi poľnohospodárskych komodít orgán ESMA uskutočňuje konzultácie s orgánmi verejnej moci, ktoré sú zodpovedné za dohľad nad fyzickými poľnohospodárskymi trhmi a za ich správu a reguláciu podľa nariadenia (ES) č. 1234/2007.
4. Predtým, ako sa orgán ESMA rozhodne prijať alebo obnoviť niektoré z opatrení uvedených v odseku 1, navrhované opatrenie oznámi dotknutým príslušným orgánom. V prípade žiadosti podľa odseku 1 písm. a) alebo b) oznámenie obsahuje totožnosť osoby alebo osôb, ktorým je adresovaná, ako aj podrobné údaje a jej odôvodnenie. V prípade opatrenia podľa odseku 1 písm. c) oznámenie obsahuje podrobné údaje o príslušnej osobe, príslušných finančných nástrojoch, príslušných kvantitatívnych opatreniach, ako je maximálna veľkosť pozície, ktorú daná osoba môže uzatvoriť, a jeho odôvodnenie.
5. Oznámenie sa vydá najneskôr 24 hodín pred tým, ako má opatrenie nadobudnúť účinnosť alebo ako sa má obnoviť. Za výnimočných okolností môže orgán ESMA vydať oznámenie aj menej ako 24 hodín pred tým, ako by malo opatrenie nadobudnúť účinnosť, pokiaľ nie je možné dodržať lehotu 24 hodín.
6. Orgán ESMA uverejní na svojom webovom sídle oznam o každom rozhodnutí uložiť alebo obnoviť niektoré z opatrení uvedených v článku 1 písm. c). Oznámenie obsahuje podrobné údaje o príslušnej osobe, príslušných finančných nástrojoch, príslušných kvantitatívnych opatreniach, ako je maximálna veľkosť pozície, ktorú daná osoba môže uzatvoriť, a jeho odôvodnenie.
7. Opatrenie uvedené v odseku 1 písm. c) nadobúda účinnosť v deň uverejnenia oznámenia, alebo neskôr po jeho uverejnení v deň, ktorý je uvedený v tomto oznámení, a uplatňuje sa len na transakcie uzatvorené po nadobudnutí účinnosti tohto opatrenia.
8. Orgán ESMA preskúma svoje opatrenia uvedené v odseku 1 písm. c) v primeraných intervaloch, minimálne však každé tri mesiace. Ak sa opatrenie po tejto trojmesačnej lehote neobnoví, automaticky zaniká. Odseky 2 až 8 sa uplatňujú aj na obnovenie opatrení.
9. Opatrenie prijaté orgánom ESMA podľa tohto článku má prednosť pred akýmkoľvek predchádzajúcim opatrením prijatým príslušným orgánom podľa článku 69 ods. 2 písm. o) alebo p) smernice 2014/65/EÚ.
10. Komisia v súlade s článkom 50 prijme delegované akty vymedzujúce kritériá a faktory s cieľom určiť:
a)
či existuje ohrozenie riadneho fungovania a integrity finančných trhov vrátane trhov s komoditnými derivátmi v súlade s cieľmi uvedenými v článku 57 ods. 1 smernice 2014/65/EÚ a vrátane ohrozenia mechanizmov dodania fyzických komodít alebo stability celého finančného systému v Únii alebo jeho časti, ako sa uvádza v odseku 2 písm. a), pri zohľadnení rozsahu, v akom sa pozície používajú na hedžovanie pozícií vo fyzických komoditách alebo kontraktoch týkajúcich sa komodít, a rozsahu, v akom sa ceny na podkladových trhoch stanovujú prostredníctvom odkazu na ceny komoditných derivátov;
b)
primerané obmedzenie pozície alebo expozície, ktorá vznikla prostredníctvom derivátu uvedeného v odseku 1 písm. b) tohto článku;
c)
situácie, v ktorých by mohlo vzniknúť riziko regulačnej arbitráže uvedenej v odseku 3 písm. b) tohto článku.
V rámci uvedených kritérií a faktorov sa zohľadnia regulačné technické predpisy uvedené v článku 57 ods. 3 smernice 2014/65/EÚ a rozlíšia sa situácie, v ktorých orgán ESMA prijíma opatrenia, pretože príslušný orgán tieto opatrenia neprijal, od situácií, v ktorých orgán ESMA rieši dodatočné riziká, ktoré príslušný orgán nevie dostatočne riešiť podľa článku 69 ods. 2 písm. j) alebo o) smernice 2014/65/EÚ.
HLAVA VIII
POSKYTOVANIE SLUŽIEB A VYKONÁVANIE ČINNOSTÍ SPOLOČNOSŤAMI Z TRETÍCH KRAJÍN, S POBOČKOU ALEBO BEZ POBOČKY, NA ZÁKLADE ROZHODNUTIA O ROVNOCENNOSTI
Článok 46
Všeobecné ustanovenia
1. Spoločnosť z tretej krajiny môže poskytovať investičné služby alebo vykonávať investičné činnosti s vedľajšími službami alebo bez nich pre oprávnené protistrany a profesionálnych klientov v zmysle oddielu I prílohy II k smernici 2014/65/EÚ usadeným v Únii bez toho, aby zriadila pobočku, ak je zapísaná v registri spoločností z tretích krajín vedenom orgánom ESMA v súlade s článkom 47.
2. Orgán ESMA zaregistruje spoločnosť z tretej krajiny, ktorá požiadala o povolenie na poskytovanie investičných služieb alebo vykonávanie činností v Únii v súlade s odsekom 1, len vtedy, keď sú splnené tieto podmienky:
a)
Komisia prijala rozhodnutie v súlade s článkom 47 ods. 1;
b)
spoločnosť získala povolenie v jurisdikcii, kde má sídlo jej ústredie, na účely poskytovania investičných služieb alebo vykonávania činností, ktoré sa majú poskytovať v Únii, a podlieha účinnému dohľadu a presadzovaniu právnych predpisov zabezpečujúcich úplný súlad s požiadavkami platnými v danej tretej krajine;
c)
uzatvorili sa dohody o spolupráci podľa článku 47 ods. 2
3. Ak je spoločnosť z tretej krajiny registrovaná v súlade s týmto článkom, členské štáty nesmú na spoločnosť z tretej krajiny uložiť žiadne ďalšie požiadavky, pokiaľ ide o otázky, ktoré rieši toto nariadenie alebo smernica 2014/65/EÚ, a spoločnosti z tretej krajiny nesmú byť zvýhodňované oproti spoločnostiam z Únie.
4. Spoločnosť z tretej krajiny uvedená v odseku 1 predloží svoju žiadosť orgánu ESMA po tom, ako Komisia prijme rozhodnutie uvedené v článku 47, v ktorom stanoví, že právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny, v ktorej spoločnosť z tretej krajiny získala povolenie, je rovnocenný požiadavkám uvedeným v článku 47 ods. 1
Žiadajúca spoločnosť z tretej krajiny poskytne orgánu ESMA všetky informácie potrebné na jej registráciu. Orgán ESMA do 30 pracovných dní od prijatia žiadosti posúdi, či je žiadosť úplná. Ak žiadosť nie je úplná, orgán ESMA stanoví termín, do ktorého žiadajúca spoločnosť z tretej krajiny musí poskytnúť doplňujúce informácie.
Rozhodnutie o registrácii sa prijme na základe podmienok uvedených v odseku 2.
Do 180 pracovných dni od podania úplnej žiadosti orgán ESMA písomne informuje žiadajúcu spoločnosť z tretej krajiny, či registráciu povoľuje alebo zamieta, a uvedie úplné zdôvodnenie svojho rozhodnutia.
Členské štáty môžu povoliť spoločnostiam z tretej krajiny, aby poskytovali investičné služby alebo vykonávali investičné činnosti, ako aj vedľajšie služby pre oprávnené protistrany a profesionálnych klientov v zmysle oddielu I prílohy II k smernici 2014/65/EÚ na ich území v súlade s vnútroštátnymi režimami, ak neexituje žiadne rozhodnutie Komisie v súlade s článkom 47 ods. 1, alebo ak takéto rozhodnutie už nie je platné.
5. Spoločnosti z tretích krajín poskytujúce služby v súlade s týmto článkom informujú klientov usadených v Únii pred poskytnutím akejkoľvek investičnej služby, že nemajú povolené poskytovať služby iným klientom, ako sú oprávnené protistrany a profesionálni klienti v zmysle oddielu I prílohy II k smernici 2014/65/EÚ, a že nepodliehajú dohľadu v Únii. Uvedú aj názov a adresu príslušného orgánu zodpovedného za dohľad v tretej krajine.
Informácie v prvom pododseku poskytnú písomne a zreteľne.
Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že oprávnená protistrana alebo profesionálny klient v zmysle oddielu II prílohy II k smernici 2014/65/EÚ usadený alebo nachádzajúci sa v Únii iniciuje z vlastného výlučného podnetu poskytnutie investičnej služby alebo činnosti spoločnosťou z tretej krajiny, sa tento článok neuplatňoval na poskytnutie tejto služby alebo činnosti spoločnosťou z tretej krajiny tejto osobe vrátane vzťahu osobitne súvisiaceho s poskytnutím tejto služby alebo činnosti. Iniciatíva takýchto klientov neoprávňuje spoločnosť z tretej krajiny uvádzať na trh nové kategórie investičných produktov alebo investičných služieb pre daného jednotlivca.
6. Spoločnosti z tretích krajín poskytujúce služby alebo vykonávajúce činnosti v súlade s týmto článkom sa pred poskytnutím akýchkoľvek služieb alebo vykonaním akýchkoľvek činností pre klienta usadeného v Únii ponúknu, že predložia spory súvisiace s týmito službami alebo činnosťami príslušnému súdu alebo rozhodcovskému súdu v danom členskom štáte.
7. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých vymedzí informácie, ktoré má žiadajúca spoločnosť z tretej krajiny poskytnúť orgánu ESMA vo svojej žiadosti o registráciu v súlade s odsekom 4, a formát informácií, ktoré sa majú poskytnúť v súlade s odsekom 5.
Orgán ESMA predloží návrh týchto regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 47
Rozhodnutie o rovnocennosti
1. Komisia môže prijať rozhodnutie v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 51 ods. 2 v súvislosti s treťou krajinou, v ktorom bude uvedené, že právne mechanizmy a mechanizmy dohľadu danej tretej krajiny zabezpečujú, aby spoločnosti povolené v danej tretej krajine spĺňali právne záväzné prudenciálne požiadavky a požiadavky na výkon podnikateľskej činnosti, ktoré majú rovnocenný účinok ako požiadavky stanovené v tomto nariadení, v smernici 2013/36/EÚ a v smernici 2014/65/EÚ a vo vykonávacích opatreniach prijatých podľa tohto nariadenia a podľa uvedených smerníc, a aby právny rámec danej tretej krajiny predstavoval účinný rovnocenný systém uznávania investičných spoločností, ktoré získali povolenie podľa právneho režimu tretej krajiny.
Prudenciálny rámec a rámec výkonu podnikateľskej činnosti tretej krajiny sa môže považovať za rámec s rovnocenným účinkom, ak daný rámec spĺňa všetky tieto podmienky:
a)
spoločnosti poskytujúce investičné služby a činnosti v danej tretej krajine podliehajú získaniu povolenia a účinnému priebežnému dohľadu a presadzovaniu dodržiavania právnych predpisov;
b)
spoločnosti poskytujúce investičné služby a činnosti v danej tretej krajine podliehajú dostatočným kapitálovým požiadavkám a primeraným požiadavkám uplatniteľným na akcionárov a členov ich riadiacich orgánov;
c)
spoločnosti poskytujúce investičné služby a činnosti podliehajú vhodným organizačným požiadavkám v oblasti funkcií vnútornej kontroly;
d)
spoločnosti poskytujúce investičné služby a činnosti podliehajú vhodným pravidlám výkonu podnikateľskej činnosti;
e)
rámec zabezpečuje transparentnosť a integritu trhu tým, že bráni jeho zneužívaniu v podobe obchodovania s využitím dôverných informácií a manipulácie s trhom.
2. Orgán ESMA uzatvorí dohody o spolupráci s dotknutými príslušnými orgánmi tretích krajín, ktorých právny rámec a rámec dohľadu boli uznané za účinne rovnocenné v súlade s odsekom 1. V týchto dohodách sa vymedzí aspoň:
a)
mechanizmus výmeny informácií medzi orgánom ESMA a príslušnými orgánmi dotknutých tretích krajín vrátane prístupu k všetkým informáciám týkajúcim sa spoločností so sídlom mimo Únie, ktoré získali povolenie v tretích krajinách, ktoré požaduje orgán ESMA;
b)
mechanizmus včasného oznamovania prípadov orgánu ESMA, keď sa príslušný orgán tretej krajiny domnieva, že spoločnosť z tretej krajiny, nad ktorou vykonáva dohľad a ktorú orgán ESMA zapísal do registra ustanoveného v článku 48, porušila podmienky svojho povolenia alebo iných právnych predpisov, ktoré je povinná dodržiavať;
c)
postupy týkajúce sa koordinácie činností dohľadu vrátane prípadných kontrol na mieste.
3. Spoločnosť z tretej krajiny usadená v krajine, ktorej právny rámec a rámec dohľadu boli uznané za účinne rovnocenné v súlade s odsekom 1 a ktorá získala povolenia v súlade s článkom 39 smernice 2014/65/EÚ, môže poskytovať služby a činnosti, na ktoré sa vzťahuje dané povolenie, oprávneným protistranám a profesionálnym klientom v zmysle oddielu I prílohy II k smernici 2014/65/EÚ v iných členských štátoch Únie bez zriaďovania nových pobočiek. Na tento účel spĺňa požiadavky na informácie pre cezhraničné poskytovanie služieb a činností stanovené v článku 34 smernice 2014/65/EÚ.
Pobočka naďalej podlieha dohľadu členského štátu, v ktorom je zriadená v súlade s článkom 39 smernice 2014/65/EÚ. Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti týkajúce sa spolupráce stanovené v smernici 2014/65/EÚ, príslušný orgán členského štátu, kde je pobočka zriadená, a príslušný orgán hostiteľského členského štátu môžu však zaviesť primerané dohody o spolupráci, aby zabezpečili zaručenie náležitej úrovne ochrany investorov zo strany pobočky spoločnosti z tretej krajiny poskytujúcej investičné služby v rámci Únie.
4. Spoločnosť z tretej krajiny si viac nemôže uplatniť práva podľa článku 46 ods. 1, ak Komisia prijme rozhodnutie v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 51 ods. 2, ktorým zruší svoje rozhodnutie podľa odseku 1 tohto článku v súvislosti s danou treťou krajinou.
Článok 48
Register
Orgán ESMA uchováva register spoločností z tretích krajín, ktoré majú povolenie poskytovať investičné služby alebo vykonávať investičné činnosti v Únii v súlade s článkom 46. Register je verejne dostupný na webovom sídle orgánu ESMA a obsahuje informácie o službách alebo činnostiach, na poskytovanie alebo vykonávanie ktorých majú spoločnosti z tretích krajín povolenie, a odkaz na príslušný orgán zodpovedný za dohľad nad nimi v tretej krajine.
Článok 49
Odobratie registrácie
1. Orgán ESMA odoberie registráciu spoločnosti z tretej krajiny zapísanej v registri zriadenom v súlade s článkom 48, ak:
a)
orgán ESMA má opodstatnené dôvody domnievať sa na základe zdokumentovaných dôkazov, že spoločnosť z tretej krajiny pri poskytovaní investičných služieb a činností v Únii koná spôsobom, ktorý jasne poškodzuje záujmy investorov alebo riadne fungovanie trhov; alebo
b)
orgán ESMA má opodstatnené dôvody domnievať sa na základe zdokumentovaných dôkazov, že spoločnosť z tretej krajiny pri poskytovaní investičných služieb a činností v Únii závažne porušila ustanovenia, ktoré sa na ňu v tretej krajine vzťahujú a na základe ktorých Komisia prijala rozhodnutie v súlade s článkom 47 ods. 1;
c)
orgán ESMA postúpil vec príslušnému orgánu tretej krajiny a daný príslušný orgán tretej krajiny neprijal vhodné opatrenia potrebné na ochranu investorov a riadneho fungovania trhov v Únii alebo nepreukázal, že dotknutá spoločnosť z tretej krajiny spĺňa požiadavky, ktoré sa na ňu v tretej krajine vzťahujú; a
d)
orgán ESMA informoval príslušný orgán tretej krajiny o svojom úmysle odňať registráciu spoločnosti z tretej krajiny aspoň 30 dní pred jej odňatím.
2. Orgán ESMA bezodkladne informuje Komisiu o každom opatrení prijatom v súlade s odsekom 1 a svoje rozhodnutie uverejní na svojom webovom sídle.
3. Komisia posúdi, či v súvislosti s dotknutou treťou krajinou pretrvávajú podmienky, za ktorých bolo prijaté rozhodnutie v súlade s článkom 47 ods. 1
HLAVA IX
DELEGOVANÉ A VYKONÁVACIE AKTY
KAPITOLA 1
Delegované akty
Článok 50
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 1 ods. 9, článku 2 ods. 2, článku 13 ods. 2, článku 15 ods. 5, článku 17 ods. 3, článku 19 ods. 2 a 3, článku 31 ods. 4, článku 40 ods. 8, článku 41 ods. 8, článku 42 ods. 7, článku 45 ods. 10 a článku 52 ods. 10 a 12 sa udeľuje na dobu neurčitú od 2. júla 2014.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 1 ods. 9, článku 2 ods. 2, článku 13 ods. 2, článku 15 ods. 5, článku 17 ods. 3, článku 19 ods. 2 a 3, článku 31 ods. 4, článku 40 ods. 8, článku 41 ods. 8, článku 42 ods. 7, článku 45 ods. 10 a článku 52 ods. 10 a 12 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 1 ods. 9, článku 2 ods. 2, článku 13 ods. 2, článku 15 ods. 5, článku 17 ods. 3, článku 19 ods. 2 a 3, článku 31 ods. 4, článku 40 ods. 8, článku 41 ods. 8, článku 42 ods. 7, článku 45 ods. 10 a článku 52 ods. 10 alebo 12 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
KAPITOLA 2
Vykonávacie akty
Článok 51
Postup výboru
1. Komisii pomáha Európsky výbor pre cenné papiere zriadený rozhodnutím Komisie 2001/528/ES (30). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 52
Správy a preskúmanie
1. Do 3. marca 2019 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o praktickom vplyve povinností týkajúcich sa transparentnosti stanovených podľa článkov 3 až 13, a to najmä o vplyve mechanizmu objemového prahu uvedeného v článku 5, ako aj o nákladoch oprávnených protistrán a profesionálnych klientov na obchodovanie a o obchodovaní s akciami spoločností s malou a strednou trhovou kapitalizáciou, a o jeho účinnosti pri zabezpečovaní toho, aby uplatňovanie príslušných výnimiek nemalo škodlivý vplyv na tvorbu cien, a o spôsobe fungovania akýchkoľvek primeraných mechanizmov ukladania sankcií za porušenie tohto objemového prahu, ako aj o uplatňovaní a vhodnosti zachovania výnimiek z povinností týkajúcich sa predobchodnej transparentnosti stanovených podľa článku 4 ods. 2 a 3 a článku 9 ods. 2 až 5.
2. Správa uvedená v odseku 1 obsahuje vplyv využívania výnimiek podľa článku 4 ods. 1 písm. a) a článku 4 ods. 1 písm. b) bodu i) a mechanizmu objemového prahu podľa článku 5 na európske trhy s majetkovými cennými papiermi, a to s osobitným odkazom na:
a)
úroveň a trend, ktoré sa v Únii od zavedenia tohto nariadenia pozorujú v rámci obchodovania na základe nezverejnených pokynov (non-lit order book trading);
b)
vplyv na transparentné kótované rozpätia pred obchodovaním;
c)
vplyv na hĺbku likvidity zverejnených pokynov (lit order books);
d)
vplyv na hospodársku súťaž a investorov v rámci Únie;
e)
vplyv na obchodovanie s akciami spoločností s malou a strednou trhovou kapitalizáciou;
f)
vývoj na medzinárodnej úrovni a rokovania s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami.
3. Ak sa v správe skonštatuje, že využívanie výnimiek podľa článku 4 ods. 1 písm. a) a článku 4 ods. 1 písm. b) bodu i) má škodlivý vplyv na tvorbu cien alebo na obchodovanie s akciami spoločností s malou a strednou trhovou kapitalizáciou, Komisia v náležitých prípadoch vypracuje návrhy týkajúce sa využívania týchto výnimiek vrátane návrhov na zmenu tohto nariadenia. Takéto návrhy zahŕňajú posúdenie vplyvu navrhovaných zmien a zohľadňujú ciele tohto nariadenia a účinky na narušenie trhu a hospodársku súťaž, ako aj potenciálne vplyvy na investorov v Únii.
4. Do 3. marca 2019 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní článku 26 vrátane informácií o tom, či obsah a formát správ o transakciách prijímaných a vymieňaných medzi príslušnými orgánmi umožňujú v plnom rozsahu monitorovať činnosti investičných spoločností v súlade s článkom 26 ods. 1 Komisia môže predložiť akékoľvek vhodné návrhy vrátane návrhu, aby sa transakcie namiesto príslušným orgánom oznamovali systému určenému orgánom ESMA, čo dotknutým príslušným orgánom umožní prístup ku všetkým informáciám oznámeným podľa tohto článku na účely tohto nariadenia a smernice 2014/65/EÚ a na odhaľovanie obchodovania s využitím dôverných informácií a manipulácie s trhom v súlade s nariadením (EÚ) č. 596/2014.
5. Do 3. marca 2019 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vhodných riešeniach na zníženie informačnej asymetrie medzi účastníkmi trhu, ako aj o nástrojoch, ktorým by regulačné orgány mohli lepšie monitorovať činnosti týkajúce sa kótovania na obchodných miestach. Touto správou sa posúdi minimálne realizovateľnosť vytvorenia európskeho systému najlepšej ceny a ponuky pre konsolidované kotácie s cieľom splniť tieto ciele.
6. Do 3. marca 2019 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku dosiahnutom pri presune obchodovania so štandardizovanými mimoburzovými derivátmi na burzy alebo elektronické obchodné platformy podľa článkov 25 a 28.
7. Do 3. júla 2019 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o cenovom vývoji údajov o predobchodnej a poobchodnej transparentnosti regulovaných trhov, MTF, OTF, APA a CTP.
8. Do 3. júla 2019 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej sa preskúmajú ustanovenia o interoperabilite obsiahnuté v článku 36 tohto nariadenia a článku 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
9. Do 3. júla 2019 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní článkov 35 a 36 tohto nariadenia a článkov 7 a 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
Do 3. júla 2021 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní článku 37.
10. Do 3. júla 2019 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vplyve článkov 35 a 36 tohto nariadenia na novozriadené a povolené centrálne protistrany, ako sa uvádza v článku 35 ods. 5, a na obchodné miesta prepojené s týmito centrálnymi protistranami úzkymi väzbami, ako aj o tom, či sa predĺži prechodný mechanizmus uvedený v článku 35 ods. 5, pričom porovná možný prospech spotrebiteľov zo zlepšenia hospodárskej súťaže a dostupnej miery možnosti voľby účastníkov trhu s možným neprimeraným účinkom týchto opatrení na novozriadené a povolené centrálne protistrany a obmedzenia, s ktorými sa účastníci miestnych trhov stretávajú pri prístupe ku globálnym centrálnym protistranám, ako aj na hladké fungovanie trhu.
S prihliadnutím na závery tejto správy môže Komisia prijať delegovaný akt v súlade s článkom 50, ktorým predĺži prechodné obdobie v súlade s článkom 35 ods. 5 o najviac 30 mesiacov.
11. Do 3. júla 2019 Komisia po konzultácii s orgánom ESMA predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o tom, či je prahová hodnota stanovená v článku 36 ods. 5 aj naďalej primeraná a či má byť stále dostupný mechanizmus neuplatňovania článku v súvislosti s derivátmi obchodovanými na burze.
12. Do 3. júla 2016 Komisia predloží na základe posúdenia rizika vypracovaného orgánom ESMA po porade s ESRB správu Európskemu parlamentu a Rade, v ktorej posúdi potrebu dočasne vyňať deriváty obchodované na burze z rozsahu pôsobnosti článkov 35 a 36. V tejto správe sa zohľadnia prípadné riziká vyplývajúce z ustanovení o otvorenom prístupe v súvislosti s derivátmi obchodovanými na burze ohrozujúce celkovú stabilitu a riadne fungovanie finančných trhov v Únii.
S prihliadnutím na závery tejto správy môže Komisia prijať delegovaný akt v súlade s článkom 50 s cieľom vyňať deriváty obchodované na burze z rozsahu pôsobnosti článkov 35 a 36 až na 30 mesiacov od 3. januára 2017.
Článok 53
Zmena nariadenia (EÚ) č. 648/2012
Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 sa mení takto:
1.
V článku 5 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:
„ESMA vypracúva návrh regulačných technických noriem podľa tohto odseku bez toho, aby bolo dotknuté prechodné ustanovenie s ohľadom na energetické derivátové kontrakty C6, ako sú stanovené v článku 95 smernice 2014/65/EÚ (31).
(31) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finačnými nástrojmi, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/61/EÚ a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).“;" 						
2.
Článok 7 sa mení takto:
a)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Centrálna protistrana, ktorej bolo udelené povolenie zúčtovávať zmluvy o mimoburzových derivátoch, prijíma zúčtovanie týchto zmlúv nediskriminačne a transparentne, a to aj pokiaľ ide o požiadavky na zábezpeku a poplatky súvisiace s prístupom, bez ohľadu na obchodné miesto. Tým sa najmä zabezpečí, aby obchodné miesto malo právo na nediskriminačné zaobchádzanie, pokiaľ ide o to, ako sa zaobchádza so zmluvami obchodovanými na uvedenom obchodnom mieste z hľadiska:
a)
požiadaviek na zábezpeku a vzájomného započítania ekonomicky rovnocenných kontraktov, ak by zahrnutie takýchto zmlúv do vynechania (close-out) a iných postupov započítavania centrálnej protistrany na základe uplatniteľných právnych predpisov o platobnej neschopnosti neohrozilo hladké a riadne fungovanie, platnosť alebo vykonateľnosť takýchto postupov; a
b)
krížových marží s kontraktmi, ktoré sú vo vzájomnom vzťahu, zúčtovanými tou istou centrálnou protistranou podľa modelu rizík, ktorý je v súlade s článkom 41.
Centrálna protistrana môže vyžadovať, aby obchodné miesto spĺňalo prevádzkové a technické požiadavky stanovené centrálnou protistranou, ako aj požiadavky na riadenie rizík.“;
b)
dopĺňa sa tento odsek:
„6. Podmienky uvedené v odseku 1, ktoré sa týkajú nediskriminačného zaobchádzania, pokiaľ ide o to, ako sa zaobchádza so zmluvami obchodovanými na uvedenom obchodnom mieste z hľadiska požiadaviek na zábezpeku a vzájomného započítania ekonomicky rovnocenných zmlúv a vzájomného urovnania portfólií s korelovanými zmluvami zúčtovanými tou istou centrálnou protistranou, sa ďalej vymedzia v technických predpisoch prijatých podľa článku 35 ods. 6 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 600/2014 (32).“
3.
V článku 81 sa v odseku 3 dopĺňa tento pododsek:
„Archív obchodných údajov postupuje údaje príslušným orgánom v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 26 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 (32)“.
Článok 54
Prechodné ustanovenia
1. Spoločnosti z tretích krajín môžu naďalej poskytovať služby a vykonávať činnosti v členských štátoch v súlade s vnútroštátnymi režimami do troch rokov odo dňa, keď Komisia prijme rozhodnutie vo vzťahu k príslušnej tretej krajine v súlade s článkom 47.
2. Ak Komisia zhodnotí, že deriváty obchodované na burze netreba vynímať z rozsahu pôsobnosti článkov 35 a 36 v súlade s článkom 52 ods. 12, centrálna protistrana alebo obchodné miesto môže pred začatím uplatňovania tohto nariadenia požiadať svoj príslušný orgán o povolenie na využívanie prechodných mechanizmov. Príslušný orgán po zohľadnení rizík vyplývajúcich z uplatňovania prístupových práv podľa článku 35 alebo 36, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze, a ohrozujúcich riadne fungovanie príslušných centrálnej protistrany alebo obchodného miesta, môže rozhodnúť, že článok 35 alebo 36 sa nebudú uplatňovať na príslušnú centrálnu protistranu alebo obchodné miesto, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze, počas prechodného obdobia do 3. júla 2019. Ak sa takéto prechodné obdobie schváli, centrálna protistrana či obchodné miesto nemôže mať počas tohto prechodného obdobia prospech z prístupových práv podľa článku 35 alebo 36, pokiaľ ide o deriváty obchodované na burze. Príslušný orgán oznámi orgánu ESMA a v prípade centrálnej protistrany kolégiu príslušných orgánov pre túto centrálnu protistranu, že sa schválilo prechodné obdobie.
Ak je centrálna protistrana, ktorej sa schválil prechodný mechanizmus, prepojená úzkymi väzbami s jedným alebo viacerými obchodnými miestami, tieto obchodné miesta nemôžu mať počas trvania tohto prechodného obdobia prospech z prístupových práv podľa článku 35 alebo 36 v súvislosti s derivátmi obchodovanými na burze.
Ak je obchodné miesto, ktorému sa schválil prechodný mechanizmus, prepojené úzkymi väzbami s jednou alebo viacerými centrálnymi protistranami, tieto centrálne protistrany nemôžu mať počas trvania tohto prechodného obdobia prospech z prístupových práv podľa článku 35 alebo 36 v súvislosti s derivátmi obchodovanými na burze.
Článok 55
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie sa uplatňuje od 3. januára 2017.
Bez ohľadu na druhý odsek sa článok 1 ods. 8 a 9, článok 2 ods. 2, článok 5 ods. 6 a 9, článok 7 ods. 2, článok 9 ods. 5, článok 11 ods. 4, článok 12 ods. 2, článok 13 ods. 2, článok 14 ods. 7, článok 15 ods. 5, článok 17 ods. 3, článok 19 ods. 2 a 3, článok 20 ods. 3, článok 21 ods. 5, článok 22 ods. 4, článok 23 ods. 3, článok 25 ods. 3, článok 26 ods. 9, článok 27 ods. 3, článok 28 ods. 4, článok 28 ods. 5, článok 29 ods. 3, článok 30 ods. 2, článok 31 ods. 4, článok 32 ods. 1, 5 a 6, článok 33 ods. 2, článok 35 ods. 6, článok 36 ods. 6, článok 37 ods. 4, článok 38 ods. 3, článok 40 ods. 8, článok 41 ods. 8, článok 42 ods. 7, článok 45 ods. 10, článok 46 ods. 7, článok 47 ods. 1 a 4, článok 52 ods. 10 a 12 a článok 54 ods. 1 uplatňujú bezodkladne po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia.
Bez ohľadu na druhý odsek sa článok 37 ods. 1, 2 a 3 uplatňujú od 3. januára 2019.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 15. mája 2014