PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 215/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení vyrovnávacího cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. února 2012 o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. ledna 2012 sdružení EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících v tomto případě více než 70 % celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečný důvod k zahájení řízení.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise před zahájením šetření vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž způsobuje subvencovaný dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Čínská vláda byla vyzvána ke konzultacím, aby se vyjasnily otázky uvedené v podnětu a dosáhlo se řešení na základě dohody. Čínská vláda nabídku ke konzultacím přijala a tyto konzultace následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež k tvrzením v podnětu předložila čínská vláda a jež se týkaly nenapadnutelnosti daných programů. V návaznosti na konzultace předložila čínská vláda vlastní podání.
1.2. ANTIDUMPINGOVÉ ŘÍZENÍ
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala Evropská komise dne 21. prosince 2011 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR.
(5)
Dne 20. září 2012 uložila Komise nařízením (EU) č. 845/2012 (4) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR prozatímní antidumpingové clo.
(6)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, reprezentativních výrobců v Unii a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. Z tohoto důvodu byly připomínky týkající se aspektů újmy předložené v kterémkoli z těchto řízení zohledněny v obou řízeních.
1.3. STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(7)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(9)
Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 19 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců. Nicméně jeden z vyvážejících výrobců zahrnutých v tomto vzorku svoji spolupráci ukončil. Byl tudíž nahrazen následujícím vyvážejícím výrobcem s nejvyšším objemem vývozu do Unie. Po oznámení i tento vyvážející výrobce spolupráci ukončil.
(10)
Aby nedošlo k dalším prodlevám v řízení bylo rozhodnuto omezit výběr vzorku na dvě skupiny vyvážejících výrobců, které vykazovaly nejvyšší objem vývozu do Unie, tj. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení, a Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení. Vzorek těchto dvou skupin vyvážejících výrobců slouží jako základ pro stanovení míry subvencování těchto skupin, jakož i míry subvencování v případě všech spolupracujících výrobců nezahrnutých ve vzorku v souladu s čl. 15 odst. 2 a 3 základního nařízení.
(11)
Pokud jde o výrobce v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a jež byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představují 46 % výroby v Unii a 38 % prodeje v Unii. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(12)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(13)
Komise zaslala dotazníky zástupcům vlády ČLR, dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, 14 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(14)
Odpovědi byly obdrženy od zástupců ČLR, devíti vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a deseti uživatelů.
(15)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla rozhodnout o subvencování, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto státních orgánů a společností:
a)
vláda Čínské lidové republiky:
-
Čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
b)
výrobci v Unii:
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
c)
skupiny vyvážejících výrobců (a společností ve spojení) v ČLR:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
d)
dovozci v Unii:
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
-
Macrometal, Hamburk, Německo.
(16)
Všechny strany byly následně informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečných vyrovnávacích cel na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR (dále jen „zveřejnění konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly ke konečným informacím vyjádřit.
(17)
Komentáře předložené zúčastněnými stranami byly vzaty v úvahu a příslušně zohledněny.
1.4. OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ
(18)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. DOTČENÝ VÝROBEK
(19)
V oznámení o zahájení řízení byl výrob0ek, který je předmětem šetření, definován jako určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující více než 70 % hmotnostních zinku).
2.2. ŽÁDOSTI O VYLOUČENÍ VÝROBKU
(20)
Čínské sdružení železa a oceli, dva vývozci a dva uživatelé navrhli vyloučit pět druhů výrobků. Tyto žádosti byly obdrženy a byly analyzovány takto:
2.2.1. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM POTAŽENÁ CHROMEM NEBO CÍNEM
(21)
Uživatel oceli s organickým povlakem předložil požadavek, aby ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem byla vyloučena z definice výrobku. Šetřením bylo zjištěno, že kovový povlak z chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzicky a technicky odlišným od oceli s organickým povlakem, která je předmětem šetření. Navíc ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem je používána téměř výhradně při výrobě obalů potravin a kabelů. A konečně, výrobní odvětví Unie vysvětlilo, že nemělo v úmyslu zahrnout výše uvedený typ výrobku do daného šetření. Vzhledem k shora uvedeným důvodům není ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem zahrnuta do definice výrobku.
2.2.2. PLECHY VÁLCOVANÉ ZA TEPLA S OCHRANNÝM NÁTĚREM, AŤ ORGANICKÝM ČI ANORGANICKÝM
(22)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené výrobky nespadají pod kódy KN v rámci šetření. Účelem nátěru nebo povlaku je pouze ochrana proti korozi, a výrobky proto patří do položky KN 7208, a nikoliv do položky KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochranným nátěrem, ať organickým či anorganickým, nejsou zahrnuty do definice výrobku, a proto z ní nemohou být vyňaty.
2.2.3. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM O TLOUŠŤCE SUBSTRÁTU MEZI 0,6 A 2,0 MM
(23)
Čínské sdružení železa a oceli a dva vývozci požadovali vyloučení oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm, která představuje 5-10 % vývozu z Číny, přičemž tvrdili, že přímá konkurence mezi čínským vývozem a výrobním odvětvím Unie existuje pouze v případě oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm.
(24)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť jak čínští vývozci, tak výrobní odvětví Unie vyrábějí a prodávají ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu mezi 0,6 a 2,0 mm, a tyto výrobky si tudíž jasně konkurují. Nebyly poskytnuty žádné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu menší než 0,6 mm nekonkuruje oceli s organickým povlakem o tloušťce substrátu větší než 0,6 mm, a že by tedy šlo o různé typy výrobků. Ocel s organickým povlakem o tloušťce substrátu větší než 0,6 mm má stejné fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a jedná se tedy o totožný výrobek.
2.2.4. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM SE SUBSTRÁTEM POTAŽENÝM SLITINOU HLINÍK-ZINEK
(25)
Dva dovozci tvrdili, že pouze čtyři výrobci v Unii mají osvědčení na výrobu tohoto typu výrobku a že ve skutečnosti jej vyrábí pouze jedna společnost. Rovněž tvrdili, že tento výrobek se liší od oceli s organickým povlakem potažené zinkem, pokud jde o vlastnosti výrobku.
(26)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť oba typy jsou zaměnitelné a jejich použití se překrývá, přičemž přinejmenším dva spolupracující výrobci Unie vyráběli tento typ výrobku během období šetření. Je třeba poznamenat, že pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce vyvážel tento typ výrobku do Unie během období šetření.
2.2.5. OCEL S ORGANICKÝM POVLAKEM SE SUBSTRÁTEM POTAŽENÝM SLITINOU ZINKU
(27)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť na rozdíl od tvrzení jednoho uživatele, je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci Unie a má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
2.3. ŽÁDOSTI O ZAHRNUTÍ VÝROBKU
(28)
Jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem potažená chromem nebo cínem zařazená pod kód TARIC 7210122010 a 7210500010 byla zahrnuta do definice výrobku. Tento požadavek byl zamítnut, neboť na uvedené kódy se původní podnět nevztahuje a výrobky, které spadají pod dané kódy, mají jiné fyzikální a technické vlastnosti než výrobky zahrnuté v podnětu.
2.4. DOTČENÝ VÝROBEK
(29)
Vzhledem k vyloučení oceli s organickým povlakem potažené chromem nebo cínem, jak je popsáno v 21. bodě odůvodnění, je definice dotčeného výrobku příslušně upravena.
(30)
Dotčeným výrobkem jsou tedy určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a s výjimkou oceli s organickým povlakem potažené chromem nebo cínem v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
2.5. OBDOBNÝ VÝROBEK
(31)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(32)
Čínská vláda a čínští vyvážející výrobci zahrnutí do vzorku poskytli odpovědi na dotazník a souhlasili s inspekcemi na místě za účelem ověření odpovědí.
(33)
Pokud jde o čínskou vládu, Komise jí po analýze odpovědí na dotazník zaslala písemné upozornění na nedostatky a dvě oznámení o inspekci. Poskytla čínské vládě dostatek času na přípravu a předložení vlastního vyjádření, kdykoli ji o to čínská vláda s uvedením důvodů požádala. Ve skutečnosti byly lhůty čínské vládě výrazně prodlouženy, tj. lhůta pro odpověď na dotazník byla prodloužena o 20 dní, čímž byla konečná lhůta na předložení odpovědi na dotazník prodloužena na 57 dní a 25 dní v případě odpovědi na písemné upozornění na nedostatky.
(34)
Ve svých odpovědích na dotazník, písemná upozornění na nedostatky a různá další podání poskytla čínská vláda informace, které se týkaly pouze programů používaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a tvrdila, že by se od ní nemělo žádat, aby odpovídala na otázky týkající se údajných subvenčních programů dostupných rovněž pro výrobce nezařazené do vzorku nebo výrobce, kteří se nepřihlásili.
(35)
S tímto požadavkem vyjádřila Komise zdvořilý nesouhlas a vysvětlila čínské vládě, že účelem dotazníku, který jí byl zaslán, je poskytnout Komisi informace o subvencování výrobního odvětví oceli s organickým povlakem v Číně a zjistit, do jaké míry je subvencován dovoz dotčeného výrobku do Unie. Komise informovala čínskou vládu o tom, že od ní vyžaduje podrobnější informace k rozsahu subvencování, aby mohla řešit případy, v nichž vývozci, kteří údajně obdrželi výhody podle konkrétních subvenčních programů, jež nebyly k dispozici společnostem zařazeným do vzorku nebo spolupracujícím společnostem, hrubě nespolupracují, a dále i případné žádosti pro individuální posouzení podané spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Čínská vláda však svůj přístup nezměnila a neposkytla informace o většině ostatních programů subvencí uvedených ve stížnosti, nicméně nepoužitých společnostmi zařazenými do vzorku.
(36)
Před konáním inspekcí na místě požádala čínská vláda Komisi o další písemné informace, zejména o kompletní seznam dotazů, jež Komise zamýšlela během inspekcí položit, a o seznam vládních útvarů, jež se měly inspekcí účastnit. Bylo namítáno, že v případě, že tyto informace nebudou čínské vládě poskytnuty „nebude si vědoma toho, co mělo být připraveno nebo by mohlo být očekáváno v průběhu inspekce“, a že oznámení o inspekci „rozhodně neposkytuje žádnou informaci o tom, co přesně Komise hodlá ověřovat …“.
(37)
Komise nemohla žádosti čínské vlády vyhovět. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise splnila všechny příslušné podmínky čl. 26 základního nařízení. Čínské vládě bylo zasláno podrobné oznámení o inspekci, v němž byl potvrzen program návštěvy (termíny a skupina programů, jež měly být projednávány v jednotlivé dny, kdy měla inspekce probíhat) a v němž byla čínská vláda požádána o to, aby byli přítomni zástupci orgánů odpovědných za příslušné programy a úředníci, kteří se podíleli na přípravě podání čínské vlády. Komise před provedením inspekcí na místě dále ozřejmila, že orgány odpovědné za programy, jež jsou předmětem šetření, jakož i úředníky, kteří jsou nejvíce povoláni k účasti na inspekcích a k zodpovídání dotazů, může určit pouze čínská vláda. Pokud jde o seznam konkrétních otázek, Komise vysvětlila, že právní předpisy EU (ani požadavky WTO) tento seznam nevyžadují a že účelem tohoto šetření je ověřit odpověď čínské vlády na dotazník a příslušná doplňková podání; inspekce se proto bude řídit strukturou těchto dokumentů. Komise dále vysvětlila, že se pokusí získat a objasnit další informace potřebné pro probíhající řízení, avšak konkrétní formulace dotazů kladených v této souvislosti bude záviset na odpovědích čínské vlády na původní ověřování jejích odpovědí. Komise dále čínskou vládu před provedením inspekcí na místě upozornila, že odmítnutí, pokud jde o poskytování potřebných informací či o pomoc orgánu provádějícímu šetření při ověřování informací a údajů pokládaných za nezbytné pro účely řízení, by mohlo postup šetření vážně ohrozit. Čínská vláda byla dále upozorněna na důsledky ustanovení článku 28 základního nařízení.
(38)
Během inspekce na místě u čínského ministerstva obchodu v Pekingu se Komise v souladu s článkem 11 a 26 základního nařízení snažila předložené informace ověřit na základě podkladů použitých při přípravě odpovědi čínské vlády. Předběžně přitom dospěla k závěru, že vzhledem k nedostatku dostupných údajů a podkladů nelze odpověď na dotazník řádně ověřit. Určité informace navíc nebyly předloženy vůbec, přestože o ně Komise výslovně požádala, a část dotazů zůstala jednoduše nezodpovězena. Čínská vláda byla následně upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení.
(39)
Čínská vláda rovněž uvedla, že Komise na ni ukládá neodůvodněnou zátěž a že v dotazníku a následném písemném upozornění na nedostatky požaduje nepodstatné a nadbytečné informace.
(40)
S ohledem na požadované informace je třeba poznamenat, že Komise požadovala informace, jež jsou pokládány za nezbytné pro reprezentativní zjištění, a zůstala ve svých požadavcích důsledná, když během šetření vyžadovala tytéž údaje a informace a čínskou vládu žádala o vysvětlení předložených informací a jejich vlivu na programy, jež byly předmětem šetření. Jinými slovy, Komise požadovala pouze informace, které byly nutné pro posouzení toho, zda dochází k subvencování a v jaké míře je pro dotčený výrobek dostupné na základě dalších údajných subvenčních programů v podnětu. Tyto informace by byly umožnily stanovit odpovídající výši poskytnuté subvence podle dalších subvenčních programů, jichž se šetření týká, dostupných nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům. Vzhledem k tomu, že zástupci ČLR ani nespolupracující vyvážející výrobci neposkytli potřebné informace k určení, zda nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům byly k dispozici další subvenční programy, došla Komise na základě nejspolehlivějších dostupných údajů k závěru, že další údajné subvenční programy byly nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům skutečně k dispozici a při výpočtu výše výhody poskytnuté prostřednictvím těchto programů vycházela z nejspolehlivějších dostupných údajů.
3.2. INDIVIDUÁLNÍ ZJIŠŤOVÁNÍ
(41)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, tj. Union Steel China (Union Steel) a Shenzhen Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd., předložili podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení žádosti o individuální zjišťování. Oběma žádostem o individuální zjišťování nebylo možné vyhovět, neboť vzhledem k vysokému počtu údajných subvenčních programů a časové náročnosti antisubvenčního šetření by to bylo neúměrně zatěžující a mohlo by to zabránit včasnému ukončení šetření.
(42)
Společnost Union Steel již byla nicméně jednotlivě šetřena v souběžném antidumpingovém šetření, a individuální rozpětí újmy u této společnosti bylo tedy vypočteno.
(43)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda poskytla pouze odpověď týkající se programů využívaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, jak je vysvětleno výše ve 34. bodě odůvodnění, bylo v podstatě nemožné analyzovat některé ze subvenčních programů, jež možná využívá společnost Union Steel. Proto byla na základě dostupných údajů podle článku 28 základního nařízení přidělena této společnosti průměrná subvenční sazba použitelná pro ostatní spolupracující společnosti.
3.3. KONKRÉTNÍ PROGRAMY
(44)
Na základě informací uvedených v podnětu si Komise vyžádala informace týkající se těchto programů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence ze strany vládního orgánu:
I)
Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
-
Poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou: ocel válcovaná za tepla nebo za studena
-
Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
-
Programy zásobování vodou za cenu nižší než přiměřenou
-
Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
-
Program zásobování elektrickou energií a vodou za cenu nižší než přiměřenou v provincii Jiangsu
-
Poskytování různých vstupů za cenu nižší než přiměřenou
II)
Zvýhodněné půjčky a úrokové sazby pro výrobní odvětví oceli s organickým povlakem
III)
Kapitálové programy
-
Swapy dluhů za aktiva
-
Doplnění základního kapitálu
-
Nevyplacené dividendy
IV)
Programy týkající se daně z příjmu a ostatních přímých daní
-
Daňová politika pro odpočet výdajů na výzkum a vývoj
-
Daňové úlevy pro centrální a západní regiony
-
Slevy na dani z příjmu za nákup výrobního zařízení vyrobeného na vnitřním trhu
-
Preferenční daňová politika pro společnosti, které využívají nejnovější a špičkové technologie
-
Úlevy na dani z příjmu pro podniky, které se zabývají komplexním využívání zdrojů („zvláštní suroviny“)
-
Daňová úleva na nákup speciálního zařízení
-
Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
-
Osvobození od daně z příjmu u investic do technologické obnovy na vnitrostátní úrovni
-
Různé místní daňové slevy (provincie Shandong, Chongqing, město Guangxi regionu Zhuang, daňová zvýhodnění pro rozvoj centrálních a západních regionů)
-
Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
-
Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi
-
Místní programy osvobození od daně z příjmu a jejího snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi
-
Slevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
-
Subvence na daň z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy
V)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
Dovozní clo a osvobození od DPH pro subjekty se zahraničními investicemi a některé domácí podniky používající dovážené zařízení v podporovaných odvětvích
-
Vracení DPH subjektům se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
-
Odpočet DPH u dlouhodobých aktiv v centrálním regionu
-
Jiné daňové výsady města Ma'anshan
VI)
Grantové programy
-
Program „China World Top Brand“
-
Program „Famous Brands“
-
Fond projektu pro státní klíčové technologie
-
Programy na snížení antidumpingových právních poplatků
VII)
Nákup zboží vládou za cenu vyšší než přiměřenou
VIII)
Jiné regionální programy
-
Subvence poskytované v zóně Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area
-
Programy týkající se severovýchodního regionu
-
Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Jiangsu
-
Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Hebei
IX)
Subvence ad hoc uvedené v podnětu
3.3.1. DODÁNÍ ZBOŽÍ NEBO POSKYTNUTÍ SLUŽEB VLÁDOU ZA CENU NIŽŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU
3.3.1.1. Poskytování oceli válcované za tepla a za studena za cenu nižší než přiměřenou
(45)
V podnětu se tvrdilo, že čínská vláda kontroluje některá dodavatelská odvětví a výrobky s cílem poskytnout výrobcům oceli s organickým povlakem vstupy za příznivé ceny. Na tomto základě získávají výrobci oceli s organickým povlakem vyrovnávací subvence prostřednictvím nákupu státem vyráběné oceli válcované za tepla a za studena od státem vlastněných podniků za cenu nižší než tržní, a tudíž za cenu, která je pro státem vlastněné podniky nižší než přiměřená.
(46)
Komise požadovala od čínské vlády podrobné informace o státem vlastněných podnicích, které poskytují čínským vyvážejícím výrobcům oceli s organickýcm povlakem ocel válcovanou za tepla a za studena, s cílem ověřit tvrzení uvedená v podnětu a zjistit, zda tyto státem vlastněné podniky jsou veřejnoprávními subjekty. Komise konkrétně vytvořila k dotazníku pro čínskou vládu dodatek B určený pro státem vlastněné podniky a vyzvala čínskou vládu, aby poskytla informace požadované v tomto dodatku. V písemném upozornění na nedostatky Komise znovu požádala čínskou vládu, aby poskytla informace žádané v dodatku B a vyzvala ji, aby odpovědi koordinovala s příslušnými státem vlastněnými podniky.
(47)
Čínská vláda však neposkytla odpověď na žádnou z otázek v dodatku B ani neposkytla podstatné informace požadované v hlavní části dotazníku (např. pokud jde o vlastnictví a kontrolu státem vlastněných podniků v odvětví oceli ze strany čínské vlády a o její zapojení do reorganizace čínského ocelářského průmyslu). Místo toho, aby čínská vláda poskytla požadované informace, uvedla ve své odpovědi na dotazník, že žadatelé nebyli schopni prokázat, že výrobci oceli válcované za tepla a za studena jsou veřejnoprávními subjekty.
(48)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády musela Komise prozkoumat další nejlepší možné dostupné informace. Komise tento postup oznámila čínské vládě. Při posuzování, zda státem vlastněné podniky, které čínským vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla a za studena, jsou veřejnoprávními subjekty, vzala Komise v úvahu omezené informace poskytnuté čínskou vládou, informace uvedené v podnětu, veřejně dostupné věcné informace z podobných řízení vedených jinými vyšetřovacími orgány, jakož i další veřejně dostupné informace, a založila své závěry na celkovém souhrnu informací k danému spisu.
a) Státem vlastněné podniky, které vývozcům oceli s organickým povlakem poskytují ocel válcovanou za tepla a za studena, jsou veřejnoprávními subjekty
(49)
Žadatel tvrdí, že státem vlastněné podniky v Číně jsou veřejnoprávními orgány ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, které poskytují zboží (ocel válcovanou za tepla a za studena) výrobcům oceli s organickým povlakem za cenu nižší než tržní, a tím je zvýhodňují.
(50)
Odvolací orgán WTO ve své zprávě „Spojené státy - Konečná antidumpingová a antisubvenční cla na některé výrobky z Číny“ (5) (zpráva odvolacího orgánu) definoval veřejnoprávní subjekt jako entitu, která „má či vykonává vládní pravomoci nebo je jimi pověřena“ (6). Podle odvolacího orgánu je pro veřejnoprávní orgány rovněž charakteristický „výkon vládních funkcí“ (7), které by „za běžných okolností v rámci právního řádu příslušného Člena vykonávala státní moc“ (8).
(51)
S ohledem na závěry odvolacího orgánu WTO jsou analyzovány dvě otázky, tj. a) zda dotčené státem vlastněné podniky vykonávají funkce, jež jsou v Číně běžně považovány za součást výkonu státní moci a b) v případě, že ano, zda přitom jednají z pověření vlády.
(52)
V kontextu čínské vlády existují dostatečné důkazy svědčící o tom, že vláda je plně zapojena do řízení hospodářství. Ústřední úloha čínské vlády v oblasti hospodářství je zaručena Ústavou Čínské lidové republiky. Ustanovení článku 7 ústavy zní: „Státní hospodářství je odvětví socialistického hospodářství ve vlastnictví lidu; je hlavní silou v národním hospodářství. Stát zajišťuje upevnění a růst státního hospodářství.“ Podobně zní článek 15 ústavy: „Stát provádí hospodářské plánování na základě socialistického veřejného vlastnictví.“ Rovněž Ústava Komunistické strany Číny stanoví primární úlohu veřejného vlastnictví, např. preambule Ústavy Komunistické strany Číny zní: „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli …“ Rovněž různé pětileté plány vyhlášené národní komisí pro rozvoj a reformy a přijaté čínským nejvyšším výkonným orgánem Státní radou poukazují na velmi silnou kontrolu hospodářství ze strany čínské vlády.
(53)
Pokud jde o odvětví oceli, z informací ve spisu vyplývá, že státem vlastněné podniky vyrábějící v Číně ocel válcovanou za tepla a za studena často vykonávají popsané vládní funkce, mimo jiné v odvětvových plánech pro železářský a ocelářský průmysl. Tyto plány potvrzují rozhodnutí čínské vlády úzce se zapojit do řízení a rozvoje odvětví oceli v Číně, a proto jejich příslušné provádění státem vlastněnými podniky může být považováno za součást vládních postupů. Plány stanoví cíle pro veškeré subjekty v odvětví výroby železa a oceli a řídí celé odvětví, aby bylo stanovených cílů dosaženo. Čínská vláda ve skutečnosti používá státem vlastněné železářské a ocelářské podniky jako prodlouženou ruku státu za účelem dosažení cílů stanovených v těchto plánech.
(54)
Vyhláška č. 35 národní komise pro rozvoj a reformy - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu mimo jiné nastiňuje politiku, která má snížit počet podniků zabývajících se hutnictvím železa a oceli a stanoví cíle pro výstupy pro ty skupiny podniků, které jsou mezi 10 nejúspěšnějšími na domácím trhu (článek 3); pokud jde o výrobní kapacitu zakazuje zřízení nových železářských a ocelářských sdružených podniků (článek 10), stanoví podmínky pro přístup do odvětví železa a oceli na úrovni zařízení a rovněž udává technické a hospodářské ukazatele, jimiž se mají železářské a ocelářské podniky řídit (článek 12), stanoví pravidla pro změny v organizační struktuře ocelářských podniků (článek 20), spravuje investice (články 22, 23), podmiňuje přístup k finančním fondům (články 25, 26), dává státu právo zasahovat do nákupu surovin (článek 30).
(55)
Dvanáctý pětiletý rozvojový plán pro ocelářský průmysl shrnuje dosažení cílů stanovených v předchozím plánu, zahrnuje vývoj strategie a stanoví cíle pro celý ocelářský průmysl. Podobně jako vyhláška č. 35 stanoví velmi specifické cíle na úrovni průmyslových klastrů (Oddíl III.(III).6), podporuje některé projekty a jiné ne (Oddíl IV(IV)) a při podpoře železářského a ocelářského průmyslu v různých provinciích se chová diskriminačně (Oddíl IV(V), podporuje velké ocelářské podniky a přiznává vedoucí úlohu největším státem vlastněným čínským výrobcům oceli, jako je Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel atd. (9) Plán rovněž posiluje regulaci a řízení výrobní činnosti stávajících ocelářských podniků (Oddíl V(IV).
(56)
Zákon Čínské lidové republiky o státních prostředcích podniků rovněž zavazuje státem vlastněné podniky (nebo podniky se státními investicemi, které jsou v tomto zákoně zmiňovány), aby dodržovaly státní průmyslovou politiku (10). Podobně Předběžná opatření pro dohled a správu investic ústředních podniků ukládají státem vlastněným podnikům (podnikům se státními investicemi), aby se řídily plány rozvoje a průmyslovou politikou státu (11). Podle Opatření týkajících se správy rozvojových strategií a plánů ústředních podniků všechny podniky se státními investicemi musí vytvořit rozvojový a strategický plán, který musí přezkoumat a schválit komise Státní rady pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Při provádění tohoto přezkumu a před samotným schválením musí komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv vzít mimo jiné v úvahu, zda je daný plán v souladu se státním plánováním rozvoje a průmyslovou politikou a zda je či není v souladu se strategickou úpravou podoby a struktury státního hospodářství (12).
(57)
Konkrétní příklady provádění opatření popsaných v plánech, jako je přesídlení Capital Steel Corporation (13) nebo četné fúze ocelářských podniků (14) ukazují, že plány nejsou pouze orientačními dokumenty sloužícími jako pokyny, ale že vyúsťují v konkrétní opatření podnikaná státem v něm vlastněných ocelářských podnicích (zastoupeným Národní komisí pro rozvoj a reformy a Státní radou).
(58)
Podniky zahrnuté v plánech musí dodržovat a provádět všechna specifická opatření popsaná v předchozích bodech odůvodnění. Byl učiněn závěr, že tímto přímým zapojením vlády do obchodního chování ocelářských podniků fungují státem vlastněné ocelářské podniky jako prodloužená ruka vlády při výkonu vládních funkcí, což následně vede k plnění cílů stanovených v daných plánech.
(59)
Poté, co bylo zjištěno, že státem vlastněné podniky vykonávají vládní funkce, zůstává otázka, zda při tomto výkonu jednají z pověření vlády. V tomto ohledu je zásadní otázkou, zda je vláda opravdu kontroluje (15). Pokud tomu tak je, je vhodné s ohledem na všechny příslušné důkazy vymezit, že státem vlastněné podniky jsou prodlouženou rukou vlády a účinně provádí politiku stanovenou ve výše uvedených plánech.
(60)
Níže popsaná vládní kontrola naznačuje, že státem vlastněné podniky mají či vykonávají vládní pravomoci nebo jsou jimi pověřeny. Kontrola může být mimo jiné uplatňována prostřednictvím státního vlastnictví, správních předpisů a zapojení komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, správní rady a vládních plánů.
(61)
Jak již bylo uvedeno v předchozím textu, který se týká nedostatečné spolupráce (46.-48. bod odůvodnění), čínská vláda nepředložila požadované informace o vlastnické struktuře výrobců oceli válcované za tepla a za studena. V odpovědi na dotazník, čínská vláda předložila seznam 54 podniků, v nichž je čínská vláda největším akcionářem, avšak v průběhu inspekce na místě uvedla, že tento seznam není správný a rovněž zahrnuje podniky v soukromém vlastnictví. Čínská vláda tento seznam neopravila a ani neuvedla, které společnosti jsou v soukromém vlastnictví a které jsou vlastněny čínskou vládou. Vzhledem k nedostatečné spolupráci musela Komise prozkoumat další důkazy obsažené ve spisu, jakož i veřejně dostupné informace.
(62)
Žadatel poskytl důkazy o tom, že hlavní výrobci oceli válcované za tepla a za studena jsou ve vlastnictví státu, a předložil v tomto ohledu podrobné informace v příloze 10 daného podnětu (16). Rovněž ostatní veřejně dostupné údaje (17) potvrzují, že čínská vláda má vlastnický podíl v mnohých podnicích vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena.
(63)
S ohledem na všechny informace týkající se daného spisu lze logicky dojít k závěru, že čínská vláda má významný vlastnický podíl v mnohých čínských podnicích vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena.
(64)
Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv vykonává odpovědnosti státu jakožto investora a řídí státem vlastněná aktiva podléhající jejímu dohledu. Je třeba poznamenat, že přestože čínská vláda v odpovědi na dotazník a následná podání tvrdila, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv není zapojena do obchodní činnosti státem vlastněných podniků a toto tvrzení podpořila odkazem na článek 7 Prozatímních opatření pro dohled a správu státem vlastněných aktiv podniků (18), ostatní články téhož zákona a také další údaje ze spisu (19) vedou k opačnému závěru.
(65)
Ve skutečnosti z odpovědi čínské vlády na antisubvenční dotazník vyplývá, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, schválená Státní radou, jmenuje a odvolává vedoucí pracovníky jednotlivých podniků pod dohledem a hodnotí jejich výkony prostřednictvím právních postupů. Na podniky pod dohledem rovněž vyvíjí tlak, aby prováděly hlavní zásady a politiky, je odpovědná za hlavní řízení státem vlastněných aktiv podniků a řídí a kontroluje správu státem vlastněných aktiv na místní úrovni v souladu se právními předpisy.
(66)
Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv rovněž odpovídá za platy a hodnocení vedoucích pracovníků státem vlastněných podniků; kromě toho je jmenuje a rozhoduje o jejich odměnách a sankcích (20). Všechny důkazy naznačují, že kariéra vedoucích pracovníků státem vlastněných podniků závisí na komisi pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Tyto okolnosti ukazují, že komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv je pověřena vládními pravomocemi.
(67)
Složení správní rady státem vlastněných podniků rovněž ukazuje vysokou úroveň kontroly státem vlastněných podniků ze strany čínské vlády. Z důkazů obsažených ve spisu (21) vyplývá, že řada členů správní rady a dozorčí rady zastává nebo v minulosti zastávala vládní a/nebo stranické funkce a že jejich výběr je silně ovlivněn vládními orgány, jako je komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv nebo Komunistická strany Číny.
(68)
Politika, zájmy a cíle čínské vlády týkající se ocelářského průmyslu se stanovují prostřednictvím řady vládních plánů na ústřední i nižší úrovni. Státem vlastněné podniky jsou vybízeny k tomu, aby tuto politiku plnily (podnikům, jež ji neplní, mohou být dokonce uloženy i sankce), a z nedávného chování některých z významných státem vlastněných podniků v Číně je zjevné, že státem vlastněné ocelářské podniky tuto politiku dodržují a usilují o naplnění cílů a úkolů, jak byly v těchto plánech vymezeny.
(69)
Podle 12. pětiletého rozvojového plánu pro ocelářský průmysl, pouze „podniky, které plní politiku pro železářský a ocelářský průmysl a které splňují normy a podmínky výroby a fungování železářského a ocelářského průmyslu, mají při slučování a reorganizaci prvořadou úlohu.“ (22)
(70)
Řada plánů na provinční a místní úrovni rovněž uvádí konkrétní státem vlastněné podniky a stanoví pro ně úkoly a cíle. Žadatel poskytl výňatky z těchto plánů (23). Všechny tyto plány byly pro účely ověření a vysvětlení požadovány od čínské vlády v dotazníku a v písemném upozornění na nedostatky, avšak čínská vláda je neposkytla. Je nicméně třeba poznamenat, že čínská vláda přesnost těchto citací v průběhu řízení nezpochybnila. Kromě toho společnosti uvedené v provinčních a místních plánech připouštějí spolupráci s orgány a popisují, jak jednají nebo v minulosti jednali v souladu s těmito plány (24).
(71)
Přestože čínská vláda tvrdí, že některé z výše uvedených plánů jsou pouze orientační, nezávazné a mají sloužit pouze jako návod, ve spisu není toto tvrzení podloženo jinými důkazy. Naopak mnohé právní a správní předpisy, které jistě jsou právně závazné (25), ukládají státem vlastněným podnikům povinnost dodržovat rozvojové plány a průmyslovou politiku.
(72)
Čínská vláda formuluje cíle železářského a ocelářského průmyslu prostřednictvím pětiletých plánů a jiných úředních dokumentů a těchto cílů dosahuje pomocí funkcí a činností v nich popsaných. Vzhledem k tomu, že tyto plány a dokumenty jsou připravovány orgány čínské vlády, např. národní radou nebo národní komisí pro rozvoj a reformy, měly by se funkce a činnosti, na něž odkazují, považovat za výkon vládní moci. Jelikož, jak bylo popsáno výše, jsou státem vlastněné podniky povinny dodržovat dané plány a politiky, fungují jako prodloužená ruka vlády, a jelikož vláda má nad nimi významnou kontrolu, vykonávají ve skutečnosti vládní moc.
(73)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády nebyla oblast působnosti těchto subjektů, jež jsou považovány za „veřejnoprávní subjekty“, definována v plném rozsahu. V každém případě je jakýkoliv podnik, v němž je vláda největším akcionářem, veřejnoprávním subjektem. Subjekty, v nichž vláda nemá vlastnický podíl, jsou soukromé subjekty. Z výše uvedeného vyplývá, že není třeba stanovit jasnou hranici mezi veřejnými a soukromými subjekty, neboť v 85.-98. bodě odůvodnění níže je ukázáno, že všechny soukromé subjekty v ocelářském průmyslu fungují z pověření státu a jsou jím řízeny, a tudíž se z hlediska veškerých relevantních účelů chovají stejně jako veřejnoprávní subjekty.
b) Výhoda (veřejnoprávní subjekty)
(74)
S cílem posoudit, zda se jedná o výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, je nutné porovnat ceny oceli válcované za tepla a za studena placené dotčenými vyvážejícími výrobci s přiměřeným srovnávacím základem. Zpráva odvolacího orgánu potvrdila, že v případě, kdy trh v zemi dodání výrobků je zkreslený úlohou vlády, je povoleno použít vnější srovnávací základ. Odvolací orgán rovněž poznamenal, že „tam, kde je vláda hlavním dodavatelem, je pravděpodobné, že tržní ceny budou zkreslené, přesto je však nutná analýza jednotlivých případů“ (26). Odvolací orgán dále uvedl: „… netvrdíme, že existuje práh, při jehož překročení samotná skutečnost, že vláda je hlavním dodavatelem na trhu, dostačuje pro zjištění, že dochází k deformaci cen, nicméně je jasné, že čím více úloha vlády na trhu převažuje, tím spíše tato úloha vede k narušení tržních cen“ (27). Odvolací orgán rovněž uvedl, že: „je-li vláda „významným“ dodavatelem, budou zapotřebí důkazy týkající se jiných faktorů než je vládní podíl na trhu, jelikož úloha vlády jakožto významného dodavatele nemůže sama o sobě prokázat narušení tržních cen“. Proto první otázkou, již je třeba zodpovědět, je, zda vládní podíl na výrobě oceli válcované za tepla a za studena v Číně je převážný nebo pouze významný.
(75)
Komise požadovala od čínské vlády informace o trhu oceli válcované za tepla a za studena, pokud jde o podíl výroby oceli válcované za tepla a za studena vyráběné státem vlastněnými podniky a soukromými společnostmi, avšak čínská vláda nepředložila v tomto ohledu žádné podstatné informace (28).
(76)
Komise použila jiné dostupné informace (29) týkající se dané záležitosti, na jejichž základě bylo zjištěno, že přinejmenším 63 % oceli válcované za tepla se v Číně vyrábí ve státem vlastněných podnicích. Je důležité poznamenat, že k tomuto 63 % podílu státem vlastněných podniků se dospělo po velmi střídmé analýze a představuje absolutní minimální hodnotu. Skutečnosti, že mnoho údajně soukromých dodavatelů uváděných vývozci se zdá být obchodními společnostmi (které mohly pořídit výrobek rovněž od státem vlastněných podniků), nedostatečná spolupráce čínské vlády (viz 46.-48. bod odůvodnění výše) a zjištění jiných vyšetřovacích orgánů (viz poznámka pod čarou č. 32) vedou k závěru, že skutečný podíl státem vlastněných podniků na trhu oceli válcované za tepla je mnohem vyšší. Rovněž silné zapojení čínské vlády v tomto segmentu trhu s ocelí válcované za tepla (viz 85. až 94. bod odůvodnění níže) omezuje počínání soukromých subjektů.
(77)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo zjištěno, že státem vlastněné podniky na čínském trhu oceli válcované za tepla převažují. Tato převaha státem vlastněných podniků na trhu oceli válcované za tepla je tak výrazná, že soukromí výrobci nemají jinou možnost, než provázat své ceny s cenami státem vlastněných podniků, jak je ukázáno níže.
(78)
Pokud jde o ocel válcovanou za studena, podíl státem vlastněných podniků vykázaný čínskými vyvážejícími výrobci (18 %) byl mnohem nižší než v případě oceli válcované za tepla, avšak byl v rozporu s dalšími informacemi (viz 79. bod odůvodnění níže). Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády, skutečnosti, že mnoho údajně soukromých dodavatelů oznámených vývozci se zdá být obchodními společnostmi (které mohly pořídit výrobek rovněž od státem vlastněných podniků) a omezení obchodní činnosti soukromých subjektů způsobenému silným zapojením čínské vlády v daném odvětví (viz 85. až 94. bod odůvodnění níže) je učiněn závěr (částečně na základě dostupných údajů (viz 79. bod odůvodnění níže) ve smyslu článku 28 základního nařízení), že státem vlastněné podniky rovněž převažují na čínském trhu oceli válcované za studena.
(79)
Tento závěr je podpořen v přehledu World Steel Capacity Book, který nepotvrzuje 18 % podíl oznámený čínskými vývozci a uvádí, že více než 70 % celkové kapacity výroby oceli válcované za studena je v Číně ve vlastnictví státu (30).
(80)
Komise od čínské vlády požadovala informace o cenách oceli válcované za tepla a za studena uplatňované na čínském trhu státem vlastněnými podniky a podniky v soukromém vlastnictví. V odpovědi na dotazník čínská vláda žádné takové informace neposkytla. Šetření u vývozců oceli s organickým povlakem zjistila, že ceny zaplacené čtyřmi vyvážejícími výrobci/skupinami výrobců během období šetření za ocel válcovanou za tepla a za studena soukromým výrobcům oceli válcované za tepla a za studena nebo obchodníkům se soustavně velmi blížily cenám státem vlastněných podniků (31). Zjištěné údaje spolu s převahou státem vlastněných podniků v tomto odvětví ukazují, že cena soukromých dodavatelů se prakticky shoduje s cenami placenými státem vlastněným podnikům. Kromě toho ve smlouvě, kterou předložil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, týkající se poskytování oceli válcované za tepla soukromým dodavatelem je dokonce uvedena podmínka provázat cenu s cenou dodavatele státem vlastněných podniků.
(81)
Na základě všech informací týkajících se daného spisu bylo zjištěno, že ceny oceli válcované za tepla a za studena prodávané státem vlastněnými podniky v Číně jsou v důsledku silné převahy státem vlastněných podniků v oblasti výroby oceli válcované za tepla a za studena na čínském trhu zkresleny. Ceny oceli válcované za tepla a za studena soukromých dodavatelů jsou upraveny podle cen státem vlastněných podniků. S přihlédnutím k této skutečnosti se vyvozuje závěr, že žádné spolehlivé tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena v Číně neexistují. Protože v Číně neexistují žádné „převládající tržní podmínky“ pro trh oceli válcované za tepla a za studena, Komise musela v souladu s čl. 6 písm. d) základního nařízení hledat alternativní srovnávací základ. S ohledem na skutečnost, že celý čínský trh je narušený, se nepovažuje za praktické přizpůsobovat náklady a ceny v Číně nějakým významným způsobem, přičemž dovozní ceny by byly podobně zkreslené vzhledem k převaze státem vlastněných podniků. Proto byl v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení hledán vnější srovnávací základ.
(82)
Nejvhodnějším srovnávacím základem se zdá být početně zjištěná referenční úroveň na základě světové tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena pravidelně zveřejňované v různých odborných časopisech věnovaných oceli, jako je Steel Business Briefing, MEPS a CRU.
(83)
Porovnání ceny státem vlastněných podniků se srovnávacím základem (jehož výpočet je vysvětlen v 103. bodě odůvodnění níže) ukázalo, že tyto ceny byly výrazně nižší než ceny srovnávacího základu, a tudíž představují výhodu pro čínské vyvážející výrobce oceli s organickým povlakem ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
c) Specifičnost
(84)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení vzhledem k tomu, že ocel válcovanou za tepla a za studena používá ve své výrobě pouze omezený počet odvětví a podniků v Číně.
d) Pověření a řízení soukromých dodavatelů
(85)
Dále je třeba se zabývat otázkou, zda také soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena, kteří nejsou veřejnoprávními subjekty, jsou pověřeni nebo řízeni čínskou vládou s cílem poskytovat ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(86)
Již na počátku bylo zjištěno, že čínská vláda v rámci své politiky poskytuje ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem, jelikož veřejnoprávní subjekty, které jsou součástí vlády, tyto dodávky zabezpečují a mají vedoucí postavení na trhu, což jim umožňuje nabízet ceny nižší než tržní. V každém případě, a to bez ohledu na to, jsou-li tyto subjekty označeny jako „veřejnoprávní“, poukazují stejné důkazy na existenci vládní politiky, která významně zasahuje do daného odvětví. Nyní je třeba určit, zda se tato politika vztahuje i na soukromé dodavatele.
(87)
V řadě vládních plánů a politických dokumentů existují náznaky toho, že výrobci oceli v Číně (jak státem vlastněné podniky, tak soukromé podniky) jsou pobízeny a podporovány čínskou vládou. Z některých částí těchto dokumentů vyplývá, že existuje přímá spojitost mezi vládou a počínáním soukromých ocelářských společností, a v řadě případů je možné pozorovat, že v důsledku tohoto „vedení“ jednaly ocelářské společnosti tak, jak je doporučeno v daných plánech.
(88)
Například vyhláška národní komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu vybízí ocelářské společnosti, aby jednaly určitým způsobem (32), stanoví podmínky pro investice a podmiňuje investice schválení příslušnými orgány (33), ovlivňuje hospodářskou soutěž v oblasti zdrojů (34) a dokonce stanoví sankce pro společnosti, které s ní nejsou v souladu (35). Rovněž 12. pětiletý rozvojový plán pro ocelářský průmysl ovlivňuje obchodní rozhodnutí ocelářských společností, což může mít následně dopad na strukturu nákladů a cen (36).
(89)
Kromě toho žadatel poskytl v příloze 24 podnětu soubor citací z různých politických dokumentů různých vládních organizací, které zdůrazňují podporu, kterou čínská vláda obecně poskytuje ocelářskému průmyslu nebo konkrétně odvětví výroby oceli s organickým povlakem (37).
(90)
Kromě toho jsou veřejně dostupné informace, které ukazují, že soukromé podniky jednají v souladu s různými vládními plány a politickými dokumenty (38).
(91)
Čínská vláda podnikla kroky ke snížení vývozu oceli válcované za tepla a za studena prostřednictvím vývozních omezení zavedených složitým systémem vracení DPH. Konkrétně ocel válcovaná za tepla a za studena podléhá platbě DPH ve výši 17 %. DPH za ocel s organickým povlakem prodanou na domácím trhu (vyrobenou z oceli válcované za tepla) je vratná ve výši 13 %, zatímco v případě, kdy se podnik rozhodne ocel válcovanou za tepla a za studena vyvážet, se DPH nevrací vůbec. Tento systém způsobuje, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena nemohou jednat v běžných podmínkách obchodní svobody, a vede ke zvýšení tuzemských dodávek oceli válcované za tepla a za studena a nevyhnutelně k oslabení její ceny na čínském trhu. Soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena (stejně jako státem vlastněné podniky) nejsou schopni jednat nezávisle na čínské vládní politice.
(92)
Ve výše uvedeném textu o výhodách pro veřejnoprávní subjekty bylo konstatováno, že vzhledem k převaze státem vlastněných ocelářských podniků na trhu oceli válcované za tepla a za studena nemají soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena jinou možnost, než provázat své ceny s cenami státem vlastněných podniků. Jinými slovy, ceny neurčují, ale spíše je přijímají. To je další známkou toho, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena nemohou jednat nezávisle na postupech čínské vlády a jiných veřejnoprávních orgánů.
(93)
Tuto skutečnost rovněž podporují informace poskytnuté čínskými vyvážejícími výrobci, kteří předložili odpovědi na antisubvenční dotazníky, jež ukazují, že ceny soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena jsou téměř sjednocené s cenami státem vlastněných podniků. Kromě toho ve smlouvě, kterou předložil jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, týkající se poskytování oceli válcované za tepla soukromým dodavatelem je dokonce uvedena podmínka cenu provázat s cenou státem vlastněných podniků.
(94)
S ohledem na výše uvedené zjištění, že ceny státem vlastněných podniků jsou na úrovni nižší než tržní, je jasné, že ceny soukromých dodavatelů, které jsou upravené podle cen státem vlastněných podniků, jsou rovněž nižší než tržní.
e) Finanční příspěvek
(95)
Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhá odrážka základního nařízení byl finanční příspěvek poskytnut, pokud vláda: pověří soukromý subjekt výkonem jedné nebo více funkcí uvedených v bodech i), ii) a iii), které by jinak byly svěřeny vládě, nebo jejich výkon takovému subjektu nařídí a jejich výkon se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou.“ Odvolací orgán WTO rozumí „řízením“ situaci, kdy vláda uplatňuje svou moc, včetně určité míry donucení, vůči soukromému subjektu, a „pověření“ v případech, kdy vláda svěřuje odpovědnost soukromému subjektu (39). Navíc skupina odborníků WTO ve věci US-Export Restraints (40) stanovila kritéria, podle nichž na třech úrovních zjišťuje existenci pověření a řízení, která předpokládá a) vládní opatření, jež je b) určeno konkrétní straně a c) jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost (41).
(96)
Na tomto základě představuje začlenění soukromých dodavatelů do politiky čínské vlády podporující dodávky oceli válcované za tepla a za studena vládní „pověření“ a „řízení“ soukromých dodavatelů z těchto důvodů:
Vládní „opatření“:
-
„Politiku“ čínské vlády (viz 86. bod odůvodnění výše) je možno považovat za „opatření“. Tuto politiku provádějí veřejnoprávní subjekty (státem vlastněné podniky), které na trhu převažují a jejichž prodejní ceny jsou nižší než tržní, a čínská vláda prostřednictvím plánů a manipulace s vývozními omezeními. Celkovým dopadem je, že soukromí dodavatelé jsou účinně nuceni řídit se cenami veřejnoprávních subjektů, které jsou nižší než tržní.
„určené konkrétní straně“:
-
Vládní politika (zvláště plány a vývozní omezení) se vztahuje na všechny výrobce oceli válcované za tepla a za studena, jak na státní, tak na soukromé. V tomto smyslu je politika „určena“ všem výrobcům. Důkazem je skutečnost, že ceny státem vlastněných podniků a soukromých podniků jsou sjednocené a že soukromí dodavatelé prodávají za ceny, které jsou z obchodního hlediska nepřiměřené.
„jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost“:
-
Cílem vládní politiky, jak dokládají cenové úrovně v Číně, je poskytování oceli válcované za tepla a za studena za ceny nižší než tržní. Opatření čínské vlády a státem vlastněných podniků nenechávají soukromým dodavatelům jinou možnost, než se řídit postupy veřejnoprávních orgánů, a tím jim v podstatě ukládají konkrétní úkol nebo povinnost. Politika čínské vlády přísně omezuje, zejména prostřednictvím plánů a manipulace s DPH, svobodu soukromých dodavatelů, pokud jde o tento úkol nebo povinnost.
(97)
Při zohlednění všech výše uvedených faktorů lze dojít k závěru, že vývozní omezení čínské vlády, vládní plánování a převaha státem vlastněných podniků omezují svobodu soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena, které nutí, aby jednali neobchodním způsobem a přijali ekonomicky neracionální ceny (nižší než tržní), na něž by na svobodném a otevřeném trhu nepřistoupili. To potvrzuje, že vládní politika dodávek oceli válcované za tepla a za studena (rovněž do odvětví oceli s organickým povlakem) je rozšířena i na soukromé dodavatele.
(98)
Kromě toho s ohledem na výše uvedenou analýzu vedly důkazy obsažené ve spisu a další veřejně dostupné informace Komisi k závěru, že soukromí výrobci oceli válcované za tepla a za studena v Číně jsou pověřeni a řízeni čínskou vládou tak, aby poskytovali zboží v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iii) a iv) základního nařízení a jednali stejným způsobem jako státem vlastněné ocelářské podniky.
f) Výhoda (soukromých dodavatelů)
(99)
Komise shledala, že soukromí dodavatelé oceli válcované za tepla a za studena jsou pověřeni a řízeni čínskou vládou a šetření ukázalo, že ceny soukromých dodavatelů oceli válcované za tepla a za studena jsou sjednocené s cenami státem vlastněných podniků (viz výše uvedený text).
(100)
S přihlédnutím k této skutečnosti se vyvozuje závěr, že zjištění týkající se výhody a specifičnosti plynoucí z poskytování oceli válcované za tepla a za studena státem vlastněnými podniky za ceny nižší než tržní se rovněž vztahuje na poskytování oceli válcované za tepla a za studena soukromými dodavateli.
g) Zjištění, jež šetření přineslo
(101)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali tohoto programu. Jeden vyvážející výrobce (Panhua Steel Group) měl přínos z poskytování oceli válcované za tepla za cenu nižší než přiměřenou a další vyvážející výrobce (Huadong Steel Group) využíval dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou.
h) Výpočet výše subvence
(102)
Výše napadnutelných subvencí se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda byla vypočtena na základě částky rozdílu mezi skutečnou nákupní hodnotou a hodnotou vhodného srovnávacího základu pro nákup oceli válcované za tepla a za studena. Výsledná částka byla poté rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobce za období šetření dosáhl, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(103)
Vzhledem k tomu, že čínský trh oceli válcované za tepla a za studena je narušen, byly jako vhodný základ pro stanovení referenční ceny oceli válcované za tepla a za studena vzaty světové tržní ceny oceli válcované za tepla a za studena. Na základě různých časopisů věnovaných oceli (SBB a MEPS) byly vybrány místní ceny bez daně v pěti zemích/regionech (tj. Evropa, USA, Turecko, Japonsko a Brazílie). S cílem dosáhnout reprezentativního srovnávacího základu vybrala Komise pro každou příslušnou zeměpisnou oblast její největší trh, tj. Evropa (EU), Severní Amerika (USA), Latinská Amerika (Brazílie), Asie (Japonsko) a Blízký východ / severní Afrika (Turecko). Měsíční referenční ceny bylo dosaženo pomocí aritmetického průměru měsíčních průměrných cen pro období šetření každé z pěti zemí/regionů. Vybraných pět zemí/regionů nemělo v období šetření nejvyšší ceny, všechny jsou členy WTO, patří k deseti největším výrobcům oceli na světě a jsou umístěny na různých kontinentech. Takto stanovené referenční ceny jsou proto považovány za přiměřené a vhodné.
(104)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí 23,02 % v případě Huadong Group a 27,63 % v případě Panhua Group.
(105)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 25,37 %.
(106)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 32,44 %.
3.3.1.2. Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(107)
Žadatel tvrdil, že v Číně neexistuje fungující trh s pozemky a že částka placená společnostmi za využití pozemku je pod úrovní běžné tržní ceny. Ve své odpovědi na antisubvenční dotazník čínská vláda uvedla, že „v souladu se zákonem o správě půdy ČLR jsou pozemky v městských oblastech ve vlastnictví státu; pozemky ve venkovských a příměstských oblastech, nestanoví-li stát jinak, jsou v kolektivním vlastnictví rolníků“. Čínská vláda tvrdila, že jde o standardní a řádně konkurenční trh s pozemky, kdy práva k užívání pozemků musí být veřejně obchodována podle zákona o prodeji půdy. Čínská vláda rovněž uvedla, že za využívání průmyslových a obchodních pozemků by měla být poskytnuta náhrada podle tržních cen získaná prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby a soutěže. Čínská vláda neposkytla žádné údaje o skutečných cenách práv k užívání pozemků a minimálních cenách pozemků stanovených vládou, které byly uvedeny v odpovědi na antisubvenční dotazník a během inspekcí na místě.
(108)
Během inspekce požádala Komise čínskou vládu o důkazy na podporu jejího tvrzení, že všechny průmyslové pozemky v Číně jsou přidělovány prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby. Čínská vláda nebyla schopna takovéto důkazy v průběhu inspekce na místě předložit, nicméně některé informace v tomto ohledu poskytla po inspekci na místě. Ze všech těchto důkazů jen vyplývá, že z třinácti udělených práv k užívání pozemků týkajících se vyvážejících výrobců zařazených do vzorku pouze šest mělo být předmětem výzvy k podávání nabídek nebo dražby. Žádné informace o dražebním / nabídkovém řízení požadované Komisí nebyly poskytnuty a ve skutečnosti za všech okolností byla konečná cena, kterou společnost zaplatila, stejná jako cena stanovená místními orgány bez řádného odůvodnění.
(109)
V rámci předpokladu, že v ČLR neexistují tržní ceny pozemků, Komise rovněž požádala čínskou vládu o její názory ohledně možných základů pro srovnání. Ačkoliv v době, kdy byl dotazník čínské vládě zaslán, šlo jen o předpoklad a v žádném případě ne o zjištění či závěry, čínská vláda vyjádřila názor, že tento předpoklad je nepravdivý a žádné možné základy pro srovnání neposkytla. Čínská vláda rovněž upozornila na údajné nedostatky v podnětu, kdy na jedné straně podle ní žadatel tvrdí, že v Číně neexistuje trh s pozemky a že by měl být použit „srovnávací základ z jiné země“, zároveň však na druhé straně tvrdí, že státem vlastněné podniky dostávají pozemky od vlády za výhodných podmínek ve srovnání se soukromými podniky, a navrhuje, že pokud by měl být použit jakýkoliv srovnávací základ, měly by to být ceny, které platí „neupřednostňované“ čínské podniky, nicméně žádné informace o těchto cenách neposkytla. V této souvislosti je třeba uvést, že žadatel tvrdil, že trh s právy k užívání pozemků v Číně byl narušen jako celek a že jak státní, tak i soukromí výrobci obdrželi práva k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou.
b) Právní základ
(110)
Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky a zákona o nemovitostech Čínské lidové republiky.
c) Provádění v praxi
(111)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškerých pozemků vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak činí na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(112)
Spolupracující vyvážející výrobci předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i k většině smluv či osvědčení o právech k užívání pozemků; čínská vláda však poskytla jen velmi omezené informace k tomu, jak se stanovují ceny práva k užívání pozemků.
(113)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda tvrdila, že práva k užívání pozemků v Číně se přidělují prostřednictvím výzvy k podávání nabídek, dražby a soutěže. Takové ustanovení je rovněž obsaženo v článku 137 zákona Čínské lidové republiky o nemovitostech (42).
(114)
Při ověřování spolupracujících vyvážejících výrobců bylo nicméně zjištěno, že tento systém popsaný čínskou vládou ne vždy takto v praxi funguje. Například z šesti práv k užívání pozemků zakoupených společností Wanda Steel Strip Co. Ltd. (část společnosti Panhua Group Co. Ltd) se ve čtyřech případech, jak potvrdili pracovníci společnosti, nabídkové řízení neuskutečnilo. Společnost Chongqing Wanda byla jediným účastníkem a celková cena obchodní operace, kterou společnost zaplatila, byla ve skutečnosti naprosto stejná jako původní cena stanovená místním úřadem pro pozemkové zdroje bez řádného odůvodnění. V případě zbývajících dvou práv k užívání pozemků došlo k nabídkovému řízení, ovšem ani společnost ani čínská vláda o tom žádný důkaz neposkytla. Ve skutečnosti na základě dokumentů předložených čínskou vládou po inspekci na místě se zdá, že rovněž tato dvě práva k užívání pozemků byla zakoupena za cenu shodnou s cenou stanovenou místním úřadem pro pozemkové zdroje. Společnost Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (rovněž součást Panhua Group Co. Ltd) získala tři práva k užívání pozemků převodem od soukromých společností výměnou za podíl v Panhua Group Co. Ltd.
(115)
Společnost Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd získala dvě práva k užívání pozemků od úřadu pro pozemkové zdroje okresu Xiaonshan a jedno právo od soukromé společnosti. Žádný důkaz o výzvě k podání nabídek nebo dražbě nemohl být poskytnut, neboť podle čínské vlády neexistovala pro práva k užívání pozemků zakoupená před 1. zářím 2006 žádná potvrzení o obchodních operacích, přičemž ve skutečnosti čínská vláda ani nepotvrdila ani nepopřela, že tyto obchodní operace byly předmětem podání nabídky nebo dražby.
(116)
Zjištění řízení potvrzují, že situace týkající se poskytování a získávání pozemků v Číně je nejasná a netransparentní a že ceny jsou často libovolně stanovené příslušnými orgány. Orgány stanoví ceny podle hodnotícího systému městských pozemků, který jim dává mimo jiné pokyny, aby při stanovení ceny pozemků pro průmyslové využití rovněž zohlednily průmyslovou politiku. Přístup k průmyslovým pozemkům, přinejmenším v odvětví oceli, je navíc zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslovou politiku stanovenou státem (43).
(117)
Také nezávislé informace, které předložil žadatel, naznačují, že v Číně jsou pozemky poskytovány za ceny nižší než běžné tržní sazby (44).
e) Závěr
(118)
Poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno ve 114.-115. bodě odůvodnění výše, fungující trh s pozemky v Číně neexistuje; jak ukázalo použití vnějšího srovnávacího základu, je částka, kterou spolupracující výrobci za práva k užívání pozemků zaplatili, výrazně pod úrovní běžné tržní ceny. Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť přístup k průmyslovým pozemkům je zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslovou politiku stanovenou státem, pouze některé obchodní operace podléhají nabídkovému řízení, přičemž postupy orgánů nebo vlády při stanovení cen v dané oblasti jsou často nejasné a netransparentní.
(119)
Tato subvence je proto považována za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(120)
S ohledem na učiněný závěr, že situace v Číně, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že soukromé srovnávací základy nejsou v Číně k dispozici. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje příslušný trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít pro účely srovnání vnější základ, tak aby bylo možno určit výši výhody. S ohledem na to, že čínská vláda nespolupracovala nebo nenavrhla žádný vnější základ, jenž by mohl být pro srovnání použit, musela Komise ke stanovení vhodného externího srovnávacího základu využít dostupných údajů. V této souvislosti se má za to, že za vhodný srovnávací základ je vhodné použít informace ze samostatného celního území Tchaj-wan.
(121)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází ve východní části Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva.
(122)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků a částkou, která by měla být běžně placena na základě tchaj-wanského srovnávacího základu.
(123)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o oslabení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetové stránky odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Depreciace měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond ve svém výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let. Tato částka byla následně rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(124)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u spolupracujících vyvážejících výrobců činí 0,34 % v případě Huadong Group a 1,12 % v případě Panhua Group.
(125)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,73 %.
(126)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 1,36 %.
3.3.1.3. Program zásobování vodou za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(127)
V podnětu se tvrdí, že ceny vody v Číně jsou určovány výhradně veřejnoprávními orgány a že cenová struktura je stanovena v souladu s průmyslovou makroekonomickou politikou. Rovněž se uvádí, že ceny vody jsou v různých místních oblastech různé a že existují odlišné sazby pro jednotlivé společnosti. V podnětu se tvrdí, že výrobci oceli s organickým povlakem byli pravděpodobně zvýhodněni, pokud jde o ceny, které platili za vodu, a které byly nižší než přiměřené, v souladu s politikou na podporu výrobků z oceli se značnou přidanou hodnotou.
(128)
Zásobování a trh s vodou jsou v Číně spravovány Národní komisí pro rozvoj a reformy, ministerstvem vodních zdrojů a ministerstvem životního prostředí. Ačkoli vstup zahraničních investičních společností prolomil v některých projektech zaměřených na zásobování určitých měst vodou monopol státních dodavatelů, trh zásobování vodou je stále z velké části řízen místními státem vlastněnými společnostmi. Čínská vláda však nebyla schopna poskytnout podrobný seznam dodavatelů vody s vymezením jejich příslušné geografické oblasti služeb a objemů dodávek (viz 129. bod odůvodnění níže), a omezila svou odpověď na seznam dodavatelů vody v oblastech, v nichž působí vyvážející výrobci zařazení do vzorku.
(129)
Pokud jde o ceny, hlavní cenovou politiku udává komise pro rozvoj a reformy a místní orgány stanoví po slyšení místní ceny vody s cílem zabezpečit udržitelné využívání vodních zdrojů. Ceny odrážejí náklady a přiměřený zisk pro místní dodavatele vody. Čínská vláda předložila příslušné ceníky použitelné v obcích, v nichž se nacházejí vyrábějící vývozci oceli s organickým povlakem zařazení do vzorku. Bylo objasněno, že různé obecní ceny platí jednotně pro všechny průmyslové uživatele a neliší se podle společnosti nebo uživatele.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(130)
Šetření potvrdilo, že komise pro rozvoj a reformy stanoví základní cenu vody, a správní orgány pro místní ceny stanoví cenu v každé obci na základě několika parametrů (např. náklady na distribuci, zisk a přiměřený přebytek). K ceně vody se přičítá poplatek za „čištění odpadních vod“, a to i na místní úrovni.
(131)
Přestože se základní cena za vodu, poplatek za čištění odpadních vod a jiné případné místní příplatky vztahují na všechny uživatele, kteří patří do stejné kategorie, bylo zjištěno, že jeden ze dvou vývozců zařazených do vzorku, společnost Zhejiang Huadong Group, neplatil poplatek za čištění odpadních vod.
(132)
Vývozce prohlásil, že uhradil tento poplatek jako paušální částku úřadu pro ochranu životního prostředí. Nepředpokládá se však, že daná platba byla provedena namísto poplatku za čištění odpadních vod z těchto tří důvodů: 1) v úředním dokumentu je uveden poplatek za „vypouštění odpadních vod“ a nikoli poplatek za „čištění odpadních vod“; 2) platba není úměrná skutečné spotřebě vody; 3) celková zaplacená částka je poměrně nízká v porovnání se skutečnou částkou, která by byla zaplacena, pokud by se jednalo o poplatek za čistění odpadních vod za skutečnou spotřebu vody.
c) Finanční příspěvek
(133)
Společnost Zhejiang Huadong Group získala finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) základního nařízení tím, že jí vláda poskytla vodu prostřednictvím místního veřejného vodárenského podniku (tj. Hangzhou Xiaonshan Water Supply Co. Ltd.). To představuje vládní finanční příspěvek ve formě poskytování zboží, které není součástí obecné infrastruktury ve smyslu základního nařízení. Alternativně by tento příspěvek bylo možné považovat za ušlé příjmy vlády, neboť veřejnoprávní subjekt nevybral jinak splatný příjem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii).
d) Výhoda
(134)
Společnost Huadong Steel Group získala výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení v rozsahu, v jakém vláda poskytla vodu za cenu nižší než přiměřenou. Bylo zjištěno, že daný vývozce nezaplatil plnou cenu za dodávku vody běžně uplatňovanou u kategorie uživatelů, do níž patří, neboť poplatek za „čištění odpadních vod“ jakožto součást ceny za vodu nebyl zaplacen.
e) Specifičnost subvence
(135)
Subvence v podobě poskytování vody jednomu ze spolupracujících vývozců je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, jelikož poplatek za čištění odpadních vod není dodržen u všech podniků. Navzdory tomu, že neexistují právní předpisy omezující tuto subvenci na určité podniky, možnost, aby určitý podnik vyrábějící dotčený výrobek získal dodávky vody za cenu nižší než přiměřenou, spolu se zjevnou svobodou udělenou místním orgánům, aby netrvaly na části sazby běžně placené za vodu, ve skutečnosti činí dotaci specifickou. Komise nemohla shromáždit žádné další důkazy týkající se základu, na němž byl tento poplatek prominut, neboť vyvážející výrobce je nebyl schopen poskytnout.
f) Výpočet výše subvence
(136)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za tuto výhodu se považuje částka poplatku za čištění odpadních vod, která nebyla v rámci spotřeby vody za posuzované období zaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců za období šetření, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(137)
Výhoda společnosti Zhejiang Huadong Group vyplývá z neplacení poplatku za čištění odpadních vod. Zjištěná subvenční sazba činí v tomto ohledu 0,01 %.
(138)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,01 %.
(139)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 0,01 %.
3.3.1.4. Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
a) Úvod
(140)
V podnětu se tvrdí, že čínská vláda poskytuje elektrickou energii za cenu nižší než přiměřenou prostřednictvím preferenčních sazeb. Žadatel zejména trval na tom, že sazby za elektrickou energii se liší v různých provinciích a také, že preferenční sazby jsou používány jako nástroje průmyslové politiky, která podporuje výrobky z oceli s vysokou přidanou hodnotou a odrazuje od zastaralých výrobních kapacit.
(141)
Národní komise pro rozvoj a reformy odpovídá v Číně za regulaci trhu s elektrickou energií a stanovení cen. Sítě propojující provincie a sítě uvnitř provincií jsou provozovány dvěma státem vlastněnými dodavateli: společnosti State Grid Corporation of China a China Southern Power Grid Corporation. Dodavatelé elektrické energie na místní úrovni jsou dceřinými podniky těchto společností. Mechanismus pro hospodářskou soutěž je v Číně ve fázi zavádění prostřednictvím několika pilotních projektů, jeho dopad je však v této fázi stále zanedbatelný.
(142)
Ceny elektrické energie jsou stanoveny národní komisí pro rozvoj a reformy na základě postupu, který zahrnuje náklady na vyšetřování, odborné posouzení, veřejná slyšení a určení konečné ceny a zveřejnění. Národní komise pro rozvoj a reformy zveřejňuje ceny, jež se použijí v jednotlivých provinciích, prostřednictvím oznámení, a místní úřady pro ceny zveřejňují příslušná oznámení na místní úrovni, přičemž uplatňují ceny, o nichž rozhodla ústřední národní komise pro rozvoj a reformy. Konečná cena odráží pořizovací náklady, náklady na přenos a ztráty a vládní příplatky. Ceny jsou odlišné pro jednotlivé provincie v závislosti na místní situaci a politických cílech, jež různé provincie sledují. Jsou stanoveny pro různé kategorie konečných uživatelů (např. domácnosti, průmysloví uživatelé). Další cenový rozdíl existuje pro různé průmyslové uživatele s cílem zaměřit se na průmyslové politiky stanovené čínskou vládou a zohledněné v katalogu, který je součástí rozhodnutí č. 40 (2005) národní komise pro rozvoj a reformy (další vysvětlení viz 182. bod odůvodnění). Uživatelé, kteří patří do kategorie „podporovaných“ podniků v souladu s katalogem národní komise pro rozvoj a reformy, platí základní sazby za elektrickou energii, zatímco uživatelé, kteří patří k „zastaralým“ nebo „zakázaným“ podnikům, platí kromě základní sazby ještě příplatek. Uživatelé, kteří nepatří do žádné z kategorií uvedených v katalogu, automaticky spadají do kategorie „povolených“ podniků a rovněž platí základní sazbu bez příplatku. Podle rozhodnutí č. 40 národní komise pro rozvoj a reformy by výrobci oceli s organickým povlakem obvykle spadali do kategorie „podporovaných“ podniků.
b) Nedostatečná spolupráce
(143)
Komise požádala čínskou vládu o regulační rámec trhu s elektrickou energií a určování cen, jakož i o vysvětlení úlohy, kterou plní všechny příslušné orgány nebo subjekty. Soubor příslušných rozhodnutí týkajících se určování cen vydaných národní komisí pro rozvoj a reformy a místními úřady pro ceny, který předložila čínská vláda, byl neúplný, nejen pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku, ale i ve vztahu k vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Čínská vláda rovněž neposkytla přesný popis úlohy, kterou při stanovení ceny plní národní komise pro rozvoj a reformy a místní úřady pro ceny. Dopisem ze dne 12. srpna 2012 informovala Komise čínskou vládu o těchto nedostatcích s ohledem na vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Po inspekcích na místě bylo rovněž zjištěno, že čínská vláda uvedla nesprávnou sazbu za elektrickou energii vztahující se na jednoho ze spolupracujících vývozců zařazených do vzorku.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(144)
Šetření potvrdilo, že ceny elektrické energie platné v různých provinciích stanoví národní komise pro rozvoj a reformy. Bylo ověřeno, že místní úřad pro ceny funguje pouze jako výkonná složka rozhodnutí přijatých na ústřední úrovni národní komisí pro rozvoj a reformy. To potvrzuje i skutečnost, že národní komise pro rozvoj a reformy vydává oznámení, ve kterém stanoví skutečné ceny pro jednotlivé provincie a tato oznámení jsou pak formálně přenesena do místních sdělení přijatých místními úřady pro ceny a prováděných na místní úrovni. Šetření rovněž prokázalo, že rozdílné sazby za elektrickou energii použitelné pro některá odvětví a/nebo na provinční a místní úrovni jsou stanovovány podle určitých faktorů, zejména včetně sledování cílů průmyslové politiky vytyčených ústředními a místními orgány v pětiletých a odvětvových plánech.
(145)
Z šetření spolupracujících vývozců zařazených do vzorku vyplynulo, že jeden z nich, tj. společnost Chongqing Wanda Steel Strip („CWSS“) využívala nižší sazbu za elektrickou energii, než je sazba obecně platná pro velké průmyslové uživatele. Bylo zjištěno, že ve specifické oblasti, kde se tento vývozce nacházel, měla podkategorie některých průmyslových uživatelů, včetně těch, kteří vyrábějí dotčený výrobek, nárok na tuto nižší sazbu.
d) Finanční příspěvek
(146)
Jeden ze spolupracujících vývozců zařazených do vzorku (CWSS) obdržel finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) základního nařízení tím, že mu vláda poskytla elektrikou energii prostřednictvím místního veřejného elektrárenského podniku. To představuje vládní příspěvek ve formě poskytování zboží, které není součástí obecné infrastruktury ve smyslu základního nařízení.
e) Výhoda
(147)
Společnost CWSS získala výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení v rozsahu, v jakém vláda poskytla elektrickou energii za cenu nižší než přiměřenou. Bylo zjištěno, že tento vývozce měl nárok na nižší sazbu, než je sazba obecně platná pro jiné velké průmyslové uživatele.
f) Specifičnost subvence
(148)
Subvence ve formě poskytování elektrické energie jednomu ze spolupracujících vývozců je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení. Nižší sazba za elektrickou energii je stanovena v příslušném oznámení národní komise pro rozvoj a reformy a je součástí oznámení místního úřadu pro ceny, tj. je přikázána ústředním orgánem a provedena na místní úrovni. Tato nižší sazba je omezena na určité podniky v určitých odvětvích (zejména výrobci vyrábějící slitiny železa v elektrických pecích a výrobci hnojiv), které jsou zahrnuty v podkategorii velkých průmyslových uživatelů. Tato nižší sazba je tudíž podle práva omezena pouze na společnosti spadající do těchto kategorií ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(149)
Subvence je rovněž omezena na určitý region, neboť se vztahuje pouze na vymezenou územní oblast, kde se vyvážející výrobce nachází. Tato oblast je oblastí podporovanou v souladu s právními předpisy vydanými ústřední vládou, tj. oběžníkem Státní rady týkajícím se různých politik na provádění rozvoje velkých západních regionů v Číně (další podrobnosti viz 233. bod odůvodnění níže). Tento oběžník výslovně uvádí cenový mechanismus týkající se přenosu a poskytování elektrické energie jako jednoho z nástrojů k dosažení rozvoje určitých odvětví. Jelikož sazby za elektrickou energii uplatňované v této oblasti jsou stanovované ústředním orgánem, je daná subvence též regionálně specifická ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
g) Výpočet výše subvence
(150)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda získaná vyvážejícími výrobci byla vypočtena při zohlednění rozdílu mezi skutečnou sazbou za kWh elektrické energie a sazbou, kterou měli za kWh platit velcí průmysloví uživatelé, vynásobeno množstvím elektrické energie spotřebované za období šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato částka (čitatel) následně rozpočítána na obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(151)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, který patří do skupiny společností Panhua Group (tj. CWSS), tuto nižší sazbu za elektrickou energii využíval. Subvenční sazba zjištěná pro Panhua Group činí 0,14 %.
(152)
Vážená průměrná sazba subvence pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,07 %.
(153)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,17 %.
3.3.1.5. Poskytování různého zboží za cenu nižší než přiměřenou
(154)
Žadatel poukázal na mnoho dalšího zboží poskytovaného čínskou vládou výrobcům oceli s organickým povlakem prostřednictvím státem vlastněných podniků. Žadatel zejména uvedl různé specifické převody týkající se poskytování několika ocelových produktů vyráběných státem vlastněnými podniky, včetně koncentrátů železné rudy, pelet, sintrované rudy, šrotu, předvalků, slitin a mnoha dalších. V podnětu bylo ukázáno, že cena za poskytování tohoto zboží byla stanovena s odkazem na různé prvky a/nebo srovnávací základy, a že existují cenové stropy nebo úpravy v závislosti na různém zboží a skutečnosti, zda se obchodní operace týkala stran ve spojení.
(155)
Čínská vláda odpověděla, že během období šetření tento program pro výrobce oceli neexistoval. Vzhledem k tomu, že čínská vláda k tomuto programu další informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(156)
Vzhledem k tomu, že ceny za různé výše uvedené zboží neodrážejí přiměřenou cenu, je tento program napadnutelný podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 6 písm. d) základního nařízení. Vzhledem ke složitosti různých obchodních operací týkajících se poskytování tohoto zboží a souvisejících smluv, které nebyly v záznamu řízení k dispozici, nemohla Komise ohledně daného programu dospět k jasnému závěru. Komise se tudíž rozhodla dále tento program neposuzovat.
3.3.2. ZVÝHODNĚNÉ PŮJČKY A ÚROKOVÉ SAZBY PRO VÝROBNÍ ODVĚTVÍ OCELI S ORGANICKÝM POVLAKEM
a) Úvod
(157)
Žadatel uvedl, že výrobci oceli s organickým povlakem využívají nízkých (dotovaných) úrokových sazeb poskytovaných komerčními a státem vlastněnými bankami v souladu s politikou čínské vlády na podporu a růst čínského ocelářského průmyslu v rámci pětiletých plánů.
b) Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(158)
Komise požádala čínskou vládu o informace týkající se podílu úvěrů poskytnutých bankami, v nichž je čínská vláda největším nebo jediným akcionářem, dále bankami, v nichž má čínská vláda podíl, avšak není jejich největším akcionářem, bankami, v nichž čínská vláda není akcionářem a bankami se zahraničním vlastníkem, jak pro výrobní odvětví jako celek, tak pro výrobní odvětví, jichž se toto řízení týká. Čínská vláda odpověděla, že záznamy o množstvích a procentních podílech úvěrů poskytovaných státem vlastněnými bankami neuchovává, a to ani v případě záznamů o půjčkách pro ocelářský průmysl. Čínská vláda žádný alternativní zdroj těchto informací neuvedla.
(159)
Komise rovněž požadovala informace o státním vlastnictví bank a finančních institucí, avšak čínská vláda tyto informace neposkytla a tvrdila, že žádné takové záznamy neuchovává. Ačkoliv není pravděpodobné, že by čínská vláda neměla povědomí o aktivech, jež vlastní, je třeba poznamenat, že podle veřejně dostupných informací (45) (46) je čínská vláda významným akcionářem v mnohých velkých bankách sídlících v Číně, a tudíž stejně jako v případě státem vlastněných podniků vyrábějících ocel válcovanou za tepla a za studena má přístup ke stanovám příslušné banky, kde by údaje o akciovém podílu měly být podrobně popsány. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že podle článku 61 zákona o komerčních bankách (2003) musí banky „podávat zprávy týkající se rozvahy, výkazu zisků a jiných finančních výkazů a statistických zpráv a dokumentů bankovnímu regulačnímu orgánu Státní rady a Čínské lidové banky“.
(160)
Komise rovněž požádala o informace (prostřednictvím zvláštního dotazníku - Dodatek A) týkající se struktury vládního dozoru v dotčených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Čínská vláda ve své odpovědi na dotazník nicméně předložila pouze jeden dodatek A, který obsahoval některé obecné informace (především z internetových stránek jednotlivých bank). Většina konkrétních informací požadovaných v dodatku A nebyla poskytnuta. Na některé z dotazů čínská vláda odpověděla, že v současné době nemá tyto informace k dispozici, a poskytla pouze informace o vybraných bankách (např. stanovy byly poskytnuty pouze v případě osmi bank). V písemném upozornění na nedostatky Komise zopakovala své požadavky a vyzvala čínskou vládu, aby poskytla veškeré informace, které byly v dotazníku původně požadovány. Ve své odpovědi na toto upozornění předložila čínská vláda dodatečné informace. Odpověď byla nicméně stále velmi neúplná a značná část požadovaných informací (např. procentní podíl vlastnictví vlády ve státem vlastněných bankách, stanovy některých bank uvedených v dotazníku, úplné odpovědi na otázky v dodatku A) nebyla poskytnuta.
(161)
V dotazníku, písemném upozornění na nedostatky a rovněž během inspekce na místě Komise požadovala oběžníky Čínské lidové banky týkající se rozšíření politiky úrokových sazeb finančních institucí (YinFa [2003] č. 250 a YinFa [2004] č. 251). O existenci těchto oběžníků se Komise dozvěděla v průběhu předchozího šetření. Místo aby čínská vláda tyto oběžníky Komisi poskytla, doporučila jí, aby informace o politice úrokových sazeb finančních institucí hledala na internetových stránkách Čínské lidové banky. Během ověřování byly v tomto ohledu předloženy dva dokumenty, avšak šlo pouze o vytištěné informace z internetových stránek. Je třeba poznamenat, že úplný obsah těchto oběžníků není na internetových stránkách Čínské lidové banky k dispozici.
(162)
Komise rovněž požádala, aby byl během inspekce na místě poskytnut oběžník Čínské lidové banky týkající se změn ze dne 8. června 2012. Čínská vláda tento oběžník neposkytla, a místo toho předložila pouze obecné informace vytištěné z internetové stránky Čínské lidové banky týkající se přizpůsobení základních úrokových sazeb.
(163)
Komise také požádala čínskou vládu, aby uspořádala schůzky s konkrétními bankami, aby bylo možné ověřit informace o preferenčních systémech úvěrů poskytovaných průmyslu oceli s organickým povlakem. Čínská vláda však tyto schůzky nezorganizovala a uvedla, že nemůže zasahovat do záležitostí státem vlastněných bank a takové schůzky zařídit. Rovněž je třeba poznamenat, že v oznámení o inspekci ze dne 7. června 2012 Komise vysvětlila, že je připravena zahájit inspekci o jeden den dříve a věnovat inspekci více času, je-li čínská vláda toho názoru, že banky mají nejlepší pozici k tomu, aby mohly poskytnout doplňující informace a vysvětlení týkající se preferenčních úvěrů. Komise proto čínskou vládu požádala, aby před inspekcí potvrdila dostupnost banky a umožnila tak inspekčnímu týmu učinit potřebná opatření. Čínská vláda ve svém dopise ze dne 15. června 2012 uvedla, že i nadále bude od bank požadovat, aby spolupracovaly, avšak přinutit je k tomu nemůže. Nakonec až během prvního dne samotné inspekce bylo inspekčnímu týmu Komise sděleno, že představitel banky China Construction Bank je dispozici pro případné otázky a vysvětlení. Vzhledem k tomu, že Komise o této skutečnosti nebyla informována (ačkoli oznámení o inspekci tento konkrétní požadavek obsahovalo), nebylo možné řešit specifické otázky týkající se smluv a podmínek úvěru, ale pouze otázky obecné povahy. V každém případě nebyly předloženy žádné dokumenty, které by prohlášení zástupce banky China Construction Bank doložily, a to s vysvětlením, že všechny dokumenty, jež Komise požadovala, mají důvěrný a interní charakter.
(164)
Čínská vláda byla upozorněna na důsledky nedostatečné spolupráce podle čl. 28 odst. 1 a 6 základního nařízení. S ohledem na uvedenou nedostatečnou spolupráci bylo nezbytné kromě relevantních dokumentů čínské vlády, jež předložily další strany, použít informace ze sekundárních zdrojů včetně podnětu a veřejně dostupných informací pořízených na internetu.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(165)
Šetření zjistilo, že vládní zásahy jsou pro čínský finanční trh charakteristické, neboť většina významných bank je ve státním vlastnictví. Čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace k podílníkům, resp. vlastnické struktuře bank v Číně. Jak je však uvedeno dále, Komise zkompilovala všechny dostupné údaje, aby dospěla k reprezentativnímu zjištění. Při analýze, zda jsou banky pověřeny vládními pravomocemi nebo zda je vykonávají (jakožto veřejnoprávní subjekty), Komise nezjišťovala pouze informace týkající se státního vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vládní dozor nad činností, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a skutečnost, zda byl příslušný subjekt zřízen na základě právního předpisu.
(166)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky ve státním vlastnictví mají v Číně největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Podle průzkumu čínského bankovního sektoru (47), který v roce 2006 provedla Deutsche Bank (2006 Deutsche Bank Research on China's banking sector), může podíl bank ve státním vlastnictví dosahovat více než 2/3 čínského trhu. Ke stejnému tématu přezkum WTO týkající se čínské obchodní politiky uvádí, že „dalším významným rysem čínského finančního sektoru je vysoký stupeň státního vlastnictví“ (48) a že „ve struktuře trhu čínského bankovního sektoru, který je ovládán bankami ve státním vlastnictví, nedošlo k žádným velkým změnám“ (49). Je třeba poznamenat, že pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank, Bank of China, Construction Bank of China, Bank of Communications a Industrial and Commercial Bank) zjevně představuje více než polovinu čínského bankovního sektoru (50).
(167)
Komise rovněž požádala o informace týkající se struktury vládního dozoru ve výše uvedených čínských bankách a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl (tj. složení správní rady a valné hromady, zápisy z valných hromad / zasedání správní rady, státní příslušnost akcionářů / členů vedení, politika poskytování úvěrů a posouzení rizik souvisejících s úvěry poskytnutými spolupracujícím vyvážejícím výrobcům). Nicméně jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění výše, čínská vláda v tomto ohledu poskytla pouze velmi omezené informace. Komise musela tudíž použít informace, které jí byly dostupné. Na základě těchto dostupných informací došla k závěru, že výše uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Zdrojem relevantních údajů, o něž se opírají výše uvedená zjištění, byly informace od čínské vlády, výroční zprávy čínských bank, jež předložila buď čínská vláda nebo jsou veřejně dostupné, dále informace z průzkumu, který v roce 2006 provedla Deutsche Bank o čínském bankovním sektoru, přezkum WTO týkající se politiky Číny (2010 a 2012), China 2030 World Bank Report informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a údaje v podnětu. Pokud jde o zahraniční banky, připadá na ně v čínském bankovním sektoru podle nezávislých odhadů jen malý podíl, a hrají tedy při poskytování úvěrů podle politického záměru jen nevýznamnou roli; podle relevantních údajů by tento podíl mohl činit pouhé 1 % čínského trhu (51). Relevantní veřejně dostupné informace dále potvrzují, že zejména velké čínské komerční banky nadále spoléhají na to, že se v případě nedostatečné kapitálové přiměřenosti v důsledku úvěrové expanze postarají o navýšení kapitálu jejich podílníci ve státním vlastnictví a vláda (52).
(168)
V této souvislosti je třeba uvést, že velká většina bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, je ve státním vlastnictví. Z dostupných údajů bylo totiž zjištěno, že přinejmenším 14 z uváděných 17 bank je ve státním vlastnictví; včetně největších komerčních bank, jako je Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China. Pokud jde o ostatní dotčené státní banky, Komise požádala o stejné informace týkající se vládního dozoru a provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů, pokud jde o ocelářský průmysl, jaké byly zmíněny výše. Žádné takové podrobné informace nebyly poskytnuty. Dospělo se tudíž k závěru, že uvedené banky podléhají vládnímu dozoru a vykonávají vládní politiku takovým způsobem, že jejich jednání lze považovat za jednání státu. Z tohoto důvodu by čínské komerční banky ve státním vlastnictví měly být považovány za veřejnoprávní subjekty.
(169)
Další známkou účasti čínské vlády v čínském finančním trhu je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob stanovení úrokových sazeb a jejich fluktuace. Šetření totiž zjistilo, že uvedená banka má konkrétní pravidla, jež pohyb úrokových sazeb v Číně regulují. Podle dostupných informací je úprava těchto pravidel obsažena v Oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů - YinFa [2004] č. 251. Finanční instituce mají podle nich stanovovat své úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od základní úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě úvěrů od komerčních bank a komerčně spravovaných úvěrů od bank spojených s vládní politikou není stanoveno horní, nýbrž jen dolní limitní rozmezí. V případě městských a venkovských úvěrových družstev je stanoveno horní i dolní limitní rozmezí. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž Státní rada vydala zvláštní úpravu, se úrokové sazby nepohybují směrem nahoru. Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definicím a formulacím, jež jsou obsaženy ve výše uvedeném oběžníku, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Avšak, jak je popsáno ve 161. a 162. bodě odůvodnění výše, čínská vláda odmítla tyto oběžníky poskytnout, což Komisi zabránilo ověřit jejich obsah a hledat vysvětlení. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila v tomto ohledu žádné příslušné informace, které by naznačovaly, že situace se od května 2011, kdy Komise dokončila své antisubvenční šetření ohledně bezdřevého natíraného papíru (53), změnila, dochází se k závěru, že Čínská lidová banka je zapojena do určování úrokových sazeb komerčními bankami ve státním vlastnictví a rovněž tyto sazby ovlivňuje.
Čínská vláda nepředložila žádné důkazy o tom, že by se situace zjištěná při šetření ve věci bezdřevého natíraného papíru změnila, a tudíž byl na základě dostupných údajů a jiných výše uvedených důkazů vyvozen závěr, že situace týkající se metodiky pro určování úrokových sazeb by měla zůstat během celého období šetření stejná.
(170)
Komise se rovněž snažila analyzovat, zda soukromé komerční banky v Číně jsou pověřeny nebo řízeny čínskou vládou tak, aby výrobcům oceli s organickým povlakem nabízely preferenční (subvencované) úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(171)
Z výše uvedeného textu týkajícího se účasti státu v bankovním sektoru (165.-169. bod odůvodnění) je zřejmé, že čínská vláda využívá politiku poskytování preferenčních úvěrů výrobcům oceli s organickým povlakem, neboť na tomto poskytování se podílejí veřejnoprávní subjekty (komerční banky ve státním vlastnictví) (54) s vedoucím postavením na trhu, které jim umožňuje nabízet úrokové sazby nižší než tržní. Nyní je třeba určit, zda tato politika zasahuje i soukromé dodavatele.
(172)
Zákon o komerčním bankovnictví [2003] platí stejným způsobem pro komerční banky ve státním vlastnictví i pro soukromé komerční banky. Např. článek 38 tohoto zákona pro všechny komerční banky stanoví (tj. rovněž pro ty, které jsou v soukromém vlastnictví), aby „určily úrokovou sazbu v souladu s horní a dolní hranicí úrokové sazby stanovené Čínskou lidovou bankou“, podle článku 34 zákona o komerčním bankovnictví musí komerční banky „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“.
(173)
Rovněž vyhláška č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu, a zejména články 24 a 25, které omezují poskytování půjček pouze na společnosti, které jsou v souladu s národní rozvojovou politikou pro železářský a ocelářský průmysl, nečiní rozdíl mezi komerčními bankami ve státním vlastnictví a komerčními bankami v soukromém vlastnictví.
(174)
Výše uvedené (161. a 162. bod odůvodnění) oběžníky Čínské lidové banky jsou navíc rovněž závazné pro soukromé komerční banky.
(175)
Výše uvedené citace z právních předpisů týkajících se bankovního sektoru ukazují, že politika čínské vlády vedoucí k poskytování preferenčních úvěrů výrobcům oceli s organickým povlakem zahrnuje rovněž soukromé komerční banky, přičemž ve skutečnosti jim čínská vláda dává pokyny, aby „vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a společenského rozvoje a pod vedením státní průmyslové politiky“ (55).
(176)
Komise požádala čínskou vládu, aby jí poskytla příslušné informace s cílem posoudit, jak banky v Číně provádějí hodnocení úvěrového rizika společností vyrábějících ocel s organickým povlakem dříve, než rozhodnou o tom, zda jim úvěr udělí, jakož i o podmínkách pro poskytnuté půjčky. V dodatku A k příslušnému dotazníku požadovala Komise informace o tom, jak banky zohledňují při poskytování půjček rizika, jak např. posuzují bonitu žadatele o úvěr, jaké jsou rizikové přirážky, které v Číně banky účtují u různých společností/odvětví, které faktory bere banka v úvahu při posuzování žádosti o úvěr, jakou podobu má žádost o úvěr a schvalovací proces atd. Nicméně ani čínská vláda ani jednotlivé banky uvedené v dotazníku neposkytly v tomto ohledu žádné informace. Čínská vláda poskytla pouze odpovědi obecné povahy, které nepředstavují žádný důkaz o tom, že by se prováděla hodnocení úvěrového rizika.
(177)
Komise rovněž požadovala podobné informace od spolupracujících vyvážejících výrobců a pokusila se je ověřit během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Obě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku odpověděly, že banky požadují určité dokumenty a před poskytnutím úvěrů provádějí určitou analýzu úvěrových rizik. Svá tvrzení však nemohly podpořit žádnými důkazy. Během inspekce na místě požadovala Komise důkazy o tom, že banky takové dokumenty požadovaly nebo že tyto dokumenty společnosti bankám poskytly, případně jakoukoliv zprávu vydanou bankami, která by byla důkazem toho, že takováto analýza úvěrových rizik byla provedena. Dané skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však nebyly schopny takové ani jiné důkazy na podporu svých tvrzení předložit. Rovněž se podotýká, že žádné ze skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku ani jednotlivým společnostem v rámci těchto skupin nebyl přiřazen úvěrový rating.
(178)
Tyto informace týkající se hodnocení úvěrového rizika byly po zúčastněných stranách opakovaně požadovány a jsou považovány za rozhodující mimo jiné s ohledem na zjištění uvedená i) ve zprávě MMF z roku 2006, která naznačovala, že liberalizace bankovnictví v Číně je neúplná a úvěrové riziko není náležitě zohledněno (56), ii) ve zprávě MMF z roku 2009, která zdůraznila nedostatečnou liberalizaci úrokových sazeb v Číně (57), iii) ve zprávě MMF o zemích z roku 2010, která uvádí, že cena kapitálu je v Číně relativně nízká, přidělování úvěrů se někdy řídí jinými než cenovými hledisky a vysoké úspory společností částečně souvisí s nízkými náklady na různé vstupy (včetně kapitálu a půdy) (58), iv) ve zprávě OECD o čínské ekonomice z roku 2010 (59) a v pracovním dokumentu hospodářské sekce OECD č. 747 o reformách čínského finančního sektoru (60), které konstatují, že vlastnictví finančních institucí je nadále převážně státní, což vede k otázkám, do jaké míry jsou rozhodnutí bank o poskytování úvěrů založena na čistě komerčních úvahách, přičemž se zdá, že banky hrají typicky roli vládních agentur s vazbami na vládu.
d) Finanční příspěvek
(179)
S ohledem na všechny uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že naprostá většina úvěrů pro dotčené dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku je poskytována bankami ve státním vlastnictví, jež jsou považovány za veřejnoprávní subjekty, neboť jsou pověřeny vládními pravomocemi a vykonávají vládní funkce. Existují další důkazy o tom, že tyto banky ve skutečnosti jednají z pověření vlády, neboť, jak je vysvětleno ve 169. bodě odůvodnění, stát (tj. Čínská lidová banka) zřetelně zasahuje do způsobu, jakým komerční banky rozhodují o úrokových sazbách úvěrů, jež poskytují čínským společnostem. Za těchto okolností jsou úvěrové postupy těchto subjektů přímo přičitatelné vládě. Skutečnost, že banky jednají z pověření vlády, potvrzuje rovněž způsob, jakým slouží vyhláška komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu (61), rozhodnutí č. 40 a článek 34 zákona o komerčním bankovnictví s ohledem na plnění státní průmyslové politiky. Existuje rovněž řada nepřímých důkazů podporovaných objektivními studiemi a zprávami, které svědčí o tom, že v čínském finančním systému stále dochází k rozsáhlým vládním intervencím, jak již bylo vysvětleno ve 178. bodě odůvodnění výše.A konečně, čínská vláda neposkytla informace, které by umožnily lepší pochopení vztahu mezi státem vlastněnými bankami a vládou, jak je vysvětleno ve 159.-164. bodě odůvodnění.
Komise tudíž činí závěr, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v Číně se jedná o finanční příspěvky výrobcům oceli s organickým povlakem ve formě přímého převodu peněžních prostředků od vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Navíc stejné důkazy jsou svědectvím toho, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(180)
S přihlédnutím k analýze v 170.-175. bodě odůvodnění výše se rovněž stanovuje, že soukromé banky jsou čínskou vládou pověřeny a řízeny tak, aby poskytovaly úvěry výrobcům oceli s organickým povlakem a že existuje finanční příspěvek podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
e) Výhoda
(181)
V míře, v níž jsou vládní půjčky poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení. Vzhledem ke zjištění, že nevládní úvěry v Číně nepředstavují odpovídající tržní srovnávací základ (soukromé banky jsou pověřeny a řízeny čínskou vládou), byl takovýto základ pro srovnání vypočten za použití metody popsané ve 191. a 192. bodě odůvodnění níže.
f) Specifická subvence
(182)
Ocelářský průmysl patří podle rozhodnutí č. 40 do podporované kategorie. Rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR a v tomto ohledu je rozhodnutí právně závazné pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty. Rozhodnutí člení průmyslová odvětví na „podporované, omezované a eliminované projekty“. Tento akt představuje průmyslověpolitickou směrnici, která spolu se směrným indexem ozřejmuje způsob, jakým čínská vláda realizuje svou politiku stimulace a podpory určité skupiny podniků či výrobní odvětví, např. ocelářského průmyslu, které směrný index řadí do kategorie odvětví „podporovaných“. K počtu odvětví klasifikovaných jako „podporovaná“ je třeba poznamenat, že představují pouze část čínského hospodářství. Navíc v rámci těchto podporovaných odvětví mají status „podporovaných“ jen určité činnosti. Rozhodnutí č. 40 v článku 17 dále stanoví, že „podporované investiční projekty“ mají nárok na zvláštní výhody a pobídky mimo jiné na finanční podporu. Na straně druhé rozhodnutí č. 40 v souvislosti s „omezovanými a eliminovanými projekty“ zmocňuje státní orgány, aby přímo intervenovaly za účelem regulace trhu. Články 18 a 19 ve skutečnosti stanoví, že příslušný orgán má zabránit tomu, aby finanční instituce takovýmto „omezovaným a eliminovaným projektům“ poskytla úvěr. Z výše uvedeného je jasné, že rozhodnutí č. 40 stanoví pravidla závazná pro všechny hospodářské instituce, a to v podobě direktiv o pomoci podporovaným odvětvím, k nimž patří rovněž výrobní odvětví oceli s organickým povlakem.
(183)
Kromě toho vyhláška národní komise pro rozvoj a reformy č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu a zejména články 24 a 25 omezují poskytování úvěrů pouze na ty ocelářské podniky, které jsou v plném souladu s rozvojovou politiku pro železářský a ocelářský průmysl.
(184)
Žadatel rovněž předložil důkaz o tom, že některé další vládní plány a dokumenty pobízejí a dávají pokyny k finanční podpoře ocelářského průmyslu jak na obecné úrovni, tak i na úrovni zvláštních rozvojových politik pro železářské regiony v Číně (62) (63).
(185)
S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti je zřejmé, že čínské orgány povolují finančním institucím preferenční úvěry pouze pro omezený počet odvětví/společností, které jsou v souladu s rozvojovými politikami čínské vlády. Na základě důkazů obsažených ve spisu a při nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády v této věci byl učiněn závěr, že subvence v podobě preferenčních úvěrů neplatí obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Kromě toho žádná ze zúčastněných stran nepředložila žádné důkazy, které by naznačovaly, že subvence vychází z objektivních kritérií nebo podmínek podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
(186)
Šetření ukázalo, že dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využívaly v období šetření preferenčních úvěrů.
g) Závěr
(187)
Financování odvětví oceli s organickým povlakem by proto mělo být považováno za subvenci.
(188)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
h) Výpočet výše subvence
(189)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení je výhoda, kterou získal příjemce, rozdílem mezi částkou, kterou platí společnost za vládní půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu.
(190)
Jak je vysvětleno výše (165.-178. bod odůvodnění), jsou úvěry, jež čínské banky poskytují, výrazem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím trhu; vhodný základ pro srovnání podle obvyklých tržních podmínek byl tudíž sestaven pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodného srovnávacího základu u úrokových sazeb rovněž dostupné údaje.
(191)
Při sestavování vhodného srovnávacího základu je pokládáno za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby odrážely běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována za zkreslených tržních podmínek a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné z údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců sice vycházet, avšak uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad zkreslených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(192)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, jak je vysvětleno ve 160., 163. a 164. bodě odůvodnění, byli čínská vláda i spolupracující vyvážející vývozci požádáni o informace k úvěrové politice čínských bank a ke způsobu, jakým byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Dotčené strany přes opakované žádosti tyto informace neposkytly a odmítly přístup do bank ve státním vlastnictví. Vzhledem k takto nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným skutečnostem a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního nařízení je považováno za vhodné domnívat se, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg), a uplatnit na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémii předpokládanou u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají. Výhoda pro vyvážející výrobce byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál byl v procentním vyjádření vynásoben nesplacenou výší úvěru, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté rozpočítána na celkový obrat spolupracujících vyvážejících výrobců.
(193)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí 0,25 v případě skupiny společností Huadong a 0,89 % v případě skupiny společností Panhua.
(194)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,58 %.
(195)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,97 %.
3.3.3. KAPITÁLOVÉ PROGRAMY
(196)
V podnětu bylo podrobně uvedeno několik údajných subvenčních programů týkajících se kapitálu, pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a/nebo nespolupracující při šetření. Komise požádala čínskou vládu, aby o těchto programech poskytla informace v původním a doplňujících dotaznících, a následně měla dostatek příležitostí, aby své odpovědi ohledně uvedených programů předložila. Čínská vláda se rozhodla, že poskytne pouze odpovědi týkající se údajných subvenčních programů v případě dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tento postoj zastávala v průběhu celého řízení.
(197)
Vzhledem ke skutečnosti, že spolupráce čínské vlády byla v tomto řízení značně nedostatečná, neměla Komise možnost získat o těchto programech uvedených v podnětu žádné informace ani důkazy. Komise ověřila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku těchto programů nevyužili. Komise proto musela zjistit, zda existují subvenční programy, a stanovit zbytkové clo týkající se všech ostatních programů, k nimž čínská vláda nepředložila informace a které nebyly k dispozici pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo jimi nebyly využity, a to na základě důkazů obsažených ve spisu v souladu s ustanoveními čl. 28 odst. 1 základního nařízení.
3.3.3.1. Swapy dluhů za aktiva
a) Popis
(198)
Podnět obsahoval důkazy o tom, že několik výrobců oceli provedlo v roce 2000 swapy dluhů za aktiva v celkové souhrnné částce dluhů ve výši 62,5 miliardy RMB. Uvádí se, že nesplacené dluhy, jež dlužili státem vlastnění výrobci oceli komerčním bankám ve státním vlastnictví, byly zrušeny výměnou za vlastní kapitál, a to prostřednictvím zapojení čtyř čínských společností pro správu majetku, což nebylo v souladu s tržním přístupem. Žadatel dále tvrdil, že společnosti pro správu majetku byly vytvořeny výslovně za účelem likvidace rozsáhlých objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně ocelářského průmyslu a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků, mimo jiné pomocí swapů dluhů za aktiva. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila o daném programu žádné informace, došla Komise ke zjištění na základě dostupných informací obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení (viz 33.-35. bod odůvodnění výše). Ze stejného důvodu byl článek 28 základního nařízení použit i v případě programů účasti na základním kapitálu a nevyplácení dividend popsaných v 204.-215. bodě odůvodnění níže.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(199)
Zjištění týkající se tohoto programu jsou založena na informacích obsažených v podnětu. Swapy dluhů za aktiva představují finanční příspěvek ve formě účasti na základním kapitálu nebo úvěru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo v podobě ušlých příjmů vyplývající z dluhů, které byly zrušeny nebo nebyly vráceny ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento finanční příspěvek byl poskytnut vládou prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, tj. prostřednictvím uvedených čtyřech čínských společností spravujících aktiva a různých komerčních bank ve státním vlastnictví (viz 168. bod odůvodnění výše). Při neexistenci jakékoliv spolupráce ze strany čínské vlády vyplývá z důkazů obsažených ve spisu, že společnosti spravující aktiva jsou veřejnoprávními subjekty, neboť byly čínskou vládou výslovně vytvořeny za účelem zbavení se značných objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně odvětví oceli a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků. V důsledku toho se má za to, že jednají z pověření vlády.
(200)
Kromě toho žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že velké množství případů zrušení dluhu nezohlednilo obvyklá obchodní hlediska, jelikož čínská vláda neprovedla posouzení, které by ve vztahu k očekávané přiměřené míře návratnosti, již by bylo možné získat v příslušném období prostřednictvím akciových swapů, provedl běžný soukromý investor. Namísto toho se v podnětu tvrdí, že čínská vláda vyměnila značné objemy dluhů za základní kapitál s cílem snížit poměr základního kapitálu vůči cizímu jmění u výrobců oceli, a zvýšit tak jejich konkurenceschopnost, aniž by přitom zohlednila obchodní hlediska, jak by to učinil soukromý investor. Komise došla po důkladné analýze informací uvedených v podnětu a při nedostatku jiných informací týkajících se spisu k závěru, že tato opatření jsou považována za výhodu ve smyslu čl. 6 písm. a) základního nařízení.
(201)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení, protože je omezena pouze na vybrané subjekty s účastí státu, přičemž poskytování tohoto financování se odvíjí pouze od vůle orgánu o ní rozhodujícím a nevychází z žádných objektivních kritérií. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(202)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Tato výhoda, kterou získal příjemce, je jednorázová a je stanovena v plné výši swapu dluhů za aktiva, tj. jako částka prominutého dluhu. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody ze strany čínské vlády jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočtena s ohledem na období šetření na základě obvyklého trvání odpisu aktiv společností, v jejichž prospěch byla tato subvence poskytnuta. Částka byla upravena připočtením úroku, který v průběhu uvedeného období vznikl, s cílem zohlednit nárůst hodnoty tohoto přínosu, čímž byla stanovena celková výhoda daného programu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se tato výše subvence přepočte na objem výroby dotčeného výrobku v průběhu období šetření, jelikož subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(203)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,05 %. Výpočet subvenční sazby pro společnosti zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných v 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.3.2. Účast na základním kapitálu
a) Popis
(204)
Ve stížnosti se tvrdí, že čínská vláda poskytla v průběhu let značné objemy hotovosti výrobcům oceli prostřednictvím doplnění kapitálu. V podnětu se tvrdí, že čínská vláda (prostřednictvím různých státem vlastněných subjektů) získala podíly ve společnostech, v nichž již byla hlavním akcionářem bez získání dodatečných akcionářských práv. V podnětu jsou rovněž podrobně uvedeny obchodní operace týkající se státem ovládaných subjektů, včetně společnosti China International Capital Corporation (CICC) a komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(205)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda o tomto programu nepředložila žádné informace (viz 196. a 197. bod odůvodnění výše), zjištění o tomto programu vycházejí z informací obsažených v podnětu, podpořených příslušnými zdroji. Doplnění základního kapitálu představuje přímý převod peněžních prostředků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Tyto finanční příspěvky poskytla vláda prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, včetně společností CICC a komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Stížnost obsahuje konkrétní důkazy o kapitálových příspěvcích, pokud jde o státem vlastněný podnik na výrobu oceli, v němž společnost CICC vystupovala jako hlavní upisovatel a správce emise akcií. Podle informací ve stížnosti, je společnost CICC vlastněna z 51 % státem a ovládá ji komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv, jež v souvislosti s konkrétními obchodními operacemi popsanými v podnětu rovněž vystupovala jako subjekt čínské vlády, který ovládá státem vlastněný podnik na výrobu oceli (pokud jde o analýzu role Komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv viz 64.-66. bod odůvodnění výše). Tyto obchodní operace byly tudíž provedeny čínskou vládou prostřednictvím veřejnoprávních subjektů ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení a příslušné judikatury WTO.
(206)
V případě těchto poskytnutí prostředků základního kapitálu se má za to, že společnostem, jež byly jejich příjemci, tak byla poskytnuta výhoda ve smyslu čl. 6 odst. 1 písm. a) základního nařízení, neboť jsou v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů. Nesoulad poskytnutí tohoto doplnění základního kapitálu s postupy soukromých investorů je v podnětu podrobně prokázán. S ohledem na tyto konkrétní obchodní operace je v podnětu nejprve prokázáno, že státem vlastněný podnik na výrobu oceli zaplatil za svůj podíl na nové emisi akcií nadhodnocenou cenu, jež nebyla v souladu s přiměřenými tržními podmínkami, a dále pak, že využil takto získaných peněžních prostředků k nákupu státem vlastněných aktiv a ke kapitálovým investicím za ceny nižší než tržní. Podnět rovněž ukazuje, že čínská vláda platila stejnou cenu jako ostatní investoři, i když její akcie měly menší hodnotu, neboť nesly jiná práva a výnosy než akcie prodávané jiným akcionářům.
(207)
Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť byly poskytnuty omezenému počtu vybraných subjektů, v nichž měla podíl čínská vláda. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(208)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše prospěchu, jenž příjemci získali, je stanovena ve výši doplnění základního kapitálu. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence vypočtena s ohledem na období šetření na základě obvyklého trvání odpisu aktiv společností, v jejichž prospěch byla tato subvence poskytnuta.Částka byla upravena připočtením úroku, který v průběhu uvedeného období vznikl, s cílem zohlednit nárůst hodnoty tohoto přínosu, čímž byla stanovena celková výhoda daného programu pro příjemce. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(209)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,08 %. Výpočet subvenční sazby pro společnosti zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných ve 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.3.3. Nevyplacené dividendy
a) Popis
(210)
V podnětu se tvrdí, že podle opatření čínské vlády nemusí státem vlastněné podniky, včetně oceláren vyrábějících ocel s organickým povlakem, vyplácet vládě, jež je vlastní, v případě zisku dividendy. V důsledku toho jsou státem vlastnění výrobci oceli schopni podle tohoto programu financovat značné investice ze zisku, který nebyl rozdělen na výplatu dividend.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(211)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila žádné informace o výplatě dividend od státem vlastněných výrobců oceli (viz 196. a 197. bod odůvodnění výše), zjištění o tomto programu vycházejí z informací obsažených v podnětu, podpořených příslušnými zdroji. Pokud čínská vláda nepožaduje vyplacení dividend, jež jsou běžně vypláceny soukromým investorům za jejich akcie, musí být nevyplacené dividendy považovány za skrytý grant ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo za ušlé příjmy podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tyto skryté granty byly poskytnuty vládou prostřednictvím subjektu, jenž přímo drží akcie státem vlastněných výrobců oceli, tj. v zásadě komisí pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv. Analýza týkající se komise pro kontrolu a správu státem vlastněných aktiv ukazuje, že vykonává funkce státní správy (podrobné informace viz 64.-66. bod odůvodnění výše).
(212)
Částky v plné výši nevyplacených dividend jsou považovány za částky, které poskytují státem vlastněným výrobcům oceli výhodu ve smyslu článku 6 písm. a) základního nařízení, neboť jsou v rozporu s obvyklou investiční praxí soukromých investorů, kteří obyčejně vyžadují vyplacení dividend podle jim odpovídajících akciových podílů. Pokud jde o státem vlastněné podniky v částečném vlastnictví soukromých investorů, výše výhod odpovídá objemu nevyplacených dividend, jež mezi ně byly poměrným způsobem rozděleny.
(213)
Tyto subvence jsou specifické podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť byly poskytnuty omezenému počtu vybraných subjektů, v nichž měla podíl čínská vláda. Lze tedy učinit závěr, že tento program představuje napadnutelnou subvenci poskytnutou vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku.
c) Výpočet výše subvence
(214)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše nevyplacených dividend. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(215)
Takto získaná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 1,36 %. Výpočet subvenční sazby pro výrobce zařazené do vzorku a ostatní spolupracující výrobce nebyl nutný z důvodů popsaných v 196. a 197. bodě odůvodnění.
3.3.4. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU A OSTATNÍCH PŘÍMÝCH DANÍ
3.3.4.1. Daňová opatření pro odpočet výdajů na výzkum a vývoj
(216)
Tento program poskytuje výhodu společnostem, které zavádějí nové technologie, nové výrobky nebo nové způsoby výroby. Způsobilé společnosti mohou snížit své daně z příjmu právnických osob o 50 % skutečně vynaložených nákladů na schválené projekty.
(217)
Je třeba poznamenat, že přestože čínská vláda omezila své odpovědi na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky pouze na programy, jichž využívají společnosti zařazené do vzorku, neposkytla o uvedeném programu žádné informace, přestože jedna ze společností zařazených do vzorku uvedla ve svých odpovědích na dotazník informace týkající se přínosu tohoto programu. V návaznosti na inspekci na místě, při které byla znovu požádána, aby poskytla potřebné informace, předložila čínská vláda neúplnou dodatečnou odpověď týkající se uvedeného programu. Přes pozdní poskytnutí této informace požádal inspekční tým o vysvětlení několika otázek (viz 219. bod odůvodnění níže), ta ovšem poskytnuta nebyla. V důsledku toho Komise musela založit svá zjištění na nejpřesnějších skutečnostech, které měla k dispozici.
a) Právní základ
(218)
Tento program je poskytován jako preferenční daňové zacházení ve smyslu čl. 30 odst. 1 zákona ČLR o dani z příjmu právnických osob (nařízení č. 63 prezidenta Čínské lidové republiky, jež vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2008), článku 95 nařízení ČLR o provádění právních předpisů k dani z příjmů právnických osob (vyhláška č. 512 Státní rady ČLR) a pokynů pro klíčové oblasti (oznámení č. 6, 2007). Vyhlášku č. 512 ani oznámení č. 6 čínská vláda pro účely tohoto řízení neposkytla.
b) Způsobilost
(219)
Jak je uvedeno výše, čínská vláda neposkytla v odpovědi na dotazník a písemné upozornění na nedostatky žádné relevantní informace ohledně daného programu. V dokumentu předloženém v průběhu kontroly na místě čínská vláda uvedla, že pouze „poplatky spojené s výzkumem a vývojem, které vynakládají podniky v souvislosti s rozvojem nových technologií, výrobků a dovedností“ lze v rámci zdanitelného příjmu uznat pro účely jejich odpočtu. Čínská vláda však podrobně nevyložila smysl pojmů „nové technologie“, „nový výrobek“ a „nové dovednosti“. Komise rovněž usilovala o přesné vymezení těchto pojmů při svém ověření na místě u společnosti Zhejiang Huadong, avšak společnost nebyla schopna poskytnout žádné konkrétní vysvětlení a odpověděla, že se jedná pouze o obecné pojmy.
(220)
Nicméně v rámci šetření, jež se týkalo bezdřevého natíraného papíru, bylo stanoveno, že pro tento program jsou způsobilé pouze projekty společností v odvětví nových a špičkových technologií, jež pobírají primární podporu od státu a dále projekty uvedené na seznamu pokynů pro klíčové oblasti a industrializaci odvětví špičkových technologií v rámci stávající priority pro rozvoj, jež schválila národní komise pro rozvoj a reformy (64). Vzhledem k tomu, že v tomto řízení nebyly poskytnuty žádné nové příslušné informace, jež by toto zjištění vyvrátily, dochází se k závěru, že uvedený program není obecně k dispozici, neboť jej může využít pouze omezené množství vybraných průmyslových odvětví / společností / projektů.
c) Provádění v praxi
(221)
Podle odpovědi čínské vlády podniky, které mají v úmyslu požádat o tuto daňovou úlevu, musí podat žádost o vrácení daně z příjmů a „další příslušné dokumenty“ správci daně, avšak v odpovědi nebylo uvedeno, o jaké další příslušné dokumenty se konkrétně jedná. V rámci šetření týkajícího se bezdřevého natíraného papíru bylo stanoveno, že společnost, jež hodlá požádat o výhodu podle tohoto programu, musí podat podrobné informace o projektech z oblasti výzkumu a vývoje místnímu úřadu pro vědu a technologie a pouze po jejím posouzení vydá daňový úřad oznámení o příslušném schválení. Po schválení je částka podléhající dani z příjmu právnických osob snížena o 50 % skutečně vynaložených nákladů na schválené projekty (65).
d) Výsledky šetření
(222)
Tento program využíval během období šetření jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, společnost Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd,. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a vzhledem k její pozdní a neúplné odpovědi ve věci tohoto programu nebylo možné určit postup podávání a schvalování žádostí, který se vztahuje na společnosti, jež daného programu využívají. Jak je uvedeno výše, Komise se musela částečně spoléhat na skutečnosti zjištěné v rámci šetření, jež se týkalo bezdřevého natíraného papíru.
e) Závěr
(223)
Tento program by měl být považován za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě ušlých vládních příjmů, neboť přiznává prospěch společnostem, které jsou příjemci této subvence.
(224)
Čínská vláda byla požádána, aby poskytla informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, a k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik mohou subvenci získat pouze určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda ve své odpovědi na dotazník a na písemné upozornění na nedostatky tyto informace neposkytla. Kromě toho se informace předložené v této souvislosti během inspekce na místě zdají být neúplné s ohledem na zjištění týkající se stejného programu, který, jak bylo zjištěno v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, využívaly určité společnosti. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle nějž musí být stanovení specifičnosti subvence, „průkazně doloženo“, musela Komise při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení. Nejlepší dostupné údaje zahrnovaly i výsledky šetření týkajícího se bezdřevého natíraného papíru.
(225)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobní odvětví oceli s organickým povlakem. Navíc se nejeví, že by byla dána objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Je třeba poznamenat, že nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády neumožňuje, aby Komise posoudila, je-li takovéto objektivní kritérium k dispozici.
(226)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(227)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, po odečtení částek zaplacených na základě dalšího 50 % odpočtu za skutečně vzniklé náklady v souvislosti s výzkumem a vývojem u schválených projektů. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(228)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, tj. skupina společností Huadong, tento program využívá. Subvenční sazba zjištěná pro Huadong Group činí 0,19 %.
(229)
Vážená průměrná sazba subvence pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,09 %.
(230)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 0,19 %.
3.3.4.2. Daňové úlevy pro centrální a západní regiony
(231)
Tento program nabízí výhodu společnostem sídlícím v centrálních a západních regionech. Na způsobilé společnosti se vztahují preferenční sazby daně z příjmu ve výši 15 % namísto běžné sazby daně z příjmu ve výši 25 % uplatňované v Číně.
(232)
Čínská vláda byla požádána v dotazníku, v písemném upozornění na nedostatky a znovu během inspekce na místě, aby poskytla o tomto programu příslušné informace. Čínská vláda ve své reakci na dotazník a dopis o nedostatcích neodpověděla na žádnou z těchto otázek a uvedla, že tento program již neplatí, neboť byl ukončen ke dni 31. prosince 2010, a rovněž tvrdila, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program během období šetření nevyužívala. Toto tvrzení však bylo v rozporu s odpověďmi jednoho z vyvážejících výrobců (Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd) a s důkazy, jež byly shromážděny během ověřovací návštěvy na místě u této společnosti.
a) Právní základ
(233)
Tento program je poskytován za účelem preferenčního daňového zacházení podle Oznámení o příznivé daňové politice pro rozvoj západního regionu (vydaného ministerstvem financí, všeobecným daňovým úřadem a celním úřadem, s účinností od 1. ledna 2001), které bylo aktualizováno Oznámením o dalším provádění daňových opatření v rámci strategie pro rozvoj západního regionu (vydaného ministerstvem financí, všeobecným daňovým úřadem a celním úřadem, s účinností od 1. ledna roku 2011), které prodlužuje platnost tohoto programu do 31. prosince 2020.
b) Způsobilost
(234)
Je třeba poznamenat, že čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, písemné upozornění na nedostatky či při inspekci na místě nepředložila odpovědi na žádnou z otázek ohledně tohoto programu. Podle Oznámení o příznivé daňové politice pro rozvoj západního regionu je však toto preferenční daňového zacházení k dispozici pro podporované typy podniků v západním regionu (podporované podniky jsou takové, v nichž se hlavní podnikatelská činnost podílí alespoň 70 % na jejich celkových příjmech, jak je uvedeno v seznamu výrobních odvětví, výrobků a technologií podporovaných státem). Během inspekce na místě ve společnosti Chongqing Wanda, společnost potvrdila, že důvodem pro preferenční sazbu daně je, že patří do kategorie podporovaných průmyslových odvětví v západním a centrálním regionu.
c) Provádění v praxi
(235)
Ani čínská vláda, ani společnost Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd neposkytla informace o fungování a provádění tohoto programu. Podle oběžníku Státní rady týkajícího se různých politik pro provádění rozvoje velkých západních regionů v Číně je ke snížení běžné daňové sazby z 25 % na preferenční sazbu 15 % nezbytné schválení lidovou vládou na úrovni provincie. V každoročním daňovém přiznání týkající se daně z příjmu společnosti je odečtená (osvobozená) daň z příjmu uvedena pod bodem 28 - odečtená daň.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(236)
Tento program během období šetření využíval jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců, společnost Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je obtížné posoudit postup podávání a schvalování žádostí, který se vztahuje na společnosti, jež tohoto programu využívají. Komise musela vyvodit své vlastní závěry z předložených dokumentů, které tvoří právní základ uvedeného programu, bez možnosti požádat čínskou vládu o příslušné vysvětlení.
e) Závěr
(237)
Program je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, čímž přijímající společnosti získávají výhodu.
(238)
Čínská vláda byla požádána, aby poskytla informace ke kritériím, jejichž splněním vzniká na danou subvenci nárok, jakož i k použití subvence, tak aby bylo možno zjistit, nakolik mohou subvenci získat pouze určité podniky a zda se jedná o subvenci specifickou podle článku 4 základního nařízení. Čínská vláda tyto informace nepředložila. S ohledem na požadavek čl. 4 odst. 5 základního nařízení, podle kterého musí být určení, že se jedná o specifickou subvenci, „průkazně doloženo“, tak musela Komise podle článku 28 základního nařízení svá zjištění opřít pouze o dostupné údaje.
(239)
Tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a výrobní odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobce oceli s organickým povlakem, kteří kromě toho musejí mít sídlo v určitém čínském regionu. Navíc se nejeví, že by byla dána objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Je třeba poznamenat, že nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády neumožňuje, aby Komise posoudila, je-li takovéto objektivní kritérium k dispozici.
(240)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
f) Výpočet výše subvence
(241)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby po odečtení výše daně zaplacené na základě preferenční daňové sazby z příjmu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) rozpočítána na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(242)
Subvenční sazba zjištěná pro Panhua Group činí 0,03 %.
(243)
Vážená průměrná subvenční sazba pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 0,02 %.
(244)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni nejvyšší subvenční sazby zjištěné pro tento program pro subjekt ve spojení s jednou ze spolupracujících společností zařazených do vzorku, tj. 0,04 %.
3.3.5. OSTATNÍ PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE DANĚ Z PŘÍJMU, PRO KTERÉ ČÍNSKÁ VLÁDA NEPOSKYTLA ODPOVĚDI VŮBEC NEBO JEN NA NEDOSTATEČNÉ ÚROVNI.
(245)
V podnětu bylo podrobně uvedeno několik údajných subvenčních programů, pokud jde o vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a/nebo nespolupracující při šetření. Komise požádala čínskou vládu, aby o těchto programech poskytla informace v původním a doplňujících dotaznících, a následně měla dostatek příležitostí, aby své odpovědi ohledně uvedených programů předložila. Čínská vláda se rozhodla, že poskytne pouze odpovědi týkající se údajných subvenčních programů v případě dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tento postoj zastávala v průběhu celého řízení. Čínská vláda však pro některé z těchto programů předložila informace a důkazy o tom, že programy byly ukončeny a v období šetření nebyly v platnosti. Komise tyto důkazy předložené čínskou vládou ve svých zjištěních zohlednila.
(246)
Pokud jde o všechny další programy, čínská vláda žádné informace či důkazy nepředložila. Vzhledem ke skutečnosti, že spolupráce čínské vlády byla v tomto řízení značně nedostatečná, neměla Komise možnost získat od vyvážejících výrobců o těchto programech zahrnutých v podnětu žádné informace ani důkazy. Komise ověřila, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli na tyto programy nárok nebo je nevyužívali (zejména z důvodu, že byli v soukromém vlastnictví nebo se nacházeli mimo oblast působnosti programu nebo z důvodu jejich poměrně omezené velikosti). Komise proto musela určit existenci programu, a stanovit zbytkové clo týkající se všech ostatních programů, k nimž čínská vláda nepředložila informace a které nebyly k dispozici pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo jimi nebyly využity, a to na základě důkazů obsažených ve spisu v souladu s ustanoveními čl. 28 odst. 1 základního nařízení.
3.3.5.1. Slevy na daň z příjmu za nákup výrobního zařízení vyrobeného na vnitřním trhu
a) Popis
(247)
Tento program umožňuje společnosti uplatnit daňové úlevy na nákup tuzemského zařízení, pokud je projekt v souladu s průmyslovou politikou čínské vlády. Na dodatečné zvýšení daňové povinnosti z předchozího roku se může uplatňovat daňová úleva až do výše 40 % nákupní ceny tuzemského zařízení.
b) Právní základ
(248)
Právním základem tohoto programu jsou prozatímní opatření, která se týkají slevy na dani z příjmu u investic do zařízení vyrobených v tuzemsku pro projekty technologické modernizace ze dne 1. července 1999 a oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkající se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] s účinností od 1. ledna 2008.
c) Nedostatečná spolupráce
(249)
Čínská vláda odpověděla, že tento program byl ukončen počínaje lednem 2008, a to v souladu se zmíněným oznámením č. 52, a že pokud je jí známo, žádný jiný program jej nahradil. Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla další příslušné informace, zejména podrobné údaje týkající se harmonogramu pro postupné ukončení výhod. Čínská vláda tyto informace neposkytla a omezila svou odpověď na skutečné výhody, jež získali všichni výrobci oceli s organickým povlakem, přičemž pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku v rámci dotazníku. Komise již vysvětlila důvody, proč byla čínská vláda požádána, aby poskytla informace o všech výrobcích oceli s organickým povlakem, a nikoli pouze o výrobcích zařazených do vzorku (viz 34. a 35. bod odůvodnění výše). Kromě toho čínská vláda neposkytla ani informace týkající se výrobců zařazených do vzorku, přičemž pouze učinila odkaz na jejich odpovědi. Komise se domnívá, že nestačí poskytnout důkaz o ukončení programu, aniž by byly předloženy dodatečné důkazy o postupném ukončení skutečných výhod v rámci daného programu a o případných náhradních programech. S ohledem na tento program, může být daňová výhoda (tj. daňový zápočet) vzniklá v určitém roce ve skutečnosti používána v jiném daňovém období, a tudíž mohou výhody přesahovat období své platnosti i v případě, že program byl již mezitím ukončen. Ukázalo se, že další „ukončené“ daňové programy dále poskytují výhody po dobu několika let po úředně stanoveném okamžiku skončení jejich platnosti. Může se jednat i o případ, kdy výše přidělených výhod je po určité období neobvykle vysoká. Vzhledem k tomu, že čínská vláda v tomto ohledu žádné informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací obsažených ve spisu (v tomto případě podnětu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(250)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje příjemcům výhodu ve výši, která se rovná daňové úspoře ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, neboť daňová úspora závisí na přednostním používání domácího zboží na úkor zboží dováženého.
e) Výpočet výše subvence
(251)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů USA. Při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních se v tomto nařízení bere mimo jiné ohled na to, zda v příslušném programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížila. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(252)
Takto zjištěná subvenční sazba týkající se daného programu během období šetření u všech nespolupracujících společností činí 0,38 %, což je sazba stanovená pro tento program v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 26) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (66).
3.3.5.2. Preferenční daňové schéma pro společnosti, které využívají nejnovější a špičkové technologie
a) Popis
(253)
Na základě tohoto programu může podnik, jenž žádá o vydání osvědčení pro podnik využívající nejnovější a špičkové technologie, využívat snížené sazby u daně z příjmů ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %. Tento program byl shledán napadnutelným, jak ze strany Unie při šetření případu bezdřevého natíraného papíru, tak ze strany orgánů USA. (67)
b) Právní základ
(254)
Právním základem tohoto programu je článek 28 zákona ČLR o dani z příjmů podniků (zákon č. 63 vyhlášený dne 16. března 2007), jakož i správní opatření pro podniky, které využívají nejnovější a špičkové technologie, a oznámení státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků, které využívají nejnovější a špičkové technologie (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Nedostatečná spolupráce
(255)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise proto svá zjištění o daném programu založila na informacích, které jsou obsažené ve spisu (zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru a podnět v tomto případu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(256)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře, kterou může prostřednictvím tohoto programu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení získat. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože je omezena na některé podniky a odvětví, jež patří do kategorie podporovaných, jako jsou ty, které působí v ocelářském průmyslu. Navíc neexistují žádná objektivní kritéria stanovená právními předpisy nebo orgánem poskytujícím subvenci, pokud jde o způsobilost pro tento program, a nárok na subvenci není automatický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(257)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím antisubvenčním řízení ze strany orgánů Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 452/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného antisubvenčního cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (68), dle potřeby náležitě upravené, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(258)
Subvenční sazba zjištěná pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,9 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v nařízení uvedeném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.5.3. Úlevy na dani z příjmu pro podniky, které se zabývají komplexním využívání zdrojů („zvláštní suroviny“)
a) Popis
(259)
Tento daňový program umožňuje, aby podniky, které využívají jakoukoli ze surovin uvedených v katalogu pro úlevy na dani z příjmu pro podniky, jež využívají komplexní zdroje coby svou hlavní výrobní surovinu a které vyrábějí výrobky uvedené ve stejném katalogu podle státních a průmyslových norem, zahrnuly takto získané příjmy do celkových příjmů na základě snížené sazby 90 %. Při výpočtu daně z příjmu tak společnosti mohou odečíst 10 % příjmů. Tato výjimka se uděluje na dobu pěti let.
b) Právní základ
(260)
Právní základ tohoto programu tvoří článek 33 zákona ČLR o dani z příjmů podniků, článek 99 nařízení Státní rady o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků a katalog úlev na dani z příjmu pro podniky zabývající se komplexním využívání zdrojů.
c) Nedostatečná spolupráce
(261)
Čínská vláda uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise proto ve svých zjištěních o tomto programu vycházela z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu), v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(262)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje výhodu pro příjemce ve výši daňových úspor podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože je omezena pouze na některé podniky využívající jako primárních surovin zdroje uvedené ve výše zmíněném katalogu daňových úlev, a to za účelem výroby výrobků uvedených v tomto katalogu.
e) Výpočet výše subvence
(263)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody, vycházela Komise ve svých zjištěních z informací obsažených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(264)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,01 %.
3.3.5.4. Daňová úleva na nákup speciálního zařízení
a) Popis
(265)
Tento program umožňuje společnostem, aby vyrovnaly 10 % nákladů na nákup speciálního zařízení použitého pro ochranu životního prostředí, úsporu energie a vody a bezpečnost při výrobě oproti dani z příjmu právnických osob splatné v roce, kdy bylo zařízení zakoupeno. Zbývající část 10 % investované částky může být převedena do následujících pěti let.
b) Právní základ
(266)
Právní základ tohoto programu tvoří článek 34 ČLR zákona o dani z příjmů podniků, článek 100 nařízení Státní rady o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků.
c) Nedostatečná spolupráce
(267)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise proto ve svých zjištěních o tomto programu vycházela z dostupných údajů v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(268)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje výhodu pro příjemce ve výši daňových úspor podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(269)
Pokud jde o specifičnost tohoto programu, Komise se domnívá, že vzhledem k nedostatku informací ve spisu nemůže pokračovat v dalších zjištěních a dospět tak ke konečnému zjištění o specifičnosti tohoto programu. Komise proto nemohla tento program dále posoudit.
3.3.5.5. Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
a) Popis
(270)
Tento program umožňuje společnostem, které se nacházejí v severovýchodním regionu (včetně provincií Liaoning, Jilin a Heilongjiang a obce Dalian), aby zaprvé snížily pro daňové účely délku odpisů dlouhodobého majetku až o 40 %, a tím zvýšily roční částku odpisů odečitatelných od daně z příjmu, a zadruhé, aby se zkrátila doba odpisů nehmotného majetku až o 40 % pro daňové účely, což vede ke zvýšení každoročních odpočtů z daně. Podle dokumentu vydaného ministerstvem financí a státní daňovou správu mohou daňoví poplatníci z řad právnických osob v určitých odvětvích, včetně metalurgického, využít rovněž dalších výhod týkajících se DPH, daně ze zdrojů a daně z příjmu právnických osob, zejména při pořizování dlouhodobého majetku.
b) Právní základ
(271)
Právním základem tohoto programu je preferenční politika týkající se daně z příjmů podniků pro oživení společností staré průmyslové základny v severovýchodním regionu (Caishui, č. 153, 20. září 2004), oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o odpisech majetku a provádění programu amortizace v severovýchodní staré průmyslové základně (Caishui, č. 17, 2. února 2005). Čínská vláda předložila právní základ, který dokládá ukončení tohoto programu dne 1. ledna 2008, tj. oznámení ministerstva financí a státní daňové správy o několika preferenčních politikách, pokud jde o daň z příjmů podniků (č. 1 [2008]).
c) Nedostatečná spolupráce
(272)
Vedle předložení výše uvedeného právního základu, který dokládá ukončení programu, čínská vláda ve vztahu k informacím týkajícím se případné výhody, jež mohla být na základě tohoto programu poskytnuta, pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise poukazuje na výše uvedené argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi neomezené pouze na vývozce zařazené do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise dále konstatuje, že vzhledem k tomu, že tento program poskytuje subvence na nákup dlouhodobého majetku, který lze odepisovat více let, a vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila žádné podrobnosti o postupném ukončování výhod podle tohoto programu ani o případných zbývajících výhodách, které stále nejsou uplatněny v celém rozsahu, rozhodla se při svých zjištěních o tomto programu vycházet z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu a v příslušných zjištěních USA) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(273)
Tento program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výhoda podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se rovná daňové úspoře, kterou získaly způsobilé podniky odpočtem zrychlených odpisů a amortizací nákladů na nákup dlouhodobého majetku. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je omezena na podniky nacházející se ve vymezené územní oblasti, tj. v severovýchodním regionu.
e) Výpočet výše subvence
(274)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou příjemcem se považuje rozdíl mezi výší daně, která by byla pro daná aktiva zaplacena během období šetření při odpisu stanoveném v obvyklé výši, a skutečně zaplacenou částkou v rámci zrychleného odepisování. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů (69)) orgánů USA. Jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z daného šetření.
(275)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,08 %, což je sazba stanovená pro program týkající se osvobození od daně z příjmů pro investory ve vymezených územních oblastech v rámci Liaoning v US Decision Memorandum of 3 June 2010 on Wire Decking (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 3. června 2010 týkající se potahů drátů (strana č. 25) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 111/10, s. 32902 / 10. června 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (70).
3.3.5.6. Osvobození od daně z příjmu u investic do technologické renovace na vnitrostátní úrovni
a) Právní základ
(276)
Právním základem pro tento program je dokument týkající se auditu daně z příjmu podniků, pokud jde o správu investičních úvěrů pro technologickou transformaci tuzemských zařízení, přijatý státní daňovou správou, č. 13 ze dne 17. ledna 2000 a oznámení týkající se vyhlášení a šíření opatření pro správu státních klíčových projektů pro technologickou obnovu.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(277)
Čínská vláda odpověděla, že tento program byl ukončen ke dni 1. ledna 2008 prostřednictvím oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkajícího se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] státní daňové správy. Vzhledem k tomu, že tento program poskytuje opakující se daňové výhody, které byly od roku 2008 ukončeny, a vzhledem k tomu, že neexistují žádné důkazy o tom, že by byly uplatňovány jakékoli zbývající dosud nečerpané výhody během období šetření, dospěla Komise k závěru, že tento program není napadnutelný.
3.3.5.7. Různé místní daňové úlevy
a) Popis
(278)
Podnět uvádí řadu daňových úlev, které jsou k dispozici v několika provinciích (tj. Shandong, město Chongqing, region Guangxi Zhuang, střední a západní regiony) v podobě snížené sazby daně z příjmu právnických osob ve výši 15 % oproti všeobecně uplatňované daňové sazbě 25 %.
b) Právní základ
(279)
Podnět uvádí právní základ pro daňovou slevu v provincii Shandong, a to sníženou sazbu daní z příjmu na základě zeměpisné polohy (provincie Zheijang a Shandong): zákon ČLR o dani z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi a pro zahraniční podniky, čl. 7, přijatý dne 9. dubna 1991, č. 45.
c) Nedostatečná spolupráce
(280)
Čínská vláda pouze uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v průběhu období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se jejich případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Kromě argumentů odkazujících na povinnost čínské vlády poskytnout úplné odpovědi (viz 34.-35. bod odůvodnění výše) Komise uvádí, že alespoň jedna z nižších daňových sazeb uvedených v této části poskytla výhodu jednomu ze spolupracujících vývozců (viz 231. bod odůvodnění a dále). Komise proto při posouzení tohoto programu vychází z informací obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu a v příslušných zjištěních USA) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(281)
Tento program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tato opakující se výhoda se rovná částce daňové úspory získané díky nižší sazbě daně z příjmu právnických osob podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický, neboť je omezený na společnosti sídlící ve vymezených územních oblastech ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(282)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti vypočtené podle běžné daňové sazby snížené o částku zaplacenou podle preferenční daňové sazby. Vzhledem k tomu, že tento program dosud nebyl v antisubvenčním řízení orgánů Unie posouzen a že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z daného šetření.
(283)
Subvenční sazba zjištěná s ohledem na tento program činí během období šetření u všech nespolupracujících společností 0,66 %, což je sazba stanovená pro program týkající se snížené daně z příjmu na základě zeměpisné polohy v US Decision Memorandum on Certain Tow Behind Lawn Groomers and Certain Parts Thereof (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 12. června 2009 týkající se určitých přívěsných zařízení sekaček na trávu a některých jejich příslušných částí) (strana č. 11) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 117, s. 29180. / 19. června 2009)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (71).
3.3.5.8. Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Popis
(284)
Tento program se skládá z preferenčního daňového zacházení pro podniky se sídlem v Číně, které jsou akcionářem v jiných podnicích se sídlem v Číně v podobě osvobození tuzemských mateřských podniků od daně z příjmu z určitých dividend, bonusů a jiných kapitálových investic. Tento program byl napadnut v antisubvenčním řízení Unie týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (72).
b) Právní základ
(285)
Právním základem je článek 26 zákona ČLR o dani z příjmů podniků, článek 83 nařízení o provádění zákona ČLR o dani z příjmů podniků, vyhláška č. 512 Státní rady zveřejněná dne 6. prosince 2007.
c) Nedostatečná spolupráce
(286)
Čínská vláda odpověděla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužila a pokud jde o informace týkající se případných výhod, získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise se proto rozhodla vycházet při svých zjištěních o tomto programu z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v rozhodnutí o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(287)
Uvedený program poskytuje subvence ve formě ušlých příjmů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tato výhoda se rovná výši daňových úspor pramenících z osvobození od daně z dividend, bonusů a jiných kapitálových investic pro podniky se sídlem v Číně v souladu s čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický de iure ve smyslu ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán, který subvenci poskytuje, omezen na podniky se sídlem v Číně, jimž plynou od jiných podniků se sídlem v Číně příjmy z dividend - na rozdíl od podniků, které investují do podniků zahraničních. Uvedený program je rovněž specifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení vzhledem k tomu, že je výhradně určen významným odvětvím a projektům podporovaným státem, jako je ocelářský průmysl (viz např. 182. bod odůvodnění výše) a rovněž vzhledem k tomu, že neexistují žádná objektivní kritéria pro vymezení způsobilosti pro tento program a ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky.
e) Výpočet výše subvence
(288)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti se zahrnutím příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně, po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím antisubvenčním řízení ze strany orgánů Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(289)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,77 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.5.9. Preferenční daňový program pro subjekty se zahraničními investicemi
(290)
V podnětu jsou uvedeny následující preferenční programy týkající se daně z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi:
-
Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi,
-
Místní programy na osvobození od daně z příjmu a její snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi,
-
Slevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v tuzemsku,
-
Subvence na daň z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy.
(291)
Čínská vláda předložila příslušné právní základy, aby ukázala, že programy týkající se subjektů se zahraničními investicemi byly ukončeny zákonem ČLR o dani z příjmů právnických osob, přijatým dne 16. března 2007, a to v roce 2008 na 5. zasedání 10. Všečínského shromáždění lidových zástupců, a to:
-
Oznámení Státní rady o provádění přechodných preferenčních politik, pokud jde o daň z příjmů podniků č. 39 [2007] vydané Státní radou;
-
Oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] státní daňové správy
(292)
Tato ustanovení ukazují, že do konce roku 2011 byly úlevy na dani z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi postupně ukončovány. Čínská vláda rovněž uvedla, že žádný náhradní program pro subjekty se zahraničními investicemi neexistuje a že daňové zacházení, pokud jde o subjekty se zahraničními investicemi, je nyní stejné jako v případě ostatních daňových poplatníků z řad právnických osob. Komise konstatuje, že tyto preferenční programy týkající se daně z příjmu pro subjekty se zahraničními investicemi jsou stále napadnutelné, neboť výrobci oceli s organickým povlakem mohou stále využívat zbývající výhody alespoň po část období šetření do konce roku 2011, a nelze vyloučit, že existuje náhradní program pro subjekty se zahraničními investicemi po roce 2012. Komise se nicméně rozhodla, že programy s ohledem na nutnost snížit administrativní zátěž pro všechny zúčastněné strany dále posuzovat nebude, a to i s ohledem na blížící se konec přechodného období a chybějící údaje o případném náhradním programu.
3.3.6. PROGRAMY TÝKAJÍCÍ SE NEPŘÍMÝCH DANÍ A DOVOZNÍHO CLA
3.3.6.1. Dovozní clo a osvobození od DPH pro subjekty se zahraničními investicemi a některé domácí podniky používající dovážené zařízení v podporovaných odvětvích
a) Popis
(293)
Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch subjektů se zahraničními investicemi a tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaných projektech, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel. Tento program byl napadnut v antisubvenčním řízení EU týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (73).
b) Právní základ
(294)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, Guo Fa č. 37/1997, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
c) Nedostatečná spolupráce
(295)
Čínská vláda tvrdila, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program v období šetření nevyužívala a pokud jde o informace týkající se případných výhod, získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále), a při svých zjištěních o tomto programu tak bude vycházet z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v řízení o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(296)
Tento program je považován za subvenci v podobě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), neboť subjekty se zahraničními investicemi a další způsobilé tuzemské podniky jsou osvobozené od platby DPH a/nebo jiných cel, které by byly jinak splatné v případě, že by podniky nevlastnily osvědčení o státem podporovaných projektech vydané Národní komisí pro rozvoj a reformy. Proto představuje výhodu pro společnosti z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tento program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky, které investují v rámci konkrétní obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem a které získaly osvědčení o státem podporovaných projektech. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(297)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření již v předchozím řízení o vyrovnávacím clu ze strany Unie, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(298)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,89 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v šetření týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.6.2. Vracení DPH subjektům se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená na domácím trhu
a) Popis
(299)
Tento program poskytuje výhody subjektům se zahraničními investicemi v podobě vracení DPH při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Zařízení nesmí být klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nesmí překročit celkový investiční limit pro subjekty se zahraničními investicemi podle „zkušebních správních opatření o nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“. Tento program byl napadnut Unií v antisubvenčním řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (74) a orgány USA v řízení o uložení vyrovnávacího cla týkajícího se bezdřevého natíraného papíru z ČLR (75).
b) Právní základ
(300)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník státní daňové správy o vyhlášení prozatímních opatření o vracení daně při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu subjekty se zahraničními investicemi, č. 171, 199, 20.9.1999; oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu státní daňové správy, č. 176 [2008] ministerstva financí.
c) Nedostatečná spolupráce
(301)
Čínská vláda tvrdila, že daný program byl ukončen výše uvedeným oznámením č. 176 [2008], a to od 1. ledna 2009. Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla informace o skutečném skončení výhod, které mají být poskytovány v průběhu delšího období, neboť daný program je spojen s nákupem majetku vyrobeného na domácím trhu. Pokud jde o případné výhody, které mohly být na základě tohoto programu získány, čínská vláda pouze odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále). Komise také poukazuje na to, že oznámení č. 176 stanoví přechodné období pro pořizování způsobilého dlouhodobého majetku a pro podání přihlášky s cílem získat výhodu do 30. června 2009. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila informace o postupném ukončování výhod a vzhledem k tomu, že tyto výhody, jelikož jsou spojené s dlouhodobými aktivy, mohou být poskytovány po určité období a pokračovat i v období šetření, Komise při svých zjištěních o tomto programu vychází z dostupných informací podle článku 28 základního nařízení, a to ze zjištění uvedených v řízení o bezdřevém natíraném papíru.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(302)
Tento program je považován za subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), čímž poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky (subjekty se zahraničními investicemi), pokud jde o nákup zařízení, které není klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození. Vzhledem k tomu, že neexistují žádná objektivní kritéria pro omezení způsobilosti pro tento program a ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky, nic nenasvědčuje tomu, že by daný program nespecifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Program je mimoto specifický ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního nařízení, jelikož subvence závisí na přednostním použití domácího výrobku před dováženým.
e) Výpočet výše subvence
(303)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše DPH proplacené při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program ze strany Unie předmětem šetření již v předchozím řízení o vyrovnávacím clu, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(304)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,04 %, což je aritmetický průměr sazeb stanovených pro tento program v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru.
3.3.6.3. Odpočet DPH u dlouhodobých aktiv v centrálním regionu
a) Popis
(305)
Tento program se týká plátců DPH působících zejména v některých uvedených odvětvích, včetně metalurgického průmyslu. Program stanoví, že způsobilí plátci DPH, kteří se nacházejí ve 26 městech starých průmyslových základen centrálního regionu a kteří investují do některého dlouhodobého majetku, mohou odečíst částku DPH za dlouhodobý majetek od své celkové splatné částky DPH.
b) Právní základ
(306)
Právní základ tohoto programu tvoří sdělení ministerstva financí a státní daňové správy, kterým se vyhlašují prozatímní opatření na rozšíření oblasti působnosti, pokud jde o vyrovnání daně z přidané hodnoty v ústřední oblasti, č. 75, 2007, oznámení ministerstva financí a státní daňové správy týkající se otázek celostátního provádění reformy daně z přidané hodnoty, č. 170 [2008] ministerstva financí.
c) Nedostatečná spolupráce
(307)
Čínská vláda tvrdila, že tento program byl ukončen dnem 1. ledna 2009 prostřednictvím oznámení č. 170 [2008] a pokud jde o informace týkající se případných výhod získaných na základě tohoto programu, odkázala na odpovědi výrobců zařazených do vzorku. Komise odkazuje na argumenty týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi (34. bod odůvodnění a dále). Komise konstatuje, že vyhláška č. 170 stanoví, že výhody v oblasti DPH poskytované společnostem nacházejícím se v centrálním regionu končí na konci roku 2008 s možností převodu pouze do ledna 2009. Nicméně tyto výhody, jelikož jsou spojené s dlouhodobými aktivy, mohou být poskytovány po určité období a pokračovat i v období šetření; kromě toho se zdá, že oznámení obsahuje další preferenční systém DPH pro podniky nacházející se v centrální oblasti, jenž spočívá v snížení použitelné sazby DPH o jednu polovinu, a to od ledna 2009. Vzhledem k tomu, že čínská vláda nepředložila vysvětlení, pokud jde o postupné ukončení zbývajících výhod v rámci tohoto programu, ani pokud jde o informace o případném náhradním programu, vychází Komise při svých zjištěních o daném programu z důkazů obsažených ve spisu podle článku 28 základního nařízení.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(308)
Tento program je považován za subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), čímž poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jež se rovná částce úspory za DPH odečtené z nákupu dlouhodobých aktiv. Program je specifický v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k němu na určité podniky, tj. výrobní podniky, které působí v uvedených odvětvích. Tento program je rovněž specifický podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na určité oblasti, tj. města starých průmyslových základen centrálního regionu.
e) Výpočet výše subvence
(309)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše úspory za DPH odečtené z nákupu dlouhodobých aktiv. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl již v tomto řízení posuzován srovnatelný program týkající se DPH, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení uvedené v 297. a 298. bodě odůvodnění.
(310)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,89 %.
3.3.6.4. Jiné daňové výsady města Ma'anshan
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(311)
Podnět uvádí různé daňové výsady, kterých od roku 2008 do roku 2010 požívali výrobci oceli s organickým povlakem nacházející se ve městech Ma'anshan a Wuhan, včetně osvobození od daní za údržbu a výstavbu města a dodatečných poplatků na vzdělávací fondy. Komise požádala čínskou vládu, aby ji o těchto daňových výhodách informovala. Čínská vláda odpověděla, že požadované informace jsou pro účely šetření nepodstatné, neboť žádný z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku se nenachází ve městě Ma'anshan. Komise odkazuje na vysvětlení týkající se požadavku, aby čínská vláda poskytla informace rovněž ohledně nepodložených tvrzení o subvenci, pokud jde o společnosti nezařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše).
(312)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda žádné informace neposkytla, dochází Komise k závěru, že daňové výsady poskytované ve městech Ma'anshan a Wuhan představují subvenci ve formě ušlých příjmů ze strany čínské vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bod ii). Daňové výsady poskytují výhodu společnostem z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť přinášejí daňové úspory ve výši rozdílu mezi zaplacenou částkou za daň a výší daně, která je mimo program běžně placena. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na podniky usazené v určitých vymezených regionech nebo v obcích v Ma'anshanu.
b) Výpočet výše subvence
(313)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(314)
Takto stanovená subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,08 %.
3.3.7. GRANTOVÉ PROGRAMY
(315)
V podnětu se uvádí, že společnosti vyrábějící dotčený výrobek získaly od roku 2005 až do nedávné doby (včetně roku 2009) výhody z několika grantových programů a podprogramů. Nelze vyloučit, že platby v rámci tohoto programu buď stále probíhají nebo byly uskutečněny jednorázově v souvislosti s kapitálovými investicemi, a představují tedy pokračující výhody, které stále nejsou uplatněny v celém rozsahu během zvoleného patnáctiletého odpisového období. Přestože byla čínská vláda požádána, aby o těchto programech poskytla informace, žádná smysluplná odpověď nebyla z její strany předložena, a to ohledně žádného z uvedených programů. Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla odpovědi týkající se uvedených aspektů, vychází Komise při svých zjištěních z nejspolehlivějších dostupných informací v souladu s článkem 28 základního nařízení.
3.3.7.1. Program China World Top Brand
a) Právní základ
(316)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu tvoří:
-
Oběžník o provádění hodnocení výrobků, které se ucházejí o označení China World Top Brand, GZJH [2005] č. 95
-
Oznámení č. 5, 2005 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oběžník týkající se provádění programu China World Top Brand v roce 2006, ZJZH [2006] č. 11
-
Oznámení č. 6, 2006 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oznámení č. 6, 2007 čínského propagačního výboru pro strategii nejlepších značek, kterým se vyhlašuje seznam nejlepších čínských značkových výrobků
-
Oběžník týkající se provádění programu China World Top Brand v roce 2008, ZJZH [2008] č. 23
-
Opatření čínské vlády týkající se správy programu nejlepších čínských značkových výrobků
b) Způsobilost
(317)
Pouze výrobci, kterým bylo uděleno označení „China World Top Brand“, mají nárok na výhody plynoucí z tohoto programu. Podnět uvádí řadu výrobků z oceli, které získaly výše uvedené označení a které jsou vyráběny ocelářskými společnostmi, jež jsou předmětem tohoto šetření.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(318)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády vychází Komise při svých zjištěních z informací obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(319)
Tento program poskytuje finanční příspěvek v podobě grantů, netržních úvěrů a jiných pobídek, které představují přímý převod peněžních prostředků, a udělují výhody příjemcům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(320)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k ní je podle právních předpisů omezen pouze na určité podniky, tj. podniky, jejichž výrobky získaly označení „China World Top Brand“. Navíc neexistují žádná objektivní kritéria stanovená orgánem poskytujícím subvenci, pokud jde o způsobilost pro tento program, a nárok na subvenci není automatický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.
d) Výpočet výše subvence
(321)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(322)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,13 %, což je aritmetický průměr stanovený pro podobné programy v US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 6. dubna 2009 týkající se kyseliny citronové a některých citrátových solí (strana č. 6) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 69, s. 16836 / 13. dubna 2009)), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 29) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. května 2010 týkající se některých ocelových mříží (strana č. 18) (Federální rejstřík / sv. 75, No. 109, s. 32362/ 8. června 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. března 2011 týkající se hliníkových výlisků (strana č. 19) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 64, s. 18521 / 4. dubna 2011)) a US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 11. října 2011 týkající se vícevrstvých dřevěných podlahovin (strana č. 17) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 201, s. 64313 / 18. října 2011)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (76).
3.3.7.2. Programy a podprogramy pro známé značky (Chongqing Famous Brands, Hubei Province Famous Brands, Ma'anshan Famous Brands, Shandong Province Top Brands, Wuhan Famous Brands)
a) Právní základ
(323)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu, s ohledem na podprogram Shandong tvoří:
-
Sdělení o tisku a distribuci z roku 2003 týkající se politiky pro posílení a rozšíření vývozu do zahraničí v provincii Shandong LWJMJCZ, [2003] č. 180.
-
Politika pro rok 2004 týkající se posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong, LWJMJCZ, [2003] č. 1037;
-
Politika pro rok 2005 týkající se posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong;
-
Sdělení o tisku a distribuci z roku 2006 týkající se politiky pro posílení a rozšíření spolupráce v oblasti zahraničního obchodu a hospodářství v provincii Shandong, LCQ, [2006] č. 5.
-
Finanční prostředky určené na zvláštní ocenění pro rozvoj vývozních značek, Lucaiqizhi, 2008, č. 75.
b) Způsobilost
(324)
Tento program poskytuje výhody výrobcům těch výrobků, jež jsou označeny jako „známé značky“ a jsou určeny na vývoz. Podnět uvádí řadu výrobců dotčeného výrobku, kteří daný program využívali přinejmenším do roku 2009.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(325)
Podnět tvrdí, že tento program byl navržen s cílem podpořit tuzemská vyspělá výrobní odvětví a podpořit vývoz jejich výrobků na světové trhy. Hlavní rámec tohoto programu je vymezen v ústředním programu, přičemž vlády na provinční a místní úrovni podle něj vyvíjejí vlastní programy známých značek na podporu vývozu místních výrobků. USA tento grantový program napadly v rámci WTO (DS 387). Orgány USA se navíc proti tomuto programu bránily prostřednictvím několika řízení uvedených v podnětu. Komise rovněž napadla výhody poskytované tímto programem v případě bezdřevého natíraného papíru (77).
(326)
Program „známé značky“ poskytuje finanční příspěvky v podobě úvěrů se subvencovaným úrokem, financování výzkumu a vývoje a hotovostních finančních odměn za vývoz. Tyto pobídky představují přímý převod peněžních prostředků, čímž jsou příjemci poskytovány výhody ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(327)
Tato subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k ní je právními předpisy omezen pouze na podniky, které vyvážejí výrobky označené jako „známé značky“. Navíc vzhledem k tomu, že orgán poskytující subvenci zjevně nestanoví žádná objektivní kritéria ani podmínky pro provádění tohoto programu, je subvence rovněž specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. Preferenční zacházení v rámci tohoto programu je také specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť jeho výhody jsou závislé na objemu vývozu příslušných výrobků označených jako „známé značky“.
d) Výpočet výše subvence
(328)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států. Jak bylo již uvedeno, bere se v tomto nařízení při stanovení výše subvence na základě zjištění při jiných šetřeních mimo jiné ohled na to, zda u příslušného programu nedošlo k významným změnám a zda se výše subvence v průběhu času nesnížily. Je třeba poznamenat, že výše opakované subvence se zpravidla tímto způsobem nesnižuje. Vzhledem k tomu, že k žádným takovým změnám nebo snížení subvence nedošlo, je výše subvence v tomto případě stanovena podle původní sazby z uvedeného šetření.
(329)
Takto zjištěná subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,13 %, což je aritmetický průměr stanovený pro podobné programy v US Decision Memorandum of 6 April 2009 on Citric Acid and Certain Citrate Salts (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 6. dubna 2009 týkající se kyseliny citronové a některých citrátových solí (strana č. 6) (Federální rejstřík / sv. 74, č. 69, s. 16836 / 13. dubna 2009)), US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 29) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)), US Decision Memorandum of 28 May 2010 on Certain Steel Grating (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. května 2010 týkající se některých ocelových mříží (strana č. 18) (Federální rejstřík / sv. 75, No. 109, s. 32362/ 8. června 2010), US Decision Memorandum of 28 March 2011 on Aluminium Extrusions (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 28. března 2011 týkající se hliníkových výlisků (strana č. 19) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 64, s. 18521 / 4. dubna 2011)) a US Decision Memorandum of 11 October 2011 on Multi-layered Wood Flooring (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 11. října 2011 týkající se vícevrstvých dřevěných podlahovin (strana č. 17) (Federální rejstřík / sv. 76, č. 201, s. 64313 / 18. října 2011)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (78).
3.3.7.3. Fond projektu pro státní klíčové technologie
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(330)
Ve své odpovědi na dotazník čínská vláda pouze uvedla, že tento program byl ukončen v roce 2003 a že nebyl využíván žádným z vývozců zařazených do vzorku. Jelikož čínská vláda tuto odpověď nepodpořila žádnými důkazy nebo dalším objasněním, vychází Komise při analýze daného programu z dostupných údajů podle článku 28 základního nařízení.
b) Právní základ
(331)
Jak je uvedeno v podnětu, právní základ tohoto programu tvoří:
-
Oběžníky státu: Guojingmao Touzi č. 886 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 122 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 1038 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 822 z roku 2000 a
-
Opatření pro správu zvláštního fondu veřejného dluhu pro státní klíčové projekty technologické rekonstrukce
c) Způsobilost
(332)
Podle citací ze základních právních předpisů obsažených v podnětu jsou podporované podniky v rámci tohoto programu „vybírány zejména z velkých státem vlastněných podniků, tj. mezi 512 klíčovými podniky, 120 pilotními skupinami podniků a předních podniků daného výrobního odvětví.“ Upřednostňovány jsou rovněž podniky nacházející se ve starých průmyslových základnách v severovýchodní, střední a západní oblasti.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(333)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády se Komise opírá o údaje obsažené v podnětu a/nebo o další zdroje uvedené v podnětu (79).
(334)
Podnět uvádí, že cílem tohoto programu je poskytnout finanční podporu způsobilým podnikům, a podpořit tak: technologickou obnovu klíčových průmyslových odvětví, podniků a výrobků; usnadnění modernizace technologie; zlepšení struktury výrobků; zlepšení jakosti; zvýšení dodávek; rozšíření domácí poptávky; nepřetržitý a zdravý rozvoj státního hospodářství. V podnětu se uvádí, že fond podpořil 47 železářských a ocelářských podniků, což představuje investice v celkové výši 75 miliard RMB. Orgány USA tento program napadly nejméně ve dvou řízeních.
(335)
Program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvky v podobě grantů na pořízení dlouhodobých aktiv v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení, a poskytuje tak příjemci výhodu. Vzhledem k tomu, že tato subvence je spojena s dlouhodobými aktivy a je poskytována v průběhu času, dochází se na základě dostupných údajů k závěru, že tato výhoda pokračuje i v období šetření.
(336)
Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť podpora je omezena na některé velké státem vlastněné podniky a veřejné holdingové podniky mezi 512 klíčovými podniky a 120 pilotními skupinami podniků. Vzhledem k tomu, že projekt se zaměřuje na podniky nacházející se ve vymezených územních oblastech starých průmyslových základen v severovýchodní, střední a západní části, je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(337)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům podobné rozhodnutí orgánů Spojených států, a to US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 10. září 2010 týkající se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli (strana č. 19) (Federální rejstřík sv. 75, č. 182, s. 57444 / 21. září 2010)).
(338)
Takto stanovená subvenční sazba s ohledem na daný program činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,01 %, což je sazba stanovená u podobného programu v rozhodnutí USA uvedeném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.7.4. Programy na snížení antidumpingových právních poplatků
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(339)
Podnět uvádí různá šetření provedená orgány USA (80) a Komisí (řízení týkající se bezdřevého natíraného papíru), která shledala napadnutelnými několik provinčních programů, přičemž 40 % právních poplatků za účast společnosti v příslušném antidumpingovém řízení byla hrazena místním finančním úřadem. Vzhledem k tomu, že čínská vláda na otázky týkající se uvedeného programu neodpověděla a pouze se omezila na konstatování, že vývozci zařazení do vzorku tento program nevyužívali, vycházela Komise při svých zjištěních z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
b) Právní základ
(340)
V souladu s podnětem a rozhodnutím Komise týkajícím se bezdřevého natíraného papíru (193. bod odůvodnění) jsou právním základem tohoto programu:
-
Prováděcí pravidla pro politiku podpory subjektům, proti nimž je vedeno antidumpingové, antisubvenční či ochranné šetření
c) Způsobilost
(341)
Tento program je dostupný společnostem, které se účastní antidumpingových šetřeních a jednají v souladu s pokyny ministerstva obchodu a orgánů na úrovni provincií.
d) Zjištění, jež šetření přineslo
(342)
Tento program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek v podobě přímého převodu peněžních prostředků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení za účelem pokrytí právních poplatků v antidumpingových řízeních a představuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, neboť je omezena na určité podniky, jichž se týkají zahraniční antidumpingová řízení. Daný program je rovněž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť je omezen na určité podniky evidované ve vymezených územních oblastech, které řídí příslušné orgány na úrovni provincií provádějící tento program.
e) Výpočet výše subvence
(343)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že informace pro posouzení této výhody nejsou k dispozici a jelikož byl tento program předmětem šetření ze strany orgánů Unie již v předchozím antisubvenčním řízení, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody získané vyvážejícími výrobci hodnocení tohoto programu v řízení týkajícím se bezdřevého natíraného papíru, náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(344)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí na základě zjištění týkajícího se bezdřevého natíraného papíru 0,01 % (81).
3.3.8. NÁKUP ZBOŽÍ VLÁDOU ZA VYŠŠÍ NEŽ PŘIMĚŘENOU CENU
(345)
Podnět obsahoval důkazy o tom, že čínská vláda prostřednictvím státem vlastněných podniků nakupovala ocelové výrobky vyráběné výrobci oceli s organickým povlakem. V podnětu bylo uvedeno, že čínská vláda nakupovala řadu ocelových výrobků, včetně barvou povlakovaných plechů, svitků válcovaných za tepla, plechů válcovaných za studena, plechů střední kvality, galvanizovaných plechů a mnoha dalších. V podnětu bylo ukázáno, že cena za nákup tohoto zboží státem vlastněnými podniky byla stanovena s odkazem na různé prvky a/nebo srovnávací základy, a že existují cenové stropy nebo úpravy v závislosti na různém zboží a skutečnosti, zda se obchodní operace týkala stran ve spojení.
(346)
Čínská vláda ve své odpovědi odkázala na obecné argumenty ohledně státem vlastněných podniků, v nichž tvrdí, že se neprokázalo, že státem vlastněné podniky kupující tyto výrobky z oceli jsou veřejnými orgány ve smyslu Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a že čínská vláda nemůže shromažďovat údaje týkající se obchodních operací neznámých subjektů. Čínská vláda rovněž uvedla, že v podnětu není uveden žádný nákup zboží, který by zahrnoval výrobce zařazené do vzorku. Komise odkazuje na své závěry, v nichž se uvádí, že subjekty kupující ocel s organickým povlakem a další výrobky z oceli jsou státem vlastněné podniky (49.-73. bod odůvodnění výše) a na žádost směřovanou čínské vládě, aby poskytla rovněž informace o vývozcích nezařazených do vzorku (viz 34. a 35. bod odůvodnění výše). Vzhledem k tomu, že čínská vláda k tomuto programu další informace neposkytla, vychází Komise při svých zjištěních z informací, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(347)
Vzhledem k tomu, že ceny jsou vyšší než tržní a že stát poskytuje výrobcům oceli s organickým povlakem výhodu prostřednictvím nákupů ze strany státem vlastněných podniků, je tento program napadnutelný podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 6 písm. d) základního nařízení. Rovněž je třeba zohlednit skutečnost, že šetření potvrdilo tvrzení uvedené v podnětu o tom, že na trhu neexistují spolehlivé tržní ceny, neboť na trhu s ocelí převládá vliv veřejného sektoru, a že státem vlastněné podniky mají na čínském trhu s ocelí rozhodující podíl, přinejmenším pokud jde o ocel válcovanou za tepla a za studena (viz 76.-79. bod odůvodnění). Tato subvence je rovněž specifická podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť je omezena pouze na vybrané ocelářské subjekty se státní účastí. Složitost těchto obchodních operací a souvisejících smluv, jakož i chybějící nezbytné údaje ve spisu neumožnily Komisi dospět k jasnému závěru o tomto programu. Komise se tudíž rozhodla dále tento program neposuzovat.
3.3.9. JINÉ REGIONÁLNÍ PROGRAMY
a) Nedostatečná spolupráce čínské vlády
(348)
Čínská vláda odpověděla, že vzhledem k tomu, že žádný z výrobců zařazených do vzorku se nenachází v oblasti, na niž se vztahují regionální programy uvedené v tomto oddíle, nejsou informace, jež Komise požaduje, podstatné pro účely šetření. S ohledem na důležitost této informace pro šetření (viz 34.-35. bod odůvodnění výše), se Komise poté, co neobdržela odpověď od čínské vlády, opírá při svém rozhodnutí o všechny regionální programy uvedené v tomto oddíle a o skutečnosti, které jsou k dispozici ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
3.3.9.1. Subvence poskytované v zóně Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area
a) Právní základ
(349)
Právním základem režimu zrychlených odpisů je oběžník ministerstva financí a státní daňové správy o související preferenční politice, pokud jde o daň z příjmů podniků na podporu rozvoje a otevřenosti oblasti Binhai New Area of Tianjin.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(350)
V podnětu se uvádí, že cílem tohoto programu je podporovat výstavbu vědecko-technologické infrastruktury v Tianjin Binhai New Area (TBNA) a Tianjin Economic and Technological Development Area (TETDA) a vybudovat systém vědecko-technologické obnovy a provozní kapacity. Podnět uvádí, že finanční výhody v rámci tohoto programu byly poskytnuty prostřednictvím fondu pro vědu a technologie a programu zrychlených odpisů. Tyto výhody mají být omezeny na podniky, které se nacházejí v oblasti působnosti správního výboru TBNA, včetně společností vyrábějících/vyvážejících dotčený výrobek. Podnět odkazuje na rozhodnutí orgánů USA ve vyrovnávacím řízení týkajícím se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli z Čínské lidové republiky, v němž byl tento program shledán napadnutelným (82).
(351)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády vychází Komise ve svém rozhodnutí o tomto programu z nejspolehlivějších dostupných informací v souladu s článkem 28 základního nařízení obsažených v podnětu a v uvedeném rozhodnutí orgánů USA.
(352)
Tento program poskytuje neopakující se výhodu společnostem z řad příjemců, a to v podobě grantů v rámci fondu pro vědu a technologie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení (přímý převod peněžních prostředků) a v podobě ušlých příjmů podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, pokud jde o program zrychlených odpisů.
(353)
Subvence v rámci fondu pro vědu a technologie a programu zrychlených odpisů jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou omezeny na určité podniky ve vymezených územních oblastech (tj. TBNA a/nebo TETDA).
c) Výpočet výše subvence
(354)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí orgánů Spojených států, a to US Decision Memorandum of 10 September 2010 on Certain Seamless Carbon and Alloy Steel Standard, Line, and Pressure Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 10. září 2010 týkající se některého bezešvého standardního a vysokotlakého potrubí z uhlíkové a legované oceli z Čínské lidové republiky (strana č. 20 a 21) (Federální rejstřík sv. 75, č. 182, s. 57444 / 21. září 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté daňovými a grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (83).
(355)
Celková subvenční sazba zjištěná během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,61 %, což odpovídá akumulované hodnotě dotčených programů, jak je uvedeno v rozhodnutí zmíněném v předchozím bodě odůvodnění.
3.3.9.2. Programy týkající se severovýchodního regionu
a) Právní základ
(356)
Právním základem je oběžník ministerstva financí a státní daňové správy ze dne 14. září 2004, v němž jsou otiskována a zveřejňována nařízení o příslušných otázkách týkajících se širšího uplatnění odpočtu DPH v severovýchodním oblastech.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(357)
Žadatel tvrdil, že čínská vláda zavedla v roce 2003 program revitalizace severovýchodního regionu s cílem oživit starou průmyslovou základnu Dalian City a tři severovýchodní provincie Liaoning, Jilin s Heilongjiang, což je tradiční středisko čínského ocelářského průmyslu. V podnětu se tvrdí, že čínská vláda vytvořila zvláštní banku Northeast Revitalisation Bank (NRB), která je kontrolována Státní radou a pověřena finanční podporou na oživení starého střediska těžkého průmyslu v severovýchodním regionu.
(358)
Podnět rovněž uvádí subvence, které v rámci tohoto programu poskytuje Export-Import Bank of China („EXIM bank“) prostřednictvím své pobočky v Dalianu v celkové výši 5 miliard RMB v podobě vývozních úvěrů a jiných „levných úvěrů“, jež pro místní podniky představují 150 milionů RMB úspor od listopadu 2003. V podnětu se rovněž tvrdí, že úvěry byly rozšířeny i na nebonitní podniky s cílem zvýšit konkurenceschopnost oslabených podniků ve státním vlastnictví, kterým byl poskytnut nepřiměřený přístup k finančním zdrojům i přesto, že měly nejvyšší podíl nesplácených úvěrů v zemi.
(359)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády opírá Komise své rozhodnutí týkající se toho programu o informace obsažené v podnětu a v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe) (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 21 a 22) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)), náležitě upravené dle potřeby, jak je uvedeno v 252. bodě odůvodnění výše.
(360)
Tento program poskytuje výhodu společnostem z řad příjemců v podobě: i) grantů jakožto úrokové podpory vývozu; ii) vracení DPH za nákup dlouhodobých aktiv.
(361)
S ohledem na bod i) úroková podpora vývozu představuje poskytování úrokové podpory subvenci v podobě grantu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Rozhodnutí USA tento program týkající se revitalizace severovýchodního regionu, jak je uvedeno v podnětu, označuje jako „Fond na rozvoj zahraničního obchodu“. Tento program je řízen orgány provincie Liaoning, a to provinčním Úřadem zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce provincie Liaoning a Finančním odborem provincie Liaoning). Mezi způsobilými projekty jsou i projekty prováděné vyvážejícími podniky, mimo jiné za účelem zlepšení konkurenceschopnosti jejich vývozní základny a průzkumu mezinárodního trhu. Vzhledem k tomu, že tyto dotace jsou závislé na vývozní výkonnosti, je daný program specifický v souladu s čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(362)
S ohledem na bod ii) vracení DPH za nákup dlouhodobých aktiv představuje subvenci v podobě ušlých příjmů ze strany státu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. V rámci tohoto programu mohou plátci DPH určitých výrobních odvětví odečíst DPH za nákup dlouhodobých aktiv od DPH z prodeje hotových výrobků. Tento odpočet DPH je omezen na podniky nacházející se v severovýchodním regionu, a je proto regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení.
c) Výpočet výše subvence
(363)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(364)
Takto zjištěná celková subvenční sazba v rámci Programu pro obnovu severovýchodního regionu činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,18 %, což odpovídá akumulované hodnotě za granty a vrácené DPH v rámci Fondu na rozvoj zahraničního obchodu, jak je uvedeno v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (Line Pipe) (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 21 a 22) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (84).
a) Právní základ
(365)
Právním základem jsou dočasná správní opatření týkající se finanční úrokové podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a příslušných výrobních zařízení provincie Liaoning ze dne 16. prosince 2004.
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(366)
Podnět tvrdí, že v rámci tohoto programu je poskytována pomoc podnikům s cílem zvýšit vývoz výrobků špičkové technologie a podporuje se rozvoj podniků nacházejících se v provincii Liaoning. Program spravuje Úřad zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce provincie Liaoning, Finanční odbor provincie Liaoning a Hospodářská komise provincie Liaoning. Orgány USA shledaly tento program napadnutelným ve výše uvedeném rozhodnutí týkajícím se trub a trubek (viz 359. bod odůvodnění).
(367)
Tento program představuje výhodu v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády za účelem zaplacení úroků z bankovních úvěrů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Vývozními úvěry se rozumí krátkodobé půjčky podnikům, které vyrábějí výrobky špičkové technologie a příslušná výrobní zařízení v provincii, poskytnuté bankami a nebankovními finančními institucemi v důsledku nedostatku potřebných finančních prostředků na výrobu a provoz na období od okamžiku deklarovaného vývozu a obdržením platby. Způsobilé podniky musí vykazovat roční objem vývozu vyšší než 1 milion USD, přičemž vyvážené výrobky musí být zahrnuty v rámci „katalogu čínských výrobků špičkové technologie určených na vývoz“ nebo příslušného výrobního zařízení. Tento program je proto specifický podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť je omezen na podniky, jež splňují daná kritéria. Tento program je rovněž závislý na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Program je i regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3, neboť je omezen na podniky ve vymezené územní oblasti na severovýchodě Číny.
c) Výpočet výše subvence
(368)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(369)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,43 %, což odpovídá sazbě systému úrokové podpory vývozu, stanovené v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (85).
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(370)
Podnět odkazuje na předchozí program úrokové podpory vývozu, který lze využít pouze v souvislosti s nevyčerpanými „vývozními úvěry“. Orgány USA rovněž shledaly tento program napadnutelným v rozhodnutí týkajícím se trub a trubek.
(371)
Právním základem je „prozatímní správní opatření týkající se finanční podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a výrobních zařízení provincie Liaoning“ ze dne 16. prosince 2004.
(372)
Tento program představuje výhodu v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Subvence představuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení, která se rovná rozdílu mezi částkou zaplacenou příjemci a částkou, již by za srovnatelnou obchodní půjčku zaplatili, kdyby tento program neexistoval. Tyto půjčky jsou poskytovány vládou prostřednictvím bank zajišťujících obchodní politiku státu a komerčních bank ve státním vlastnictví (viz analýza v 157.-180. bodě odůvodnění výše). Tyto vývozní úvěry jsou specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť jsou závislé na vývozní výkonnosti, a rovněž podle čl. 4 odst. 3, neboť se omezují na podniky ve vymezené územní oblasti v Číně.
b) Výpočet výše subvence
(373)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(374)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 1,05 %, což odpovídá aritmetickému průměru sazeb pro systém půjček na vývoz, stanovené v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté podobnými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (86).
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(375)
Podnět uvádí, že program „Five Points, One Line Coastal Belt“ (Pět bodů, jedna linie pobřežního pásma) byl zaveden dne 21. ledna 2006 místní vládou provincie Liaoning. Místní vláda provincie Liaoning poskytuje subvence určitým podnikům, které se nacházejí v dané oblasti. První prioritou jsou podniky zřízené v pěti klíčových oblastech, jež mají sloužit jako základna pro výrobu na vývoz. Preferenční zacházení zahrnuje řadu výhod, včetně snížené sazby u daně z příjmu ve výši 15 % pro podniky s osvědčením „špičkových technologií“; osvobození od daně z příjmu pro podniky působící v oblasti špičkových technologií, které byly založeny „pomocí domácích investic“; priority, pokud jde o získání podpory formou úrokového zvýhodnění; výsad ekonomického řízení; a osvobození od vládních poplatků. V podnětu se uvádí, že China Development Bank (CDB), státem vlastněná banka zajišťující státní politiku, poskytla v rámci tohoto programu preferenční úvěry.
(376)
Orgány USA shledaly tento program napadnutelným ve výše uvedeném rozhodnutí týkajícím se trub a trubek.
(377)
Právním základem je „prozatímní správní opatření týkající se finanční podpory na vývoz výrobků špičkové technologie a výrobních zařízení provincie Liaoning“ ze dne 16. prosince 2004.“ Komise pro rozvoj a reformy provincie Liaoning a finanční úřad provincie Liaoning řídí úrokové subvence a Huludao Beigang Industrial Park, průmyslové odvětví, a úřad průmyslu a obchodu osvobození od poplatků poskytované v rámci tohoto programu.
(378)
Tento program poskytuje finanční výhody v podobě přímého převodu peněžních prostředků ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a/nebo prominutého nebo nevybraného příjmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tyto subvence představují výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, která se rovná částce grantu a/nebo úlevě na dani/poplatku. Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou omezeny na určité podniky, jež se nacházejí v oblasti působnosti orgánu provincie Liaoning. První prioritou pro poskytování těchto subvencí jsou podniky zřízené v pěti klíčových oblastech, jež mají sloužit jako základna pro výrobu na vývoz, a jsou tudíž také specifické podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, neboť závisí na vývozní výkonnosti.
b) Výpočet výše subvence
(379)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(380)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,30 %, což odpovídá sazbě stanovené pro tento program v US Decision Memorandum of 17 November 2008 on Circular Welded Carbon Quality Steel Line Pipe (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 17. listopadu 2008 o kruhově svařovaných troubách a trubkách z vysoce jakostní uhlíkové oceli (strana č. 23) (Federální rejstřík / sv. 73, č. 227, strana 70961/ ze dne 24. listopadu 2008)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (87).
3.3.9.3. Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Jiangsu
a) Právní základ
(381)
Právní základ tohoto programu tvoří správní opatření týkající vědeckotechnologické platformy veřejných služeb provincie Jiangsu (Sukeji (2006) č. 102; Sucaijiao (2006) No 22).
b) Zjištění, jež šetření přineslo
(382)
V podnětu se uvádí, že daný program poskytuje, mimo jiné, granty určitým podnikům. Čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku tento program nevyužívala a ani z něj neměla výhody. Komise poukazuje na své argumenty, které se týkají požadavku, aby čínská vláda poskytla úplné odpovědi rovněž na otázky týkající se společností nezařazených do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise dále poznamenává, že podnět uvádí jako potenciální příjemce jak společnosti zařazené do vzorku, tak i další výrobce oceli s organickým povlakem nezařazené do vzorku, jež se nacházejí v příslušné oblasti působnosti programu. Komise proto při svých zjištěních vychází z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení, a zejména z informací obsažených v podnětu a zjištění orgánů USA, které tento program napadly v rozhodnutí týkajícím se ocelových výztuží do betonu z Čínské lidové republiky (88).
(383)
Finanční výhody poskytnuté v podobě grantů představují příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, neboť nic nenasvědčuje tomu, že se nárok na výhody v rámci tohoto programu zakládá na objektivních kritériích či podmínkách (jak je stanoveno v čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení), a na základě dostupných údajů se jeví, že odbor vědy a technologie provincie Jiangsu svou správu nevykonává objektivně.
c) Výpočet výše subvence
(384)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k tomu, že neexistuje jiné přesné kvantitativní vyjádření, bylo nejvhodnějším zdrojem informací pro posouzení výhody vzniklé vyvážejícím výrobcům srovnatelné rozhodnutí (vychází se z podobnosti programů) orgánů Spojených států.
(385)
Takto zjištěná subvenční sazba činí během období šetření pro všechny nespolupracující společnosti 0,01 %, což odpovídá sazbě stanovené pro tento program v US Decision Memorandum of 14 May 2010 on Pre-Stressed Concrete Steel Wire Strand (konečné rozhodnutí federálního orgánu USA pro mezinárodní obchod ze dne 14. května 2010 týkající se ocelových výztuží do betonu (strana č. 35) (Federální rejstřík / sv. 75, č. 98, s. 28557 / 21. května 2010)). S ohledem na šetření vedená orgány USA je třeba poznamenat, že metodika použitá pro výpočet výše výhody poskytnuté grantovými programy je v podstatě stejná jako metodika používaná Unií (89).
3.3.9.4. Granty v rámci programu pro vědu a technologii v provincii Hebei
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(386)
Podnět uvádí dva granty poskytované v roce 2009 programem pro vědu a technologie provincie Hebei výrobcům oceli s organickým povlakem v rámci tohoto programu ve výši 70 000 RMB a 2 080 000 RMB. Čínská vláda v odpovědi na dotazník uvedla, že žádná ze společností zařazených do vzorku nemá sídlo v provincii Hebei, a požadované informace jsou tudíž pro účely šetření nepodstatné. Komise poukazuje na své argumenty, podle nichž měla čínská vláda poskytnout úplné odpovědi rovněž na otázky týkající se společností nezařazených do vzorku (34. a 35. bod odůvodnění výše). Komise tudíž ve svých zjištěních vychází z dostupných údajů obsažených ve spisu (v tomto případě v podnětu) v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(387)
Finanční výhody poskytnuté v rámci tohoto programu v podobě grantů představují subvence vzhledem k tomu, že poskytují finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Představují výhodu podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení, která se rovná výši grantů. Tyto subvence jsou specifické podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť jsou poskytovány pouze společnostem nacházejícím se v provincii Hebei.
b) Výpočet výše subvence
(388)
Výše napadnutelné subvence je vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci a která byla zjištěna za období šetření. Vzhledem k nedostatku jiných informací pro posouzení této výhody jsou zjištění Komise založena na informacích uvedených v podnětu. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence přepočtena na celkový objem výroby příjemců během období šetření (jmenovatel), neboť subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených či přepravených výrobků.
(389)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti je zanedbatelná (méně než 0,01 %).
3.3.10. SUBVENCE AD HOC
a) Zjištění, jež šetření přineslo
(390)
Podnět uvádí různé subvence ad hoc, které byly údajně poskytnuty určitým výrobcům oceli s organickým povlakem, a to jak státem vlastněným podnikům, tak soukromým společnostem. Tyto subvence měly buď podobu grantů nebo jiných daňových úlev či snížení daně mimo jiné za účelem financování konkrétních projektů nebo aktiv. Subvence byly uděleny v rámci obecných strategických opatření na modernizaci ocelářského průmyslu.
(391)
Komise požádala čínskou vládu, aby poskytla o těchto subvencích ad hoc příslušné informace. Čínská vláda odpověděla, že tvrzení uvedená v podnětu jsou založena na citacích z výročních zpráv a že žádná z těchto subvencí se společností zařazených do vzorku pravděpodobně netýká. Čínská vláda došla k závěru, že není nutné zabývat se tvrzením ohledně konkrétních obchodních operací týkajících se společností nezařazených do vzorku a provincií. Kromě toho čínská vláda zopakovala jednu ze svých obecných připomínek, a to, že pouhé uvedení některých obchodních operací jako „subvencí“ ve výroční zprávě společnosti nelze považovat za dostatečné důkazy opravňující k zahájení šetření, neboť „nepředstavuje dostatečný přímý důkaz podle čl. 11.2 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“.
(392)
Komise odkazuje na své argumenty, v nichž vysvětluje, proč byla čínská vláda požádána poskytnout informace rovněž ohledně nepodložených tvrzení o subvenci, pokud jde o společnosti nezařazené do vzorku (34.-35. bod odůvodnění výše). Komise při svých zjištěních o těchto subvencích ad hoc vycházela z dostupných údajů obsažených ve spisu v souladu s článkem 28 základního nařízení.
(393)
Subvence ad hoc uvedené v podnětu představují subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení v podobě přímého převodu peněžních prostředků, pokud jde o granty a obdobné převody zdrojů, a ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení v podobě jinak splatných ušlých příjmů za různé daňové či poplatkové výhody či úlevy na ústřední, provinční nebo místní úrovni. Komise poznamenává, že samotné výroční zprávy různých výrobců oceli s organickým povlakem uvádějí tyto finanční příspěvky jako „subvence“. Z této skutečnosti vyplývá, že řada těchto subvencí je vymezena právními předpisy či skutkovým stavem, tudíž ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení, neboť vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády se má za to, že jsou poskytovány omezenému počtu ocelářských společností v podporovaném ocelářském průmyslu a/nebo vzhledem k způsobu, jakým vykonal orgán poskytující subvenci při rozhodování o poskytnutí subvence správní uvážení. Kromě toho některé tyto subvence jsou rovněž specifické podle čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k nim byl omezen na určité podniky ve vymezených územních oblastech v určitých provinciích.
b) Výpočet výše subvence
(394)
Komise důkladně prostudovala dostupné informace obsažené ve spisu ohledně jednotlivých subvencí ad hoc pro různé výrobce oceli s organickým povlakem. Komise zjistila, že některé tyto subvence nenarušují obchod a/nebo poskytují výrobcům oceli s organickým povlakem relativně malé částky. Vedle těchto subvencí naopak existuje řada specifických subvencí, které zjevně poskytují výrobcům oceli s organickým povlakem značné množství subvencí. Z tohoto důvodu a s ohledem na informace uvedené ve spisu považuje Komise za vhodné vypočítat použitelné vyrovnávací clo podle prostého průměru vyplývajícího z grantových a daňových programů napadnutých v tomto řízení, a to navzdory nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a příslušných výrobců oceli s organickým povlakem.
(395)
Takto zjištěná subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti činí 0,5 %.
3.4. PŘIPOMÍNKY STRAN PO ZVEŘEJNĚNÍ KONEČNÝCH INFORMACÍ
(396)
Po zveřejnění konečných informací předložili připomínky Čínská vláda, jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Zhejiang Huadong) a žadatel.
3.4.1. PŘIPOMÍNKY ČÍNSKÉ VLÁDY KE ZVEŘEJNĚNÍ KONEČNÝCH INFORMACÍ
(397)
Vzhledem k množství a míře podrobnosti argumentů předložených čínskou vládou a tomu, že by nebylo možné (rovněž kvůli důvěrnosti některých informací) je všechny v tomto nařízení uvést, Komise čínské vládě bilaterálně poskytla písemné vysvětlení všech právních a věcných prvků, jimiž bylo zamítnutí uvedených argumentů podloženo.
3.4.1.1. Procedurální otázky
(398)
U řady svých připomínek k zahájení šetření, při výkladu některých ustanovení dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (dále též „dohoda WTO o subvencích“) a základního nařízení EU, čínská vláda patrně považovala za určující zprávu skupiny odborníků týkající se ploché válcované elektrotechnické oceli (GOES) (90). Čínská vláda například uvádí, že tato skupina odborníků „rozptýlila“ pochybnosti (91). Přestože Komise vzala na vědomí zjištění skupiny odborníků a nestaví se proti řadě z jeho závěrů, tato zjištění nijak nemění znění příslušných smluv či právních ustanovení, konkrétně čl. 11 odst. 2 a 3 dohody WTO o subvencích, nebo čl. 9 odst. 2 a 3 základního nařízení o vyrovnávacích opatřeních, která jsou pro Komisi při všech antisubvenčních řízeních relevantní a závazná.
(399)
Čínská vláda tvrdila, že Komise porušuje článek 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích, neboť toto šetření zahájila na základě podnětu, který neobsahoval žádný důkaz o „existenci, míře a účinku jakýchkoli (veškerých) údajných subvencí“, a Komise tudíž porušila čl. 11 odst. 3, který jí ukládá povinnost přesvědčit se o správnosti a dostatečnosti důkazů.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Odkaz čínské vlády na „existenci, míru a účinek“ subvence je citací z čl. 11 odst. 1 dohody WTO o subvencích a je popisem účelu vyšetřování. Podle názoru Komise to nesouvisí s čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích, který požaduje, aby žadatel předložil „dostatečné důkazy o existenci subvence a pokud možno i o její výši“ a aby podnět obsahoval „žadateli obvykle dostupné informace“. Komise prozkoumala důkazy předložené žadatelem, které byly podstatné, jak je jednoznačně patrné z verze poskytnuté k nahlédnutí stranám, jichž se podnět dotýká. Útvary Komise navrhly zahájit šetření až poté, co náležitě přezkoumaly správnost a dostatečnost důkazů, které považují za dostatečné důkazy prima facie.
(400)
Čínská vláda uvedla, že každý prvek (finanční příspěvek, výhody a specifičnost) každého programu subvencí musí být stanoven samostatně. Komise souhlasí s čínskou vládou v tom, že tvrzení o subvencích je nutno posuzovat individuálně. Neznamená to však, že se musí důkazy předložené ke každému prvku každého subvenčního programu posuzovat odděleně. Například důkazy o existenci specifičnosti u jednoho programu by mohly být velmi důležité pro určení specifičnosti jiného programu, mimo jiné v závislosti na tom, kolik informací o dotčených programech je veřejně dostupných, jakož i toho, nakolik jsou programy vzájemně propojeny a podléhají-li stejným právním předpisům.
(401)
Čínská vláda tvrdila, že u každého programu musí být prokázána částka (vyšší než nepatrná) subvence během období šetření a že u každé subvence musí existovat dostatečné důkazy o probíhajícím subvencování, nikoli o „potenciálních“ či „pravděpodobných“ výhodách. V tomto ohledu Komise nesouhlasí s čínskou vládou, neboť základní nařízení ani dohoda WTO o subvencích nepožadují, aby bylo nutné prokázat, že míra subvencování je u daného programu vyšší než nepatrná. Není sporu o tom, že aby mohla být napadena, musí subvence během období šetření poskytovat zvýhodnění, což by se žadatelé měli snažit prokázat. Ustanovení čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích nicméně požadují „dostatečné důkazy“ o subvencování na základě žadateli „obvykle dostupných“ informací. Vzhledem k tomu, že mnohé informace o subvenčních výhodách (např. osvobození od daně, granty, poskytnutí zboží) nejsou veřejně dostupné, žadatel často nemůže s jistotou určit, že subvence výrobcům dotčeného výrobku poskytla výhodu. V takových situacích se od žadatele požaduje, aby poskytl nejlepší dostupné důkazy o tom, že výrobci dotčeného výrobku například mají na poskytnutí dotace nárok a že daný program je nadále v platnosti nebo poskytuje výhody. Požadovaná důkazní úroveň bude záviset na okolnostech daného případu a na tom, kolik informací je žadateli obvykle dostupných.
(402)
Čínská vláda vznesla tvrzení, že oznámení o zahájení je v rozporu s čl. 22 odst. 2 bodem iii) dohody WTO o subvencích, neboť nelze mít za to, že pouhé opakování názvů přidělených různým programům představuje jejich „popis“. Komise se domnívá, že subvenční praktiky, které mají být předmětem šetření, byly v oznámení o jeho zahájení patřičně popsány tím, že byly upřesněny dotčené režimy, a oznámení tudíž čl. 22 odst. 2 bod iii) dohody WTO o subvencích neporušuje.
(403)
Čínská vláda tvrdila, že Komise u řady subvenčních programů zahájila šetření nesprávně, neboť podnět posuzovala „holisticky“ či „jako celek“, místo aby posuzovala každý z programů; čínská vláda rovněž uvedla, že zjištění jiných orgánů provádějících šetření různých programů nejsou sama o sobě dostatečným důkazem pro zahájení. Jak je vysvětleno výše (400. bod odůvodnění), útvary Komise posuzovaly každý program. K otázce, do jaké míry mohou zjištění jiných orgánů ke konkrétnímu programu představovat dostatečné důkazy pro zahájení řízení, je třeba přistupovat případ od případu a do jisté míry to závisí i na tom, jaké další informace jsou žadateli obvykle dostupné.
(404)
Čínská vláda (citujíc podání, které v případě GOES (92) učinily Spojené státy) tvrdila, že v plánovacích dokumentech vlády mohlo být statusu „podporován“ u výrobců oceli s organickým povlakem použito „paušálně“, aby se prokázala specifičnost. To však neodpovídá skutečnosti. Právní předpisy, které klasifikují výrobce oceli s organickým povlakem jako „podporované“ (93) (a důsledky z toho plynoucí) nejsou (jak uvádí čínská vláda) „obecnými informacemi o vládní politice, jež nemají přímou souvislost s programem, o který se jedná“. Vzhledem k tomu, že výslovně omezují přístup k programům na určité podniky (nebo poskytují preferenční výhody), mají tyto právní předpisy zjevně zcela bezprostřední souvislost s programem, o který se jedná.
(405)
Čínská vláda tvrdila, že musí existovat důkaz o aktuálním prospěchu ze subvenčního programu a že skutečnost, že programy byly napadnuty v jiných případech, není postačující, neboť se tato zjištění týkají jiného období šetření. Není sporu o tom, že aby mohla být napadena, musí subvence během období šetření poskytovat zvýhodnění, což by se žadatelé měli snažit prokázat. Nicméně pro účely zahájení může být důkaz o tom, že byl program v přiměřeně nedávné době využíván, velice důležitý, například pokud nejsou veřejně dostupné informace o tom, že byl program ukončen či pozměněn. Odkaz čínské vlády na skupinu odborníků v případu GOES (94) (na odstavec 7.72 jeho zprávy) nic neprokazuje, neboť se týká situací, v nichž je očividné, že k subvencování aktuálně nedochází, což není tento případ.
(406)
Čínská vláda uvedla, že aby mohlo být řízení zahájeno, musí existovat důkazy o tom, že někteří výrobci dotčeného výrobku skutečně těžili z výhod programu. S tímto tvrzením nelze souhlasit. V základním nařízení ani v čl. 11 odst. 2 dohody WTO o subvencích není žádné ustanovení, které by vyžadovalo „dostatečné důkazy o existenci subvence…“, tj. výslovný důkaz o skutečném využívání některými výrobci. Vzhledem k tomu, že mnohé informace o subvenčních výhodách (např. osvobození od daně, granty, poskytnutí zboží) nejsou veřejně dostupné, žadatel často nemůže s jistotou určit, že subvence výrobcům dotčeného výrobku poskytla výhodu. V takových situacích se od žadatele požaduje, aby poskytl nejlepší dostupné důkazy o tom, že výrobci dotčeného výrobku například mají na poskytnutí dotace nárok a že daný program je nadále v platnosti nebo poskytuje výhody. Požadovaná důkazní úroveň bude záviset na okolnostech daného případu a na tom, kolik informací je žadateli obvykle dostupných. Uložení takového požadavku žadatelům by se rovnalo podpoře neprůhledných systémů na úkor transparentnějších, které poskytují tentýž typ subvence.
(407)
Čínská vláda tvrdila, že Komise jí k předložení nezbytných informací podle čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích neposkytla „přiměřenou lhůtu“. Čínská vláda rovněž tvrdila, že jí Komise neposkytla „dostatek příležitostí“, aby v souladu s čl. 12 odst. 1 dohody WTO o subvencích písemně předložila veškeré náležité důkazy týkající se šetření. Tyto námitky je nutno zamítnout, poněvadž Komise čínské vládě poskytla přiměřenou lhůtu i dostatek příležitostí k tomu, aby náležité informace předložila v souladu s příslušnými ustanoveními WTO a základního nařízení. Komise považuje za vhodné uvést, že výjimečně velkorysým způsobem několikrát prodloužila termín pro vyplnění původního dotazníku, čímž se celková lhůta pro odpověď prodloužila z 37 dnů téměř na dva měsíce. Započítá-li se i doba prodlení, měla čínská vláda od zahájení více než tři měsíce na to, aby potřebné informace poskytla. Čínské vládě byla dána i možnost poskytnout chybějící informace až do okamžiku inspekce na místě. Komise rovněž poznamenává, že „přiměřenou lhůtu“ je třeba vnímat v procesních souvislostech, základní antisubvenční nařízení totiž Komisi ukládá, aby šetření dokončila do 13 měsíců. Poskytnutí ještě delších lhůt požadovaných čínskou vládou by nevyhnutelně mělo negativní dopad na možnost, aby Komise postupovala rychle, a dodržela tak příslušné zákonné lhůty.
(408)
Čínská vláda také poukázala na žádost o pomoc s vyplňováním dotazníku, s níž se na Komisi obrátila a která jí podle jejího názoru byla Komisí odepřena. To neodpovídá skutečnosti, jelikož žádost čínské vlády o pomoc byla natolik obecná a rozsáhlá (tj. týkala se každé otázky v dotazníku a dodatcích), že Komise byla s to nabídnout pomoc jen s konkrétními potížemi, s nimiž se čínská vláda při odpovědích potýkala, spíše než s jednotlivými otázkami. Čínská vláda se rozhodla nereagovat na tuto nabídku pomoci. Komise rovněž poznamenává, že čl. 12 odst. 11 dohody WTO o subvencích stanoví, že požadovaná pomoc musí být „proveditelná“, což vzhledem k obecnosti a obšírnosti požadavků, jež na orgán provádějící šetření kladly naprosto neúměrnou zátěž, nebyl tento případ, navíc když byl dotazník naprosto jednoduše srozumitelný. Komise poznamenává, že čínská vláda má s antisubvenčními šetřeními bohaté zkušenosti a využívá služeb externích právníků.
(409)
Pokud jde o subvenční programy obsažené v podnětu, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužívali, čínská vláda uvedla, že ve lhůtě stanovené Komisí nebude moci poskytnout požadované informace o všech těchto programech, a to kvůli fragmentaci ocelářského průmyslu. Čínská vláda také tvrdila, že až do pozdní fáze řízení z vysvětlení Komise nepochopila potenciální důsledky, které plynou z neposkytnutí požadovaných informací o těchto programech, neboť se týkaly společností nezařazených do vzorku. Komise musí hned zkraje konstatovat nesoulad v postoji čínské vlády, jelikož se zdá, že její tvrzení, že neměla dostatek času odpovědět ve stanovené lhůtě, je v rozporu s jejím úmyslným rozhodnutím neposkytnout odpověď ke všem programům, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužili, neboť údajně nepochopila smysl požadavku Komise a důsledky, jaké bude mít odmítnutí poskytnout požadované informace. Jak je uvedeno výše (407. bod odůvodnění), Komise několikrát prodloužila termín, aby čínská vláda mohla předložit požadované informace ke všem programům. Celková lhůta (tj. více než tři měsíce včetně doby prodlení) byla tudíž k poskytnutí potřebných informací více než dostatečná. Čínská vláda sama ve svých připomínkách výslovně uznává, že skutečně byla názoru, že předložení informací o těchto jiných programech se vyžadovat nemělo, což je doloženo i faktem, že se nepokusila poskytnout ani částečnou nebo neúplnou odpověď, aby dala najevo ochotu ke spolupráci, nýbrž v tomto ohledu jednoduše žádné informace nepředložila.
(410)
Komise nemůže přijmout ani argument čínské vlády, že si neuvědomila důsledky plynoucí z neposkytnutí požadovaných informací o programech, kterých vývozci zařazení do vzorku nevyužívali. Komise ve skutečnosti tyto důsledky od počátku řízení několikrát objasnila. Konkrétněji, důsledky nedostatečné spolupráce jsou výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na příslušná ustanovení základního nařízení a na průvodní stránce k dotazníku. Rovněž ve svých dopisech ze dne 19. března, 11. dubna, 4. května (upozornění na nedostatky), 7. června (oznámení o inspekci) a 14. srpna 2012 Komise zevrubným způsobem zodpověděla otázky ohledně výběru vzorku a toho, že je nutno, aby čínská vláda poskytla požadované informace vzhledem k velmi nízké míře spolupráce a případnému posuzování žádostí o individuální zacházení. Není proto možné, že si čínská vláda neuvědomovala nebo neporozuměla důsledkům, které bude mít nedostatečná spolupráce ohledně těchto programů, kterých vyvážející výrobci zařazení do vzorku nevyužívali. Především se zdá, že čínská vláda pominula skutečnost, že jakožto poskytovatel údajných subvenčních režimů měla povinnost spolupracovat a poskytnout informace o veškerých subvenčních režimech, jež měly být k dispozici pro výrobek, který je předmětem šetření.
(411)
Čínská vláda také uvedla řadu argumentů k inspekčnímu postupu i samotné inspekci na místě. Čínská vláda namítla, že z oznámení o inspekci, které jí Komise zaslala, nebyl zřejmý rozsah ověřování příslušných informací, a vznesla stížnost, že jí Komise údajně odmítla poskytnout podrobnější informace k průběhu inspekce. Čínská vláda dodala, že měla přinejmenším nárok na určité „zúžení“ případného rozsahu inspekce (např. prostřednictvím předběžného zaslání seznamu všech otázek, které budou pracovníci Komise klást) (95), která podle čínské vlády vzhledem ke své krátkosti nemohla být vyčerpávající. Komise posledně uvedený argument čínské vlády odmítá, neboť dohoda WTO o subvencích ani základní antisubvenční nařízení EU neobsahují právní základ pro tento domnělý nárok na zúžení rozsahu inspekce. Neexistuje ani žádné rozhodnutí WTO, které by bylo možné vykládat tak, že by takový nárok mohl existovat.
K ostatním argumentům čínské vlády Komise konstatuje, že dne 7. června 2012 zaslala podrobné oznámení o inspekci, v němž byl jasně uveden i) navržený harmonogram předběžně neformálně dohodnutý s čínskou vládou, ii) účel inspekce na místě, iii) rozsah, obsah a předmět šetření a iv) možnost využít dostupné údaje v případě programů, které nebyly vývozci zařazenými do vzorku využívány (viz výše). Aby omezila nutnost přítomnosti příslušných úředníků čínské vlády, Komise uvedla i to, v jaký den se bude daný program projednávat. V zájmu dosažení plné spolupráce Komise zašla ještě dále a vyhověla žádosti čínské vlády o další podrobnosti k inspekci na místě tím, že se i bez dostatečného časového předstihu setkala se zástupci čínské vlády a objasnila jim požadované podrobnosti k inspekcím na místě. K této schůzce se pak Komise vrátila ještě písemně a v řadě e-mailů vyhověla dalším žádostem čínské vlády o vysvětlení. Komise tudíž učinila vše, co bylo v jejích silách, aby zajistila zdárný průběh inspekce na místě, zdá se však, že čínská vláda veškerou tuto snahu nevzala v úvahu.
3.4.1.2. Poskytování oceli válcované za tepla a za studena za cenu nižší než přiměřenou
(412)
Čínská vláda tvrdila, že Komise měla určit „práh“ ke stanovení toho, zda se jedná o veřejnoprávní subjekt předtím, než čínskou vládu v dotazníku požádala o informace týkající se jednotlivých obchodních operací. Toto tvrzení nebylo možné přijmout, bylo by totiž nepraktické tímto způsobem rozdělit šetření do dvou samostatných etap, neboť Komise by v takovém případě musela učinit dvě samostatné žádosti o informace a v Číně vykonat dvě oddělené inspekce. Kromě dopadů na zdroje by to prakticky znemožnilo dokončit šetření ve stanovených lhůtách. Veškeré důkazy (včetně údajů o cenách a objemu jednotlivých obchodních operací) mohou mít v každém případě význam pro určení, zda se jedná o veřejnoprávní subjekt.
(413)
Čínská vláda tvrdila, že to, že nevyplnila odpovědi v dodatku B určeném státem vlastněným podnikům, které výrobcům oceli s organickým povlakem dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena, nemělo vést k použití článku 28 základního nařízení, a že Komise použitím dostupných údajů porušila čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích. Čínská vláda dále tvrdila, že Komise požadovala, aby dodatek B vyplnila i řada společností, jichž se šetření netýkalo. Tuto námitku je nutno zamítnout. Komise sestavila dodatek B takovým způsobem, aby mohla ověřit tvrzení v podnětu, a v souladu se závěry odvolacího orgánu WTO ve věci DS379, které stanoví určité zásady pro určování veřejnoprávního subjektu. Tvrzení čínské vlády, že se „dodatek B týkal nejen státem vlastněných podniků“, neodpovídá skutečnosti. Je pravda, že původně Komise požadovala, aby dodatek B vyplnili všichni výrobci oceli válcované za tepla a za studena, ale poté, co čínská vláda na její dotazník odpověděla, Komise svůj požadavek omezila pouze na dotčené státem vlastněné podniky (96), aby čínské vládě usnadnila práci s vyplňováním dodatku B. Přestože Komise vyvinula takovou snahu, čínská vláda a dotčené státem vlastněné podniky na dodatek B neodpověděly, ačkoliv je zřejmé (zejména z podnětu), že se šetření vztahuje na státem vlastněné podniky, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem.
(414)
Vzhledem k výše uvedenému neměla Komise jinou možnost než použít čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a to plně v souladu s čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích.
(415)
Čínská vláda uvedla, že dostupné údaje, které Komise použila, neobhajují závěr, že citované „pokyny“ pro ocelářský průmysl jsou právně závazné. Hlavním plánovacím dokumentem ocelářského průmyslu, na němž Komise založila svá zjištění o existenci veřejnoprávního subjektu, je vyhláška komise pro národní rozvoj č. 35 - Politika pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu. Komise se přímo dotázala na právní status vyhlášek komise pro národní rozvoj a potvrdilo se, že vyhlášky jsou v čínském právním řádu právně závazné, neboť patří do jedné ze čtyř kategorií čínských právních předpisů. Toto tvrzení je proto v rozporu s příslušnými informacemi obsaženými ve spisu.
(416)
Čínská vláda tvrdila, že narušení trhu, které Komise konstatovala u ocelářského průmyslu, je pro určení statusu veřejnoprávního subjektu u výrobců oceli válcované za tepla a za studena irelevantní a že se k určení mělo přikročit výhradně u subjektů, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena dvěma skupinám vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a nikoliv pouze obecně u všech státem vlastněných podniků, které v Číně tento druh oceli vyrábějí. Čínská vláda tvrdí, že nemá-li Komise informace o těchto subjektech, nemůže určení provést; jinak by dovozovala nepřípustný nepříznivý závěr. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Existence narušení trhu je při analýze relevantním činitelem, i když nikoliv určujícím. Zjištění, které Komise v rámci tohoto řízení učinila ohledně „veřejnoprávního subjektu“, se týká všech výrobců oceli válcované za tepla a za studena, kteří jsou zcela či částečně ve vlastnictví státu, poněvadž bylo učiněno na základě důkazů souvisejících s faktory obecně politickými a celoodvětvovými a nevztahovalo se ke konkrétní společnosti. Státem vlastněné subjekty, které dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena dvěma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku jednoznačně spadají do působnosti zjištění o veřejnoprávním subjektu, a nepovažovalo se tudíž za nutné provádět určení výhradně pro ně. Čínská vláda v každém případě v reakci na dotazník Komise neposkytla žádné informace, které mohou sloužit pro takové určení vztahující se ke konkrétní společnosti.
Tvrzení čínské vlády, že Komise nemůže zjištění provést, chybí-li „skutečná fakta“ ke konkrétním dotčeným státem vlastněným podnikům, by znamenalo, že čínská vláda by ve skutečnosti z nedostatečné spolupráce měla prospěch (neboť „fakta“ odmítla poskytnout), a dosáhla by tudíž „příznivějšího výsledku“ než kdyby spolupracovala, což je opakem nepříznivého závěru.
(417)
Čínská vláda namítla, že ji Komise informovala o analýzách „pověření a řízení“ až při zveřejnění konečných informací, čímž došlo k porušení jejího práva na obhajobu. V dřívějším stádiu šetření však Komise nemohla vědět, že dospěje k takovému závěru. Toto zjištění je výsledkem veškerých informací a údajů shromážděných v průběhu celého řízení a bylo zveřejněno ihned po konečném zjištění, tj. při zveřejnění konečných informací. Podle podnětu údajné subvence souvisely s tím, že vláda poskytovala zboží prostřednictvím státem vlastněných podniků. Šetření ukázalo, že tato vládní politika, jež se původně týkala státem vlastněných podniků, se vztahuje i na soukromé subjekty, což vedlo k závěru o pověření či řízení vládou.
(418)
Čínská vláda tvrdila, že Komisí uváděné skutečnosti nijak neopravňují k závěru, že všechny soukromé subjekty v odvětví oceli jsou státem pověřeny a řízeny, aby poskytovaly napadené subvence. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ve svých analýzách týkajících se pověření a řízení Komise poukázala na řadu vládních plánů a strategických dokumentů a citovala jejich části, jež ukazují na přímou vazbu mezi vládou a chováním soukromých ocelářských společností, a toto zjištění podepřela i příklady počínání těchto soukromých subjektů.
(419)
Čínská vláda uvedla, že Komise při analýze pověření a řízení nerozlišovala mezi důsledky a záměrem činnosti vlády. I toto tvrzení se zamítá. Komise zjistila, že vláda má politiku na podporu ocelářského průmyslu a pro dodávky oceli válcované za tepla a za studena za ceny nižší než tržní, kterou uskutečňuje prostřednictvím veřejnoprávních subjektů (státem vlastněných podniků). Dále bylo zjištěno, že tato politika (a sice převahou státem vlastněných podniků a odrazováním od vývozu oceli válcované za tepla a za studena) přinutila soukromé výrobce k tomu, aby domácímu odvětví oceli s organickým povlakem dodávali za stejně nízké netržní ceny jako státem vlastněné podniky. Existují důkazy o tom, že ceny soukromých dodavatelů jsou vyloženě navázány na ceny státem vlastněných podniků. Proto Komise shledala, že jedním z cílů této politiky bylo řídit a úkolovat soukromé subjekty takovým způsobem, aby používaly stejné praktiky jako státem vlastněné podniky. Jde o klasický příklad situace, kdy vláda přímo či prostřednictvím státem vlastněných podniků „uplatňuje svou moc“ vůči soukromým dodavatelům. Tato politika vykazuje všechny požadované znaky pověření a řízení tj. „vládní opatření“„určené konkrétní straně“, „jehož cílem je konkrétní úkol nebo povinnost.“ Pro ilustraci vládních záměrů lze uvést, že některá ustanovení vyhlášky č. 35 postihují ty společnosti, které nejednají v souladu s politikami, které vyhláška popisuje. To ukazuje, že čínská vláda má v úmyslu celý ocelářský průmysl určitým způsobem směrovat a u společností, které se tomuto záměru nepodřídí, budou vyvozeny patřičné důsledky.
(420)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise nezjistila, že by čínská vláda uskutečňovala politiku dodávek oceli válcované za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem a že Komise v tomto ohledu žádný závěr neučinila. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak ukazuje analýza v 49.-72. bodě odůvodnění výše, státem vlastněné podniky dodávající ocel válcovanou za tepla a za studena výrobcům oceli s organickým povlakem jsou veřejnoprávními subjekty, tj. prodlouženou rukou čínské vlády, a je evidentní, že vyvážejícím výrobcům oceli s organickým povlakem dodávají ocel válcovanou za tepla a za studena. Bylo rovněž zjištěno, že ceny těchto vstupů neodrážejí tržní hodnoty. Proto byl učiněn závěr, že čínská vláda prostřednictvím těchto státem vlastněných podniků provádí politiku dodávek levné oceli válcované za tepla a za studena.
(421)
Čínská vláda tvrdila, že Komise učinila chybný závěr, že se jedná o všudypřítomné vládní řízení ocelářského průmyslu obecně a že toto odvětví plní určité pokyny, avšak nedospěla k závěru, že dodávání oceli výrobcům oceli s organickým povlakem pod úrovní tržních cen je cílem této politiky. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak je vysvětleno ve 419. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že součástí vládní politiky je záměrně řídit soukromé dodavatele takovým způsobem, aby stejně jako státem vlastněné podniky dodávali za nižší než tržní ceny.
(422)
Čínská vláda tvrdila, že Komise nedospěla ke zjištění, že je zvláštním záměrem čínské vlády poskytovat skutečný finanční příspěvek, o který jde ve věci dodávek oceli válcované za tepla a za studena, jak uvádí zpráva odvolacího orgánu v případu US -Countervailing Duty Investigation on DRAMS from Korea (97). Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Dotčená vládní opatření jsou založena na vládní politice, jejímž cílem je řídit soukromé dodavatele takovým způsobem, aby stejně jako státem vlastněné podniky dodávali za nižší než tržní ceny. Není to „důsledek“ či „vedlejší produkt“ vládních zásahů; je to jejich účel. Je evidentní, že v tomto případě soukromí dodavatelé oceli válcované za tepla a za studena na trhu nevykonávají svobodnou volbu, protože trh je narušen převahou státem vlastněných podniků a od vývozu tohoto druhu oceli jsou odrazováni.
(423)
Čínská vláda tvrdí, že Komise neučinila žádná zjištění o konkrétních soukromých subjektech, které společnostem zařazeným do vzorku dodávaly ocel válcovanou za tepla a za studena. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Stejně jako v případě veřejnoprávních subjektů Komise určila pověření a řízení celoodvětvově, takže se vztahuje na všechny soukromé dodavatele. Vzhledem k tomu, že se dotčená vládní politika vztahuje na všechny takové subjekty, není potřeba určení provádět pro konkrétní společnosti.
(424)
Čínská vláda tvrdila, že Komise odmítla důkazy čínské vlády ohledně podílu, který v čínské produkci oceli válcované za tepla a za studena připadá na státem vlastněné podniky. Tabulku, kterou čínská vláda v této věci poskytla, nelze považovat za důkaz. Před inspekcí a v jejím průběhu čínská vláda odmítla k této tabulce poskytnout zdroje údajů, a nelze ji proto považovat za spolehlivé informace. Komise tudíž použila informace z přehledu World Steel Capacity Book, který je ocelářským průmyslem ve světě všeobecně akceptován.
(425)
Čínská vláda uvedla, že Komise nevysvětlila, proč jsou nejvhodnějším srovnávacím základem právě ceny na světovém trhu s ocelí válcovanou za tepla a za studena, a poukázala na rozhodnutí odvolacího orgánu ve věci US - Softwood Lumber IV (USA - řezivo z jehličnatých dřevin IV), že srovnávací základ mimo danou zemi „se musí vztahovat k převládajícím podmínkám na trhu v dané zemi nebo na ně odkazovat či s nimi souviset a musí odrážet cenu, kvalitu, dostupnost, prodejnost, přepravu a jiné podmínky nákupu nebo prodeje“. Čínská vláda rovněž tvrdí, že „převaha vládního sektoru“ nemůže vést k pominutí této judikatury, neboť jestliže by tomu tak bylo, vůbec by nebylo možné aplikovat variantu vnějšího srovnávacího základu. Čínská vláda uvádí, že Komise nevyhověla požadavkům článku 14 dohody WTO o subvencích. Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Jak je vysvětleno ve 49.-97. bodě odůvodnění výše, Komise zjistila, že v Číně převládají narušené tržní podmínky. Ocel se ve světě vyrábí podobnými postupy a obchoduje se v celosvětovém měřítku, nejpřiměřenějším vnějším srovnávacím základem je proto cena na světových trzích, poněvadž pokud by v Číně panovala normální nenarušená tržní situace, ceny by se pravděpodobně dostaly do souladu s cenami na světových trzích. Čínská vláda poskytla velmi málo informací o trhu s ocelí v Číně, přestože ji o to Komise přímo požádala. Čína ani nenavrhla žádný jiný srovnávací základ kromě vnitrostátního, který však kvůli zjištěným narušením trhu nebyl vhodný.
Čínská vláda tvrdila, že Komise své zjištění o oceli válcované za tepla a za studena a dodávané za cenu nižší než přiměřenou založila pouze na tautologickém prohlášení žadatelů v podnětu, což není postačující ke splnění požadavků dohody WTO o subvencích. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Ocel válcovanou za tepla a za studena používá jako surovinu pouze omezený počet podniků, neboť v mnoha odvětvích se tyto výrobky nijak neuplatní. Sama čínská vláda ve své odpovědi na dotazník potvrdila, že ocel válcovanou za tepla a za studena používá jen několik málo odvětví. Ve svých připomínkách k zveřejnění konečných informací čínská vláda tuto skutečnost nijak nezpochybnila. Proto se potvrzuje, že se v tomto případě jedná o specifickou subvenci ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení, který přejímá obsah čl. 2. odst. 1 písm. c) dohody WTO o subvencích.
3.4.1.3. Zvýhodněné půjčky a úrokové sazby pro odvětví oceli s organickým povlakem
(426)
Čínská vláda uvedla, že banky nejsou povinny dodržovat pokyny pro průmysl, vláda jim nediktuje jednotlivá obchodní rozhodnutí a že v bankovním sektoru nepřevládají státní subjekty. Toto tvrzení nelze přijmout. Podle čl. 24 a 25 vyhlášky č. 35 je poskytnutí úvěrů vyhrazeno pouze společnostem, které dodržují vnitrostátní politiky pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu, tvrzení čínské vlády, že banky nejsou povinny řídit se průmyslovými politikami, je tudíž v rozporu s tímto důkazem. Je evidentní, že tyto předpisy určují, kterým podnikům mohou banky financování poskytnout a kterým nikoliv. I tvrzení, že v bankovním sektoru nepřevládají vládní subjekty, je nutno pominout. V tomto ohledu je třeba říci, že čínská vláda poskytla jen minimum informací o vlastnických poměrech v odvětví bankovnictví s tím, že těmito informacemi nedisponuje, přestože podle článku 24 zákona o komerčním bankovnictví jsou všechny banky povinny tyto informace předávat čínské komisi pro bankovní dohled, která je státní agenturou schválenou Státní radou.
Na základě dalších informací ze spisu citovaných v tomto nařízení byl učiněn závěr, že bankovnímu odvětví v Číně skutečně dominují vládní instituce (viz 166.-169. bod odůvodnění). Kromě zdrojů uvedených v tomto nařízení zpráva MMF č. 11/321 o zemích z listopadu 2011 k Číně uvádí, že se stát také přímo i nepřímo podílí na finančním sektoru, a doporučuje, aby se ve finančním sektoru změnilo zaměření role a odpovědnosti vlády, tj. aby bankovní systém nebyl používán k provádění cílů vládní politiky v širším slova smyslu a aby bylo možné o úvěrech rozhodovat podle obchodních cílů (98) (99).
(427)
Čínská vláda tvrdila, že nedodržení požadavků dodatku A pro ni určeného dotazníku nemohlo oprávněně vést k použití dostupných údajů, protože Komise neměla po čínské vládě požadovat, aby poskytla interní citlivé údaje k jednotlivým obchodním operacím týkajícím se bank, z nichž mnohé nebyly v žádném případě vlastněny státem. Jak je vysvětleno v 426. bodě odůvodnění, čínská vláda měla přístup přinejmenším k některým požadovaným informacím, ale odmítla zodpovědět jakékoliv dotazy v dodatku A. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vzhledem k tomu, že čínská vláda odmítla poskytnout jakékoli údaje o vlastnictví, Komise u mnohých bank nevěděla, zda jsou či nejsou ve vlastnictví státu.
(428)
V souvislosti s některými oběžníky Čínské lidové banky čínská vláda tvrdí, že veřejně přístupná shrnutí obsahu příslušných oběžníků jsou spolu s vyjádřeními úředníků Čínské lidové banky dostatečnou náhradou za samotné oběžníky, a nemělo by se tudíž používat dostupných údajů kvůli tomu, že čínská vláda uvedené údaje neposkytla. Čínská vláda rovněž tvrdila, že Komise odmítla informace, jež byly poskytnuty v dobré víře, tj. svědecké výpovědi úředníků Čínské lidové banky a shrnutí předmětných oběžníků, a odkázala na článek 28 základního nařízení, v němž se uvádí, že nepřihlédnout lze pouze k informacím, které jsou nepravdivé nebo zavádějící. Dále čínská vláda tvrdila, že Komise svá zjištění neopřela o skutečně dostupné údaje nebo poskytnuté informace, a spíše nechala na čínské vládě, aby prokázala, že stav věcí, který byl přezkoumáván v rámci případu bezdřevého natíraného papíru, již není aktuální. Podle čínské vlády nejsou zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru v tomto případě ani v rozporu s informacemi, jež předložila, poněvadž vycházely z informací, které se vztahovaly ke zcela jinému období.
Co se týče výpisů z oběžníků Čínské lidové banky, internetové stránky a svědeckých výpovědí úředníků Čínské lidové banky, nebylo je možné ověřit, aniž by byly k dispozici samotné zdrojové dokumenty, tj. oběžníky. Komise nerozumí tomu, proč čínská vláda na jedné straně označuje tyto oběžníky za důvěrnou interní dokumentaci, když na druhé straně je shrnutí jejich obsahu údajně zveřejněno na internetových stránkách Čínské lidové banky. Zjištění z případu bezdřevého natíraného papíru jsou pro tento případ vysoce relevantní. Tvrzení, že se informace týkají jiného období, nemá velký význam, neboť skutečnosti zaznamenané ve spisu (včetně podnětu) ukazují, že se dané praktiky od té doby nijak nezměnily. Pokud jde o tvrzení čínské vlády, že Komise přenáší důkazní břemeno, je třeba uvést, že zjištění ve věci bezdřevého natíraného papíru jsou součástí všech důkazů, k nimž se přihlíželo, po čínské vládě se ovšem nepožaduje, aby je „vyvracela“. Spolupráce při takovýchto šetřeních je dvoustranný proces a všechny strany mohou předkládat důkazy či argumenty k vyvrácení jiných důkazů ze spisu.
(429)
Čínská vláda argumentovala, že Komise neshledala, že by referenční sazby čínské vlády odrážely neobchodní narušení (čímž tedy připustila, že úrokové sazby na čínském trhu v podstatě odrážejí přiměřenou cenu) a že skutečnost, že existuje pouze spodní mez pro úrokové sazby komerčních úvěrů působí spíše na úkor než ve prospěch vyvážejících výrobců, kteří tyto úvěry využívají. Pokud by Čínská lidová banka tuto spodní hranici nestanovila, mohly být uvedené sazby ještě výrazně nižší. Toto tvrzení je není na místě. Skutečnost, že čínská vláda (Čínská lidová banka) referenční sazby stanovuje arbitrárně, svědčí v prvé řadě o nekomerčním chování. Je to potvrzeno i ve zprávě MMF o Číně č. 11/321 z listopadu 2011 (100), která se týká regulace úrokových sazeb.
(430)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neposoudila úvěruschopnost konkrétních stran, jichž se šetření týkalo, jako tomu bylo ve věci bezdřevého natíraného papíru. K tomu je třeba říci, že úvěruschopnost vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nebyla posuzována, protože je každopádně ovlivněna průmyslovými politikami a státní podporou a zásahy. Bylo by to zbytečné, neboť se zjistilo, že finanční systém je v Číně narušen. V případě bezdřevého natíraného papíru se žádné posouzení úvěruschopnosti neprovádělo.
(431)
Čínská vláda rovněž uvádí námitku proti přidělení ratingu BB, který považuje za „vyloženě sankční“, a podle ní „Komise každopádně neodůvodnila toto své rozhodnutí způsobem, který by při podrobném přezkumu obstál.“ Zjistí-li Komise, že čínská referenční sazba plus riziková přirážka BB dosahují určité sazby, pak podle čínské vlády musí vysvětlit důvody, které ji k tomu vedly, a to konkrétně podle jednotlivých výrobců a úvěrů. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Vzhledem k narušení trhu a ke skutečnosti, že půjčující banky neprovádějí náležité posouzení úvěruschopnosti a rizik u výrobců oceli s organickým povlakem, Komise nemohla použít nominální hodnotu ratingu jednotlivých vyvážejících výrobců (i kdyby jej měli). Rating BB v tomto případě není pro vyvážející výrobce nepříznivý, neboť je to nejlepší neinvestiční rating na trhu.
3.4.1.4. Udělování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
(432)
Podle čínské vlády Komise uznala, že její argumenty o tom, že práva k užívání pozemků udělovaná s ohledem na hospodářskou soutěž jsou takové povahy, že odbourávají potřebu vnějšího srovnávacího základu. Čínská vláda rovněž tvrdila, že se Komise při vysvětlování důvodů pro zamítnutí jejích tvrzení zaměřuje výlučně na důkazy předložené čínskou vládou, spíše než na údaje, které jsou skutečně k dispozici. Čínská vláda požaduje, aby Komise zveřejnila informace o skutečném věcném základě, s jehož pomocí rozhodla, že ceny stanovené místními orgány byly určeny libovolně, tj. že se neodvíjely či nebyly ve vztahu k nabídce a poptávce po průmyslových pozemcích.
Pohled čínské vlády na danou věc není správný. Komise nezjistila, že jsou práva k užívání pozemků udělována s ohledem na hospodářskou soutěž. Komise zjistila, že ze 13 transakcí s právy k užívání pozemků mělo být pouze šest provedeno formou nabídkového nebo dražebního řízení. Důkazy předložené k těmto šesti obchodním operacím ukázaly, že u nabídkových řízení nedošlo k soutěži, neboť byla podána pouze jedna nabídka a cena byla stanovena úředně. Komise neporozuměla žádostem čínské vlády o zveřejnění dostupných údajů použitých v souvislosti s netržním prostředím u práv k užívání pozemků, když k zamítnutí tvrzení čínské vlády v této věci nebylo použito dostupných údajů a analýza byla provedena na základě informací, které v tomto ohledu poskytla čínská vláda a vyvážející výrobci. Věcný základ pro rozhodnutí, že ceny jsou určovány libovolně, je uveden v 114.-116. bodě odůvodnění, tj. informace o skutečných obchodních operacích, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, systém pro hodnocení městských pozemků a vyhláška č. 35.
(433)
Podle čínské vlády Komise neurčila specifičnost ve smyslu čl. 2. odst. 1 a 2 dohody WTO o subvencích, ani svá určení o specifičnosti neodůvodnila jasným způsobem a na základě průkazných podkladů, jak vyžaduje čl. 2 odst. 4 dohody WTO o subvencích. Dále neodůvodnila, proč musela částku zvýhodnění založit na externím srovnávacím základu, a ani zvolenou referenční hodnotu nesestavila v souladu s čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích. Tato tvrzení musela být zamítnuta. Základem pro zjištění, která Komise učinila o specifičnosti, je fakt, že společnosti, které se neřídí státní průmyslovou politikou, nemají nárok na udělení práv k užívání pozemků, úřady stanovují ceny mnohdy libovolně a vládní postupy jsou nejasné a netransparentní. Proč bylo nutné použít vnější srovnávací základ je vysvětleno a odůvodněno v 109., 118., 120. a 121. bodě odůvodnění. Jelikož se zjistilo, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, nebylo možné použít vnitrostátní srovnávací základ, jak navrhla čínská vláda. Komise nesouhlasí s tvrzením, že srovnávací základ nebyl vypočten v souladu s čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích. Tchajwanský srovnávací základ se považuje za nejlepší náhradní proměnnou, již má Komise k dispozici, a odpovídá doporučením odvolacího orgánu v rozhodnutí DS 379.
(434)
Čínská vláda podle svého tvrzení navrhla, aby srovnávací základ byl vnitrostátní a založený na cenách, jež platí „neupřednostňované“ čínské podniky; podle čínské vlády v prvé řadě z toho důvodu, že se nedělají žádné rozdíly, a že výše subvence by tudíž správně byla nulová. Komise s touto argumentací nesouhlasí a čínská vláda každopádně neposkytla žádné informace o cenách práv k užívání pozemků pro „neupřednostňovaná“ odvětví, jež by teoreticky bylo možné použít k výpočtu srovnávacího základu.
(435)
Čínská vláda rovněž tvrdí, že žadatel neposkytl žádné informace nebo důkazy o tom, že práva k užívání pozemků byla udělena konkrétní malé skupině podniků a že Unie neučinila zásadní zjištění v tom smyslu, že udělení práv k užívání pozemků je výslovně omezeno na určité/podporované podniky. Komise zjistila, že práva k užívání pozemků jsou vyhrazena společnostem, které dodržují průmyslové politiky, jež čínská vláda stanovila ve vyhlášce komise pro národní rozvoj a reformy č. 35 (116. bod odůvodnění).
(436)
Čínská vláda tvrdila, že Komise neprovedla dostatečně důkladný průzkum, aby nalezla srovnávací základ, který se vztahuje k situaci v Číně nebo na ni odkazuje, a že se Komise dostatečně nevynasnažila nalézt srovnávací základ blížící se tržním podmínkám, jež by nastaly při neexistenci narušení, a pokud tak Komise učinila, nevysvětlila, jak postupovala. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise ve skutečnosti podrobně prostudovala rozličné ukazatele a porovnala Tchaj-wan s ČLR jako celkem i s jednotlivými dotčenými čínskými provinciemi. Po provedení těchto analýz Komise považuje Tchaj-wan (101) za vhodný srovnávací základ s ohledem na celkový souhrn informací ve spisu, tzn. s ohledem na i) úroveň hospodářského rozvoje a hospodářskou strukturu na Tchaj-wanu a v příslušných čínských provinciích a ve městě (102), kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci, ii) zeměpisnou blízkost těchto dvou čínských provincií a Tchaj-wanu, iii) vysoký stupeň rozvoje infrastruktury Tchaj-wanu i těchto dvou čínských provincií, iv) silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR, v) podobnou hustotu obyvatelstva v dotčených čínských provinciích a na Tchaj-wanu, vi) podobný typ pozemků a obchodních operací použitých pro stanovení srovnávacího základu na Tchaj-wanu a v ČLR a vii) společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Tchaj-wanu a ČLR. Provincie Jiangsu a Zhejiang jsou navíc spolu s městem Chongqing považovány za provincie s nejrozvinutějším zpracovatelským průmyslem v ČLR. Přestože úroveň HDP na obyvatele není u Tchaj-wanu a dotyčných dvou čínských provincií shodná, HDP těchto čínských provincií a města Chongqing v posledních letech rychle roste, takže Tchaj-wan dohánějí.
Z nejaktuálnějších údajů je navíc patrné, že jak ČLR jako celek, tak obě čínské provincie a město Chongqing vykazují mnohem vyšší tempo růstu HDP než Tchaj-wan (103), takže jej velmi rychle dohání. Zároveň je třeba poznamenat, že přesné srovnání mezi HDP země s netržním hospodářstvím (ČLR) a HDP země se zavedeným tržním hospodářstvím (Tchaj-wanem) není rozhodující, protože je zcela běžné, že pokud jde o HDP, netržní hospodářství zaostává za fungujícím tržním hospodářstvím. Nabídku a poptávku po průmyslových pozemcích může navíc ovlivňovat mnoho dalších faktorů, například pravidla plánování, politika životního prostředí apod. Skutečnou otázkou je, jaké by byly „převládající podmínky na trhu“, pokud jde o práva k užívání pozemků v ČLR, kdyby se jednalo o fungující tržní hospodářství, přičemž na základě všech důkazů se zdá, že by byly velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(437)
Čínská vláda rovněž tvrdí, že Komise ve svém výpočtu použila odpisové období 50 let, přestože všechny příslušné smlouvy o právech k užívání pozemků nevycházely z 50letého období. Toto není pravda. Všechna práva k užívání pozemků, jejichž udělení bylo napadeno v tomto šetření, byla založena na 50letém období.
3.4.1.5. Programy zásobování elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
(438)
Čínská vláda tvrdila, že závěr o specifičnosti je „zcela vykonstruován“ z toho důvodu, že drtivá většina čínského hospodářství platí nijak nepenalizovanou sazbu. Čínská vláda rovněž zpochybnila zjištění Komise o „regionální“ specifičnosti, a zejména závěr, že tato subvence se poskytuje pouze v těch zeměpisných oblastech, v nichž se nachází vyvážející výrobce. Podle čínské vlády se sankce uplatňuje plošně ve všech zeměpisných oblastech, v nichž se nacházejí všichni vyvážející výrobci, a regionální odlišnosti proto neexistují. Tato tvrzení musela být zamítnuta. Komise konstatuje, že čínská vláda své připomínky patrně zakládá výhradně na systému cenového rozlišení na kategorie „podporovaných“, „omezovaných“, „zakázaných“ a „povolených“ podniků podle rozhodnutí č. 40. Nicméně Komise založila své závěry na zvláštním systému určování cen elektřiny, který je k dispozici v rámci širší oblasti města Chongqing, kde má výrobní závod jeden z vývozců zařazených do vzorku. Tento vývozce těží z nižší sazby za elektřinu, jež se aplikuje specificky pouze na podskupinu společností z určitých odvětví (konkrétně společnosti vyrábějící slitiny železa v elektrických pecích a výrobci hnojiv) patřících do téže kategorie velkých průmyslových uživatelů. Komise proto dospěla k závěru, že tato snížená sazba za elektrickou energii, která se používá pouze u této velmi omezené podskupiny společností patřících výhradně k oněm specifickým způsobilým odvětvím, je de iure specifická.
Co se „regionální“ specifičnosti týče, nehovoří 149. bod odůvodnění o žádném systému sankcí, jak ve svých připomínkách uvádí čínská vláda. V tomto odstavci se upřesňuje, že tato zvýhodněná sazba za elektřinu používaná pro omezenou podskupinu společností včetně výrobce dotčeného výrobku je omezena na danou zeměpisnou oblast (tj. širší území města Chongqing), která je součástí velkého čínského západního regionu, jemuž se dostává podpory podle zákona zmíněného v témž bodě odůvodnění a dále vysvětleného v 233. bodě odůvodnění. Jak se dále uvádí v 149. bodě odůvodnění, tento právní předpis se týká určování cen elektřiny jakožto jednoho z nástrojů k dosažení hlavního politického cíle, totiž podpory rozvoje tohoto regionu. Zjištění Komise, že je tato subvence i regionálně specifická, se potvrzuje.
(439)
Čínská vláda zpochybnila závěry v 146. bodě odůvodnění týkající se specifičnosti založené na systému cenového rozlišení na kategorie „podporovaných“, „omezovaných“, „zakázaných“ a „povolených“ podniků. Čínská vláda znovu vysvětluje, že rozdíl v ceně, kterou za elektřinu platí specificky znevýhodněný projekt a kdokoliv jiný, funguje jako penále či přirážka, jejímž účelem je odradit konkrétní projekty, spíše než jako „sleva“ poskytovaná podporovaným projektům. Čínská vláda uzavírá, že je na Komisi, aby zjistila, jaká cena by byla považována za odpovídající, a že v tomto případě Komise měla za to, že odpovídající cenou by byla cena s přirážkou. Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak bylo obšírně vysvětleno výše, zjištění Komise o finančním příspěvku se vztahuje ke snížené sazbě za elektrickou energii, na niž má tato společnost nárok, protože patří do omezené podskupiny podniků v rámci kategorie velkých průmyslových uživatelů. Argumenty čínské vlády tudíž nejsou pro zjištění, jež Komise učinila, relevantní.
3.4.1.6. Ostatní příjmy a daňové režimy, které nebyly výrobci zařazenými do vzorku, jež jsou předmětem vyrovnávacích opatření, využívány za účelem „zbytkové sazby“
(440)
Čínská vláda tvrdila, že příslušná pravidla o výběru vzorku obsažená v antidumpingové dohodě WTO (tj. čl. 6. odst. 10, čl. 9. odst. 2 a 3) Komise nepoužila jednotným způsobem, neboť účelem výběru vzorku by mělo být omezení rozsahu šetření. Tento argument vycházel z čl. 19 odst. 4 dohody WTO o subvencích, který výši vyrovnávacího cla omezuje na výši „zjištěné subvence“. Čínská vláda učinila závěr, že když Komise nebyla schopna míru subvencování dostatečně posoudit pomocí zvoleného vzorku, mohla do vzorku zařadit více společností. Zaprvé Komise konstatuje, že analogie mezi výběrem vzorků při antidumpingových a antisubvenčních šetřeních má určité hranice, poněvadž na rozdíl od antidumpingových šetření neexistuje v šetřeních týkajících se vyrovnávacího cla žádné obecné pravidlo, podle něhož se každému vývozci přidělí individuální clo a jsou výslovně dovoleny tzv. „souhrnné“ případy. Kromě toho, na rozdíl od antidumpingových případů, je vláda v případech týkajících se vyrovnávacích cel povinným účastníkem a respondentem, a vláda je tudíž implicitně zařazena do jakéhokoli „vzorku“ sloužícího ke stanovení vyrovnávacího cla. Jinými slovy, vláda je poskytovatelem údajného subvencování a vládní opatření proto vždy spadají do působnosti šetření, které se týká vyrovnávacího cla, a to bez ohledu na použití vzorku vyvážejících výrobců.
(441)
K připomínce čínské vlády, že řešením je „zařadit do vzorku více společností“, Komise podotýká, že přesně to v daném případě učinila. Poté, co jeden z vývozců, který původně hodlal spolupracovat, od spolupráce odstoupil, se Komise rozhodla zařadit do vzorku dalšího vývozce. Ovšem krátce poté, co byla tato společnost informována o zařazení do vzorku, Komisi oznámila, že si již nepřeje při šetření spolupracovat. Komise proto musela vzorek omezit na dva zbývající vývozce zařazené do původního vzorku, kteří od spolupráce neodstoupili, aby se tak vyhnula dalšímu zpoždění, jež by ohrozilo brzké dokončení šetření v zákonem stanovených lhůtách. Komise podotýká, že tato snaha, jež ztroskotala výlučně na přístupu vývozců, jasně dokládá, že tvrzení čínské vlády je neopodstatněné, neboť neřeší otázku společností, které se při výběru vzorku samy nepřihlásí, nebo které odstoupí vzápětí poté, co byly k zařazení do vzorku vybrány.
(442)
V otázce použití dostupných údajů uvedla čínská vláda odkaz na čl. 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích a citovala judikaturu WTO, která uvádí, že údaje ze spisu lze použít pouze k nahrazení chybějících informací, a že odmítnutí spolupráce neopravňuje k přijetí rozhodnutí, která postrádají věcný základ. Komise nechápe logiku tohoto tvrzení, neboť pro svá zjištění použila údaje ze spisu, jak umožňují ustanovení WTO a základního nařízení, a v plném souladu s příslušnou judikaturou WTO. Jak uznala i čínská vláda, zjištění učiněná v případu bezdřevého natíraného papíru a v různých rozhodnutích ministerstva obchodu USA (US DOC) představují ty nejlepší skutečnosti, jež má Komise k dispozici, a byly použity právě k tomu, aby se nahradily informace chybějící v důsledku nedostatečné spolupráce na straně čínské vlády.
Čínská vláda použití těchto skutečností zpochybnila i z toho důvodu, že neodrážejí aktuální subvencování a ani konkrétně nesouvisí s dotčeným výrobkem. Komise v této souvislosti uvádí, že většina subvenčních programů spočívá v jednorázových subvencích (např. grantech, daňových výhodách spojených s investicemi do majetku), které se obvykle odepisují po dobu několika let, a výhody, které z nich plynou, tudíž pokračují i v budoucnu, a sahají tak v tomto případě až za období šetření. U opakujících se subvencí nejsou důkazy o tom, že se od dotčeného šetření tyto programy změnily. Pokud jde o vazbu těchto programů na dotčený výrobek, Komise připomíná, že se všechny tyto programy týkají ocelářství (nesouvisí s konkrétním výrobkem) nebo se uplatňují v regionu, do něhož vývozci oceli s organickým povlakem umístili své závody. Vzhledem k tomu, že spis neobsahoval důkazy o opaku, Komise rozhodla, že lze logicky učinit závěr, že výhody plynoucí z těchto programů nadále představují nejbližší ekvivalent za subvencování výrobců dotčeného výrobku, k němuž aktuálně dochází. Je třeba zdůraznit, že čínská vláda měla dostatek příležitostí předložit ke všem těmto programům důkazy svědčící o opaku, avšak záměrně se rozhodla je nepředložit, a Komise se proto musela uchýlit k použití údajů ze spisu, jak stanoví základní nařízení a dohoda WTO o subvencích.
3.4.1.7. Kapitálové programy
(443)
Čínská vláda uvedla, že ne všechny tyto programy (nevyplacené dividendy, swapy dluhů za aktiva a kapitálové injekce) byly zahájeny v souladu s požadavky čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 dohody WTO o subvencích.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Jak již bylo vysvětleno v oddíle týkajícím se odpovědi na připomínky čínské vlády k zahájení řízení (399.-406. bod odůvodnění výše), útvary Komise prostudovaly důkazy předložené žadatelem, jež byly podstatné, jak jednoznačně vyplývá z verze k nahlédnutí zúčastněným stranám podnětu. Útvary Komise navrhly zahájit šetření konkrétních programů až poté, co náležitě přezkoumaly správnost a adekvátnost důkazů, které považují za dostatečné důkazy prima facie.
(444)
Pokud se použijí, jsou kapitálové programy podle čínské vlády specifickými subvencemi ad hoc, poněvadž se vztahují na jediného konkrétního příjemce a jejich uplatňování není založeno na žádném konkrétním právním předpisu, a protože „Komise zajisté ví, že společnosti podléhající zbytkovému clu nejenže neobdržely, ale ani nemohly vzhledem k jejich jednorázovosti obdržet“ tyto subvence, neměla by se vyrovnávací opatření ukládat. Čínská vláda dále tvrdila, že vychází-li se při zjištěních z dostupných údajů, musí být založena na faktických skutečnostech. Uložení vyrovnávacích opatření na jiné společnosti než ty, které subvence ad hoc údajně obdržely, je proto porušením článku 12 odst. 7 dohody WTO o subvencích.
Je třeba poznamenat, že čínská vláda nereagovala ani na jednu z otázek, které se v dotazníku a v písemném upozornění na nedostatky těchto režimů týkaly. Tvrzení čínské vlády, že „Komise zajisté ví, že společnosti podléhající zbytkovému clu nejenže neobdržely, ale ani nemohly vzhledem k jejich jednorázovosti obdržet“ tyto subvence, proto neodpovídá skutečností. Naproti tomu v podnětu bylo uvedeno několik společností, které těchto kapitálových programů využívají, přičemž seznam údajně nebyl vyčerpávající. Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla žádné informace o povaze nebo nároku na poskytnutí těchto režimů, nemá Komise jinou možnost, než použít dostupných údajů.
3.4.2. PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI ZHEJIANG HUADONG
3.4.2.1. Udělování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
(445)
Společnost Zhejiang Huadong podle svého tvrzení poskytla Komisi všechny příslušné právní předpisy, jimiž se řídí systém a oceňování prodeje práv k užívání pozemků v Číně a poukázala na Ustanovení o přidělování uživatelských práv ke stavebním pozemkům ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, aukcí a cenových odhadů, aby prokázala, že v Číně existuje dobře fungující trh s nemovitostmi, v rámci něhož se zveřejňují cenové odhady i zaplacené ceny. Dále tvrdila, že nejlepším podkladem k posouzení ceny práv k užívání pozemků v době, kdy je tento vyvážející výrobce koupil, je soudobý čínský trh s nemovitostmi a úplné oficiální veřejné statistiky o cenách práv k užívání pozemků.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Komise svá zjištění týkající se práv společnosti Zhejiang Huadong k užívání pozemků vysvětluje v 115. bodě odůvodnění výše. Společnost ve svých připomínkách k zveřejnění konečných informací tato zjištění nezpochybnila. Z důkazů, které jsou k dispozici, vyplývá, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, neboť u nabídkových řízení, která Komise na místě šetřila, nedošlo k soutěži a ceny byly stanoveny úředně. Věcný základ pro rozhodnutí, že ceny jsou určovány libovolně, je uveden v 114.-116. bodě odůvodnění, tj. informace o skutečných obchodních operacích, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, systém pro hodnocení městských pozemků a vyhláška komise pro rozvoj a reformy č. 35.
(446)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že podle čl. 14 písm. d) dohody WTO o subvencích by se odpovídající cenový srovnávací základ měl vztahovat v prvé řadě k převládajícím podmínkám na trhu v zemi udělení, a jestliže takové podmínky nejsou, měl by být srovnávací základ mimo danou zemi vždy náležitě upraven, aby nedocházelo k vyrovnávání komparativních výhod. Dále tvrdila, že nejsou-li jako vhodný srovnávací základ k dispozici převládající podmínky v Číně, dovážející člen WTO by měl na základě odst. 15 písm. b) protokolu o přistoupení Číny k WTO takové převládající podmínky pokud možno upravit, než eventuálně použije podmínky převládající mimo Čínu. Přestože Komise souhlasí s velkou částí právní teorie za tímto tvrzením, byl učiněn i závěr, že v Číně neexistuje fungující trh s pozemky, a proto byl u cen pozemků použit vnější srovnávací základ. Proč bylo nutné použít vnější srovnávací základ je vysvětleno a odůvodněno v 109., 118., 120. a 121. bodě odůvodnění výše. Jelikož se zjistilo, že trh s právy k užívání pozemků je v Číně narušen, nebylo možné použít vnitrostátní srovnávací základ, jak navrhla společnost Zhejiang Huadong, a není tudíž ani žádný základ, podle nějž by bylo možné takový srovnávací základ upravit. Z informací, které ke srovnávacímu základu předložila společnost Zhejiang Huadong (Xiaoshan, provincie Zhejiang), navíc není zřejmé a nelze ani ověřit, zda se uvedené informace o cenách omezují pouze na ceny práv k užívání pozemků pro údajně „neupřednostňovaná“ odvětví.
(447)
Společnost Zhejiang Huadong uvedla, že zvolení Tchaj-wanu jako srovnávacího základu není přiměřené ani objektivní z těchto důvodů: 1) v okamžiku koupě práv k užívání pozemků nebyla provincie Zhejiang rozvinutou oblastí s vysokou úrovní HDP podobnou Tchaj-wanu; 2) Komise při výběru skutečných cen pozemků na Tchaj-wanu vycházela z nabídek na prodej průmyslové plochy a nikoliv ze skutečných cen za dlouhodobý pronájem plochy k průmyslovému využití, které se blíží právům k užívání pozemků, jež byla udělena společnosti Zhejiang Huadong.
Toto tvrzení je nutno zamítnout. K bodu 1), jak je uvedeno v 436. bodě odůvodnění, je třeba říci, že Komise si podrobně prostudovala různé ukazatele a porovnala Tchaj-wan s ČLR jako celkem i s jednotlivými dotčenými čínskými provinciemi. V návaznosti na tyto analýzy se Komise domnívá, že Tchaj-wan je vhodným srovnávacím základem, který odpovídá základnímu nařízení a pravidlům WTO. K bodu 2) je třeba poznamenat, že Komise použila nejlepší informace, jež byly přiměřeným způsobem dostupné.
(448)
Společnost Zhejiang Huadong poukázala na aritmetickou chybu ve výpočtu měr inflace, které byly použity k úpravě srovnávacího základu podle inflace. Komise toto tvrzení vzala v potaz a příslušný výpočet upravila.
(449)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že svá práva k užívání pozemků nenabyla nijak specifickým způsobem, neboť všechny podniky v Číně mají ze zákona stejné zacházení. Společnost také tvrdila, že se Komise patřičně nevěnovala otázce specifičnosti a že ve zveřejněných konečných informacích nebyly uvedeny důvody, proč z ceny, kterou společnost Zhejiang Huadong zaplatila, plyne výhoda.
Toto tvrzení muselo být odmítnuto. Při svých zjištěních o specifičnosti se Komise opírala o skutečnost, že společnosti, které se neřídí státní průmyslovou politikou, nemají nárok na udělení práv k užívání pozemků, úřady stanovují ceny mnohdy libovolně a vládní postupy jsou nejasné a netransparentní. Komise zjistila, že práva k užívání pozemků jsou vyhrazena společnostem, které dodržují průmyslové politiky, jež čínská vláda stanovila ve vyhlášce komise pro národní rozvoj a reformy č. 35 (viz 116. bod odůvodnění).
3.4.2.2. Dodávky oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou
(450)
Společnost Zhejiang Huadong tvrdila, že v zájmu přiměřenosti, objektivity a jednotnosti měla Komise při sestavování srovnávacího základu použít u všech regionů zařazených do srovnávacího koše stejný zdroj údajů o cenách oceli (tj. Steel Business Bulletin, SBB). Tvrdila rovněž, že Steel Business Bulletin uvádí ceny oceli válcované za studena na mnoha jiných trzích než těch, které zvolila Komise, a navrhla doplnit Mexiko a Argentinu, neboť tyto země jsou příkladem rozvíjejících se trhů s ocelí na americkém kontinentu. Toto tvrzení muselo být zamítnuto, protože Komise při sestavování srovnávacího základu použila údaje o cenách, které co nejvěrněji odrážejí skutečnou tržní situaci v každé zemi nebo regionu. Pokud jde o ceny Evropě (z nichž většina pocházela z členksých států Unie), byla Komise názoru, že má k dispozici podrobnější cenové údaje společnosti MEPS. Měla-li by údaje MEPS k dispozici i u jiných zvolených zemí, použila by je. K zahrnutí cen v Mexiku a Argentině je třeba uvést, že se jedná o poměrně malé trhy ve srovnání s Čínou i s jinými zeměmi a regiony zařazenými do srovnávacího koše, který Komise použila.
Po provedení opravy vypočtených cen srovnávacího základu pro ocel válcovanou za tepla a ze studena Komise revidovala svůj výpočet subvenčního rozpětí u tohoto režimu. Oprava se týkala cen oceli v Brazílii, jež byly použity k výpočtu srovnávacího základu, který ve výpočtech, jež byly stranám sděleny, chybně zahrnoval i daně.
(451)
Společnost Zhejiang Huadong také tvrdila, že závěr Komise ohledně specifičnosti je nepodložený (bez přímých důkazů) a neodůvodněný, a údajná subvence ve formě dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou proto není napadnutelná. Společnost Zhejiang Huadong uvedla, že výhoda, existuje-li, v podobě dodávek oceli válcované za studena za cenu nižší než přiměřenou, se neomezuje jen na určité podniky nebo odvětví, nýbrž je poskytována obecně všem potenciálním kupujícím a spotřebitelům ze všech hospodářských odvětví.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Čínská vláda vznesla stejnou připomínku a Komise se jí zabývá v 415. bodě odůvodnění. „Potenciální“ kupující jsou z definice omezeni na určité podniky.
3.4.3. PŘIPOMÍNKY ŽADATELE
3.4.3.1. Zásobování vodou a elektrickou energií za cenu nižší než přiměřenou
(452)
Žadatel tvrdil, že kvůli narušením a státnímu vlivu, pokud jde o čínský trh s vodou a elektrickou energií, měla Komise použít mezinárodních srovnávacích základů a výhody u těchto režimů vypočítat podle čl. 6 písm. d) bodu ii) základního nařízení.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. V tomto konkrétním případě důkazy ze spisu Komisi neumožnily zjistit, zda je trh s vodou a elektrickou energií narušen do takové míry, která by odůvodňovala použití vnějšího srovnávacího základu.
3.4.3.2. Některé daňové programy pro subjekty se zahraničními investicemi
(453)
Žadatel tvrdil, že Komise měla vyčíslit výši subvence u dvou daňových programů pro subjekty se zahraničními investicemi, tj. u „Slev na dani z příjmu při nákupu zařízení vyrobeného na domácím trhu“ a u programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně pro výrobní subjekty se zahraničními investicemi“, a to z důvodu nedostatečné spolupráce ze strany čínské vlády a skutečnosti, že čínská vláda měla poskytnout důkazy o tom, že během období šetření z těchto programů nebyly výrobcům oceli s organickým povlakem poskytnuty žádné výhody.
Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Jak již bylo vysvětleno v 282. bodě odůvodnění, v zájmu snížení administrativní zátěže pro všechny zúčastněné strany a s přihlédnutím ke specifické situaci, pokud jde o ukončení těchto režimů, se je Komise rozhodla nenapadat.
3.5. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(454)
Výše valoricky vyjádřených subvencí, jež byly poskytnuty vyšetřovaným společnostem a jsou napadnutelné v souladu se základním nařízením, jsou uvedeny v této tabulce:
Vyvážející výrobce
KONEČNÉ ROZPĚTÍ SUBVENCE (v %)
HUADONG GROUP
23,8
PANHUA GROUP
29,7
UNION STEEL CHINA
26,8
SPOLUPRACUJÍCÍ SPOLEČNOSTI NEZAŘAZENÉ DO VZORKU
26,8
OSTATNÍ SPOLEČNOSTI
44,7
(455)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení je celkové rozpětí subvence pro společnosti nezařazené do vzorku vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, tj. 26,8 %.
(456)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Čínské lidové republice, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie za období šetření, který uskutečnily spolupracující společnosti, vyplývá, že spolupráce vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice byla nízká, konkrétně 58 %. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce byla celková subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni celkových subvenčních sazeb zjištěných pro všechny nespolupracující společnosti pro všechny posuzované programy, tj. 44,7 %.
4. ÚJMA
4.1. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(457)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(458)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 4 018 310 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
4.2. URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(459)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(460)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(461)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(462)
Pokud jde o objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie a o podíl na trhu, bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení těchto ukazatelů se musí zaměřit na situaci převládající na volném trhu.
(463)
Ostatní hospodářské ukazatele však bylo možné odůvodněně přezkoumávat pouze ve vztahu k celé činnosti, včetně využití pro vlastní potřebu a prodej. Výroba, kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3. SPOTŘEBA V UNII
(464)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(465)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii sečetly unijní orgány objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(466)
Údaje Eurostatu o dovozu však vycházejí z čísel kódů KN, a je zřejmé, že v rámci této úrovně číselného označování kódů KN se u části z nich nejedná o dovoz dotčeného výrobku.
(467)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(468)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to především v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, zejména na oblast stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 24 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4.4. DOVOZ Z DOTČENÉ ZEMĚ A PODÍL NA TRHU
(469)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(470)
Přes pokles spotřeby se objem dovozu z ČLR během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize objem dovozu z ČLR v roce 2009 výrazně klesl. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni neuvěřitelných 367 %.
(471)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 60 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 275 %.
4.4.1. CENY DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj:
Eurostat
(472)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(473)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu k udržení podílu na trhu ani cenové snížení o 17 %, přičemž díky neustálému cenovému podbízení došlo v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(474)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(475)
Náklady po dovozu uvedené v předchozím bodě odůvodnění byly vypočítány na základě ověřených údajů od dvou dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(476)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 20,2 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
(477)
V návaznosti na zveřejnění informací jeden vyvážejí výrobce požadoval další informace týkající se výpočtu cenového podbízení v případě, že neexistuje přesný soulad mezi typem výrobku vyváženým z ČLR a typem výrobku prodávaným na trhu Unie výrobním odvětvím Unie. Rovněž požadoval informace, zda byla provedena úprava, pokud jde o fyzikální rozdíly v případě, že neexistuje přesný soulad.
(478)
V případě, že neexistoval přesný soulad mezi vyváženým typem výrobku a typem výrobku prodávaným na trhu Unie, porovnala Komise vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V případech, kdy jediným rozdílem byla tloušťka substrátu, bylo provedeno porovnání s velmi podobným typem výrobku.
(479)
Pokud existoval více než jeden velmi podobný typ výrobku, porovnala Komise vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie, a to nezávisle na tom, zda substrát tohoto levnějšího typu výrobku byl silnější nebo slabší. Úprava s ohledem na fyzikální rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
5.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(480)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení posoudily unijní orgány veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(481)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, závislý prodej, zaměstnanost a produktivita.
(482)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové prodejní ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, stav zásob a mzdové náklady, bylo využito poskytnutých a ověřených údajů týkajících se šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku.
5.2. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE JAKO CELKU
5.2.1. VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(483)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity (v %)
74
57
65
68
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(484)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 10 %. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 prudce poklesla výroba, načež se částečně zotavila v roce 2010. I když se spotřeba v období šetření zvýšila, objem výroby zůstal prakticky na stejné úrovni jako v roce 2010.
(485)
Výrobní kapacita zůstala ve zvažovaném období stabilní. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 8 %.
5.2.2. OBJEM PRODEJE, PODÍL NA TRHU A RŮST
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8
58,8
58,1
53,9
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(486)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body.
(487)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil o 2,9 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o pět procentních bodů nižší během období šetření než v roce 2009. K této situaci došlo přesto, že od roku 2009 do konce období šetření vzrostla spotřeba o více než 24 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(488)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 7 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 12 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,9 procentní body z 56,8 % v roce 2008 na 53,9 % během období šetření.
5.2.3. ZAMĚSTNANOST A PRODUKTIVITA
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(489)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 15 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 6 %, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví snažilo snížit své výrobní náklady.
5.2.4. VYUŽITÍ PRO VLASTNÍ SPOTŘEBU A ZÁVISLÝ PRODEJ
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu (v %)
22
24
22
20
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(490)
Jak je uvedeno v 459. bodě odůvodnění, v Unii existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie.
(491)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislé prodeje jsou určeny pro další přeměnu samotných společností nebo jejich společností ve spojení, které se zabývají zejména obchodováním se stavebními materiály, tj. koneční uživatelé oceli s organickým povlakem.
(492)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 24 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 15 % a podíl na trhu se snížil o 8 %.
(493)
Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „přirážky k nákladům“) výrobku.
(494)
Průměrná hodnota za tunu zůstala v průběhu posuzovaného období stálá a byla o 3 % nižší než prodejní cena pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v období šetření výrobců z Unie zařazených do vzorku. Tento cenový rozdíl nebyl považován za významný a vývoj cen závislého prodeje odpovídá vývoji cen pro odběratele, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(495)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně subvencovaného dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjela od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován subvencovaným dovozem oceli s organickým povlakem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence subvencovaného dovozu z ČLR.
5.3. ÚDAJE TÝKAJÍCÍ SE VÝROBCŮ V UNII ZAŘAZENÝCH DO VZORKU
5.3.1. PRŮMĚRNÉ JEDNOTKOVÉ PRODEJNÍ CENY V UNII A VÝROBNÍ NÁKLADY
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(496)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 současně s poklesem spotřeby v období od roku 2009 do období šetření. V souladu s rostoucí spotřebou a objemem prodeje se ceny zvýšily o 23 %, avšak úrovně z roku 2008 nedosáhly.
(497)
Současně během posuzovaného období vzrostly průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, což bylo způsobeno zvýšením nákladů na suroviny.
(498)
Po snížení jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 začala jednotková cena narůstat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve srovnání s rokem 2009 ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení stejně nízké úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie.
5.3.2. ZISKOVOST, PENĚŽNÍ TOK, INVESTICE, NÁVRATNOST INVESTIC A SCHOPNOST ZÍSKAT KAPITÁL
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic (v %)
13,8
-13,9
5,9
6
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(499)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila, což mělo za následek ztrátu ve výši 9,3 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(500)
Vývoj v oblasti peněžního toku do jisté míry odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(501)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(502)
Vzhledem k povaze výrobního odvětví Unie, které do jisté míry tvoří velké nadnárodní integrované ocelářské společnosti, neměla špatná finanční výkonnost odvětví oceli s organickým povlakem vliv na schopnost těchto společností získat kapitál.
5.3.3. STAV ZÁSOB
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(503)
Pro šest výrobců v EU zařazených do vzorku představovaly zásoby v období šetření asi 10 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu subvencovaného dovozu z ČLR.
5.3.4. ZAMĚSTNANOST, MZDY A PRODUKTIVITA
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v Unii zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(504)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Šetření ukázalo, že výrobci zařazení do vzorku provedli zásadní škrty, zejména v oblasti správních a režijních nákladů, a snažili se tak být efektivnější.
5.3.5. ÚČINKY MINULÉHO DUMPINGU A SUBVENCOVÁNÍ
(505)
Jelikož se jedná o první antisubvenční řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
5.4. ROZSAH SOUČASNÉHO ROZPĚTÍ SUBVENCE
(506)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o subvencích jsou výrazně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu subvencovaného dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného subvenčního rozpětí na trh Unie za zanedbatelný.
5.5. ZÁVĚR OHLEDNĚ ÚJMY
(507)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se všechny ukazatele újmy (kromě produktivity) zhoršily nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(508)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou dovoz z ČLR výrazně vzrostl. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 12 % a jeho podíl na trhu se z 56,8 % v roce 2008 propadl na 53,9 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 24 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi subvencovaného dovozu z ČLR na trh Unie se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo znovu získat ztracený podíl na trhu. Levný subvencovaný dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen trvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(509)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(510)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. ÚVOD
(511)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle subvencovaného dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána subvencovanému dovozu.
6.2. ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(512)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 7 %, zatímco objem subvencovaného dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 60 % z 9,1 % v roce 2008 na 14,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 12 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 2,9 % z 56,8 % v roce 2008 na 53,9 % v období šetření.
(513)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 24 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie až na 20,2 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 60 % a dosáhl podílu 14,6 %.
(514)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 12 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 13 %, zároveň však ztratilo 8 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Čínský dovoz měl ze zotavující se spotřeby největší prospěch a výrazně předběhl všechny ostatní hráče na trhu.
(515)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny však byly zjevně udržitelné za cenu nižšího objemu prodeje a nižší ziskovosti z tohoto prodeje, neboť ziskovost klesla o 61 % z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření.
(516)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst subvencovaného dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
6.3. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
6.3.1. DOVOZ ZE TŘETÍCH ZEMÍ
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008=100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(517)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do Unie, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 5 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,9 % podíl na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,9 %.
(518)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(519)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé Komise neobdržela žádné důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu stabilnější během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období obecně klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
6.3.2. VÝVOZNÍ VÝKONNOST VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(520)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 15 % celkové výroby Unie a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(521)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně jednotkové vývozní ceny byly stabilně vyšší (průměrně o 2 až 14 % podle daného roku) než ceny v Unii.
6.3.3. DOVOZ Z ČLR USKUTEČNĚNÝ ŽADATELI
(522)
V průběhu šetření a v návaznosti na zveřejnění informací bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz údajně představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Tato tvrzení byla prošetřena prostřednictvím posouzení ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a bylo zjištěno, že během období šetření dovezli pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji v podnětu. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 29 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že žadatelé dováželi z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby zpochybnili vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a) základního nařízení nebo aby sami sobě způsobili újmu. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
6.3.4. VYUŽITÍ PRO VLASTNÍ SPOTŘEBU A ZÁVISLÝ PRODEJ
(523)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(524)
Jak je uvedeno výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 3 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Šetření ukázalo, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobností samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí subvencovaného dovozu. Jestliže podle tvrzení získaly navazující podniky výhodu, měla by se tato projevit při porovnání ceny závislého prodeje a nesouvisejícího prodeje. Toto tvrzení se proto zamítá.
(525)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací Čínské sdružení železa a oceli znovu tvrdilo, že výrobní odvětví Unie poskytovalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům za „subvencovanou“ cenu, a tím umožnilo cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví. Nebyly však předloženy žádné důkazy, na jejichž základě by Komise změnila své rozhodnutí uvedené v 524. bodě odůvodnění, tj. že rozdíl mezi souvisejícím a nesouvisejícím prodejem byl malý (2 %) a že se nejednalo o újmu, kterou by si výrobní odvětví Unie způsobilo samo.
(526)
Čínské sdružení železa a oceli rovněž zpochybnilo údaje týkající se nákladů na výrobu oceli s organickým povlakem a dále cenu, ze kterou je ocel s organickým povlakem prodávána stranám ve spojení. Vzhledem k ceně galvanizovaných svitků tažených za tepla, tj. suroviny pro výrobu oceli s organickým povlakem, sdružení tvrdilo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem v období šetření nemohly být vyšší než 900 EUR/t.
(527)
Zaprvé, nebylo jasné v jaké míře byly veškeré náklady, jako jsou prodejní, správní a režijní náklady a finanční náklady, zahrnuty do celkových nákladů, na něž Čínské sdružení železa a oceli odkazovalo. Zadruhé, Komise ověřila náklady na výrobu oceli s organickým povlakem u všech výrobců v Unii zařazených do vzorku a přesvědčila se, že celkové výrobní náklady zahrnují náklady na suroviny, zpracování, potažení, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.
(528)
Čínské sdružení železa a oceli tvrdilo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám ve spojení je uskutečňován se ztrátou, a výrobnímu odvětví Unie tudíž způsobuje újmu. Vychází přitom ze srovnání celkových nákladů na výrobu (978 EUR/t) oproti průměrné ceně za související prodej (965 EUR/t).
(529)
Jednoduché matematické srovnání by sice správně naznačovalo, že související prodej probíhal se ztrátou, zároveň by však předpokládalo, že výrobní odvětví Unie by neslo stejnou míru prodejních, správních a režijních nákladů a další prodejní marži u závislých prodejů jako u nesouvisejících prodejů. Jak je uvedeno v 493. bodě odůvodnění, prodeje stranám ve spojení byly uskutečněny na základě přirážky k nákladům, a výrobní odvětví Unie tak náklady na tyto prodeje získalo zpět.
6.3.5. HOSPODÁŘSKÁ KRIZE
(530)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 25 %. Nicméně od roku 2010 se trh začal zotavovat a mezi rokem 2009 a koncem období šetření vzrostla spotřeba o 24 %.
(531)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření posuzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
(532)
Po uplynutí lhůty pro předložení připomínek ke konečným informacím jedna zúčastněná strana upozornila na oznámené uzavření podniku v Belgii a na to, že vyšší moc způsobila obtíže v běžné výrobě a dodávkách z jiných výrobních zařízení v Belgii. Zúčastněná strana tvrdila, že z výše uvedeného vyplývá, že zajištění dodávek oceli s organickým povlakem v Unii je nedostatečné a je důvodem pro to, aby si dovozci a uživatelé svobodně vybírali zdroj dodávek oceli s organickým povlakem z Unie a z Číny.
(533)
Tyto argumenty se zamítají. Vzhledem k tomu, že využití kapacity v Unii je nízké, problém v dodávkách nespočívá, neboť výrobní průmysl Unie má odpovídající dostupnou kapacitu. V každém případě výrobní zařízení, která byla v Belgii zavírána, nevyráběla ocel s organickým povlakem. Bezpečnost dodávek je samozřejmě důležitá, nicméně účelem navrhovaných cel v tomto případě není ukončit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, ale pouze zabránit tomu, aby se na trh Unie dostávaly dumpingové dodávky.
6.3.6. NADBYTEČNÁ STRUKTURÁLNÍ KAPACITA
(534)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli Unie, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(535)
Výroba oceli s organickým povlakem je z hlediska kapitálu skutečně náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Konsolidace ocelářského průmyslu, k níž došlo před začátkem posuzovaného období, však nevedla k nadbytečné kapacitě. Po mírném nárůstu v roce 2009 kapacita daného výrobního odvětví v roce 2010 a znovu během období šetření mírně klesla. Výrobní kapacita během období šetření byla nižší než celková spotřeba v Unii a kdyby se byla spotřeba během období šetření zotavila na úroveň roku 2008 a výrobní odvětví Unie bylo schopné této zvýšené poptávky využít, činilo by využití výrobní kapacity okolo 74 %.
(536)
Přičíst odpovědnost za negativní vliv nadbytečné kapacity výrobcům oceli s organickým povlakem v Unii lze jen minimálně. Zaprvé šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie samozřejmě přijímá opatření, aby si udrželo svou účinnost, vzhledem k tomu, že produktivita v rámci celého výrobního odvětví vzrostla o 6 %. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 6 %, a to včetně zvýšení nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Tento argument byl proto zamítnut.
6.4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(537)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(538)
Uvedený růst objemu levného subvencovaného dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila během období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nebylo navzdory zotavující se spotřebě schopno znovu získat svůj ztracený podíl na trhu a ziskovost. Ostatní finanční ukazatele, jako je návratnost investic, stagnovaly na úrovni roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(539)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(540)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného vývozu působícího újmu, byl učiněn závěr, že subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(541)
Unijní orgány prověřily v souladu s článkem 31 základního nařízení, zda navzdory výše uvedeným zjištěním neexistují přesvědčivé důvody pro zjištění, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout vyrovnávací opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
7.2. ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(542)
Výrobní odvětví Unie jako celek je tvořeno 22 známými výrobci, kteří představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(543)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu subvencovaného dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(544)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z ČLR. Všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období zápornou tendenci. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(545)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení vyrovnávacích opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(546)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(547)
Byl proto učiněn závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. ZÁJEM UŽIVATELŮ A DOVOZCŮ
(548)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž 19 subjektů se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(549)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
(550)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací byly obdrženy komentáře od dovozců a dalších zúčastněných stran. Nebyly však předloženy žádné nové údaje, které by byly jiné než níže uvedené.
7.3.1. HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ NA TRHU UNIE
(551)
Uživatelé a dovozci tvrdili, že na trhu Unei s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Bylo rovněž namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo svým stavebním společnostem. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v Unii dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří mají velmi silnou pozici, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, byla tato tvrzení zamítnuta.
7.3.2. NEDOSTATEČNÉ DODÁVKY
(552)
Uživatelé a dovozci rovněž tvrdili, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu Unie mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7.3.3. ZÁVĚR O ZÁJMECH UŽIVATELŮ A DOVOZCŮ
(553)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z ČLR. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z ČLR v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v Unii (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(554)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho byli v odvětví, které dotčený výrobek využívá, ziskoví, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Ziskovost těchto společností nebyla výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(555)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z ČLR dovážet stejná množství jako během období šetření, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 % a pokles o 1 až 2,8 procentního bodu v ziskovosti pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně menší než tato čísla. Dovoz z ČLR představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů a lze očekávat, že se tito se zvýšením nákladů plynoucích z vyrovnávacích opatření poměrně snadno vypořádají. Rovněž vzhledem k tomu, že kromě řady výrobců v Unii jsou k dispozici značné alternativní zdroje dovozu, na nějž se opatření nevztahují, např. Indie a Jižní Korea, očekává se, že poté, co budou opatření uložena, zohlední ceny na trhu i tyto faktory.
(556)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR, přesný podíl nemohl být v souladu s článkem 29 základního nařízení zveřejněn. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí k alternativním zdrojům dodávek.
(557)
Část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu Unie by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli subvencovanému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude přitom znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit ze subvencovaného dovozu.
7.4. ZÁVĚR OHLEDNĚ ZÁJMU UNIE
(558)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
8. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
8.1. ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(559)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(560)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(561)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez subvencovaného dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(562)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(563)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s cenou výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné hodnoty CIF dovozu porovnávaných typů.
(564)
V návaznosti na zveřejnění konečných informací zpochybnily zúčastněné strany použití 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie a označení roku 2008 jako reprezentativního roku ziskovosti. Nicméně jejich argument, že zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 byl ovlivněn finanční krizí, což z roku 2008 učinilo výjimečný rok, by zjevně směřoval k tvrzení, že zisk uskutečněný v roce 2008 je nižší, než jaký by výrobní odvětví očekávalo v roce normálním. Tento argument se zamítá, neboť nebyly předloženy žádné důkazy týkající se výše zisku, který mohlo výrobní odvětví Unie mít v roce 2008, kdyby nepřišla finanční krize.
(565)
Zúčastněné strany rovněž poukázaly na skutečnost, že objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň spíše v roce 2009 než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, není možné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku výrobního odvětví Unie.
(566)
Čínské sdružení železa a oceli tvrdilo, že zisk odběratelů, kteří nejsou ve spojení, v roce 2008 nemůže být použit jako cílový zisk, neboť uvedený rok vykazuje největší cenový rozdíl mezi souvisejícím a nesouvisejícím prodejem. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, důležitý.
(567)
Čínské sdružení železa a oceli navrhlo, aby cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, vycházel z průměrného celkového zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh nebyl přijat jako spolehlivý zdroj zisku z oceli s organickým povlakem v Unii bez dumpingového dovozu, neboť zohlednění zisku celé globální skupiny ArcelorMittal zcela zřejmě nepředstavuje reprezentativní zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v Unii.
(568)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí cenového podbízení. Toto zpochybnění však bylo založeno na mylném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí cenového podbízení tak, že z tržní ceny smazala průměrný zisk výrobního odvětví během období šetření (2,6 %) s cílem dosáhnout „hranice ziskovosti“ (tj. ceny, která by vedla k nulovému zisku) a k této „hranici ziskovosti“ přičetla cílový zisk.
(569)
Komise vypočetla rozpětí cenového podbízení tak, že přičetla cílový zisk k nákladům na výrobu jednotlivých typů výrobků. Metodika navrhovaná zúčastněnou stranou je chybná, neboť průměrného zisku 2,6 % nebylo automaticky dosaženo u každého prodeje každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(570)
Jedna strana rovněž zpochybnila způsob, jakým Komise vypočetla újmu. Vzhledem k tomu, že tato strana neměla plný přístup k údajům, jež Komise při výpočtu rozpětí újmy použila, pokusila se o vlastní výpočet založený na své interpretaci cenového rozdílu na trhu mezi substrátem potaženým hliníkem a zinkem a substrátem potaženým zinkem, a při výpočtu dospěla k ceně 50 USD/t. Výsledkem tohoto „přepočítání“, jež vychází z neúplných údajů, je rozpětí újmy, které je nižší, než rozpětí újmy vypočítané a zveřejněné Komisí.
(571)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť analýza kompletních údajů od vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Unie údajný cenový rozdíl nepotvrdila. Následně je třeba zdůraznit, že údaje, které zúčastněná strana použila, byly neúplné, a tudíž pro účely přepočtu újmy podle vzoru Komise nespolehlivé.
8.2. KONEČNÁ OPATŘENÍ
(572)
Na základě závěrů, k nimž se dospělo s ohledem na subvencování, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 15 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR na úrovni nižšího zjištěného rozpětí subvence nebo újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí. Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
55,8
29,7
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
29,7
23,8
Union Steel China
26,8
13,7
13,7
Ostatní spolupracující společnosti
26,8
43,0
26,8
Zbytkové clo
44,7
58,3
44,7
(573)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1 spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(574)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (104) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(575)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
13,7
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd.; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd.; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd.; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
B313
Angang Steel Company Ltd.
26,8
B314
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
26,8
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
26,8
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
26,8
B319
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
26,8
B321
Jigang Group Co., Ltd.
26,8
B324
Maanshan Iron & Steel Company Limited
26,8
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
26,8
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
26,8
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
26,8
B328
Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd.
26,8
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
26,8
B330
Wuhan Iron and Steel Company Limited
26,8
B331
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
26,8
B334
Všechny ostatní společnosti
44,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 215/2013
z 11. marca 2013,
ktorým sa ukladá vyrovnávacie clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), najmä na jeho článok 15,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
1. POSTUP
1.1. ZAČATIE KONANIA
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala oznámením uverejneným 22. februára 2012 v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
Antisubvenčné konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý predložila 9. januára 2012 Európska federácia výrobcov železa a ocele (EUROFER) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich v tomto prípade viac ako 70 % celkovej výroby určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom. Podnet obsahoval evidentné dôkazy o subvencovaní uvedeného výrobku a o ním spôsobenej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na to, aby opodstatnili začatie konania.
(3)
Komisia pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia oznámila vláde ČĽR (ďalej len „čínskej vláde“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovanie dovozu určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v ČĽR údajne spôsobovalo výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Čínska vláda bola prizvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Čínska vláda prijala ponuku na konzultácie, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Zohľadnili sa však pripomienky orgánov čínskej vlády k tvrdeniam uvedeným v podnete, ktoré sa týkajú nedostatočnej kompenzovateľnosti súčasných subvenčných schém. Po skončení konzultácií zaslala čínska vláda svoje pripomienky.
1.2. ANTIDUMPINGOVÉ KONANIE
(4)
Oznámením uverejneným 21. decembra 2011 v Úradnom vestníku Európskej únie (3) Európska komisia informovala o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v ČĽR do Únie.
(5)
Komisia nariadením (ES) č. 845/2012 (4) uložila 20. septembra 2012 dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v ČĽR.
(6)
Analýzy ujmy vykonávané počas tohto antisubvenčného prešetrovania a súčasne aj antidumpingového prešetrovania sú rovnaké, keďže vymedzenia výrobného odvetvia Únie, reprezentatívnych výrobcov z Únie a obdobia prešetrovania sú v oboch prípadoch prešetrovania rovnaké. Z tohto dôvodu boli pripomienky k hľadisku ujmy predložené v jednom z konaní zohľadnené v oboch konaniach.
1.3. STRANY, KTORÝCH SA KONANIE TÝKA
(7)
Komisia oficiálne oznámila začatie konania navrhovateľom, ostatným známym výrobcom v Únii, známym vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, dovozcom, obchodníkom, používateľom, dodávateľom a združeniam, o ktorých je známe, že sa ich táto záležitosť týka, a zástupcom ČĽR. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(8)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov boli všetci známi vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a v súlade s oznámením o začatí konania poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom za obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011. Tieto informácie boli vyžiadané podľa článku 27 základného nariadenia, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade, že je potrebná, vybrať vzorky. Uskutočnili sa aj konzultácie s orgánmi v ČĽR.
(9)
Najprv poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky devätnásť čínskych vyvážajúcich výrobcov/skupín výrobcov. Komisia na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov a v súlade s článkom 27 základného nariadenia navrhla pôvodne vzorku troch vyvážajúcich výrobcov/skupín vyvážajúcich výrobcov. Jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky však odstúpil od spolupráce. Preto bol nahradený ďalším vyvážajúcim výrobcom s najvyšším objemom vývozného predaja do Únie. Po oznámení odstúpil od spolupráce aj tento vyvážajúci výrobca.
(10)
Aby nedošlo k ďalšiemu omeškaniu konania, Komisia sa rozhodla obmedziť vzorku na dve skupiny vyvážajúcich výrobcov, ktorí mali najväčší objem vývozu do Únie, t. j. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a jej prepojené spoločnosti a Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd a jej prepojené spoločnosti. Vzorka týchto dvoch skupín vyvážajúcich výrobcov slúži ako základ na stanovenie úrovne subvencovania pre tieto skupiny, ako aj úrovne subvencovania pre všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky, ako sa požaduje v článku 15 ods. 2 a 3 základného nariadenia.
(11)
Pokiaľ ide o výrobcov z Únie, Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorilo šesť výrobcov z Únie, o ktorých bolo Komisii známe, že vyrábajú podobný výrobok, a ktorí boli vybraní na základe predaja, objemu výroby, veľkosti a geografickej polohy v Únii. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 46 % výroby Únie a 38 % predaja v Únii. Zainteresované strany boli takisto vyzvané v oznámení o začatí konania, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. Jeden z výrobcov z Únie uviedol, že si nepraje byť zaradený do vzorky, a bol vo vzorke nahradený ďalším najväčším výrobcom.
(12)
Päť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Vzhľadom na obmedzený počet spolupracujúcich dovozcov sa výber vzorky už nepovažoval za potrebný.
(13)
Komisia zaslala dotazníky zástupcom ČĽR, dvom vyvážajúcim výrobcom v ČĽR zaradeným do vzorky, štrnástim ďalším vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, ktorí o ne požiadali, šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, piatim spolupracujúcim dovozcom do Únie a známym používateľom.
(14)
Vyplnené dotazníky zaslali zástupcovia ČĽR, deviati vyvážajúci výrobcovia a prepojené spoločnosti v ČĽR, šiesti výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, dvaja neprepojení dovozcovia a desiati používatelia.
(15)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na zistenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy boli vykonané v priestoroch týchto štátnych orgánov a spoločností:
a)
Vláda Čínskej ľudovej republiky:
-
Čínske ministerstvo obchodu, Peking, Čína.
b)
Výrobcovia z Únie:
-
ArcelorMittal Belgium, Belgicko a prepojená obchodná spoločnosť ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Poľsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Nemecko,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakúsko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (predtým známa ako Myriad SA), Francúzsko,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené kráľovstvo.
c)
Skupiny vyvážajúcich výrobcov (a prepojené spoločnosti) v ČĽR:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a jej prepojené spoločnosti: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a jej prepojená spoločnosť Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
d)
Dovozcovia v Únii:
-
ThyssenKrupp Mannex, Nemecko,
-
Macrometal, Hamburg, Nemecko.
(16)
Následne boli všetky strany informované o hlavných skutočnostiach a dôvodoch, na základe ktorých sa má odporučiť uloženie konečného vyrovnávacieho cla na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v ČĽR (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému poskytnutiu informácií predložiť pripomienky.
(17)
Pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa zohľadnili.
1.4. OBDOBIE PREŠETROVANIA A POSUDZOVANÉ OBDOBIE
(18)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú dôležité z hľadiska posúdenia ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK
(19)
Výrobkom uvedeným v oznámení o začatí konania, ktorý je predmetom tohto prešetrovania, sú určité výrobky z ocele s organickým povlakom (ďalej len „VOOP“), t. j. ploché valcované výrobky z nelegovanej a legovanej ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), ktoré sú farbené, lakované alebo potiahnuté plastmi aspoň na jednej strane, okrem tzv. sendvičových panelov používaných v stavebníctve a pozostávajúcich z dvoch vonkajších kovových plechov so stabilizačným jadrom z izolačného materiálu uprostred a okrem výrobkov s vonkajším povlakom zo zinkového prachu (náter s obsahom zinku, ktorý predstavuje aspoň 70 % hmotnosti náteru).
2.2. ŽIADOSTI O VYLÚČENIA VÝROBKU
(20)
Čínske združenie železa a ocele (ďalej len „CISA“), dvaja dovozcovia a dvaja používatelia navrhli vylúčenie piatich druhov výrobkov. Tieto žiadosti boli prijaté a analyzovali sa takto:
2.2.1. VOOP S POCHRÓMOVANÝM ALEBO POCÍNOVANÝM SUBSTRÁTOM
(21)
Jeden používateľ VOOP predložil žiadosť o vylúčenie VOOP so substrátom pokrytým kovovou vrstvou chrómu alebo cínu z vymedzenia výrobku. Prešetrovaním sa zistilo, že v dôsledku pochrómovania alebo pocínovania sa tento typ výrobku fyzikálne a technicky odlišuje od VOOP, ktoré sú predmetom prešetrovania. VOOP s pochrómovaným alebo pocínovaným substrátom sa okrem toho takmer výlučne používajú na balenie potravín a na výrobu káblov. Zástupcovia výrobného odvetvia Únie napokon vysvetlili, že nemajú v úmysle, aby sa do prešetrovania zahrnul uvedený typ výrobku. Vzhľadom na uvedené dôvody nie sú do vymedzenia výrobku zahrnuté VOOP s pochrómovaným alebo pocínovaným substrátom.
2.2.2. PLECHY VALCOVANÉ ZA TEPLA S ORGANICKÝM ALEBO ANORGANICKÝM ZÁKLADNÝM NÁTEROM
(22)
Táto žiadosť bola zamietnutá, pretože tieto výrobky nie sú zaradené pod číselné znaky KN, ktoré sú predmetom prešetrovania. Náter alebo krycia vrstva slúžia len na ochranu proti korózii, a preto nepatria do položky 7208 KN ani do položky 7210 KN. Plechy valcované za tepla s organickým alebo anorganickým základným náterom nie sú zahrnuté do vymedzenia výrobku, a preto nemôžu byť z neho vylúčené.
2.2.3. VOOP S HRÚBKOU SUBSTRÁTU OD 0,6 MM DO 2,0 MM
(23)
CISA a dvaja dovozcovia žiadali vylúčenie VOOP s hrúbkou substrátu od 0,6 mm do 2,0 mm, ktoré predstavujú 5 % - 10 % dovozu z Číny, pričom tvrdili, že priama hospodárska súťaž medzi čínskym dovozom a priemyselnou výrobou Únie existuje len v prípade substrátov s hrúbkou od 0,25 mm do 0,6 mm.
(24)
Táto žiadosť bola zamietnutá vzhľadom na to, že VOOP s hrúbkou substrátu od 0,6 mm do 2,0 mm vyrábajú a vyvážajú čínski vývozcovia aj odvetvie Únie, a preto si tieto výrobky evidentne navzájom konkurujú. Nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý by ukazoval, že VOOP s hrúbkou substrátu nad 0,6 mm nekonkurujú VOOP s hrúbkou substrátu menšou ako 0,6 mm a že z tohto dôvodu by predstavovali odlišný druh výrobku. VOOP s hrúbkou substrátu menšou ako 0,6 mm alebo väčšou ako 0,6 mm majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a rovnaké konečné použitie, a preto predstavujú ten istý výrobok.
2.2.4. VOOP SO SUBSTRÁTOM S POVLAKOM ZLIATINY ZINKU A HLINÍKA
(25)
Dvaja dovozcovia tvrdili, že licenciu na výrobu tohto druhu výrobku majú v Únii len štyria výrobcovia a že v skutočnosti ho vyrába len jedna spoločnosť. Taktiež tvrdili, že tento výrobok sa z hľadiska vlastností odlišuje od VOOP so zinkovým povlakom.
(26)
Táto žiadosť bola zamietnutá, pretože oba druhy výrobkov sú vzájomne zameniteľné, ich využitie sa prekrýva a počas prešetrovania vyrábali tento výrobok aspoň dvaja spolupracujúci výrobcovia z Únie. Je potrebné poznamenať, že počas prešetrovania vyvážal do Únie tento druh výrobku len jeden čínsky spolupracujúci vyvážajúci vývozca.
2.2.5. VOOP SO SUBSTRÁTOM S POVLAKOM ZLIATINY ZINKU
(27)
Táto žiadosť bola zamietnutá, pretože na rozdiel od tvrdenia jedného používateľa tento výrobok vyrábajú a predávajú v značných množstvách niekoľkí výrobcovia z Únie a výrobok má rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitie ako iné druhy VOOP.
2.3. ŽIADOSŤ O ZAHRNUTIE VÝROBKU
(28)
Jedno združenie žiadalo, aby VOOP s kovovým povlakom chrómu alebo cínu, klasifikované podľa kódov TARIC 7210122010 a 7210500010 boli zahrnuté do vymedzenia výrobku. Táto žiadosť bola zamietnutá, pretože uvedené kódy pôvodný podnet neobsahoval a výrobky, na ktoré sa tieto kódy vzťahujú, majú odlišné fyzikálne a technické vlastnosti od výrobkov uvedených v podnete.
2.4. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK
(29)
Vzhľadom na prijatie vylúčenia VOOP s kovovou vrstvou chrómu alebo cínu, ako je uvedené v odôvodnení 21, príslušný výrobok je zmenený a doplnený podľa tohto vylúčenia.
(30)
Príslušným výrobkom sú preto určité výrobky z ocele s organickým povlakom (VOOP), t. j. ploché valcované výrobky z nelegovanej a legovanej ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), ktoré sú farbené, lakované alebo potiahnuté plastmi aspoň na jednej strane, okrem tzv. sendvičových panelov používaných v stavebníctve a pozostávajúcich z dvoch vonkajších kovových plechov so stabilizačným jadrom z izolačného materiálu uprostred, okrem výrobkov s vonkajším povlakom zo zinkového prachu (náter s obsahom zinku, ktorý predstavuje aspoň 70 % hmotnosti náteru) a okrem tých výrobkov s pochrómovaným alebo pocínovaným substrátom, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“).
2.5. PODOBNÝ VÝROBOK
(31)
Z prešetrovania vyplynulo, že VOOP, ktoré boli vyrobené a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie, VOOP vyrobené a predávané na domácom trhu ČĽR a VOOP dovážané do Únie z ČĽR majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a sú určené na rovnaké základné konečné použitie. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. ÚVODNÉ POZNÁMKY
(32)
Čínska vláda a čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky predložili vyplnené dotazníky a súhlasili s návštevami na mieste, ktoré mali overiť pravdivosť ich odpovedí.
(33)
Pokiaľ ide o čínsku vládu, Komisia po analýze vyplneného dotazníka zaslala písomné upozornenie o nedostatkoch a dva listy predchádzajúce overovaniu. Komisia poskytla čínskej vláde dostatok času na prípravu a predloženie námietok vždy, keď o to bola požiadaná a keď to uznala za opodstatnené. Čínskej vláde boli skutočne poskytnuté značné predĺženia konečných termínov, t. j. dvadsaťdňové predĺženie lehoty na vyplnenie dotazníka, čím sa predĺžila konečná lehota na predloženie vyplneného dotazníka na 57 dní a na odpoveď na písomné upozornenie o nedostatkoch na 25 dní.
(34)
Čínska vláda vo vyplnenom dotazníku, v odpovediach na písomné upozornenia o nedostatkoch a iných pripomienkach poskytla odpoveď len v súvislosti so schémami, ktoré používajú vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, a argumentovala, že by sa od nej nemali požadovať odpovede na otázky týkajúce údajných subvenčných schém dostupných aj výrobcom nezaradeným do vzorky alebo výrobcom, ktorí sa neprihlásili.
(35)
Komisia tento prístup zdvorilo odmietla a vysvetlila čínskej vláde, že účelom dotazníka zaslaného čínskej vláde je to, aby Komisia získala informácie o subvencovaní priemyselného odvetvia vyrábajúceho v Číne výrobky z ocele s organickým povlakom a určila, do akej miery sú dovozy príslušného výrobku do Únie subvencované. Komisia oznámila čínskej vláde, že sú potrebné rozsiahlejšie informácie o rozsahu subvencovania, aby sa mohli riešiť akékoľvek závažné odmietnutia spolupráce zo strany vývozcov, ktorí údajne získavali výhody v rámci konkrétnych subvenčných schém nevyužívaných spoločnosťami zaradenými do vzorky a spolupracujúcimi spoločnosťami, a možné žiadosti o individuálne preskúmanie predložené spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami. Čínska vláda však svoj postoj nezmenila a neposkytla informácie o väčšine ostatných subvenčných schém uvedených v podnete, ktoré však spoločnosti zaradené do vzorky nevyužívali.
(36)
Pred overovacou návštevou na mieste požiadala čínska vláda Komisiu o písomné zaslanie dodatočných informácií, konkrétne zoznamu všetkých otázok, ktoré mieni položiť v priebehu overovacej návštevy, ako aj zoznamu vládnych ministerstiev, ktoré sa mali zúčastniť návštevy na mieste. Čínska vláda tvrdila, že keď tieto informácie nebude mať k dispozícii, „nebude vedieť, na čo sa má pripraviť alebo čo môže počas overovania očakávať“, a že list predchádzajúci overovaniu „určite neposkytuje žiadne údaje o tom, čo chce Komisia vlastne overovať…“.
(37)
Komisia nemohla žiadosti čínskej vlády vyhovieť. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že Komisia splnila všetky príslušné podmienky vyplývajúce z článku 26 základného nariadenia. Čínskej vláde bol zaslaný podrobný list predchádzajúci overovaniu s potvrdením programu (s každodenným rozpisom podľa dní a skupín subvenčných schém, ktoré sa majú počas overovania prediskutovať) a požiadavkami na prítomnosť orgánov zodpovedných za príslušné schémy a úradníkov zapojených do prípravy pripomienok čínskej vlády. Komisia pred overovacou návštevou na mieste zároveň vysvetlila, že len čínska vláda vie, ktoré orgány sú zodpovedné za prešetrované schémy, ako aj to, ktorí úradníci majú najlepšie predpoklady na to, aby sa mohli zúčastniť na overovaní a odpovedať na otázky. Pokiaľ ide o zoznam konkrétnych otázok, Komisia vysvetlila, že v právnych predpisoch EÚ (ani v požiadavkách WTO) sa takýto zoznam nepožaduje a že cieľom tohto prešetrovania je overiť odpovede čínskej vlády uvedené v dotazníku a príslušné dodatočné pripomienky, a preto sa overovanie bude riadiť štruktúrou týchto dokumentov. Komisia sa bude snažiť získať a objasniť aj ďalšie informácie potrebné pre prebiehajúce konanie, ale konkrétne otázky v tomto kontexte budú závisieť od odpovedí čínskej vlády na počiatočné overovanie jej odpovedí. Čínska vláda bola pred overovacou návštevou na mieste takisto informovaná, že odmietnutie poskytnúť potrebné informácie alebo odmietnutie pomoci prešetrujúcemu orgánu pri overovaní informácií a údajov považovaných za potrebné na účely konania by mohli vážne narušiť proces prešetrovania. Čínskej vláde boli tiež pripomenuté dôsledky vyplývajúce z ustanovenia článku 28 základného nariadenia.
(38)
Počas overovacej návštevy na mieste, ktorá sa uskutočnila na čínskom ministerstve obchodu v Pekingu, sa Komisia snažila podľa ustanovení článkov 11 a 26 základného nariadenia overiť informácie poskytnuté na základe podkladov použitých na prípravu odpovede čínskej vlády. Počas tohto overovania Komisia dospela k predbežnému záveru, že vzhľadom na nedostatok dostupných informácií a podkladov nie je možné náležité overiť odpovede uvedené v dotazníku. Okrem toho niektoré informácie neboli vôbec predložené, aj keď boli konkrétne vyžiadané, a niektoré otázky jednoducho neboli zodpovedané. Preto bola čínska vláda oboznámená s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 ods. 1 a 6 základného nariadenia.
(39)
Čínska vláda taktiež tvrdila, že Komisia jej spôsobila neprimeranú záťaž a v dotazníku a následnom písomnom upozornení o nedostatkoch požadovala nepodstatné a zbytočné informácie.
(40)
V súvislosti s požadovanými informáciami treba zdôrazniť, že Komisia požadovala len informácie týkajúce sa tvrdení uvedených v podnete, ktoré považovala za potrebné na to, aby dospela k reprezentatívnemu zisteniu, a aj v priebehu prešetrovania požadovala rovnaké údaje a informácie a žiadala od čínskej vlády vysvetlenia predložených informácií a ich vplyvu na prešetrované subvenčné schémy. Inými slovami, Komisia požadovala len informácie, ktoré boli potrebné na posúdenie existencie a úrovne subvencovania dostupného pre príslušný produkt podľa iných údajných subvenčných schém uvedených v podnete. Tieto informácie by umožnili primerane určiť výšku subvencovania udeľovaného v rámci iných prešetrovaných subvenčných schém dostupných nespolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom. Pretože zástupcovia ČĽR ani nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia neposkytli informácie potrebné na stanovenie, či nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia mali k dispozícii iné subvenčné schémy, Komisia na základe najlepších dostupných faktov dospela k záveru, že ostatné údajné subvenčné schémy boli skutočne dostupné, a pristúpila k výpočtu výšky zvýhodnenia poskytnutého prostredníctvom týchto schém na základe najlepších dostupných faktov.
3.2. INDIVIDUÁLNE PRESKÚMANIE (ĎALEJ LEN „IP“)
(41)
Žiadosti o IP podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia predložili dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, t. j. Union Steel China (Union Steel) a Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd. Tieto IP nebolo možné udeliť obidvom spoločnostiam, pretože v dôsledku veľkého počtu údajných subvenčných schém a časovo náročného charakteru antisubvenčného prešetrovania by boli príliš náročné a mohli by zabrániť ukončeniu prešetrovania v primeranej lehote.
(42)
Individuálne preskúmanie spoločnosti Union Steel sa však uskutočnilo v rámci paralelného antidumpingového prešetrovania a následne sa pre túto spoločnosť vypočítalo individuálne rozpätie ujmy.
(43)
Analyzovať niektoré subvenčné schémy, ktoré mohla spoločnosť Union Stell využívať, bolo prakticky nemožné, pretože čínska vláda, ako je vysvetlené v odôvodnení 34, poskytla odpoveď týkajúcu sa len tých schém, ktoré využívali vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Na základe dostupných informácií bola preto tejto spoločnosti podľa článku 28 základného nariadenia pridelená priemerná sadzba subvencie, ktorá sa uplatňuje aj na ďalšie spolupracujúce spoločnosti.
3.3. ŠPECIFICKÉ SCHÉMY
(44)
Komisia na základe informácií uvedených v podnete požadovala informácie týkajúce sa týchto schém, súčasťou ktorých bolo údajné poskytovanie subvencií zo strany orgánu vlády:
I.
vládou poskytovaný tovar a služby za nižšiu než primeranú odplatu“
-
poskytovanie vstupov za nižšiu než primeranú odplatu: oceľ valcovaná za tepla a oceľ valcovaná za studena,
-
poskytovanie práv na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu,
-
programy, v rámci ktorých sa poskytuje voda za nižšiu než primeranú odplatu,
-
program, v rámci ktorého sa poskytuje elektrina za nižšiu než primeranú odplatu,
-
program, v rámci ktorého sa v provincii Ťiang-su poskytuje elektrina a voda za nižšiu než primeranú odplatu,
-
poskytovanie rôznych vstupov za nižšiu než primeranú odplatu;
II.
preferenčné pôžičky a úrokové sadzby poskytované výrobnému odvetviu VOOP;
III.
programy týkajúce sa akcií a iných majetkových účastí:
-
výmena dlhu za kmeňové akcie,
-
kapitálové injekcie,
-
nevyplatené dividendy;
IV.
daň z príjmov a iné priame dane:
-
daňové politiky pre odpočet výdavkov na výskum a vývoj,
-
daňové úľavy pre stredný a západný región,
-
dobropis na daň z príjmov na účely nákupu výrobných zariadení vyrábaných domácimi výrobcami,
-
preferenčné daňové politiky pre spoločnosti, ktoré sú podporované ako spoločnosti s vyspelými alebo novými technológiami,
-
úľavy na dani z príjmov pre podniky pôsobiace v oblasti komplexného využívania zdrojov („špeciálnych surovín“),
-
daňové úľavy týkajúce sa nákupu špeciálnych zariadení,
-
preferenčná politika dane z príjmov pre podniky v severovýchodnom regióne,
-
oslobodenie od dane z príjmov pri investíciách do domácej technologickej obnovy,
-
rôzne miestne daňové úľavy (provincia Šan-tung, mesto Čchung-čching, Čuangská autonómna oblasť Kuang-si, daňové zvýhodnenia na rozvoj stredného a západného regiónu),
-
daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky,
-
program, v rámci ktorého sú produktívne podniky so zahraničnou majetkovou účasťou prvé dva roky oslobodené od platenia dane z príjmov a ďalšie tri roky platia polovičnú daň z príjmov,
-
miestne programy na oslobodenie produktívnych podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou od dane z príjmov alebo na jej zníženie,
-
dobropis na daň z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrábané domácimi výrobcami,
-
zníženie dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou na základe geografickej polohy;
V.
programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla:
-
oslobodenie od dovozného cla a DPH v prípade podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou a určitých domácich podnikov, ktoré používajú dovážané zariadenia v podporovaných výrobných odvetviach,
-
vrátenie DPH podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami,
-
odpočet DPH na dlhodobý majetok v strednom regióne,
-
ďalšie daňové zvýhodnenia v meste Ma-an-šan;
VI.
grantové programy:
-
program China World Top Brand,
-
program Famous Brands,
-
fond na financovanie štátnych kľúčových technologických projektov,
-
programy na náhradu poplatkov za právne služby v súvislosti s antidumpingovými opatreniami;
VII.
nákup tovaru vládou za vyššiu než primeranú odplatu;
VIII.
ďalšie regionálne programy:
-
subvencie poskytované v novej oblasti Tchien-ťin Pin-chaj a oblasti hospodárskeho a technologického rozvoja Tchien-ťin,
-
programy týkajúce sa severovýchodného regiónu,
-
granty v rámci programu v oblasti vedy a technológie provincie Ťiang-su,
-
granty v rámci programu v oblasti vedy a technológie provincie Che-pei;
IX.
subvencie ad hoc uvedené v podnete;
3.3.1. VLÁDOU POSKYTOVANÝ TOVAR A SLUŽBY ZA NIŽŠIU NEŽ PRIMERANÚ ODPLATU
3.3.1.1. Poskytovanie ocele valcovanej za tepla a ocele valcovanej za studenia (ďalej len „OVT a OVS“) za nižšiu než primeranú odplatu
(45)
Tvrdenie v podnete sa týkalo skutočnosti, že čínska vláda kontroluje niektoré dodávateľské odvetvia a výrobky, aby mohla výrobcom VOOP poskytovať vstupy za priaznivé ceny. Na základe uvedeného možno konštatovať, že výrobcovia VOOP dostávajú subvencie podliehajúce vyrovnávacím opatreniam, pretože nakupujú vládou vyrábanú OVT a OVS od štátnych podnikov za cenu, ktorá je nižšia než trhová cena, a teda za nižšiu než primeranú odplatu poskytovanú štátnym podnikom.
(46)
Komisia si vyžiadala od čínskej vlády podrobné informácie o štátnych podnikoch, ktoré poskytujú OVT a OVS čínskym vyvážajúcim výrobcom VOOP s cieľom overiť tvrdenia uvedené v podnete a stanoviť, či tieto štátne podniky sú verejnými subjektmi. Komisia konkrétne k dotazníku pre čínsku vládu vytvorila prílohu B, ktorá bola určená pre štátne podniky, a vyzvala čínsku vládu, aby poskytla informácie požadované v tejto prílohe. V písomnom upozornení o nedostatkoch Komisia znovu požiadala čínsku vládu o poskytnutie informácií požadovaných v prílohe B a nabádala čínsku vládu, aby odpovede koordinovala s príslušnými štátnymi podnikmi.
(47)
Čínska vláda však neodpovedala na žiadnu z otázok uvedených v prílohe B a neposkytla ani príslušné informácie požadované v hlavnom dotazníku (napríklad o vlastníctve a kontrole štátnych podnikov v oceliarskom odvetví čínskou vládou a o jej zapojení do reorganizácie čínskeho oceliarskeho priemyslu). Namiesto poskytnutia požadovaných informácií čínska vláda vo svojej odpovedi na dotazník uviedla, že navrhovatelia nepreukázali, že výrobcovia OVT a OVS sú verejnými subjektmi.
(48)
Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády musela Komisia vyhľadať iné najlepšie dostupné informácie. Komisia o tomto postupe informovala čínsku vládu. Pri hodnotení, či štátne podniky, ktoré poskytujú OVT a OVS čínskym vyvážajúcim výrobcom VOOP, sú verejnými subjektmi, Komisia vzala do úvahy obmedzené informácie, ktoré poskytla čínska vláda, informácie uvedené v podnete, verejne dostupné vecné informácie z podobných konaní vykonaných inými prešetrujúcimi orgánmi, ako aj iné verejne dostupné informácie a svoje zistenia založila na všetkých informáciách uvedených v dokumentácii.
a) Štátne podniky poskytujúce výrobcom VOOP oceľ valcovanú za tepla a oceľ valcovanú za studena sú verejnými subjektmi
(49)
Navrhovateľ tvrdí, že štátne podniky v Číne sú verejnými subjektmi v zmysle článku 2 písm. b) základného nariadenia, ktoré výrobcom VOOP poskytujú tovar (OVT a OVS) za ceny, ktoré sú pod úrovňou trhových cien, a preto im poskytujú výhodu.
(50)
Odvolací orgán WTO vo svojej správe vo veci Spojené štáty - Konečné antidumpingové a vyrovnávacie clá na určité výrobky z Číny (5) (ďalej len „správa odvolacieho orgánu“) definoval verejný subjekt ako subjekt, ktorý „má vládnu právomoc, vykonáva vládne príkazy alebo je mu udelená vládna právomoc“ (6). Odvolací orgán vzal do úvahy aj to, že verejné subjekty sú charakterizované aj „vykonávaním vládnych funkcií“ (7), ktoré by sa „v právnom poriadku príslušného člena spravidla považovali za súčasť vládnej praxe“ (8).
(51)
Zo záverov odvolacieho orgánu WTO vyplývajú dve otázky, ktoré treba preskúmať, t. j. a) či príslušné štátne podniky vykonávajú funkcie, ktoré sa v Číne spravidla považujú za súčasť vládnej praxe, a b) ak áno, či pritom vykonávajú vládne príkazy.
(52)
V súvislosti s čínskou vládou existujú dostatočné dôkazy, že vláda sa intenzívne zapája do riadenia hospodárstva. Primárna úloha čínskej vlády v hospodárstve je zaručená Ústavou Čínskej ľudovej republiky. V článku 7 ústavy sa uvádza: „Štátne hospodárstvo je sektor socialistického hospodárstva vo vlastníctve celého ľudu; je vedúcou silou národného hospodárstva. Štát zabezpečuje konsolidáciu a rast štátneho hospodárstva“. Podobne v článku 15 ústavy sa uvádza: „Štát uskutočňuje hospodárske plánovanie na základe socialistického verejného vlastníctva“. Aj v Stanovách Komunistickej strany Číny sa ustanovuje hlavná úloha verejného vlastníctva, napríklad v úvodnej časti Stanov Komunistickej strany Číny sa uvádza: „strana musí podporovať a zlepšovať základný hospodársky systém, pričom dominantnú úlohu zohráva verejné vlastníctvo…“. Aj rôzne päťročné plány uverejnené Štátnou komisiou rozvoja a reforiem (ďalej len „ŠKRR“) a prijaté najvyšším čínskym zákonodarným orgánom, Štátnou radou, poukazujú na veľmi silné zapojenie čínskej vlády do hospodárstva.
(53)
Pokiaľ ide o oceliarske odvetvie, z informácií uvedených v dokumentácii vyplýva, že štátne podniky vyrábajúce OVT a OVS v Číne často vykonávajú vládne funkcie, ktoré sú opísané okrem iného v sektorových plánoch pre železiarsky a oceliarsky priemysel. Tieto plány potvrdzujú, že čínska vláda sa rozhodla, že sa bude úzko zapájať do riadenia a rozvoja oceliarskeho priemyslu v Číne, a preto možno vykonávanie riadenia a rozvoja prostredníctvom štátnych podnikov považovať za činnosti patriace do vládnej praxe. V plánoch sa stanovujú zámery a ciele pre všetky subjekty v železiarskom a oceliarskom priemysle a nariaďuje sa v nich celému sektoru, aby prinášal konkrétne výsledky. Čínska vláda skutočne využíva železiarske a oceliarske štátne podniky ako predĺženú ruku štátu s cieľom dosiahnuť ciele a zámery stanovené v plánoch.
(54)
V nariadení ŠKRR č. 35 - Politiky rozvoja železiarskeho a oceliarskeho priemyslu sa načrtáva okrem iného politika na zníženie počtu železiarskych a oceliarskych hút a stanovujú sa v ňom ciele pre celkový objem výroby týchto skupín oceliarskych podnikov, ktoré patria medzi prvých desať na domácom trhu (článok 3), z dôvodu výrobnej kapacity sa ním zakazuje vytváranie nových železiarskych a oceliarskych pridružených podnikov (článok 10), stanovujú sa v ňom podmienky prístupu do železiarskeho a oceliarskeho priemyslu na úrovni zariadení, ako aj technické a hospodárske ukazovatele, podľa ktorých sa majú riadiť oceliarske a železiarske podniky (článok 12), stanovujú sa v ňom pravidlá pre zmeny organizačnej štruktúry oceliarskych podnikov (článok 20), riadia sa ním investície (články 22, 23), stanovujú sa v ňom podmienky prístupu k finančným prostriedkom (články 25, 26) a štátu sa na jeho základe poskytuje právo zasahovať pri nákupe surovín (článok 30).
(55)
V Dvanástom päťročnom rozvojovom pláne pre oceliarsky priemysel sa sumarizuje dosiahnutie cieľov stanovených v predchádzajúcom pláne, rieši sa v ňom stratégia rozvoja a stanovujú sa v ňom ciele pre celý oceliarsky priemysel. V tomto päťročnom pláne, podobne ako v nariadení č. 35, sa stanovujú veľmi konkrétne ciele na úrovni priemyselných zoskupení [oddiel III.(III).6], podporujú sa v ňom určité projekty a od iných sa v ňom odrádza [oddiel IV(IV)] a nespravodlivo sa v ňom podporuje železiarsky a oceliarsky priemysel v rôznych provinciách [oddiel IV(V)], zaisťuje sa v ňom podpora veľkým oceliarskym podnikom a udeľuje sa vedúca úloha najväčším čínskym výrobcom ocele, ktorých vlastníkom je štát, ako sú napríklad Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel atď. (9) Plánom sa ustanovuje aj posilnenie regulácie a riadenia výrobnej činnosti súčasných oceliarskych podnikov [oddiel V(IV)].
(56)
Zákon Čínskej ľudovej republiky o aktívach podnikov vo vlastníctve štátu tiež zaväzuje štátne podniky (v tomto zákone sa spomínajú ako podniky s majetkovou účasťou štátu), aby dodržiavali národné priemyselné politiky (10). Podobne Predbežné opatrenia na kontrolu a spravovanie investícií centrálnych podnikov zaväzujú štátne podniky (podniky s majetkovou účasťou štátu), aby uplatňovali rozvojové plány a priemyselné politiky štátu (11). Podľa Opatrení na spravovanie rozvojových stratégií a plánov centrálnych podnikov musia všetky podniky s majetkovou účasťou štátu vypracovať rozvojový a strategický plán, ktorý musí preskúmať a schváliť Komisia pre kontrolu a správu štátnych aktív (ďalej len „KKSŠA“), ktorá podlieha Štátnej rade. KKSŠA musí pri tomto preskúmaní a pred schválením okrem iného posúdiť, či tento plán je, alebo nie je v súlade s národným rozvojovým plánovaním a priemyselnými politikami a so strategickou úpravou rozmiestnenia a štruktúry štátneho hospodárstva (12).
(57)
Konkrétne príklady vykonávania opatrení opísaných v plánoch, ako je presťahovanie spoločnosti Capital Steel Corporation (13) alebo početné fúzie oceliarskych podnikov (14), ukazujú, že tieto plány nie sú len orientačné dokumenty, ktoré slúžia ako usmernenia, ale že vyúsťujú do konkrétnych opatrení štátnych oceliarskych podnikov riadených vládou (zastúpenou ŠKRR a Štátnou radou).
(58)
Podniky, na ktoré sa vzťahujú tieto plány, musia uplatňovať a vykonávať všetky konkrétne opatrenia opísané v predchádzajúcich odôvodneniach. Dospelo sa k záveru, že prostredníctvom tohto priameho zapojenia vlády do obchodného správania oceliarskych podnikov konajú štátne oceliarske podniky ako predĺžená ruka vlády pri vykonávaní vládnych funkcií, ktoré následne vedú k splneniu cieľov a zámerov stanovených v plánoch.
(59)
Po zistení, že štátne podniky vykonávajú vládne funkcie, zostáva otázkou, či pri tom vykonávajú vládne príkazy. Kľúčovou otázkou v tejto súvislosti je, či sú podniky zámerne riadené vládou (15). Ak áno, na základe všetkých príslušných dôkazov možno odôvodnene povedať, že štátne podniky konajú ako predĺžená ruka vlády a účinne vykonávajú politiku stanovenú v uvedených plánoch.
(60)
Ďalej opísaná vládna kontrola svedčí o tom, že štátne podniky majú vládnu právomoc, vykonávajú vládne príkazy alebo im je udelená vládna právomoc. Kontrola sa môže vykonávať okrem iného prostredníctvom štátneho vlastníctva, administratívnej regulácie a zapojenia sa KKSŠA, správnych rád alebo vládnych plánov.
(61)
Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej časti, ktorá sa týkala odmietnutia spolupráce (odôvodnenia 46 až 48), čínska vláda neposkytla požadované informácie o vlastníckej štruktúre výrobcov OVT a OVS v Číne. Čínska vláda odovzdala spolu s vyplneným dotazníkom zoznam 54 spoločností, v ktorých je čínska vláda najväčším akcionárom, ale počas overovacej návštevy tvrdila, že zoznam nie je správny a obsahuje aj súkromné spoločnosti. Čínska vláda zoznam neopravila ani nešpecifikovala, ktoré spoločnosti sú súkromné a ktoré sú vo vlastníctve čínskej vlády. Komisia musela z dôvodu odmietnutia spolupráce preskúmať iné dôkazy v dokumentácii a verejne dostupné informácie.
(62)
Navrhovateľ predložil dôkazy, že významní výrobcovia OVT a OVS sú vo vlastníctve štátu, a v tejto súvislosti predložil podrobné informácie v prílohe 10 k podnetu (16). Skutočnosť, že čínska vláda má vlastnícky podiel v mnohých podnikoch, ktoré vyrábajú OVT a OVS, potvrdzujú aj iné verejne dostupné informácie (17).
(63)
Po zohľadnení všetkých informácií uvedených v dokumentácii možno odôvodnene skonštatovať, že čínska vláda má významný vlastnícky podiel v mnohých čínskych podnikoch, ktoré vyrábajú OVT a OVS.
(64)
KKSŠA vykonáva úlohy štátu ako investora a spravuje a kontroluje štátne aktíva. Treba poznamenať, že hoci čínska vláda vo vyplnenom dotazníku a následných písomných podaniach tvrdila, že KKSŠA sa nezúčastňuje na obchodných operáciách štátnych podnikov, a toto tvrdenie podporila odvolaním sa na článok 7 Dočasných opatrení na kontrolu a správu štátnych aktív (18), ďalšie články v tom istom zákone a aj iné dôkazy v dokumentácii (19) svedčia o opaku.
(65)
Antisubvenčný dotazník vyplnený čínskou vládou skutočne svedčí o tom, že KKSŠA splnomocnená Štátnou radou menuje a odvoláva vedenie podnikov, ktoré kontroluje, a hodnotí výkonnosť vedenia podnikov prostredníctvom právnych postupov. Zodpovedá aj za nabádanie kontrolovaných podnikov, aby uskutočňovali hlavné zásady a politiky, zodpovedá za základnú správu štátnych aktív podnikov a usmerňuje a kontroluje spravovanie miestnych štátnych aktív v súlade so zákonom.
(66)
KKSŠA zodpovedá aj za odmeňovanie a hodnotenie riaditeľov štátnych podnikov; okrem toho menuje a rozhoduje o odmenách a trestoch udeľovaných riaditeľom štátnych podnikov (20). Všetky dôkazy skutočne svedčia o tom, že kariéra riaditeľov štátnych podnikov závisí od KKSŠA. Tieto okolnosti jasne dokazujú, že komisii KKSŠA bola udelená vládna právomoc.
(67)
Zloženie správnych rád štátnych podnikov tiež názorne dokazuje vysokú úroveň kontroly štátnych podnikov zo strany čínskej vlády. Dôkazy uvedené v dokumentácii (21) svedčia o tom, že mnohí členovia správnych rád a dozorných rád zastávajú alebo v minulosti zastávali vládne a/alebo stranícke funkcie a ich výber je silne ovplyvnený vládnymi orgánmi, ako sú KKSŠA alebo Komunistická strana Číny.
(68)
Politiky, záujmy a ciele čínskej vlády týkajúce sa oceliarskeho priemyslu sú stanovené v rôznych vládnych plánoch na úrovni ústrednej štátnej správy, ako aj na nižších úrovniach. Štátne podniky sú nabádané k tomu, aby tieto politiky uplatňovali (spoločnosti, ktoré ich neuplatňujú, podliehajú dokonca sankciám), a z posledných opatrení niektorých väčších oceliarskych štátnych podnikov v Číne je zrejmé, že tieto politiky dodržiavajú a že oceliarske štátne podniky pracujú na dosiahnutí zámerov a cieľov stanovených v týchto plánoch.
(69)
Podľa dvanásteho päťročného rozvojového plánu pre oceliarsky priemysel „zohrávajú hlavnú úlohu pri fúziách a reorganizácii len podniky, ktoré dodržiavajú národné politiky pre železiarsky a oceliarsky priemysel a normy a výrobné a prevádzkové podmienky železiarskeho a oceliarskeho priemyslu“ (22).
(70)
Konkrétne štátne podniky sa spomínajú aj vo viacerých plánoch na provinčnej a miestnej úrovni a stanovujú sa pre ne ciele a zámery. Navrhovateľ poskytol výňatky z týchto plánov (23). V dotazníku a v písomnom upozornení o nedostatkoch boli od čínskej vlády vyžiadané všetky tieto plány na účely overenia a vysvetlenia, ale čínska vláda sa rozhodla, že ich neposkytne. Treba však poznamenať, že čínska vláda počas konania presnosť týchto citácií nespochybňovala. Spoločnosti uvádzané v provinčných a miestnych plánoch okrem toho pripúšťajú svoju spoluprácu s orgánmi a opisujú, ako konajú alebo konali v minulosti v súlade s týmito plánmi (24).
(71)
Aj keď čínska vláda tvrdí, že niektoré z uvedených plánov sú len orientačné, nezáväzné a predpokladá sa, že budú slúžiť len ako usmernenie, ďalšie dôkazy uvedené v dokumentácii toto tvrdenie nepodporujú. Práve naopak, mnohé zákony a nariadenia, ktoré sú určite právne záväzné (25), zaisťujú, že štátne rozvojové plány a priemyselné politiky sú pre štátne podniky povinné.
(72)
Čínska vláda formuluje ciele a zámery pre železiarsky a oceliarsky priemysel prostredníctvom päťročných plánov a iných dôležitých úradných dokumentov a tieto ciele dosahuje prostredníctvom funkcií a činností opísaných v týchto plánoch a dokumentoch. Keďže tieto plány a dokumenty vypracovali sekcie čínskej vlády ako napríklad Národná rada alebo ŠKRR, funkcie a činnosti, na ktoré odkazujú, by sa mali považovať za vládne. Keďže, ako už bolo uvedené, oceliarske štátne podniky sú povinné uplatňovať plány a politiky, konajú ako predĺžená ruka vlády, a keďže vláda nad nimi vykonáva zámernú kontrolu, v skutočnosti vykonávajú vládne príkazy.
(73)
Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády nebol rozsah pôsobnosti tých subjektov, ktoré sú považované za „verejné subjekty“, vymedzený v plnom rozsahu. V každom prípade akýkoľvek štátny podnik, v ktorom je vláda väčšinovým alebo najväčším akcionárom, je verejným subjektom. Subjekty, v ktorých vláda nevlastní žiadne akcie, sú súkromné subjekty. Na základe uvedeného nie je potrebné vymedziť jasnú hranicu medzi verenými a súkromnými subjektmi, pretože v odôvodneniach 85 až 98 je názorne ukázané, že všetky súkromné subjekty pôsobiace v oceliarskom sektore sú poverené a riadené štátom, a preto sa v podstate správajú ako verejné subjekty.
b) Výhoda (verejné subjekty)
(74)
Na posúdenie toho, či existuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, treba porovnať ceny OVT a OVS, ktoré zaplatili príslušní vyvážajúci výrobcovia, s príslušnou referenčnou hodnotou. V správe odvolacieho orgánu sa potvrdilo, že v prípade, ak je trh v krajine poskytnutia narušený úlohou, ktorú zohráva vláda, pripúšťa sa použitie externých referenčných hodnôt. V správe sa tiež upozorňuje na to, že „v prípade, keď je vláda dominantným dodávateľom, je pravdepodobné, že súkromné ceny budú skreslené, ale i tak je potrebná individuálna analýza“ (26). V správe odvolacieho orgánu sa tiež konštatuje: „… netvrdíme, že existuje nejaká prahová hodnota, nad ktorou samotná skutočnosť, že vláda je dominantným dodávateľom, postačuje na preukázanie cenovej deformácie, ale je jasné, že čím dominantnejšiu úlohu vláda na trhu zohráva, tým je pravdepodobnejšie, že táto úloha vyústi do deformácie súkromných cien“ (27). V správe odvolacieho orgánu sa ďalej uvádza, že: „keď je vláda významným dodávateľom, budú potrebné dôkazy týkajúce sa iných faktorov, než je podiel vlády na trhu, pretože úloha vlády ako významného dodávateľa nemôže sama osebe dokazovať deformáciu súkromných cien“. Prvá otázka, ktorú treba zodpovedať, preto znie, či je vládny podiel na výrobe OVT a OVS v Číne dominantný, alebo len významný.
(75)
Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie informácií o trhu s OVT a OVS týkajúcich sa pomernej časti objemu výroby OVT a OVS vyrábaných štátnymi podnikmi a súkromnými spoločnosťami, ale čínska vláda nepredložila v tejto súvislosti žiadne náležité informácie (28).
(76)
Komisia využila iné dostupné informácie (29) týkajúce sa tejto záležitosti, na základe ktorých stanovila, že v Číne vyrábajú štátne oceliarske podniky minimálne 63 % OVT. Je dôležité poznamenať, že tento podiel štátnych podnikov vo výške 63 % bol získaný po veľmi konzervatívnej analýze a predstavuje absolútne minimálnu hodnotu. Skutočnosť, že mnohí, údajne súkromní, dodávatelia, ktorých uvádzali vývozcovia, sú podľa všetkého obchodné spoločnosti (ktoré vlastne mohli nakupovať výrobok od štátnych podnikov), nedostatočná spolupráca zo strany čínskej vlády (pozri odôvodnenia 46 až 48) a zistenia iných prešetrujúcich orgánov (pozri poznámku pod čiarou č. 32) viedli k záveru, že skutočný podiel štátnych podnikov na trhu s OVT je omnoho vyšší. Manévrovacie možnosti súkromných prevádzkovateľov obmedzuje aj intenzívne zapojenie čínskej vlády do tohto sektora trhu s OVT (pozri odôvodnenia 85 až 94).
(77)
Na základe uvedených informácií sa stanovilo, že štátne podniky majú na trhu s OVT v Číne dominantné postavenie. Ako je ukázané ďalej, táto prevaha štátnych podnikov na trhu s OVT je taká veľká, že súkromní výrobcovia nemajú inú možnosť, len prispôsobiť svoje ceny cenám štátnych podnikov.
(78)
Pokiaľ ide o OVS, podiel štátnych podnikov uvádzaný čínskymi vyvážajúcimi výrobcami (18 %) bol omnoho nižší než v prípade OVT. Tento údaj však bol v rozpore s inými informáciami (pozri odôvodnenie 79). Vzhľadom na odmietnutie spolupráce zo strany čínskej vlády skutočnosť, že mnohí, údajne súkromní, dodávatelia, ktorých uvádzali vývozcovia, sú podľa všetkého obchodné spoločnosti (ktoré vlastne mohli nakupovať výrobok od štátnych podnikov), a obmedzenia v oblasti obchodnej činnosti súkromných prevádzkovateľov spôsobené intenzívnym zapojením čínskej vlády do tohto sektora (pozri odôvodnenia 85 až 94), sa dospelo k záveru (čiastočne na základe dostupných informácií (pozri odôvodnenie 79) v zmysle článku 28 základného nariadenia), že štátne podniky majú v Číne prevahu aj na trhu s OVS.
(79)
Tento záver potvrdzujú údaje World Steel Capacity Book, ktoré sú v rozpore s 18 % podielom uvádzaným čínskymi vývozcami a ukazujú, že viac ako 70 % celkovej výrobnej kapacity OVS v Číne je vo vlastníctve štátu (30).
(80)
Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie informácií o cenách OVT a OVS predávaných na čínskom trhu štátnymi a súkromnými spoločnosťami. Čínska vláda v odpovedi na dotazník žiadne takéto informácie neposkytla. Prešetrovaním vývozcov VOOP sa zistilo, že ceny platené štyrmi vyvážajúcim vývozcami/skupinami počas obdobia prešetrovania za OVT a OVS, ktoré nakúpili od súkromných výrobcov OVT a OVS alebo od obchodníkov, boli trvale veľmi blízke cenám štátnych podnikov (31). Pozorované údaje spolu s prevahou štátnych podnikov v tomto sektore teda dokazujú, že cena súkromných dodávateľov v skutočnosti kopíruje ceny platené štátnym podnikom. Navyše v zmluve o poskytovaní OVT súkromným dodávateľom, ktorú predložil jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, je dokonca uvedená podmienka, aby cena bola prepojená s cenou dodávateľského štátneho podniku.
(81)
Na základe súhrnných informácií uvedených v dokumentácii sa zistilo, že ceny OVT a OVS, ktoré v Číne predávajú štátne podniky, sú narušené v dôsledku veľkej prevahy štátnych podnikov na trhu s OVT a OVS v Číne. Ceny súkromných dodávateľov OVT a OVS sú prispôsobené cenám štátnych podnikov Vzhľadom na túto skutočnosť sa dospelo k záveru, že v Číne neexistujú spoľahlivé trhové ceny OVT a OVS. Keďže v Číne na trhu s OVT a OVS neexistujú „prevládajúce trhové podmienky“, Komisia musela v súlade s článkom 6 písm. d) základného nariadenia hľadať alternatívnu referenčnú hodnotu. Akákoľvek zámerná úprava nákladov a cien v Číne sa považuje za nereálnu, pretože deformovaný je celý čínsky trh a podľa všetkého sú v dôsledku prevahy štátnych podnikov podobne narušené aj dovozné ceny. Preto bolo v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia potrebné stanoviť externú referenčnú hodnotu.
(82)
Najvhodnejšou referenčnou hodnotou sa zdá byť referenčná hodnota vytvorená na základe cien OVT a OVS na svetovom trhu. Tieto ceny sa pravidelne uverejňujú v rôznych špecializovaných časopisoch zameraných na výrobu a spracovanie ocele, ako sú napríklad Steel Business Briefing, MEPS a CRU.
(83)
Na základe porovnania cien štátnych podnikov s externou referenčnou hodnotou (spôsob vytvorenia referenčnej hodnoty je vysvetlený v odôvodnení 103) sa ukázalo, že tieto ceny boli podstatne nižšie ako referenčné ceny a následne vyústili do výhody pre čínskych vyvážajúcich výrobcov VOOP v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
c) Špecifickosť
(84)
Vzhľadom na to, že OVT a OVS používa vo výrobe len obmedzený počet odvetví a podnikov v Číne, program subvencií je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia.
d) Poverenie a nariadenie súkromným dodávateľom
(85)
Ďalšia otázka, ktorú treba riešiť, znie, či súkromní výrobcovia OVT a OVS, ktorí nie sú verejnými subjektmi, sú napriek tomu čínskou vládou poverení, resp. je im nariadené v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, aby výrobcom VOOP poskytovali OVT a OVS.
(86)
Už na začiatku sa zistilo, že čínska vláda má politiku na poskytovanie OVT a OVS sektoru VOOP, pretože verejné subjekty, ktoré sú súčasťou vlády, sa zapájajú do tohto poskytovania a udržiavajú si na trhu dominantné postavenie, ktoré im umožňuje ponúkať tovar za ceny, ktoré sú nižšie ako trhové ceny. V každom prípade, bez ohľadu na to, či sa tieto orgány opisujú ako „verejné“, alebo nie, tie isté dôkazy poukazujú na existenciu vládnej politiky, ktorá do tohto sektora výrazne zasahuje. Teraz treba zistiť, či sa táto politika vzťahuje aj na súkromných dodávateľov.
(87)
Viaceré vládne plány a politické dokumenty nasvedčujú tomu, že čínska vláda pomáha výrobcom ocele v Číne (štátnym aj súkromným podnikom) a podporuje ich. Určité časti týchto dokumentov svedčia o tom, že existuje priame prepojenie medzí vládou a vedením súkromných oceliarskych spoločností, a v mnohých prípadoch možno pozorovať, že toto „usmernenie“ vyústilo do opatrení oceliarskych spoločností podľa odporúčaní uvedených v plánoch.
(88)
Napríklad v nariadení ŠKRR č. 35 - Politiky pre rozvoj železiarskeho a oceliarskeho priemyslu sa oceliarske spoločnosti nabádajú k tomu, aby konali určitým spôsobom (32), stanovujú sa v ňom podmienky v oblasti investícií a uvádza sa v ňom, že investície podliehajú schváleniu orgánmi (33). Týmto nariadením sa zároveň ovplyvňuje hospodárska súťaž v oblasti zdrojov (34) a dokonca sa v ňom stanovujú sankcie pre spoločnosti, ktoré tieto podmienky nedodržiavajú (35). Aj dvanásty päťročný rozvojový plán pre oceliarsky priemysel má vplyv na obchodné rozhodnutia oceliarskych spoločností, ktoré následne môžu ovplyvniť štruktúru nákladov a ceny (36).
(89)
Navrhovateľ okrem toho poskytol v prílohe 24 k podnetu súbor výňatkov z rôznych politických dokumentov rôznych vládnych organizácií, v ktorých sa poukazuje na podporu čínskej vlády poskytovanú oceliarskemu priemyslu vo všeobecnosti alebo osobitne podnikaniu v oblasti výrobkov z ocele s organickým povlakom (37).
(90)
Navyše existujú verejne dostupné informácie, ktoré ukazujú, že súkromné spoločnosti konajú v súlade s rôznymi vládnymi plánmi a politickými dokumentmi (38).
(91)
Čínska vláda prijala kroky brániace vývozu OVT a OVS pomocou vývozných obmedzení uvalených prostredníctvom komplexného systému vrátenia DPH. Konkrétnejšie OVT a OVS podliehajú platbe DPH vo výške 17 %. DPH na VOOP vyrábané z OVS (ktoré sa vyrábajú z OVT) a predávané na domácom trhu je refundovateľná vo výške 13 %, ale keď sa spoločnosť rozhodne OVT alebo OVS vyvážať, DPH sa vôbec nevracia. Tento systém spôsobuje, že súkromní výrobcovia OVT a OVS nemôžu konať s normálnou obchodnou slobodou, a má vplyv na zvýšenie domácej ponuky OVT a OVS, a tak nutne znižuje cenu na čínskom trhu. Súkromní výrobcovia OVT a OVS (rovnako ako štátne podniky) preto nemôžu konať nezávisle od politiky čínskej vlády.
(92)
V predchádzajúcej časti, ktorá sa týkala výhody poskytovanej verejným subjektom, bolo stanovené, že v dôsledku prevahy oceliarskych štátnych podnikov na trhu s OVT a OVS súkromní výrobcovia OVT a OVS nemajú inú možnosť, len zosúladiť svoje ceny s cenami štátnych podnikov. Inými slovami, súkromní výrobcovia ceny nestanovujú, ale skôr ich preberajú. Je to ďalší znak toho, že súkromní výrobcovia OVT a OVS nemôžu konať nezávisle od opatrení čínskej vlády a iných verejných subjektov.
(93)
Túto skutočnosť potvrdzujú aj informácie poskytnuté čínskymi vyvážajúcimi výrobcami, ktorí predložili vyplnené antisubvenčné dotazníky, ktoré ukazujú, že ceny súkromných dodávateľov OVT a OVS sú takmer výlučne zosúladené s cenami štátnych podnikov. Navyše v zmluve o poskytovaní OVT súkromným dodávateľom, ktorú predložil jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, je dokonca uvedená podmienka, aby cena bola prepojená s cenou dodávateľského štátneho podniku.
(94)
Vzhľadom na predchádzajúce zistenia, že ceny štátnych podnikov sú pod úrovňou trhových cien, je jasné, že ceny súkromných dodávateľov, ktoré sa prispôsobujú cenám štátnych podnikov, sú tiež pod trhovými úrovňami.
e) Finančná pomoc
(95)
Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) druhej zarážky základného nariadenia o existenciu finančnej pomoci ide v prípade, ak vláda: „poverí, resp. nariadi súkromnému subjektu, aby vykonával jednu alebo viacero funkcií uvedených v bodoch i), ii) a iii), ktoré by za normálnych okolností plnila vláda, a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej vládnej praxe“. Odvolací orgán WTO interpretoval „nariadenie“ ako vzťahujúce sa na situácie, v ktorých vláda vykonáva svoju právomoc vrátane istého stupňa nátlaku nad súkromným subjektom, a „poverenie“ ako vzťahujúce sa na situácie, v ktorých vláda dáva niektorému súkromnému subjektu zodpovednosť (39). Skupina odborníkov WTO navyše vo veci vývozných obmedzení USA (40) stanovila na zistenie existencie poverenia a nariadenia trojitú skúšku, pri ktorej sa musí potvrdiť, že existuje a) vládne opatrenie, ktoré je b) adresované konkrétnej strane a c) ktorého cieľom je konkrétna úloha alebo povinnosť (41).
(96)
Na uvedenom základe zahrnutie súkromných dodávateľov do politiky čínskej vlády v oblasti dodávania OVT a OVS predstavuje vládne „poverenie“ a „nariadenie“ adresované súkromným dodávateľom z týchto dôvodov:
Vládne „opatrenie“:
-
„Politika“ čínskej vlády (pozri odôvodnenie 86) predstavuje „opatrenie“ alebo „opatrenia“. Politiku vykonávajú verejné subjekty (štátne podniky), ktoré sú na trhu dominantné a predávajú za ceny, ktoré sú nižšie ako trhové, a čínska vláda prostredníctvom plánov a manipulácie s vývoznými obmedzeniami. Celkový výsledok je taký, že súkromní dodávatelia sú v skutočnosti nútení riadiť sa cenami verejných subjektov, ktoré sú nižšie ako trhové ceny.
„Adresované konkrétnej strane“:
-
Vládna politika (najmä plány a vývozné obmedzenia) sa týka všetkých výrobcov OVT a OVS, štátnych aj súkromných. V tomto zmysle je politika „adresovaná“ všetkým výrobcom. Svedčí o tom skutočnosť, že ceny štátnych a súkromných podnikov sú zosúladené a že súkromní dodávatelia predávajú za ceny, ktoré sú obchodne neprimerané.
„Ktorého cieľom je konkrétna úloha alebo povinnosť“:
-
Ako dokazujú cenové úrovne v Číne, cieľom vládnej politiky je poskytovanie OVT a OVS za nižšie ako trhové ceny. Opatrenia čínskej vlády a štátnych podnikov neponechávajú súkromným dodávateľom žiadnu inú možnosť než uplatňovať postupy verejných subjektov a to im v skutočnosti ukladá konkrétnu úlohu alebo povinnosť. Politika čínskej vlády vykonávaná najmä prostredníctvom plánov a manipuláciou s DPH v dôsledku tejto úlohy alebo povinnosti vážne obmedzuje slobodu súkromných dodávateľov.
(97)
Po zohľadnení všetkých uvedených faktorov možno usúdiť, že vývozné obmedzenia čínskej vlády, vládne plánovanie a dominantné postavenie štátnych podnikov obmedzujú slobodu súkromných dodávateľov OVT a OVS, nútia ich konať neobchodným spôsobom a akceptovať ekonomicky iracionálne (nižšie ako trhové) ceny, čo by na slobodnom a otvorenom trhu nerobili. To potvrdzuje, že vládna politika v oblasti dodávania OVT a OVS (vrátane sektora ocele s organickým povlakom) sa vzťahuje aj na súkromných dodávateľov.
(98)
Navyše s ohľadom na uvedenú analýzu dôkazy poskytnuté v dokumentácii a iné verejne dostupné informácie viedli Komisiu k záveru, že čínska vláda poveruje súkromných výrobcov OVT a OVS v Číne a nariaďuje im, aby poskytovali tovar v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia a konali rovnakým spôsobom ako oceliarske štátne podniky.
f) Výhoda (súkromní dodávatelia)
(99)
Komisia stanovila, že súkromní dodávatelia OVT a OVS konajú podľa nariadenia alebo poverenia čínskej vlády, a prešetrovaním sa ukázalo, že ceny súkromných dodávateľov OVT a OVS sa prispôsobujú cenám štátnych podnikov (pozri predchádzajúcu časť).
(100)
Po zvážení tejto skutočnosti sa dospelo k záveru, že zistenia týkajúce sa výhody a špecifickosti z poskytovania OVT a OVS štátnymi podnikmi za nižšie než trhovo ceny sa vzťahujú aj na poskytovanie OVT a OVS súkromnými dodávateľmi.
g) Zistenia z prešetrovania
(101)
Výhody z tohto programu mali dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. Jeden vyvážajúci výrobca (Panhua Steel Group) mal výhodu z poskytovania OVT za nižšiu než primeranú odplatu a ďalší vyvážajúci výrobca (Huadong Steel Group) mal výhodu z poskytovania OVS za nižšiu než primeranú odplatu.
h) Výpočet výšky subvencie
(102)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorá bola zistená počas OP. Táto výhoda sa vypočíta ako súčet rozdielov medzi skutočnými nákupnými hodnotami a príslušnými referenčnými hodnotami nákupov OVT a OVS. Výsledná suma sa potom rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, keďže subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(103)
Za primeraný základ na vytvorenie referenčných cien pre OVT a OVS sa považovali ceny OVT a OVS na svetovom trhu, pretože čínsky trh s OVT a OVS je deformovaný. Na základe rôznych časopisov, ktoré sa zaoberajú výrobou a spracovaním ocele (SBB a MEPS), boli vybrané domáce ceny, bez daní, piatich krajín alebo regiónov (t. j. Európy, USA, Turecka, Japonska a Brazílie). S cieľom získať reprezentatívnu referenčnú hodnotu Komisia vybrala najväčší trh pre každý príslušný geografický región, t. j. Európu (EÚ), Severnú Ameriku (Spojené štáty), Latinskú Ameriku (Brazília), Áziu (Japonsko) a Stredný východ/severnú Afriku (Turecko). Mesačné referenčné ceny sa získali vypočítaním aritmetického priemeru mesačných priemerných cien v každej z piatich krajín/regiónov počas OP. Päť vybraných krajín/regiónov sa nachádza na rôznych kontinentoch, všetky sú členmi WTO, patria medzi desiatich najväčších svetových výrobcov ocele a počas OP nemali najvyššie ceny. Takto stanovené referenčné ceny sa preto považujú za primerané a vhodné.
(104)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas OP stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je v prípade Huadong Group 23,02 % a v prípade Panhua Group predstavuje 27,63 %.
(105)
Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 25,37 %.
(106)
Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre subjekt prepojený s jednou zo spolupracujúcich spoločností zaradených do vzorky, t. j. 32,44 %.
3.3.1.2. Poskytovanie práv na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu
a) Úvod
(107)
Navrhovateľ tvrdil, že v Číne neexistuje fungujúci trh s pozemkami a že suma, ktorú platia spoločnosti za užívanie pozemkov, je pod normálnou trhovou hodnotou. Čínska vláda vo vyplnenom antisubvenčnom dotazníku uviedla, že „podľa zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov vlastní pôdu v mestských oblastiach štát a pôda vo vidieckych oblastiach a predmestských oblastiach, pokiaľ štát neustanoví inak, je v spoločnom vlastníctve roľníkov“. Čínska vláda tvrdila, že existuje štandardizovaný a organizovaný konkurenčný trh s pozemkami a že s právami na užívanie pozemkov sa musí obchodovať verejne a v súlade so zákonom o trhu s pozemkami. Čínska vláda tiež uviedla, že pozemky na priemyselné a obchodné účely sa majú získavať na otvorenom trhu na základe verejnej dražby, aukcie a hospodárskej súťaže prostredníctvom finančnej náhrady za užívanie. Čínska vláda neposkytla žiadne údaje týkajúce sa skutočných cien práv na užívanie pozemkov a minimálnych cien pozemkov stanovených vládou, ktoré boli uvedené vo vyplnenom antisubvenčnom dotazníku a počas overovacej návštevy.
(108)
Komisia požadovala počas overovania od čínskej vlády dôkazy na podporu jej tvrdenia, že všetky priemyselné pozemky v Číne sa prideľujú prostredníctvom dražby, cenových ponúk alebo aukcie. Čínska vláda nebola schopná počas overovacej návštevy takéto dôkazy predložiť, ale isté informácie v tejto súvislosti predložila po overovacej návšteve. Zo všetkých týchto dôkazov však vyplýva, že z trinástich transakcií v súvislosti s právami na užívanie pozemkov, ktoré sa týkali vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, bolo len šesť predmetom dražby alebo aukcie. O účastníkoch aukcie/dražby neboli poskytnuté žiadne informácie, ktoré požadovala Komisia, a konečná cena zaplatená spoločnosťou bola vo všetkých prípadoch v skutočnosti rovnaká ako cena, ktorú podľa vlastného uváženia stanovili miestne orgány.
(109)
Komisia tiež čínsku vládu požiadala, aby vyjadrila svoje názory na možné referenčné hodnoty za predpokladu, že v ČĽR neexistuje trhová cena pozemkov. Aj keď to bol len predpoklad a v žiadnom prípade nešlo o zistenie alebo záver, v čase, keď bol čínskej vláde odoslaný dotazník, čínska vláda vyjadrila názor, že tento predpoklad je nesprávny, a neposkytla žiadne potenciálne referenčné hodnoty. Čínska vláda poukázala aj na údajný nedostatok v podnete, a to, že navrhovateľ na jednej strane tvrdí, že v Číne neexistuje trh s pozemkami a že by sa mala použiť „externá referenčná hodnota“, ale na druhej strane tvrdí, že štátne podniky dostávajú na rozdiel od súkromného odvetvia od vlády pozemky za priaznivých podmienok, a navrhla, že ak by sa mala použiť nejaká referenčná hodnota, mali by to byť ceny, ktoré platia „nezvýhodňované“ čínske priemyselné odvetvia, ale žiadne informácie o týchto cenách neposkytla. V tento súvislosti treba poznamenať, že navrhovateľ tvrdil, že trh s právami na užívanie pozemkov v Číne je celkovo deformovaný a že štátni aj súkromní výrobcovia VOOP získali práva na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu.
b) Právny základ
(110)
Poskytovanie práv na užívanie pozemkov patrí v Číne do rozsahu pôsobnosti zákona Čínskej ľudovej republiky o správe pozemkov a zákona Čínskej ľudovej republiky o právach spojených s nehnuteľnosťami.
c) Vykonávanie v praxi
(111)
Podľa článku 2 zákona o správe pozemkov vlastní všetku pôdu vláda, keďže podľa čínskej ústavy a príslušných právnych ustanovení pôda patrí spoločne čínskemu ľudu. Žiadna pôda nemôže byť predaná, ale práva na užívanie pôdy môžu byť podľa zákona udelené. Štátne orgány ich môžu udeliť prostredníctvom verejnej dražby, cenových ponúk alebo aukcie.
d) Zistenia z prešetrovania
(112)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia poskytli informácie týkajúce sa pozemkov v ich držbe, ako aj väčšinu príslušných zmlúv/osvedčení týkajúcich sa práv na užívanie pozemkov, ale čínska vláda poskytla len veľmi obmedzené informácie o cenách za práva na užívanie pozemkov.
(113)
Ako už bolo uvedené, čínska vláda tvrdila, že práva na užívanie pozemkov v Číne sa udeľujú prostredníctvom dražby, aukcie a hospodárskej súťaže. Stanovuje sa to aj v článku 137 zákona Čínskej ľudovej republiky o právach spojených s nehnuteľnosťami (42).
(114)
Počas overovania spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa však zistilo, že tento systém, ako ho opisuje čínska vláda, nie vždy náležite funguje aj v praxi. Napríklad, ako potvrdili vedúci pracovníci Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd. (časť spoločnosti Panhua Group Co. Ltd.), zo šiestich práv na užívanie pozemkov, ktoré zakúpila táto spoločnosť, sa v prípade štyroch z nich neuskutočnila žiadna dražba. Chongqing Wanda bola jediným účastníkom a cena finančnej transakcie, ktorú spoločnosť zaplatila, bola v skutočnosti úplne rovnaká ako cena, ktorú stanovil úrad pôdneho fondu podľa vlastného uváženia. Pokiaľ ide o zvyšné dve práva na užívanie pozemkov, uskutočnila sa dražba, ale spoločnosť ani čínska vláda o tom nepredložili žiadne dôkazy. Na základe dokumentov, ktoré predložila čínska vláda po overovacej návšteve, sa skutočne zdá, že aj tieto dve práva na užívanie pozemkov boli odkúpené za rovnakú cenu, ako stanovil miestny úrad pre pozemky a prírodné zdroje. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (tiež súčasť spoločnosti Panhua Group Co. Ltd) získala tri práva na užívanie pozemkov prostredníctvom prevodu od súkromných spoločností výmenou za akcie Panhua Group Co. Ltd.
(115)
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd. získala dve zo svojich práv na užívanie pozemkov od miestneho úradu pre pozemky a prírodné zdroje v okrese Siao-šan a jedno od súkromnej spoločnosti. Nemohli byť poskytnuté žiadne dôkazy o dražbe alebo aukcii, pretože podľa čínskej vlády v súvislosti s právami na užívanie pozemkov, ktoré boli zakúpené pred 1. septembrom 2006, neexistovalo v prípade prevodu práv na užívanie pôdy žiadne potvrdenie o predaji a čínska vláda nepotvrdila ani nepoprela, že tieto transakcie boli skutočne predmetom dražby alebo aukcie.
(116)
Zistenia z konania potvrdzujú, že situácia týkajúca sa poskytovania a nadobúdania pozemkov v Číne je nejasná a netransparentná a že orgány stanovujú ceny často podľa vlastného uváženia. Orgány stanovili ceny podľa systému oceňovania mestských pozemkov, ktorý im okrem iných kritérií nariaďuje, aby pri stanovovaní ceny priemyselných pozemkov zohľadňovali aj priemyselnú politiku. Prístup k priemyselnej pôde, prinajmenšom v oceliarskom sektore, sa tiež zo zákona obmedzuje len na spoločnosti, ktoré rešpektujú štátom stanovené priemyselné politiky (43).
(117)
Z nezávislých informácií predložených navrhovateľom takisto vyplýva, že pozemky v Číne sa poskytujú za nižšie sadzby, než sú bežné trhové sadzby (44).
e) Záver
(118)
Poskytovanie práv na užívanie pozemkov čínskou vládou by sa preto malo považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme poskytovania tovarov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti. Ako je uvedené v odôvodneniach 114 a 115, v Číne neexistuje fungujúci trh s pozemkami a použitie externej referenčnej hodnoty dokazuje, že suma, ktorú zaplatili spolupracujúci vývozcovia za práva na užívanie pozemkov, je výrazne pod normálnou trhovou hodnotou. Subvencia je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a c) základného nariadenia, pretože prístup k priemyselnej pôde je obmedzený zákonom len na spoločnosti, ktoré rešpektujú štátom stanovené priemyselné politiky, predmetom dražby boli len určité transakcie, ceny často stanovujú orgány a vládna prax v tejto oblasti je nejasná a netransparentná
(119)
Preto sa táto subvencia považuje za subvenciu podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam.
f) Výpočet výšky subvencie
(120)
Keďže sa dospelo k záveru, že situácia v Číne v oblasti práv na užívanie pozemkov nie je riadená trhom, v Číne podľa všetkého vôbec nie sú dostupné referenčné hodnoty zo súkromného vlastníctva. Preto nie je možné použiť úpravu nákladov alebo cien v Číne. Za týchto podmienok sa dospelo k záveru, že v Číne neexistuje trh a v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia bolo oprávnené použiť na určenie výšky zvýhodnenia externú referenčnú hodnotu. Keďže čínska vláda nespolupracovala a nepredložila žiadny návrh na externú referenčnú hodnotu, Komisia sa pri určovaní vhodnej externej referenčnej hodnoty musela uchýliť k dostupným informáciám. Z tohto hľadiska sa považuje za primerané použiť ako vhodnú referenčnú hodnotu informácie zo samostatného colného územia Taiwan.
(121)
Podľa názoru Komisie sú ceny pozemkov na Taiwane najvhodnejším ukazovateľom pre tie oblasti v Číne, v ktorých sídlia spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Väčšina vyvážajúcich výrobcov sídli vo východnej časti Číny, v rozvinutých oblastiach s vysokým HDP, v provinciách s vysokou hustotou obyvateľstva.
(122)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Výhoda poskytnutá príjemcom sa vypočíta tak, že sa zoberie do úvahy rozdiel medzi sumou zaplatenou každou spoločnosťou za práva na užívanie pozemkov a sumou, ktorá by sa mala normálne zaplatiť na základe taiwanskej referenčnej hodnoty.
(123)
Komisia použila pri tomto výpočte priemernú cenu pozemku za štvorcový meter stanovenú na Taiwane a upravenú podľa devalvácie meny a vývoja HDP odo dňa uvedeného na príslušných zmluvách o právach na užívanie pozemkov. Informácie o cenách priemyselných pozemkov boli získané z webovej lokality Úradu pre priemysel Ministerstva hospodárstva Taiwanu. Devalvácia meny a vývoj HDP pre Taiwan sa vypočítali na základe miery inflácie a vývoja HDP na obyvateľa v bežných cenách v USD pre Taiwan podľa údajov, ktoré uverejnil MMF vo Svetovom hospodárskom výhľade z roku 2011. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia bola táto výška subvencie (v čitateli) priradená k OP použitím bežnej dĺžky trvania práv na užívanie pozemkov využívaných na priemyselné účely v Číne, t. j. 50 rokov. Táto suma sa rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(124)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov je 0,34 % pre Huadong Group a 1,12 % pre Panhua Group.
(125)
Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 0,73 %.
(126)
Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre subjekt prepojený s jednou zo spolupracujúcich spoločností zaradených do vzorky, t. j. 1,36 %.
3.3.1.3. Program, v rámci ktorého sa poskytuje voda za nižšiu než primeranú odplatu
a) Úvod
(127)
V podnete sa tvrdí, že ceny vody v Číne stanovujú výlučne verejné orgány a že štruktúra stanovenia ceny je určená v súlade s priemyselnými makropolitikami. Uvádza sa v ňom tiež, že ceny vody boli odlišné v rôznych miestnych oblastiach a že aj jednotlivé spoločnosti mali rozdielne sadzby. V podnete sa konštatuje, že výrobcovia VOOP pravdepodobne využívali zvýhodnené ceny vody za nižšiu než primeranú odplatu v súlade s politikou na podporenie výrobkov z ocele s vysokou pridanou hodnotu.
(128)
Zásobovanie vodou a trh s vodou v Číne spravujú ŠKRR, ministerstvo vodných zdrojov a ministerstvo životného prostredia. Na trhu v oblasti zásobovania vodou stále z veľkej časti prevažujú miestne štátne spoločnosti, i keď monopol štátnych dodávateľov bol prelomený vstupom zahraničných investičných spoločností do niektorých projektov zásobovania vodou určitých miest. Čínska vláda však nebola schopná poskytnúť podrobný zoznam dodávateľov vody spolu s oblasťami, v ktorých poskytujú služby, a dodávanými objemami (pozri odôvodnenie 129), ale svoju odpoveď obmedzila na zoznam dodávateľov vody v oblastiach, v ktorých pôsobia vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky.
(129)
Pokiaľ ide o stanovenie ceny, hlavnú politiku tvorby cien formuluje ŠKRR a miestne orgány stanovujú miestnu cenu vody po verejnom vypočutí s cieľom realizovať trvalo udržateľné využívanie vodných zdrojov. Ceny odrážajú náklady spolu s primeraným ziskom miestnych dodávateľov vody. Čínska vláda predložila príslušné cenníky platné v správnych oblastiach, v ktorých sídlia vyvážajúci výrobcovia VOOP zaradení do vzorky. Objasnilo sa, že rôzne miestne ceny sa vzťahujú na všetkých priemyselných používateľov jednotne a nemenia sa podľa spoločnosti alebo používateľov.
b) Zistenia z prešetrovania
(130)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že ŠKRR stanovuje základnú cenu vody a správne orgány stanovujú miestnu cenu pre každú samosprávnu oblasť na základe niekoľkých parametrov (ako sú napríklad náklady na distribúciu, zisk a primeraný prebytok). Súčasťou ceny vody je poplatok za čistenie odpadových vôd, ktorý sa taktiež stanovuje na úrovni samosprávy.
(131)
Základná cena vody, poplatok za čistenie odpadových vôd a ďalšie možné miestne príplatky sa uplatňujú rovnako na všetkých používateľov patriacich do rovnakých kategórií. Zistilo sa však, že jeden z dvoch vývozcov zaradených do vzorky, Zhejiang Huadong Group, neplatil poplatok za čistenie odpadových vôd.
(132)
Vývozca tvrdil že tento poplatok platil ako paušálnu sumu úradu na ochranu životného prostredia. Nedospelo sa však k záveru, že táto platba bola uhradená namiesto poplatku za čistenie odpadových vôd, a to z týchto troch dôvodov: 1. v úradnom dokumente sa uvádza poplatok za „vypúšťanie odpadových vôd“ a nie poplatok za „čistenie odpadových vôd“; 2. táto platba nie je úmerná skutočnej spotrebe vody; 3. celková zaplatená suma je pomerne nízka v porovnaní so skutočnou sumou, ktorá by bola splatná, ak by sa platil poplatok za čistenie odpadových vôd za skutočnú spotrebu vody.
c) Finančná pomoc
(133)
Spoločnosti Zhejiang Huadong Group bola poskytnutá finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu iii) základného nariadenia tým, že vláda poskytovala vodu prostredníctvom miestnej vodárenskej spoločnosti (t. j. Hangzhou Xiaoshan Water Supply Co. Ltd.). To predstavuje finančnú pomoc vlády vo forme poskytovania tovarov iných, než je všeobecná infraštruktúra v zmysle základného nariadenia. Možno sa na to pozerať aj ako na ušlý príjem vlády, pretože verejný orgán nevybral príjmy, ktoré sú inak splatné, v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii).
d) Výhoda
(134)
Spoločnosti Huadong Steel Group bola poskytnutá výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia v rozsahu, v ktorom vláda poskytovala vodu za nižšiu než primeranú odplatu. Zistilo sa, že tento vývozca neplatil za dodávku vody plnú cenu, ktorá sa bežne uplatňuje na kategóriu používateľov, do ktorej patrí, pretože neplatil poplatok za „čistenie odpadových vôd“, ktorý je súčasťou ceny vody.
e) Špecifickosť
(135)
Subvencia vo forme poskytovania vody jednému zo spolupracujúcich vývozcov je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia, pretože od poplatku za čistenie odpadových vôd nie sú oslobodené všetky podniky. Bez ohľadu na to, že neexistujú právne predpisy, ktoré by obmedzovali túto subvenciu na isté podniky, možnosť, aby určitý podnik, ktorý vyrába príslušný výrobok, dostával dodávku vody za nižšiu než primeranú odplatu spolu so zrejmou právomocou miestnych orgánov rozhodovať podľa vlastného uváženia o oslobodení od časti sadzby, ktorá sa normálne platí za vodu, spôsobuje, že táto subvencia je skutočne špecifická. V súvislosti s tým, na akom základe bol vyvážajúci výrobca oslobodený od tohto poplatku, Komisia nemohla zhromaždiť žiadne ďalšie dôkazy, pretože výrobca ich nebol schopný poskytnúť.
f) Výpočet výšky subvencie
(136)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu sa považuje výška nezaplateného poplatku za čistenie odpadových vôd za vodu spotrebovanú počas OP. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(137)
Spoločnosť Zhejiang Huadong Group čerpala výhodu z neplatenia poplatku za čistenie odpadových vôd. Sadzba subvencie stanovená pre túto spoločnosť je 0,01 %.
(138)
Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 0,01 %.
(139)
Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre spolupracujúce spoločnosti zaradené do vzorky, t. j. 0,01 %.
3.3.1.4. Program, v rámci ktorého sa poskytuje elektrina za nižšiu než primeranú odplatu
a) Úvod
(140)
V podnete sa tvrdí, že čínska vláda prostredníctvom preferenčných sadzieb poskytuje elektrinu za nižšiu než primeranú odplatu. V podnete sa trvá najmä na tom, že sadzby za elektrinu boli stanovené odlišne v rôznych provinciách a tiež že preferenčné sadzby sa používali ako nástroj priemyselnej politiky na podporenie výrobkov z ocele s vysokou pridanou hodnotou a na odrádzanie od využívania zastaraných výrobných kapacít.
(141)
ŠKRR je zodpovedná za reguláciu trhu s elektrinou a stanovovanie cien v Číne. Trans-provinčné a provinčné siete prevádzkujú dvaja štátni dodávatelia: State Grid Corporation of China a China Southern Power Grid Corporation. Dodávatelia elektriny na miestnej úrovni sú dcérskymi spoločnosťami týchto spoločností. Prostredníctvom niekoľkých pilotných projektov sa v súčasnosti v Číne zavádza mechanizmus konkurencie, ale v tejto etape je jeho vplyv ešte zanedbateľný.
(142)
Ceny elektriny stanovuje ŠKRR na základe postupu, ktorý obsahuje prešetrenie nákladov, znalecký posudok, verejné vypočutia a stanovenie a uverejnenie konečnej ceny. ŠKRR uverejňuje ceny platné pre každú provinciu vo vyhláške a miestne cenové úrady potom na miestnej úrovni uverejnia príslušnú vyhlášku, ktorou sa zavádzajú ceny, o ktorých rozhodla ústredná ŠKRR. Konečná cena odráža obstarávacie náklady, náklady na prenos, prenosové straty a vládne prirážky. Ceny sú diferencované podľa provincie v závislosti od miestnej situácie a politických cieľov uskutočňovaných v rôznych provinciách. Stanovujú sa pre rôzne kategórie koncových spotrebiteľov (napríklad domáci spotrebitelia, priemyselní spotrebitelia). Ďalší cenový rozdiel existuje pre rôznych priemyselných používateľov s cieľom uskutočňovať priemyselné politiky stanovené čínskou vládou a uvedené v katalógu, ktorý obsahuje rozhodnutie ŠKRR č. 40 z roku 2005 (pozri ďalšie vysvetlenie uvedené v odôvodnení 182). Spotrebitelia, ktorí patria podľa katalógu ŠKRR medzi „podporované“ podniky, platia základnú sadzbu za elektrinu, kým spotrebitelia, ktorí patria medzi „zastarané“ alebo „zakázané“ podniky platia okrem základnej sadzby prirážku. Spotrebitelia, ktorí nepatria do žiadnej z kategórií uvedených v katalógu patria do štandardnej kategórie „povolených“ podnikov a tiež platia základnú sadzbu bez prirážok. Výrobcovia VOOP by podľa rozhodnutia ŠKRR č. 40 patrili obvykle do kategórie „podporovaných“ podnikov.
b) Odmietnutie spolupráce
(143)
Komisia požadovala od čínskej vlády regulačný rámec trhu s elektrinou a informácie o tvorbe cien a úlohe, ktorú zohrávajú všetky príslušné orgány alebo subjekty. Čínska vláda nepredložila úplný súbor príslušných rozhodnutí o cenách, ktoré vydali ŠKRR a miestne cenové úrady, nielen pokiaľ ide o vyrábajúcich vývozcov nezaradených do vzorky, ale ani čo sa týka vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Navyše čínska vláda presne neopísala úlohu ŠKRR a miestnych cenových úradov pri stanovovaní cien. Komisia vo svojom liste z 12. augusta 2012 informovala čínsku vládu o týchto nedostatkoch v súvislosti s vyrábajúcimi vývozcami zaradenými do vzorky. Po overovacích návštevách sa tiež zistilo, že čínska vláda uviedla nesprávne sadzby za elektrinu uplatňované na jedného zo spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky.
c) Zistenia z prešetrovania
(144)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že ceny elektriny uplatňované v rôznych provinciách stanovuje ŠKRR. Overilo sa, že miestne cenové úrady konajú len ako výkonná moc realizujúca rozhodnutie, ktoré na ústrednej úrovni prijala ŠKRR. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že ŠKRR vydáva vyhlášky, v ktorých stanovuje pre každú provinciu súbor aktuálnych cien a potom sa tieto ceny formálne transponujú do miestnych vyhlášok, ktoré prijímajú miestne cenové úrady a ktoré sa zavádzajú na miestnej úrovni. Prešetrovaním sa takisto preukázalo, že diferencované sadzby za elektrinu uplatňované pre niektoré sektory a/alebo na provinčnej a miestnej úrovni sa stanovujú podľa určitých faktorov, medzi ktoré patrí najmä plnenie cieľov priemyselnej politiky stanovených ústrednou a miestnou vládou v päťročných plánoch a sektorových plánoch.
(145)
Z prešetrovania spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky vyplynulo, že jeden z nich, t. j. Chongqing Wanda Steel Strip (ďalej len „CWSS“) bol zvýhodnený prostredníctvom nižšej sadzby za elektrinu, než sa všeobecne uplatňuje v prípade veľkých priemyselných spotrebiteľov. Zistilo sa, že v konkrétnej oblasti, v ktorej mal sídlo tento výrobca, mala nárok na túto nižšiu sadzbu podkategória určitých priemyselných spotrebiteľov vrátane tých, ktorí vyrábajú príslušný výrobok.
d) Finančná pomoc
(146)
Jednému zo spolupracujúcich vývozcov zaradených do vzorky bola poskytnutá finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) základného nariadenia tým, že vláda poskytovala elektrinu prostredníctvom miestneho verejného dodávateľa elektrickej energie. To predstavuje pomoc vlády vo forme poskytovania tovarov iných, než je všeobecná infraštruktúra v zmysle základného nariadenia.
e) Výhoda
(147)
Spolupracujúcim vývozcom zaradeným do vzorky bola poskytnutá výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia v rozsahu, v ktorom vláda poskytovala elektrinu za nižšiu než primeranú odplatu. Zistilo sa, že tento vývozca mal nárok na nižšiu sadzbu, než sa všeobecne uplatňuje na iných veľkých priemyselných spotrebiteľov.
f) Špecifickosť
(148)
Subvencia vo forme poskytnutia elektriny jednému zo spolupracujúcich vývozcov je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 3 základného nariadenia. Nižšia sadzba za elektrinu je stanovená v príslušnej vyhláške ŠKRR a zahrnutá do vyhlášky vydanej miestnym cenovým úradom, t. j. je nariadená ústredným orgánom a uplatňovaná na miestnej úrovni. Táto nižšia sadzba je vyhradená len určitým podnikom v istých špecifikovaných sektoroch (najmä výrobcom ferozliatin v elektrických peciach a spoločnostiam vyrábajúcim priemyselné hnojivá), ktoré sú zaradené do podkategórie veľkých priemyselných spotrebiteľov. Preto je prístup k tejto nižšej sadzbe de jure obmedzený v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia len na spoločnosti, ktoré patria do týchto kategórií.
(149)
Okrem toho sa subvencia obmedzuje na určitý región, pretože sa uplatňuje len vo vymedzenej geografickej oblasti, v ktorej sídli vyvážajúci výrobca. Táto oblasť je podporovaná podľa právneho predpisu vydaného ústrednou vládou, t. j. podľa Obežníka Štátnej rady o niektorých politikách rozvoja rozsiahlych západných regiónov Číny (ďalšie podrobnosti sú uvedené v odôvodnení 233). V tomto obežníku sa výslovne spomína cenový mechanizmus pri prenose a poskytovaní elektrickej energie ako jeden z nástrojov na dosiahnutie rozvoja určitých sektorov. Keďže sadzby za elektrinu uplatňované v tejto oblasti stanovuje ústredný orgán, táto subvencia je aj regionálne špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia.
g) Výpočet výšky subvencie
(150)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Výhoda vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala na základe rozdielu skutočnej sadzby za elektrinu zaplatenej za kWh a sadzby, ktorú mali zaplatiť za kWh veľkí priemyselní spotrebitelia, vynásobeného množstvom elektrickej energie spotrebovanej počas OP. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto suma (v čitateli) rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(151)
Túto nižšiu sadzbu za elektrinu využíval jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov patriaci do skupiny spoločností Panhua (t. j. CWSS). Sadzba subvencie stanovená pre Panhua Group je 0,14 %.
(152)
Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 0,07 %.
(153)
Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre subjekt prepojený s jednou zo spolupracujúcich spoločností zaradených do vzorky, t. j. 0,17 %.
3.3.1.5. Poskytovanie rôznych tovarov za nižšiu než primeranú odplatu
(154)
V podnete sa uvádza viacero ďalších tovarov, ktoré čínska vláda prostredníctvom svojich štátnych podnikov poskytovala výrobcom VOOP. Konkrétne sa v podnete uvádza viacero špecifických transakcií týkajúcich sa poskytovania niekoľkých produktov súvisiacich s výrobou ocele vyrábaných štátnymi podnikmi vrátane koncentrátu železnej rudy, peliet, sintrovanej rudy, šrotu, ingotov, zliatin a mnohých ďalších. Z podnetu vyplynulo, že cena za poskytovanie týchto tovarov bola stanovená podľa rôznych prvkov a/alebo referenčných hodnôt a že existovali cenové stropy alebo úpravy v závislosti od rôznych tovarov a od toho, či sa transakcia týkala prepojených strán.
(155)
Čínska vláda odpovedala, že počas OP tento program pre výrobcov ocele nemala. Vzhľadom na to, že čínska vláda neposkytla o tomto programe ďalšie informácie, Komisia podľa článku 28 základného nariadenia založila svoje zistenia na informáciách dostupných v dokumentácii.
(156)
Tento program podlieha vyrovnávacím opatreniam podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 6 písm. d) základného nariadenia v rozsahu, v ktorom ceny rôznych uvedených tovarov neodrážajú primeranú odplatu. Zložitosť rôznych transakcií na poskytovanie týchto tovarov a príslušných zmlúv, ktoré neboli k dispozícii v zázname z konania, neumožnila Komisii dospieť k definitívnemu záveru o tomto programe. Komisia sa preto rozhodla, že tento program nebude ďalej hodnotiť.
3.3.2. PREFERENČNÉ PÔŽIČKY A ÚROKOVÉ SADZBY POSKYTOVANÉ VÝROBNÉMU ODVETVIU VOOP
a) Úvod
(157)
Navrhovateľ tvrdí, že štátom vlastnené komerčné banky a vládne banky zvýhodňujú výrobcov VOOP poskytovaním nízkych (subvencovaných) úrokových sadzieb v súlade s politikou čínskej vlády na podporu a rozvoj expanzie čínskeho oceliarskeho priemyslu v rámci päťročných plánov.
b) Odmietnutie spolupráce a využitie dostupných informácií
(158)
Komisia požiadala čínsku vládu o predloženie informácií týkajúcich sa podielu pôžičiek poskytnutých bankami, v ktorých je čínska vláda najväčším alebo jediným akcionárom, bankami, v ktorých má čínska vláda akcionársky podiel, ale nie je najväčším akcionárom, bankami, v ktorých čínska vláda nie je akcionárom, a bankami, ktoré sú v zahraničnom vlastníctve, priemyslu ako celku aj priemyselnému odvetviu, ktorého sa týka toto konanie. Čínska vláda odpovedala, že neuchováva záznamy o sumách/percentuálnych podieloch pôžičiek udelených štátnymi bankami a že čínska vláda takisto neuchováva záznamy o pôžičkách poskytnutých oceliarskemu priemyslu. Žiadny alternatívny zdroj týchto informácií čínska vláda neodporučila.
(159)
Komisia požadovala aj informácie o štátnom vlastníctve bánk a finančných inštitúcií, ale čínska vláda informácie neposkytla s tvrdením, že takéto záznamy neuchováva. Hoci je nepravdepodobné, že čínska vláda nemá informácie o aktívach, ktoré vlastní, treba poznamenať, že podľa verejne dostupných informácií (45) (46) je čínska vláda hlavným akcionárom v mnohých významnejších bankách zriadených v Číne, a preto, podobne ako v prípade štátnych podnikov vyrábajúcich OVT a OVS, má prístup k stanovám bánk, v ktorých by mali byť podrobne opísané informácie o akcionároch. V tejto súvislosti je tiež potrebné zdôrazniť, že podľa článku 61 zákona o komerčných bankách z roku 2003 banky „podávajú správy o súvahe, výkazy ziskov a iné finančné výkazy a štatistické správy a dokumenty bankovému regulačnému orgánu Štátnej rady a Čínskej národnej banke“.
(160)
Komisia požadovala aj informácie (prostredníctvom osobitného dotazníka - príloha A) týkajúce sa organizácie vládnej kontroly v príslušných čínskych bankách a plnenia vládnych politík alebo záujmov súvisiacich s oceliarskym priemyslom (t. j. informácie týkajúce sa správnej rady a valného zhromaždenia akcionárov, zápisníc z porád akcionárov/riaditeľov, národnosti akcionárov/riaditeľov, úverových politík a posudzovania rizík vzhľadom na pôžičky poskytované spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom). Čínska vláda však v odpovedi na dotazník predložila len jednu prílohu A, ktorá obsahovala niektoré všeobecné informácie (získané väčšinou z internetových stránok bánk). Väčšinu konkrétnych informácií požadovaných v prílohe A čínska vláda neposkytla. Na niektoré otázky odpovedala v tom zmysle, že také informácie v tomto čase nemá, a v súvislosti s niektorými poskytla len informácie o vybraných bankách (napríklad predložila stanovy len ôsmich bánk). Komisia v písomnom upozornení o nedostatkoch svoju požiadavku zopakovala a vyzvala čínsku vládu, aby poskytla všetky informácie, ktoré boli pôvodne požadované v dotazníku. Čínska vláda vo svojej odpovedi na písomné upozornenie o nedostatkoch predložila niektoré ďalšie informácie. Odpoveď však bola stále veľmi neúplná a väčšina požadovaných informácií nebola poskytnutá (napríklad informácie o percentuálnom podiele, ktorý vláda vlastní v štátnych bankách, stanovy niektorých bánk uvedených v dotazníku, úplné odpovede na otázky v prílohe A).
(161)
Komisia požadovala v dotazníku, písomnom upozornení o nedostatkoch a znovu počas overovacej návštevy na mieste obežníky Čínskej národnej banky týkajúce sa rozšírenia politiky finančných inštitúcií v oblasti úrokových sadzieb pôžičiek (YinFa [2003] č. 250 a YinFa [2004] č. 251). Komisia sa dozvedela o existencii týchto obežníkov počas predchádzajúceho prešetrovania. Čínska vláda však namiesto poskytnutia týchto obežníkov Komisii odkázala, aby si informácie o politike finančných inštitúcií v oblasti úrokových sadzieb uplatňovanej pri poskytovaní pôžičiek vyhľadala na webovej lokalite Čínskej národnej banky. Počas overovania boli v tejto súvislosti predložené dva doklady, ale boli to len výtlačky z webovej lokality. Treba poznamenať, že úplný obsah týchto obežníkov sa na webovej lokalite Čínskej národnej banky nenachádza.
(162)
Komisia takisto požadovala, aby jej bol počas overovacej návštevy na mieste predložený obežník Čínskej národnej banky týkajúci sa zmien z 8. júna 2012. Čínska vláda tento obežník neposkytla a namiesto neho poskytla len všeobecné informácie vytlačené z webovej lokality Čínskej národnej banky týkajúce sa úpravy referenčných úrokových sadzieb.
(163)
Komisia požiadala čínsku vládu aj o sprostredkovanie stretnutia s konkrétnymi bankami s cieľom overiť informácie týkajúce sa prednostného udeľovania pôžičiek odvetviu VOOP. Čínska vláda však tieto stretnutia nezorganizovala a tvrdila, že z jej pozície nebolo možné takýmto spôsobom zasiahnuť do chodu štátom vlastnených bánk a tieto stretnutia sprostredkovať. Treba tiež poznamenať, že Komisia v liste predchádzajúcom overovaniu zo 7. júna 2012 vysvetlila, že je pripravená začať overovanie o jeden deň skôr a poskytnúť viac času na overovanie a že čínska vláda by mala vziať do úvahy, že najlepšie možnosti na poskytnutie objasnení a vysvetlení týkajúcich sa prednostného udeľovania pôžičiek majú banky. Komisia preto čínsku vládu požiadala, aby pred overovaním potvrdila účasť bánk, aby sa overovací tím mohol náležite pripraviť. Čínska vláda vo svojom liste z 15. júna 2012 uviedla, že bude naďalej požadovať od bánk, aby spolupracovali, ale že ich nemôže na spoluprácu prinútiť. Tím Komisie bol napokon informovaný až počas prvého dňa overovania, že zástupca Čínskej stavebnej banky je k dispozícii a odpovie na otázky a poskytne vysvetlenia. Keďže Komisia o tom nebola informovaná (aj keď to konkrétne požadovala v liste predchádzajúcom overovaniu), nebolo možno riešiť konkrétne otázky o zmluvných podmienkach a podmienkach poskytovania pôžičiek, ale len otázky všeobecného charakteru. V každom prípade v súvislosti s vyhláseniami zástupcu Čínskej stavebnej banky nebola poskytnutá žiadna podporná dokumentácia s vysvetlením, že všetky dokumenty, ktoré Komisia požadovala, by mali byť dôverné a majú interný charakter.
(164)
Čínska vláda bola oboznámená s dôsledkami odmietnutia spolupráce v súlade s článkom 28 ods. 1 a ods. 6 základného nariadenia. Vzhľadom na túto nedostatočnú spoluprácu bolo nevyhnutné, popri zohľadnení príslušných dokumentov čínskej vlády predložených inými stranami, využiť informácie zo sekundárnych zdrojov vrátane podnetu a verejne dostupných informácií z internetu.
c) Zistenia z prešetrovania
(165)
Prešetrovaním sa preukázalo, že pre čínsky finančný trh sú vládne intervencie charakteristické, pretože väčšinu hlavných bánk vlastní štát. Čínske orgány poskytli len veľmi obmedzené informácie týkajúce sa akciových podielov v bankách alebo vlastníctva bánk v Číne. Ako je uvedené ďalej, Komisia však napriek tomu zozbierala dostupné informácie s cieľom dospieť k reprezentatívnemu zisteniu. Komisia pri analýze skutočnosti, či sú banky subjektmi, ktorým je udelená vládna právomoc, alebo vykonávajú vládne príkazy (verejné subjekty), požadovala tiež informácie týkajúce sa nielen štátneho vlastníctva bánk, ale aj iných charakteristík, ako napríklad prítomnosti zástupcov vlády v správnej rade, vládnej kontroly nad ich činnosťami, plnenia vládnych politík alebo záujmov, ako aj toho, či boli tieto subjekty vytvorené štatutárne.
(166)
Na základe dostupných informácií dospela Komisia k záveru, že štátne banky v Číne majú najväčší podiel na trhu a sú rozhodujúcimi aktérmi na čínskom finančnom trhu. Podľa výskumu Deutsche Bank z roku 2006 o čínskom bankovom sektore (47) podiel štátnych bánk môže predstavovať viac ako dve tretiny čínskeho trhu. V preskúmaní obchodnej politiky Číny v rámci WTO sa v tej istej veci konštatovalo, že „vysoký stupeň štátneho vlastníctva je ďalšou výraznou črtou čínskeho finančného sektora“ (48) a „štruktúra trhu čínskeho bankového sektora, v ktorom prevažujú štátne banky, sa zmenila len málo“ (49). Je dôležité poznamenať, že päť najväčších štátom vlastnených komerčných bánk (Poľnohospodárska banka, Čínska banka, Čínska stavebná banka, Banka komunikácií a Priemyselná a obchodná banka) predstavujú podľa všetkého viac ako polovicu čínskeho bankového sektora (50).
(167)
Komisia požadovala aj informácie týkajúce sa organizácie vládnej kontroly v spomínaných čínskych bankách a plnenia vládnych politík alebo záujmov súvisiacich s oceliarskym priemyslom (t. j. informácie týkajúce sa správnej rady a valného zhromaždenia akcionárov, zápisníc z porád akcionárov/riaditeľov, národnosti akcionárov/riaditeľov, úverových politík a posudzovanie rizík v súvislosti s pôžičkami poskytovanými spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom). Ako však bolo uvedené v odôvodnení 160, čínska vláda poskytla v tejto súvislosti len veľmi obmedzené informácie. Komisia preto musela použiť informácie, ktoré boli k dispozícii. Na základe dostupných údajov sa dospelo k záveru, že spomínané banky sú riadené vládou a vykonávajú vládne príkazy takým spôsobom, že ich možno označiť za štátne. Príslušné údaje použité s cieľom dopracovať sa k uvedeným zisteniam sú získané z informácií predložených čínskou vládou, výročných správ čínskych bánk, ktoré buď predložila čínska vláda, alebo sú verejne dostupné, z informácií získaných z výskumu Deutsche Bank z roku 2006 o čínskom bankovom sektore, preskúmania obchodnej politiky Číny v rámci WTO (z rokov 2010 a 2012), správy Svetovej banky Čína 2030, z informácií predložených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami a z informácií v podnete. Pokiaľ ide o zahraničné banky, nezávislé zdroje odhadujú, že predstavujú malú časť čínskeho bankového sektora, a preto v úverových politikách zohrávajú zanedbateľnú úlohu, pričom z príslušných informácií vyplýva, že pravdepodobne tvoria len 1 % čínskeho trhu (51). Príslušné verejne dostupné informácie tiež potvrdzujú, že čínske banky, najmä veľké komerčné banky, sa stále spoliehajú na štátnych akcionárov a vládu, pokiaľ ide o obnovu kapitálu v prípade, keď nárast úverov spôsobí nedostatočnú kapitálovú primeranosť (52).
(168)
Pokiaľ ide o banky, ktoré poskytli pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, sú to väčšinou štátne banky. Na základe dostupných informácií sa skutočne zistilo, že minimálne 14 zo 17 oznámených bánk sú štátne banky vrátane veľkých komerčných bánk v Číne, ako sú Čínska banka, Čínska stavebná banka a Čínska priemyselná a obchodná banka. Aj v súvislosti s ostatnými príslušnými štátnymi bankami Komisia požadovala tie isté, už spomínané informácie týkajúce sa vládnej kontroly a plnenia vládnych politík alebo záujmov v súvislosti s oceliarskym priemyslom. Žiadne takéto podrobné informácie neboli poskytnuté. Dospelo sa preto k záveru, že banky sú riadené vládou a vykonávajú vládne príkazy takým spôsobom, že ich činnosti možno pripísať štátu. Z tohto dôvodu by sa štátom vlastnené komerčné banky v Číne mali považovať za verejné subjekty.
(169)
Ďalším znakom zapojenia čínskej vlády do čínskeho finančného trhu je úloha, ktorú zohráva Čínska národná banka pri určovaní konkrétnych limitov stanovovania úrokových sadzieb a ich fluktuácie. Z prešetrovania vyplynulo, že Čínska národná banka má v skutočnosti špecifické pravidlá regulujúce spôsob fluktuácie úrokových sadzieb v Číne. Podľa dostupných informácií sú tieto pravidlá stanovené v obežníku Čínskej národnej banky o otázkach úpravy úrokových sadzieb pre vklady a pôžičky - Yinfa z roku 2004 č. 251 (ďalej len „obežník 251“). Finančné inštitúcie boli požiadané, aby poskytli úverové sadzby v rámci určitého rozsahu referenčnej miery úrokovej sadzby Čínskej národnej banky. Pre pôžičky komerčných bánk a pôžičky politických bánk správajúcich sa komerčne neexistuje žiadny limit horného rozsahu, ale len limit dolného rozsahu. Pre mestské úverové družstvá a vidiecke úverové družstvá existujú limity horného aj dolného rozsahu. V prípade preferenčných pôžičiek a pôžičiek, pre ktoré má Štátna rada konkrétne predpisy, sa úrokové sadzby neposúvajú smerom nahor. Komisia sa snažila získať od čínskej vlády objasnenie definície a jej znenie v obežníku 251, ako aj jej predchádzajúcich právnych predpisov (obežník Čínskej národnej banky týkajúci sa rozšírenia fluktuačného pásma úrokovej sadzby pôžičiek pre finančné inštitúcie - YinFa [2003] č. 250). Ako sa však uvádza v odôvodneniach 161 a 162, čínska vláda odmietla poskytnúť tieto obežníky, čo Komisii zabránilo overiť ich obsah a požiadať o vysvetlenia. Keďže čínska vláda neposkytla v tejto súvislosti žiadne príslušné informácie, ktoré by svedčili o tom, že situácia sa od mája 2011, keď Komisia ukončila svoje antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu natieraného bezdrevného papiera (53), zmenila, stanovilo sa, že Čínska národná banka sa zapája do stanovovania úrokových sadzieb štátom vlastnených komerčných bánk a ovplyvňuje ho.
Čínska vláda neposkytla žiadny dôkaz o tom, že situácia, ktorá bola zistená v rámci prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, sa zmenila, a preto sa na základe dostupných informácií a ostaných uvedených dôkazov dospelo k záveru, že situácia týkajúca sa metodiky stanovovania úrokových sadzieb by mala zostať rovnaká počas celého OP.
(170)
Komisia sa snažila analyzovať aj to, či súkromné komerčné banky v Číne sú poverené čínskou vládou alebo im čínska vláda nariadila v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, aby poskytovali preferenčné (subvencované) pôžičky výrobcom ocele s organickým povlakom.
(171)
Z predchádzajúcej časti týkajúcej sa zapojenia štátu do bankového sektora (odôvodnenia 165 až 169) jasne vyplýva, že čínska vláda má politiku na poskytovanie preferenčných pôžičiek sektoru ocele s organickým povlakom, pretože verejné subjekty (štátom vlastnené komerčné banky) (54) sú zapojené do tohto poskytovania a udržiavajú si na trhu dominantné postavenie, ktoré im umožňuje ponúkať úrokové sadzby, ktoré sú nižšie ako trhové. Teraz treba zistiť, či sa táto politika vzťahuje aj na súkromných dodávateľov.
(172)
Zákon o komerčnom bankovníctve z roku 2003 sa vzťahuje rovnakým spôsobom na štátom vlastnené komerčné banky aj na súkromné komerčné banky. Napríklad v článku 38 tohto zákona sa nariaďuje všetkým komerčným bankám (t. j. aj tým, ktoré sú v súkromnom vlastníctve), aby „určili úrokové sadzby pôžičiek v súlade s horným a dolným limitom úrokových sadzieb pôžičiek stanoveným Čínskou národnou bankou“, v článku 34 zákona o komerčnom bankovníctve sa nariaďuje komerčným bankám, aby „udeľovali pôžičky na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnej politiky v oblasti priemyslu“.
(173)
Medzi štátnymi a súkromnými komerčnými bankami sa nerobia rozdiely ani v nariadení č. 35 - Politiky rozvoja železiarskeho a oceliarskeho priemyslu, najmä v článkoch 24 a 25, ktorými sa obmedzuje poskytovanie pôžičiek len na tie spoločnosti, ktoré uplatňujú národné politiky rozvoja železiarskeho a oceliarskeho priemyslu.
(174)
Okrem toho uvedené obežníky Čínskej národnej banky (odôvodnenia 161 a 162) sú záväzné aj pre súkromné komerčné banky.
(175)
Z uvedených citátov zo zákonov a nariadení dôležitých pre bankový sektor vyplýva, že politika čínskej vlády, ktorej účelom je poskytovať preferenčné pôžičky výrobcom ocele s organickým povlakom, sa vzťahuje aj na súkromné komerčné banky a čínska vláda im skutočne nariaďuje, aby „udeľovali pôžičky na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnej politiky v oblasti priemyslu“ (55).
(176)
Komisia požadovala od čínskej vlády príslušné informácie s cieľom posúdiť, ako banky v Číne vykonávajú hodnotenie úverového rizika spoločností vyrábajúcich VOOP pred rozhodovaním o tom, či im pôžičky udeliť, alebo neudeliť, a rozhodovaním o podmienkach udeľovania pôžičiek. Komisia v prílohe A k dotazníku požadovala informácie o tom, ako banky zohľadňujú riziko pri poskytovaní pôžičiek, ako sa posudzuje kredibilita dlžníka, aké rizikové prémie účtujú banky rôznym spoločnostiam/odvetviam v Číne, aké faktory banky zohľadňujú pri posudzovaní žiadosti o pôžičku, opísanie postupu podania žiadosti o pôžičku a schvaľovacieho postupu atď. Čínska vláda ani jednotlivé banky určené v dotazníku však neposkytli v tejto súvislosti žiadne dôkazy. Čínska vláda poskytla len odpovede všeobecného charakteru, ktoré neboli doložené absolútne žiadnymi dôkazmi o tom, ako sa hodnotenie úverového rizika skutočne vykonáva.
(177)
Komisia si vyžiadala podobné informácie aj od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a pokúšala sa ich overiť počas overovacích návštev na mieste, ktoré vykonala u vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Obidve skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky odpovedali, že banky pred poskytnutím pôžičiek požadovali isté dokumenty a vykonali určitý druh analýzy úverového rizika. Svoje tvrdenia však nemohli podporiť žiadnymi dôkazmi. Komisia počas overovania na mieste požadovala dôkazy o tom, že banky takéto dokumenty požadovali alebo že tieto dokumenty spoločnosti bankám poskytli, alebo akýkoľvek druh správy vydanej bankami, ktorý by dokazoval, že sa takéto analýzy úverového rizika vykonali. Skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradené do vzorky však neboli schopné takéto dôkazy poskytnúť a neboli schopné poskytnúť ani žiadne iné dôkazy podporujúce ich tvrdenia. Treba tiež poznamenať, že žiadna zo skupín vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nemala pridelený úverový rating a rovnako ani jednotlivé spoločnosti v rámci týchto skupín.
(178)
Informácie týkajúce sa hodnotenia úverového rizika boli od zainteresovaných strán opakovane požadované, pretože sa považujú za rozhodujúce okrem iného v súvislosti so i) zistením uvedeným v správe MMF z roku 2006, z ktorej vyplýva, že liberalizácia čínskych bánk je neúplná a úverové riziko nie je náležite zohľadňované (56); ii) správou MMF z roku 2009, v ktorej sa poukazuje na nedostatočnú liberalizáciu úrokových sadzieb v Číne (57); iii) správou MMF o krajinách z roku 2010, v ktorej sa uvádza, že kapitálové náklady v Číne sú relatívne nízke, prideľovanie úverov sa niekedy riadi necenovými prostriedkami a vysoké úspory spoločností čiastočne súvisia s nízkymi nákladmi rôznych vstupov (vrátane kapitálu a pozemkov) (58), a iv) ekonomickým prieskumom OECD v Číne za rok 2010 (59) a pracovným dokumentom hospodárskej sekcie OECD č. 747 o reformách čínskeho finančného sektora (60), v ktorých sa konštatuje, že vlastníkom finančných inštitúcií zostáva v prevažnej väčšine štát, čo vyvoláva otázky, do akej miery sú rozhodnutia bánk o poskytovaní úverov založené na čisto obchodných úvahách, pričom tradičnou úlohou bánk je podľa všetkého pôsobiť ako vládne agentúry s väzbami na vládu.
d) Finančná pomoc
(179)
So zreteľom na všetky dôkazy sa dospelo k záveru, že dvom skupinám vyvážajúcich výrobcov, ktoré boli zaradené do vzorky, poskytujú veľkú väčšinu pôžičiek štátne banky, ktoré sa považujú za verejné subjekty, pretože je im udelená vládna právomoc a vykonávajú vládne príkazy. Existujú aj ďalšie dôkazy o tom, že tieto banky efektívne vykonávajú vládne príkazy, keďže, ako je vysvetlené v odôvodnení 169, existuje jasná intervencia štátu (t. j. Čínskej národnej banky) do spôsobu, akým komerčné banky rozhodujú o úrokových sadzbách pre pôžičky udeľované čínskym spoločnostiam. Za týchto okolností úverové praktiky týchto subjektov priamo súvisia s vládou. Skutočnosť, že banky vykonávajú vládne príkazy v súvislosti s plnením vládnych priemyselných politík, potvrdzujú aj nariadenie ŠKRR č. 35 - Politiky rozvoja železiarskeho a oceliarskeho priemyslu (61), rozhodnutie č. 40 a článok 34 zákona o komerčných bankách. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 178, existuje množstvo nepriamych dôkazov, podporených objektívnymi štúdiami a správami, že do čínskeho finančného systému stále vo veľkej miere zasahuje vláda. A napokon, ako je vysvetlené v odôvodneniach 159 až 164, čínska vláda neposkytla informácie, ktoré by umožnili lepšie pochopiť vzťah štátnych bánk a vlády.
Preto v prípade pôžičiek, ktoré v Číne poskytujú štátom vlastnené komerčné banky, Komisia dospela k záveru, že existuje finančná pomoc poskytovaná výrobcom ocele s organickým povlakom vo forme priameho prevodu vládnych finančných prostriedkov v zmysle článku 3 ods. 1 písmeno a) bodu i) základného nariadenia. Navyše z toho istého dôkazu vyplýva, že štátom vlastnené komerčné banky (ako aj súkromné banky) sú vládou poverené, resp. vládou riadené, a to teda znamená, že existuje finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu iv) základného nariadenia.
(180)
Vzhľadom na analýzy, ktoré boli uvedené v odôvodneniach 170 až 175, sa tiež zistilo, že súkromné banky sú poverené čínskou vládou alebo im čínska vláda nariadila, aby poskytovali pôžičky výrobcom VOOP, a že existuje finančná pomoc podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia.
e) Výhoda
(181)
Výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 a článku 6 písm. b) základného nariadenia existuje v rozsahu, v ktorom sa vládne pôžičky udeľujú za lepších podmienok, než za akých by ich mohol príjemca reálne získať na trhu. Keďže sa zistilo, že nevládne pôžičky v Číne nepredstavujú vhodnú trhovú referenčnú hodnotu (súkromné banky poveruje a riadi čínska vláda), referenčná hodnota bola vytvorená pomocou metódy opísanej v odôvodneniach 191 a 192.
f) Špecifickosť
(182)
Podľa rozhodnutia č. 40 patrí oceliarsky priemysel do podporovanej kategórie. Rozhodnutie č. 40 je nariadením Štátnej rady - najvyššieho správneho orgánu v ČĽR -, a preto je právne záväzný pre ostatné verejné subjekty, ako aj pre hospodárske subjekty. V uvedenom rozhodnutí sú priemyselné odvetvia rozdelené na „podporované, obmedzené a vylúčené projekty“. Tento zákon predstavuje usmernenie na uplatňovanie priemyselnej politiky, ktoré spolu s katalógom oblastí ukazuje, akým spôsobom čínska vláda uplatňuje politiku na povzbudzovanie a podporovanie skupín podnikov alebo odvetví, napríklad oceliarskeho odvetvia alebo odvetvia výroby VOOP, ktoré sú v katalógu oblastí zaradené do kategórie „podporované odvetvie“. Čo sa týka počtu odvetví uvedených v kategórii „podporované“, treba poznamenať, že tieto odvetvia tvoria len určitú časť čínskeho hospodárstva. Navyše štatút „podporovaného odvetvia“ je udelený len určitým činnostiam v rámci týchto podporovaných sektorov. V článku 17 rozhodnutia č. 40 sa tiež uvádza, že „podporované investičné projekty“ sú zvýhodňované formou určitých zvýhodnení a stimulov, okrem iného finančnou podporou. Na druhej strane sa rozhodnutím č. 40 udeľuje štátnym orgánom právo priamo zasahovať do regulácie trhu v prípade „obmedzených a vylúčených projektov“. V článkoch 18 a 19 sa skutočne uvádza, aby príslušný orgán zabránil finančným inštitúciám v poskytovaní pôžičiek na „obmedzené a vylúčené projekty. Z uvedeného je zrejmé, že rozhodnutím č. 40 sa všetkým hospodárskym inštitúciám určujú záväzné pravidlá v podobe usmernení o propagácii a podpore podporovaných odvetví, medzi ktoré patrí aj odvetvie VOOP.
(183)
Okrem toho v nariadení ŠKRR č. 35 - Politiky rozvoja železiarskeho a oceliarskeho priemyslu, najmä v článkoch 24 a 25, sa obmedzuje poskytovanie pôžičiek len na tie oceliarske podniky, ktoré v plnej miere uplatňujú rozvojové politiky pre železiarsky a oceliarsky priemysel.
(184)
Navrhovateľ poskytol tiež dôkazy o tom, že niektoré ďalšie vládne plány a dokumenty podporujú a nariaďujú finančnú podporu oceliarskemu priemyslu všeobecne a taktiež v špecifických geografických regiónoch Číny (62) (63).
(185)
Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti je jasné, že orgány umožňujú finančným inštitúciám poskytovať preferenčné pôžičky len obmedzenému počtu priemyselných odvetví/spoločností, ktoré uplatňujú rozvojové politiky čínskej vlády. Na základe dôkazov uvedených v dokumentácii a nespolupráce zo strany čínskej vlády v tejto záležitosti sa dospelo k záveru, že subvencie vo forme preferenčných pôžičiek nie sú všeobecne dostupné, a preto sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia. Navyše žiadna zo zainteresovaných strán nepredložila dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že subvencie sa zakladajú na objektívnych kritériách alebo podmienkach podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
(186)
Z prešetrovania vyplynulo, že v období prešetrovania využívali preferenčné pôžičky dve skupiny vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
g) Záver
(187)
Financovanie odvetvia výroby výrobkov z ocele s organickým povlakom by sa preto malo považovať za subvenciu.
(188)
Vzhľadom na existenciu finančnej pomoci, výhodu poskytovanú vyvážajúcim výrobcom a špecifickosť by sa táto subvencia mala považovať za subvenciu podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam.
h) Výpočet výšky subvencie
(189)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Podľa článku 6 písm. b) základného nariadenia sa za výhodu poskytnutú príjemcom považuje rozdiel medzi sumou, ktorú spoločnosť zaplatí za štátnu pôžičku, a sumou, ktorú by spoločnosť zaplatila za porovnateľnú komerčnú pôžičku, ktorú by mohla získať na trhu.
(190)
Ako už bolo vysvetlené (odôvodnenia 165 až 178), vzhľadom na to, že pôžičky poskytované čínskymi bankami sú výsledkom značných vládnych intervencií v bankovom sektore a neodrážajú sadzby, ktoré by existovali na fungujúcom trhu, bola pomocou metódy opísanej ďalej v texte vytvorená vhodná trhová referenčná hodnota. Okrem toho z dôvodu nedostatočnej spolupráce čínskej vlády Komisia určila vhodnú referenčnú úrokovú sadzbu tiež na základe dostupných informácií.
(191)
Pri vytvorení vhodnej referenčnej hodnoty sa považuje za vhodné uplatniť čínske úrokové sadzby upravené tak, aby odrážali normálne trhové riziko. V súvislosti s tým, že súčasná finančná situácia vývozcov vznikla na deformovanom trhu a neexistujú žiadne spoľahlivé informácie od čínskych bánk o meraní rizika a stanovovaní úverových ratingov, považuje sa za potrebné neposudzovať kredibilitu čínskych vývozcov na základe nominálnej hodnoty, ale uplatniť prirážku, ktorá bude odrážať možný vplyv čínskeho deformovaného trhu na ich finančnú situáciu.
(192)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti vysvetlené v odôvodneniach 160, 163 a 164 Komisia požiadala čínsku vládu a spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, aby poskytli informácie o úverových politikách čínskych bánk a o spôsobe udeľovania pôžičiek vyvážajúcim výrobcom. Strany uvedené informácie neposkytli, hoci na to boli opakovane vyzvané, a zamietli prístup k štátnym bankám. Vzhľadom na túto nedostatočnú spoluprácu a na všetky dostupné informácie a v súlade s ustanoveniami článku 28 ods. 6 základného nariadenia sa považuje za vhodné predpokladať, že všetkým firmám v Číne je udelený najvyšší stupeň dlhopisov „neinvestičnej povahy“ (BB od spoločnosti Bloomberg), pričom na štandardnú úverovú sadzbu Čínskej národnej banky sa uplatnia primerané očakávané výnosy z dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom. Výhoda vyvážajúcich výrobcov sa vypočítala na základe rozdielu úrokovej sadzby, vyjadreného ako percentuálny podiel a vynásobeného zostatkovou hodnotou pôžičky, t. j. úrokov nezaplatených počas OP. Táto hodnota sa potom rozdelila podľa celkového obratu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.
(193)
Sadzba subvencie stanovená na základe tejto schémy počas OP pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa v prípade skupiny spoločností Huadong rovná 0,25 % a v prípade skupiny spoločností Panhua predstavuje 0,89 %.
(194)
Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 0,58 %.
(195)
Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre subjekt prepojený s jednou zo spolupracujúcich spoločností zaradených do vzorky, t. j. 0,97 %.
3.3.3. PROGRAMY TÝKAJÚCE SA AKCIÍ A INÝCH MAJETKOVÝCH ÚČASTÍ
(196)
V podnete sa v súvislosti s vyvážajúcimi výrobcami, ktorí neboli vybraní do vzorky a/alebo ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní, podrobne opisuje viacero údajných subvenčných programov týkajúcich sa akcií a iných majetkových účastí. Komisia požiadala v pôvodnom a doplnkovom dotazníku čínsku vládu, aby predložila informácie o týchto programoch, a následne dostala čínska vláda dostatočný priestor na poskytnutie odpovedí na otázky týkajúce sa týchto programov. Čínska vláda zaujala stanovisko, že poskytne odpovede len v súvislosti s údajnými subvenčnými programami týkajúcimi sa dvoch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, a na tomto stanovisku trvala počas celého konania.
(197)
Vysoká úroveň nespolupráce v rámci tohto konania znemožnila Komisii získať informácie a dôkazy o týchto programoch uvedených v podnete. Komisia overila, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky tieto programy nevyužívali. Komisia preto v súlade s ustanoveniami článku 28 ods. 1 základného nariadenia musela zistiť, či existujú subvenčné programy, a stanoviť zostatkové clo so zreteľom na všetky ostatné programy, pre ktoré čínska vláda nepredložila informácie a ktoré neboli dostupné alebo využívané vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, na základe dôkazov dostupných v dokumentácii.
3.3.3.1. Výmena dlhu za kmeňové akcie
a) Opis
(198)
Podnet obsahoval dôkazy o tom, že v roku 2000 boli niekoľkí výrobcovia ocele zapojení do výmeny dlhu za kmeňové akcie za celkový kombinovaný dlh vo výške 62,5 miliardy RMB. Nevyrovnaný dlh štátnych výrobcov ocele voči štátom vlastneným komerčným bankám bol údajne zmazaný výmenou za kmeňové akcie prostredníctvom zapojenia štyroch čínskych spoločností zaoberajúcich sa správou investičného majetku, čo sa neuskutočnilo na základe trhových úvah. V podnete sa ďalej tvrdilo, že spoločnosti zaoberajúce sa správou investičného majetku boli vytvorené výslovne na likvidáciu veľkých neaktívnych úverov v rozhodujúcich priemyselných odvetviach vrátane oceliarskeho sektora a na reštrukturalizáciu dlhov štátnych podnikov okrem iného prostredníctvom výmeny dlhu za kmeňové akcie. Vzhľadom na to, že čínska vláda neposkytla o tomto programe žiadne informácie, Komisia podľa článku 28 základného nariadenia dospela k svojim zisteniam na základe informácií dostupných v dokumentácii (pozri odôvodnenia 33 - 35). Z rovnakého dôvodu sa článok 28 základného nariadenia uplatnil v súvislosti s programami kapitálových injekcií a nevyplatených dividend, ktoré sú opísané v odôvodneniach 204 - 215.
b) Zistenia z prešetrovania
(199)
Zistenia o tomto programe vychádzajú z informácií uvedených v podnete. Výmena dlhu za kmeňové akcie predstavuje finančnú pomoc vo forme kapitálovej injekcie a/alebo pôžičky v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia alebo vo forme ušlého príjmu v dôsledku zrušeného alebo nezaplateného dlhu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Vláda poskytla túto finančnú pomoc prostredníctvom verejných subjektov zapojených do týchto transakcií, t. j. štyroch spoločností zaoberajúcich sa správou investičného majetku a rôznych štátom vlastnených komerčných bánk (pozri odôvodnenie 168). Keďže čínska vláda nespolupracovala, použili sa zaznamenané dôkazy, ktoré preukazujú, že spoločnosti zaoberajúce sa správou investičného majetku sú verejné subjekty, pretože čínska vláda ich vytvorila výslovne na likvidáciu veľkých neaktívnych úverov v kľúčových priemyselných odvetviach vrátane oceliarskeho sektora a na reštrukturalizáciu dlhov štátnych podnikov. Preto sa považujú za subjekty, ktoré vykonávajú vládne príkazy.
(200)
Navrhovateľ okrem toho predložil evidentné dôkazy, že zrušenie obrovskej sumy dlhu nebolo podrobené normálnym obchodným úvahám, pretože čínska vláda nevykonala hodnotenie, ktoré by za normálnych podmienok vykonal súkromný investor, v súvislosti s očakávanou primeranou mierou návratnosti, ktorú by v priebehu času tieto výmeny kmeňového kapitálu za dlh priniesli. V podnete sa tvrdí, že čínska vláda namiesto toho vymenila obrovské pohľadávky za kmeňové akcie s cieľom znížiť pomer pasív k aktívam výrobcov ocele a zvýšiť ich konkurencieschopnosť bez ohľadu na obchodné úvahy, ktoré by uskutočnil súkromný investor. Komisia po dôkladnej analýze informácií poskytnutých v podnete a vzhľadom na to, že žiadne iné informácie v dokumentácii neboli, dospela k názoru, že tieto opatrenia sa považujú za poskytnutie výhody v zmysle článku 6 písm. a) základného nariadenia.
(201)
Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 základného nariadenia, pretože je obmedzená len na vybrané subjekty zapojené prostredníctvom štátu, pričom udeľovanie tohto financovania je ponechané na voľné uváženie a neexistujú žiadne objektívne kritériá. Preto sa dospelo k záveru, že tento program predstavuje subvenciu podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam poskytovanú vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku.
c) Výpočet výšky subvencie
(202)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Výhoda poskytnutá príjemcom je jednorazová výhoda a berie sa do úvahy v plnej výške výmeny dlhu za kmeňové akcie, t. j. vo výške odpusteného dlhu. Komisia založila svoje zistenia na informáciách uvedených v podnete, pretože čínska vláda iné informácie na hodnotenie tejto výhody nepredložila. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa takto vypočítaná suma subvencie rozdelila na OP na základe obvyklého obdobia odpisovania aktív prijímajúcich spoločností. Suma bola upravená pripočítaním úroku počas tohto obdobia s cieľom zohľadniť hodnotu výhody v priebehu času a stanoviť tak celkovú výhodu, ktorú táto schéma poskytla príjemcom. Táto výška subvencie sa v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia rozdelila podľa objemu výroby príslušného výrobku počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(203)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,05 %. Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 196 a 197 nebolo potrebné vypočítať sadzbu subvencie pre spolupracujúcich výrobcov zaradených do vzorky a iných spolupracujúcich výrobcov.
3.3.3.2. Kapitálové injekcie
a) Opis
(204)
V podnete sa tvrdí, že čínska vláda poskytovala v priebehu rokov výrobcom ocele značné objemy hotovosti prostredníctvom kapitálových injekcií. Podľa podnetu čínska vláda (prostredníctvom rôznych subjektov vo vlastníctve štátu) nadobudla akcie v spoločnostiach, v ktorých už bola hlavným akcionárom, bez toho, aby získala ďalšie akcionárske práva. V podnete sa uvádzajú aj podrobné informácie o konkrétnych transakciách, do ktorých boli zapojené štátom riadené subjekty vrátane Čínskej medzinárodnej kapitálovej korporácie (ďalej len „ČMKK“) a komisie KKSŠA.
b) Zistenia z prešetrovania
(205)
Zistenia o tomto programe vychádzajú z informácií uvedených v podnete, ktoré sú podporené primeranými zdrojmi, pretože čínska vláda neposkytla o tomto programe žiadne informácie (pozri odôvodnenia 196 a 197). Kapitálové injekcie predstavujú priamy prevod finančných prostriedkov v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu i) základného nariadenia. Túto finančnú pomoc poskytovala vláda prostredníctvom verejných subjektov zapojených do týchto transakcií vrátane ČMKK a KKSŠA. Podnet obsahuje konkrétne dôkazy o kapitálových injekciách, ktoré sa týkajú jedného štátneho podniku vyrábajúceho oceľ a pri ktorých vystupovala ČMKK ako hlavný upisovateľ a správca emisie akcií. Podľa informácií uvedených v podnete 51 % ČMKK vlastní štát a v konečnom dôsledku túto spoločnosť kontroluje KKSŠA, ktorá v konkrétnych transakciách zdokumentovaných v podnete konala tiež ako vládny subjekt riadiaci štátny podnik vyrábajúci oceľ (analýza funkcií KKSŠA je uvedená v odôvodneniach 64 až 66). Tieto transakcie preto uskutočnila čínska vláda prostredníctvom verejných subjektov v zmysle článku 2 písm. b) základného nariadenia a príslušnej judikatúry WTO.
(206)
Tieto kapitálové injekcie sa považujú za poskytnutie výhody prijímajúcim spoločnostiam v zmysle článku 6 písm. a) základného nariadenia, pretože sú nezlučiteľné s bežnou investičnou praxou súkromných investorov. Nezlučiteľnosť týchto kapitálových injekcií s praxou súkromných investorov je podrobne dokázaná v podnete. V súvislosti s týmito konkrétnymi transakciami z podnetu v prvom rade vyplýva, že štátny podnik vyrábajúci oceľ zaplatil za nákup časti novo vydaných akcií nadhodnotenú cenu, ktorá nebola v súlade so spravodlivými trhovými podmienkami, a po druhé, že získané finančné prostriedky použil na nákup štátnych aktív a kapitálových investícií za nižšie než trhové ceny. Z podnetu tiež vyplýva, že čínska vláda zaplatila rovnakú cenu ako iní investori napriek tomu, že jej akcie mali menšiu hodnotu, pretože mali odlišné práva a finančné vyhliadky než akcie predané iným akcionárom.
(207)
Tieto subvencie sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia, pretože boli poskytnuté obmedzenému počtu vybraných subjektov, v ktorých má účasť vláda. Preto sa dospelo k záveru, že tento program predstavuje subvenciu podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam, poskytovanú vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku.
c) Výpočet výšky subvencie
(208)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma kapitálových injekcií. Komisia založila svoje zistenia na informáciách uvedených v podnete, pretože čínska vláda iné informácie na hodnotenie tejto výhody nepredložila. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa takto vypočítaná suma subvencie rozdelila na OP na základe obvyklého obdobia odpisovania aktív prijímajúcich spoločností. Suma bola upravená pripočítaním úroku počas tohto obdobia s cieľom zohľadniť hodnotu výhody v priebehu času a stanoviť tak celkovú výhodu, ktorú táto schéma poskytla príjemcom. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozdelila podľa celkového objemu výroby príjemcov počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(209)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,08 %. Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 196 a 197 nebolo potrebné vypočítať sadzbu subvencie pre spolupracujúcich výrobcov zaradených do vzorky a iných spolupracujúcich výrobcov.
3.3.3.3. Nevyplatené dividendy
a) Opis
(210)
V podnete sa tvrdí, že štátne podniky vrátane oceliarskych spoločností, ktoré vyrábajú VOOP, nemusia podľa politiky čínskej vlády vyplácať vláde ako svojmu vlastníkovi dividendy, dokonca ani v prípade, ak dosahujú zisk. V dôsledku toho sú štátne podniky vyrábajúce oceľ schopné financovať obrovské investície prostredníctvom nerozdeleného zisku, ktorý v súlade s týmto programom nebol vyplatený v podobe dividend.
b) Zistenia z prešetrovania
(211)
Zistenia o tomto programe vychádzajú z informácií uvedených v podnete, ktoré sú podporené primeranými zdrojmi, pretože čínska vláda neposkytla žiadne informácie o vyplácaní dividend štátnymi podnikmi vyrábajúcimi oceľ (pozri odôvodnenia 196 a 197). Nevyplatené dividendy sa musia považovať za skrytý grant v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu i) základného nariadenia alebo za ušlý príjem podľa článku 3 ods. 1) písm. a) bodu ii) základného nariadenia, pretože čínska vláda nevyberá dividendy, ktoré sa normálne vyplácajú súkromným investorom podľa ich podielov. Tieto skryté granty poskytovala vláda prostredníctvom subjektu, ktorý priamo vlastní akcie v štátnych podnikoch vyrábajúcich oceľ, spravidla prostredníctvom komisie KKSŠA. Z analýzy týkajúcej sa komisie KKSŠA vyplýva, že KKSŠA vykonáva vládne funkcie (podrobné informácie sú uvedené v odôvodneniach 64 až 66).
(212)
Celková suma nevyplatených dividend sa považuje za poskytnutie výhody prijímajúcim štátnym podnikom vyrábajúcim oceľ v zmysle článku 6 písm. a) základného nariadenia, pretože je nezlučiteľná s bežnou investičnou praxou súkromných investorov, ktorí požadujú normálne vyplácanie dividend zo svojich akcií. V prípade štátnych podnikov, ktoré sú čiastočne vo vlastníctve súkromných investorov, sa výška výhody rovná sume nevyplatených dividend, ktoré im boli vyplatené na pomernom základe.
(213)
Tieto subvencie sú špecifické podľa článku 4 ods. 2 základného nariadenia, pretože boli poskytnuté obmedzenému počtu vybraných subjektov, v ktorých má účasť vláda. Preto sa dospelo k záveru, že tento program predstavuje subvenciu podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam poskytovanú vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku.
c) Výpočet výšky subvencie
(214)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma nevyplatených dividend. Komisia založila svoje zistenia na verejne dostupných finančných informáciách o príjemcoch, pretože iné informácie na hodnotenie tejto výhody čínska vláda nepredložila. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa takto vypočítaná suma subvencie rozdelila podľa celkového obratu príjemcov počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(215)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 1,36 %. Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 196 a 197 nebolo potrebné vypočítať sadzbu subvencie pre spolupracujúcich výrobcov zaradených do vzorky a iných spolupracujúcich výrobcov.
3.3.4. PROGRAMY TÝKAJÚCE SA DANE Z PRÍJMOV A INÝCH PRIAMYCH DANÍ
3.3.4.1. Daňové politiky pre odpočet výdavkov na výskum a vývoj
(216)
V rámci tejto schémy sa poskytuje výhoda spoločnostiam, ktoré do svojej výroby zavádzajú nové technológie, nové výrobky alebo nové postupy. Oprávnené spoločnosti môžu znížiť svoju korporátnu daň z príjmov o 50 % skutočných výdavkov na schválené projekty.
(217)
Treba poznamenať, že hoci čínska vláda obmedzila svoju odpoveď na dotazník a písomné upozornenie o nedostatkoch na schémy, ktoré využívajú spoločnosti zaradené do vzorky, o tejto schéme neposkytla žiadne informácie napriek tomu, že jedna zo spoločností zaradených do vzorky vo svojom vyplnenom dotazníku uviedla výhody v rámci tejto schémy. Čiastkovú doplňujúcu odpoveď týkajúcu sa tohto programu poskytla čínska vláda počas overovacej návštevy na mieste, keď bola znovu požiadaná o poskytnutie potrebných informácií. Napriek neskorému poskytnutiu týchto informácií overovací tím požiadal o objasnenia týkajúce sa niekoľkých otázok (pozri odôvodnenie 219), tieto objasnenia však neboli poskytnuté. Komisia preto musela svoje zistenia založiť na najlepších dostupných informáciách.
a) Právny základ
(218)
Táto schéma je preferenčným daňovým zaobchádzaním na základe článku 30 ods. 1 zákona ČĽR o korporátnej dani z príjmov právnických osôb (nariadenie č. 63 prezidenta Čínskej ľudovej republiky, platné od 1. januára 2008), článku 95 nariadenia o vykonávaní zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov (vyhláška Štátnej rady ČĽR č. 512) a Príručky kľúčových oblastí (oznámenie č. 6 z roku 2007). Čínska vláda v tomto konaní vyhlášku č. 512 a oznámenie č. 6 neposkytla.
b) Oprávnenosť
(219)
Ako už bolo uvedené, čínska vláda neposkytla v odpovediach na dotazník a na písomné upozornenie o nedostatkoch žiadne náležité informácie o tejto schéme. V dokumente predloženom počas overovacej návštevy na mieste čínska vláda uviedla, že do zdaniteľného príjmu na účely odpočtu sa môžu započítať len „výdavky na výskum a vývoj, ktoré podnikom vznikli pri vývoji novej technológie, nových výrobkov a nových zručností“. Čínska vláda však nespresnila význam pojmov „nová technológia“, „nový výrobok“ a „nové zručnosti“. Komisia sa snažila zistiť presný význam týchto termínov aj počas overovania v spoločnosti Zhejiang Huadongm, ale táto spoločnosť nebola schopná poskytnúť žiadne konkrétne vysvetlenie a odpovedala, že sú to len všeobecné pojmy.
(220)
V rámci prešetrovania, ktorého predmetom bol natieraný bezdrevný papier, sa však zistilo, že nárok na túto schému majú len projekty v oblasti výskumu a vývoja realizované spoločnosťami v odvetviach nových a vyspelých technológií priamo podporovaných štátom a projekty uvedené v Príručke kľúčových oblastí industrializácie zameranej na vyspelé technológie v zmysle platnej priority rozvoja, ktorú uverejnila ŠKRR (64). Vzhľadom na to, že v tomto konaní neboli poskytnuté žiadne nové náležité informácie, ktoré by tento záver vyvrátili, stanovilo sa, že táto schéma nie je všeobecne dostupná, pretože nárok na schému majú len vybrané priemyselné odvetvia/spoločnosti/projekty.
c) Vykonávanie v praxi
(221)
Podľa odpovede čínskej vlády spoločnosti, ktoré chcú požiadať o tieto daňové úľavy, musia daňovému úradu podať daňové priznanie a „ďalšie náležité dokumenty“, v odpovedi sa však bližšie neuvádza, ktoré sú to tieto náležité dokumenty. V prešetrovaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, sa zistilo, že každá spoločnosť, ktorá chce požiadať o túto schému, musí miestnemu úradu pre vedu a techniku zaslať podrobné informácie o projektoch v oblasti výskumu a vývoja, a že daňový úrad vydá potvrdenie o schválení až po ich preskúmaní. Po schválení sa suma podliehajúca korporátnej dani z príjmov zníži o 50 % skutočných výdavkov na schválené projekty (65).
d) Zistenia z prešetrovania
(222)
Počas OP využíval túto schému jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády a neskorú a neúplnú odpoveď týkajúcu sa tejto schémy nebolo možné určiť postupy podania žiadosti a schvaľovania, ktoré musia absolvovať spoločnosti využívajúce túto schému. Ako už bolo uvedené, Komisia sa musí čiastočne spoľahnúť na skutočnosti zistené v prešetrovaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera.
e) Záver
(223)
Táto schéma by sa mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(224)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na získanie výhod z tejto schémy a o využití tejto subvencie s cieľom určiť, do akej miery je prístup k subvencii vyhradený len určitým podnikom a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda vo svojej odpovedi na dotazník a písomné upozornenie o nedostatkoch tieto informácie neposkytla. Navyše vzhľadom na zistenia týkajúce sa rovnakej schémy, ktorú použili spoločnosti v rámci prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, informácie poskytnuté v tejto veci počas overovacej návštevy na mieste sú podľa všetkého neúplné. Komisia, vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných informáciách. Najlepšie dostupné informácie obsahovali zistenia z prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera.
(225)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa spravuje orgán udeľujúci subvencie, obmedzujú prístup k tejto schéme pre určité podniky a odvetvia, ktoré sú zaradené do kategórie podporovaných odvetví, kam patrí aj odvetvie výroby VOOP. Navyše podľa všetkého neexistujú žiadne objektívne kritériá na obmedzenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Treba poznamenať, že nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje Komisii posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií.
(226)
Táto subvencia by sa preto mala považovať za podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam.
f) Výpočet výšky subvencie
(227)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane, po odpočítaní zaplatenej sumy s dodatočným odpočtom 50 % skutočných výdavkov na schválené projekty v oblasti výskumu a vývoja. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (v čitateli) rozložila na celkový obrat z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(228)
Túto schému využíval jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, a to skupina spoločností Huadong Group. Sadzba subvencie stanovená pre Huadong Group je 0,19 %.
(229)
Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 0,09 %.
(230)
Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre spolupracujúce spoločnosti zaradené do vzorky, t. j. 0,19 %.
3.3.4.2. Daňové úľavy pre stredný a západný región
(231)
Táto schéma poskytuje výhodu spoločnostiam, ktoré sídlia v strednom a západnom regióne. Oprávnené spoločnosti podliehajú namiesto bežnej sadzbe dane z príjmov vo výške 25 %, ktorá sa uplatňuje v Číne, preferenčnej sadzbe dane z príjmov vo výške 15 %.
(232)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o tejto schéme, v dotazníku, v písomnom upozornení o nedostatkoch a znovu počas overovacej návštevy na mieste. Vo svojich odpovediach na dotazník a písomné upozornenie o nedostatkoch čínska vláda neodpovedala na žiadnu z otázok a uviedla, že tento program už neplatí, pretože bol ukončený 31. decembra 2010, a tiež vyhlásila, že počas OP túto schému nevyužívali žiadne spoločnosti zaradené do vzorky. Tieto informácie však boli v rozpore s odpoveďami jedného z vyvážajúcich výrobcov (Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd) a dôkazmi zhromaždenými počas overovacej návštevy na mieste, ktorá sa uskutočnila v tejto spoločnosti.
a) Právny základ
(233)
Táto schéma je stanovená ako preferenčný daňový režim oznámením o priaznivých daňových politikách pre rozvoj západného regiónu (vydalo ministerstvo financií, hlavný daňový úrad a hlavný colný úrad, dátum účinnosti od 1. januára 2001), ktoré bolo aktualizované oznámením o ďalšom vykonávaní daňových politík stratégie rozvoja západného regiónu (vydalo ministerstvo financií, hlavný daňový úrad a hlavný colný úrad, dátum účinnosti od 1. januára 2011), ktorým sa predlžuje obdobie platnosti tohto programu do 31. decembra 2020.
b) Oprávnenosť
(234)
Treba poznamenať, že čínska vláda vo svojej odpovedi na dotazník, písomné upozornenie o nedostatkoch ani počas overovacej návštevy na mieste neposkytla odpovede na žiadnu z otázok týkajúcich sa tejto schémy. Podľa oznámenia o priaznivých daňových politikách pre rozvoj západného regiónu je tento preferenčný daňový režim k dispozícii pre podporovaný typ podnikov v západnom regióne (podľa katalógu priemyslu, výrobkov a technológií podporovaných štátom sa výraz „podporovaný“ vzťahuje na tie podniky, v ktorých podiel hlavnej oblasti podnikania na celkovom príjme predstavuje 70 % alebo viac). Počas overovacej návštevy na mieste, ktorá sa uskutočnila v spoločnosti Chongqing Wanda, táto spoločnosť potvrdila, že dôvodom preferenčnej sadzby dane je to, že patrí do podporovanej kategórie priemyselných odvetví v západnom a strednom regióne.
c) Vykonávanie v praxi
(235)
Čínska vláda ani spoločnosť Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd neposkytli informácie o fungovaní a spravovaní tohto programu. Podľa obežníka Štátnej rady o niektorých politikách rozvoja rozsiahlych západných regiónov Číny je na zníženie bežnej daňovej sadzby vo výške 25 % na preferenčnú daňovú sadzbu vo výške 15 % potrebné schválenie ľudových vlád na provinčnej úrovni. Na tlačive daňového priznania k ročnej dani z príjmov spoločnosti je odpočítaná (oslobodená) suma dane z príjmov uvedená v bode 28 - odpočítaná daň.
d) Zistenia z prešetrovania
(236)
Počas OP využíval túto schému jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, spoločnosť Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd. Pre nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády je ťažké posúdiť postupy podania a schvaľovania žiadosti, ktoré musia absolvovať spoločnosti využívajúce túto schému. Komisia musela vyvodiť svoje vlastné závery z predložených dokumentov, ktoré tvoria právny základ pre túto schému, bez toho, aby mohla požiadať čínsku vládu o vysvetlenia.
e) Záver
(237)
Táto schéma by sa mala považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia vo forme ušlých štátnych príjmov, čím sú zvýhodnené prijímajúce spoločnosti.
(238)
Čínska vláda bola požiadaná, aby poskytla informácie o kritériách oprávnenosti na získanie výhod z tejto schémy a o využití tejto subvencie s cieľom určiť, do akej miery je prístup k subvencii vyhradený len určitým podnikom a či je táto subvencia špecifická v zmysle článku 4 základného nariadenia. Čínska vláda žiadne takéto informácie neposkytla. Komisia, vedomá si požiadavky uvedenej v článku 4 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorej každé určenie špecifickosti musí byť „jasne zdôvodnené“ na základe nesporného dôkazu, preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia musela svoje zistenia založiť na dostupných informáciách.
(239)
Táto subvenčná schéma je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže samotné právne predpisy, ktorými sa spravuje orgán udeľujúci subvencie, obmedzujú prístup k tejto schéme len pre určité podniky a odvetvia, ktoré sú zaradené do kategórie podporovaných odvetví, napríklad podniky, ktoré patria do odvetvia výroby VOOP, a okrem toho sídlia v určitých regiónoch Číny. Navyše podľa všetkého neexistujú žiadne objektívne kritériá na obmedzenie oprávnenosti, ani žiadne nezvratné dôkazy, na základe ktorých by sa dalo určiť, že nárok vzniká automaticky v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia. Treba poznamenať, že nedostatočná spolupráca zo strany orgánov čínskej vlády nedovoľuje Komisii posúdiť existenciu týchto objektívnych kritérií.
(240)
Táto subvencia by sa preto mala považovať za podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam.
f) Výpočet výšky subvencie
(241)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté prijímateľovi sa považuje suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane z príjmov po odpočítaní zaplatenej sumy dane podľa preferenčnej sadzby dane z príjmov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška tejto subvencie (v čitateli) rozdelila podľa celkového obratu z predaja spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov počas OP, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(242)
Sadzba subvencie stanovená pre skupinu Panhua Group je 0,03 %.
(243)
Vážený priemer sadzby subvencie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky je 0,02 %.
(244)
Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce je sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovená na úrovni najvyššej sadzby subvencie stanovenej pre túto schému pre subjekt prepojený s jednou zo spolupracujúcich spoločností zaradených do vzorky, t. j. 0,04 %.
3.3.5. ĎALŠIE PROGRAMY TÝKAJÚCE SA DANE Z PRÍJMOV, V PRÍPADE KTORÝCH ČÍNSKA VLÁDA POSKYTLA NEDOSTATOČNÉ ODPOVEDE ALEBO NEPOSKYTLA ŽIADNE ODPOVEDE
(245)
V podnete sa v súvislosti s vyvážajúcimi výrobcami, ktorí neboli vybraní do vzorky a/alebo ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní, podrobne opisuje viacero údajných subvenčných programov. Komisia požiadala v pôvodnom a doplnkovom dotazníku čínsku vládu, aby predložila informácie o týchto programoch, a následne dostala čínska vláda dostatočný priestor na poskytnutie odpovedí na otázky týkajúce sa týchto programov. Čínska vláda zaujala stanovisko, že poskytne odpovede len na údajné subvenčné programy týkajúce sa dvoch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, a na tomto stanovisku trvala počas celého konania. Čínska vláda však v prípade niektorých z týchto programov predložila informácie a dôkazy svedčiace o tom, že tieto programy boli ukončené a počas OP sa neuplatňovali. Komisia vo svojich zisteniach zohľadnila tieto dôkazy, ktoré predložila čínska vláda.
(246)
V prípade všetkých ostatných programov čínska vláda nepredložila žiadne informácie ani dôkazy. Vysoká úroveň nespolupráce v rámci tohto konania znemožnila Komisii získať informácie a dôkazy o týchto programoch, ktoré do podnetu zahrnuli vyvážajúci vývozcovia. Komisia overila, že vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nemali nárok alebo nevyužívali tieto programy (hlavne preto, lebo boli v súkromnom vlastníctve alebo sídlili mimo oblasti, v ktorej sa uplatňoval program, alebo pre svoju relatívne obmedzenú veľkosť). Komisia preto musela určiť, či tento program existuje, a stanoviť zostatkové clo so zreteľom na všetky ostatné programy, pre ktoré čínska vláda nepredložila informácie a ktoré neboli dostupné alebo využívané vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, na základe dôkazov dostupných v dokumentácii v súlade s ustanoveniami článku 28 ods. 1 základného nariadenia.
3.3.5.1. Dobropis na daň z príjmov na účely nákupu výrobných zariadení vyrábaných domácimi výrobcami
a) Opis
(247)
Tento program umožňuje spoločnosti uplatniť si nárok na zníženie dane na nákup zariadení vyrábaných domácimi výrobcami, ak je projekt v súlade s priemyselnými politikami čínskej vlády. Na prírastkové zvýšenie daňovej povinnosti z predchádzajúceho roka sa môže uplatniť daňová úľava až do výšky 40 % nákupnej ceny zariadení vyrábaných domácimi výrobcami.
b) Právny základ
(248)
Právnym základom tohto programu sú dočasné opatrenia týkajúce sa daňového dobropisu na daň z príjmov podnikov na účely investovania do nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami pre projekty na obnovu technológie z 1. júla 1999 a oznámenie Štátnej daňovej správy č. 52 z roku 2008 o zastavení vykonávania politiky odpočtu dane z príjmov podnikov a oslobodenia od tejto dane pri investíciách podniku do nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2008.
c) Odmietnutie spolupráce
(249)
Čínska vláda odpovedala, že podľa spomínaného oznámenia č. 52 bol tento program ukončený od januára 2008 a že podľa jej najlepšieho vedomia nebol tento program nahradený žiadnym iným programom. Komisia požiadala čínsku vládu o poskytnutie ďalších náležitých informácií, konkrétne podrobností časového harmonogramu postupného ukončenia zvýhodňovania. Čínska vláda tieto informácie neposkytla a svoju odpoveď obmedzila na súčasné výhody, z ktorých majú prospech všetci výrobcovia VOOP, jednoducho odkázaním na odpovede výrobcov zaradených do vzorky, ktoré sú uvedené v dotazníku. Komisia už vysvetlila dôvody, prečo požaduje od čínskej vlády poskytnutie informácií o všetkých výrobcoch VOOP a nielen o výrobcoch zaradených do vzorky (pozri odôvodnenia 34 a 35). Navyše čínska vláda neposkytla ani informácie týkajúce sa výrobcov zaradených do vzorky, pretože len odkázala na ich odpovede. Komisia sa domnieva, že nestačí predložiť dôkazy o ukončení nejakého programu bez poskytnutia ďalších dôkazov o postupnom ukončení aktuálnych výhod v rámci tohto programu a o potenciálnych náhradných programoch. Pokiaľ ide o tento program, daňové zvýhodnenie (t. j. daňová úľava), ktoré vzniklo v určitom roku, sa môže v skutočnosti využívať v inom daňovom roku a výhody tak môžu presiahnuť obdobie platnosti aj v prípade, ak bol program medzitým ukončený. Ukázalo sa, že prostredníctvom ďalších „ukončených“ daňových programov sa naďalej poskytujú výhody počas niekoľkých rokov aj po ich oficiálnom dátume ukončenia. V priebehu času sa tak môže prideliť nezvyčajne veľké zvýhodnenie. Vzhľadom na to, že čínska vláda neposkytla v tejto súvislosti žiadne informácie, Komisia zakladá svoje zistenia na informáciách uvedených v záznamoch (v tomto prípade v podnete) podľa článku 28 základného nariadenia.
d) Zistenia z prešetrovania
(250)
Tento program predstavuje subvenciu, pretože sa ním poskytuje finančná pomoc vo forme ušlého príjmu čínskej vlády podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Tento program poskytuje príjemcom výhodu vo výške rovnajúcej sa daňovej úspore v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 4 písm. b) základného nariadenia, pretože daňová úspora je podmienená prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným.
e) Výpočet výšky subvencie
(251)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Vzhľadom na to, že inštitúcie Únie tento program doteraz v antisubvenčnom konaní neprešetrovali, a pretože neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo porovnateľné rozhodnutie amerických orgánov. V prípade, keď sa výška subvencie zakladá na zisteniach z iných prešetrovaní, sa v rámci tohto nariadenia prihliada okrem iného na to, či v príslušnej schéme nedošlo k akýmkoľvek významným zmenám a či sa výška subvencie nemohla v priebehu času znížiť. Treba poznamenať, že výška opakovaných výhod sa zvyčajne takto znižovať nebude. Keď k takýmto zmenám alebo zníženiu výšky subvencie nedošlo, ako výška subvencie sa v súčasnom prípade použije pôvodná sadzba z príslušného prešetrovania.
(252)
Takto stanovená sadzba subvencie vzhľadom na túto schému počas OP pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je stanovená na úrovni 0,38 %, čo prestavuje sadzbu pre túto schému, ako bola stanovená v oznámení o rozhodnutí USA zo 17. novembra 2008 o zváranom potrubí s kruhovým prierezom z kvalitnej ocele s nízkym obsahom uhlíka (strana 26) (Federálny register/zväzok 73, č. 227, strana 70961/24. novembra 2008). V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výšky výhody poskytnutej v rámci grantových programov bola v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (66).
3.3.5.2. Preferenčné daňové politiky pre spoločnosti, ktoré sú považované za spoločnosti s vyspelými a novými technológiami
a) Opis
(253)
V rámci tohto programu môže podnik, ktorý sa uchádza o certifikát podniku s vyspelými a novými technológiami, uplatňovať zníženú sadzbu dane z príjmov vo výške 15 % oproti bežnej sadzbe vo výške 20 %. Únia aj americké orgány v rámci prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, konštatovali, že tento program podlieha vyrovnávacím opatreniam (67).
b) Právny základ
(254)
Právnym základom tohto programu je článok 28 zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov (č. 63 uverejnený 16. marca 2007) spolu s administratívnymi opatreniami, ktorými sa určujú podniky s vyspelými a novými technológiami, a oznámením štátneho daňového orgánu o otázkach súvisiacich s platbou dane z príjmov podnikov s vyspelými a novými technológiami (Kuo Šui Chan [2008] č. 985).
c) Odmietnutie spolupráce
(255)
Čínska vláda odpovedala, že počas OP nevyužívala tento program žiadna zo spoločností zaradených do vzorky, a pokiaľ ide o informácie týkajúce sa akýchkoľvek výhod, ktoré mohli byť získané na základe tohto programu, odkázala na odpovede výrobcov zaradených do vzorky. Komisia odkazuje na uvedenú argumentáciu v súvislosti s požiadavkou adresovanou čínskej vláde, aby poskytla úplné odpovede, ktoré by sa neobmedzovali len na vývozcov zaradených do vzorky (odôvodnenia 34 a 35). Komisia preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia zakladá svoje zistenia o tomto programe na informáciách dostupných v záznamoch (v tomto prípade v zisteniach z prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, a v podnete).
d) Zistenia z prešetrovania
(256)
Tento program predstavuje subvenciu, pretože sa ním poskytuje finančná pomoc vo forme ušlého príjmu čínskej vlády podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Výhoda poskytnutá príjemcovi podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa rovná daňovej úspore využívanej prostredníctvom tohto programu. Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože je vyhradená len určitým podnikom a odvetviam zaradeným do kategórie podporovaných, kam patria aj podniky a odvetvia pôsobiace v oceliarskom odvetví. Navyše na základe článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia neexistujú žiadne objektívne kritériá stanovené právnymi predpismi alebo orgánom poskytujúcim subvenciu týkajúce nároku na túto schému a tento nárok nevzniká automaticky.
e) Výpočet výšky subvencie
(257)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane znížená o sumu zaplatenú podľa zníženej preferenčnej sadzby dane. Keďže chýbali informácie na hodnotenie tejto výhody a keďže tento program už inštitúcie Únie preskúmali v predchádzajúcom antisubvenčnom konaní, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo hodnotenie tohto programu vykonané v rámci vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 452/2011 zo 6. mája 2011, ktorým sa ukladá konečné antisubvenčné clo na dovoz natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (68). Ako sa uvádza v odôvodnení 252, toto hodnotenie bolo v prípade potreby náležite upravené.
(258)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,9 %, čo je aritmetický priemer sadzieb stanovených pre tento program v nariadení uvedenom v predchádzajúcom odôvodnení.
3.3.5.3. Úľavy na dani z príjmov pre podniky pôsobiace v oblasti komplexného využívania zdrojov („špeciálnych surovín“)
a) Opis
(259)
Tento program týkajúci sa dane z príjmov umožňuje spoločnostiam, ktoré používajú akékoľvek materiály uvedené v Katalógu úľav na dani z príjmov pre podniky pôsobiace v oblasti komplexného využívania zdrojov ako svoju hlavnú surovinu a ktoré vyrábajú výrobky uvedené v tom istom katalógu takým spôsobom, ktorý spĺňa príslušné vnútroštátne a priemyselné normy, zahrnúť príjem, ktorý takto získajú, do celkového príjmu so sadzbou zníženou na 90 % pôvodnej sadzby. Spoločnosti si preto môžu pri výpočte dane z príjmov odpočítať 10 % príjmu. Táto výnimka sa udeľuje na 5 rokov.
b) Právny základ
(260)
Právnym základom tohto programu sú: článok 33 zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov, článok 99 nariadenia Štátnej rady o vykonávaní zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov a Katalóg úľav na dani z príjmov pre podniky pôsobiace v oblasti komplexného využívania zdrojov.
c) Odmietnutie spolupráce
(261)
Čínska vláda vyhlásila, že počas OP nevyužívala tento program žiadna zo spoločností zaradených do vzorky, a pokiaľ ide o informácie týkajúce sa akýchkoľvek výhod, ktoré mohli byť získané na základe tohto programu, odkázala na odpovede výrobcov zaradených do vzorky. Komisia odkazuje na uvedenú argumentáciu v súvislosti s požiadavkou adresovanou čínskej vláde, aby poskytla úplné odpovede, ktoré by sa neobmedzovali len na vývozcov zaradených do vzorky (odôvodnenia 34 a 35). Komisia preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia zakladá svoje zistenia o tomto programe na informáciách dostupných v záznamoch (v tomto prípade v podnete).
d) Zistenia z prešetrovania
(262)
Tento program predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, pretože sa ním poskytuje finančná pomoc vo forme ušlého príjmu čínskej vlády. Prostredníctvom tejto schémy sa poskytuje príjemcovi výhoda podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia rovnajúca sa výške daňových úspor. Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože je obmedzená len na určité podniky, ktoré využívajú ako primárne suroviny zdroje uvedené v spomínanom katalógu úľav na dani na účely výroby výrobkov uvedených tomto katalógu.
e) Výpočet výšky subvencie
(263)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za zvýhodnenie poskytnuté príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane znížená o sumu zaplatenú podľa zníženej preferenčnej sadzby dane. Komisia založila svoje zistenia na informáciách uvedených v podnete, pretože iné informácie na hodnotenie tejto výhody neboli k dispozícii. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa takto vypočítaná suma subvencie rozdelila podľa celkového obratu príjemcov počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(264)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,01 %.
3.3.5.4. Daňové úľavy týkajúce sa nákupu špeciálnych zariadení
a) Opis
(265)
Prostredníctvom tohto programu sa umožňuje firmám započítať 10 % obstarávacích nákladov na nákup špeciálnych zariadení používaných na ochranu životného prostredia, úsporu energie a vody a výrobnú bezpečnosť oproti korporátnej dani z príjmov splatnej v roku nákupu. Zostávajúca časť 10 % z investovanej sumy sa môže previesť do ďalších 5 rokov.
b) Právny základ
(266)
Právnym základom tohto programu sú: článok 34 zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov, článok 100 nariadenia Štátnej rady o vykonávaní zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov.
c) Odmietnutie spolupráce
(267)
Čínska vláda odpovedala, že počas OP nevyužívala tento program žiadna zo spoločností zaradených do vzorky, a pokiaľ ide o informácie týkajúce sa akýchkoľvek výhod, ktoré mohli byť získané na základe tohto programu, odkázala na odpovede výrobcov zaradených do vzorky. Komisia odkazuje na uvedenú argumentáciu v súvislosti s požiadavkou adresovanou čínskej vláde, aby poskytla úplné odpovede, ktoré by sa neobmedzovali len na vývozcov zaradených do vzorky (odôvodnenia 34 a 35). Komisia preto zakladá svoje zistenia o tomto programe v súlade s článkom 28 základného nariadenia na dostupných informáciách.
d) Zistenia z prešetrovania
(268)
Tento program predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia, pretože poskytuje finančnú pomoc vo forme ušlého príjmu čínskej vlády. Schéma poskytuje príjemcovi výhodu podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia rovnajúcu sa výške daňových úspor.
(269)
Čo sa týka špecifickosti tohto programu, dospelo sa k záveru, že v záznamoch nie sú dostatočné informácie, ktoré by Komisii umožnili vyvodiť ďalšie závery a následne dospieť ku konečnému záveru o špecifickosti. Komisia preto nemohla tento program ďalej hodnotiť.
3.3.5.5. Preferenčná politika dane z príjmov pre podniky v severovýchodnom regióne
a) Opis
(270)
Tento program umožňuje spoločnostiam so sídlom v severovýchodnom regióne (vrátane provincií Liao-ning, Ťi-lin a Chej-lung-ťiang a mestskej samosprávnej oblasti Ta-lien), po prvé, skrátiť obdobie odpisovania dlhodobého majetku na daňové účely až o 40 %, a tým zvýšiť ročnú výšku odpisov odpočítateľných od dane z príjmov, a po druhé, skrátiť obdobie amortizácie nehmotného investičného majetku na daňové účely až o 40 % a dosiahnuť tak väčší ročný odpočet. Podľa dokumentu, ktorý vydalo ministerstvo financií a Štátna správa daní, korporátne daňové subjekty v určitých špecifikovaných sektoroch vrátane metalurgického sektora môžu využívať aj iné výhody v oblasti DPH, dane zo zdrojov a korporátnej dane z príjmov, a to v súvislosti s nákupom dlhodobého majetku.
b) Právny základ
(271)
Právnym základom tohto programu sú preferenčné politiky týkajúce sa dane z príjmov podnikov na revitalizáciu podnikov so zastaranou priemyselnou základňou v severovýchodnom regióne (Caišui, č. 153, 20. septembra 2004), oznámenie Ministerstva financií a Štátnej správy daní o odpise aktív a úrovni vykonávania amortizačnej politiky v severovýchodnej zastaranej priemyselnej základni (Caišui, č. 17, 2. februára 2005). Čínska vláda predložila právny základ, z ktorého vyplýva, že tento program bol ukončený 1. januára 2008, a to oznámenie Ministerstva financií a Štátnej správy daní č. 1 z roku 2008 o niekoľkých preferenčných politikách týkajúcich sa dane z príjmov podnikov.
c) Odmietnutie spolupráce
(272)
Čínska vláda síce poskytla uvedený právny základ, z ktorého vyplýva, že program bol ukončený, ale pokiaľ ide o informácie týkajúce sa akýchkoľvek výhod, ktoré mohli byť získané na základe tohto programu, čínska vláda jednoducho odkázala na odpovede výrobcov zaradených do vzorky. Komisia odkazuje na uvedenú argumentáciu v súvislosti s požiadavkou adresovanou čínskej vláde, aby poskytla úplné odpovede, ktoré by sa neobmedzovali len na vývozcov zaradených do vzorky (odôvodnenia 34 a 35). Komisia okrem toho upozorňuje na to, že tento program poskytuje subvencie spojené s nákupom dlhodobého majetku, ktorý sa môže amortizovať počas niekoľkých rokov, a čínska vláda neposkytla žiadne podrobnosti o postupnom ukončovaní výhod v rámci tohto programu alebo o neuhradených výhodách, ktoré ešte neboli plne amortizované. Komisia sa v súlade s článkom 28 základného nariadenia rozhodla, že svoje zistenia o tomto programe založí na informáciách dostupných v záznamoch (v tomto prípade v podnete a príslušných zisteniach amerických orgánov).
d) Zistenia z prešetrovania
(273)
Prostredníctvom tohto programu sa poskytuje subvencia v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia vo forme ušlého príjmu čínskej vlády. Výhoda podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa rovná daňovým úsporám, ktoré vznikajú oprávneným spoločnostiam odpočítaním zrýchlených odpisov a amortizácie spojených s nákupom dlhodobého majetku. Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, pretože je vyhradená len podnikom v určenej geografickej oblasti, t. j. v severovýchodnom regióne.
e) Výpočet výšky subvencie
(274)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje rozdiel medzi sumou dane, ktorá by mala byť zaplatená počas OP podľa normálneho odpisového plánu pre príslušných dlhodobý majetok, a skutočne zaplatenou sumou v rámci zrýchleného odpisovania. Vzhľadom na to, že inštitúcie Únie tento program doteraz v antisubvenčnom konaní neprešetrovali, a pretože neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo porovnateľné (na základe podobného charakteru programu (69)) rozhodnutie amerických orgánov. Ako sa uvádza v odôvodnení 252, v prípade, keď sa výška subvencie zakladá na zisteniach z iných prešetrovaní, v rámci tohto nariadenia sa okrem iného prihliada na to, či v príslušnej schéme nedošlo k akýmkoľvek významným zmenám a či sa výška subvencie nemohla v priebehu času znížiť. Treba poznamenať, že výška opakovaných výhod sa zvyčajne takto znižovať nebude. Keď k takýmto zmenám alebo zníženiu výšky subvencie nedošlo, ako výška subvencie sa v súčasnom prípade použije pôvodná sadzba z príslušného prešetrovania.
(275)
Takto stanovená sadzba subvencie vzhľadom na túto schému počas OP pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je stanovená na 0,08 %, čo prestavuje sadzbu pre schému s názvom Oslobodenie od dane z príjmu investorov v určených geografických regiónoch v provincii Liao-ning, ktorá bola stanovená v oznámení o rozhodnutí USA z 3. júna 2010 o drôtených sitách (strana 25) (Federálny register/zväzok 75, č. 111, strana 32902/10. júna 2010). V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výšky výhody poskytnutej v rámci grantových programov bola v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (70).
3.3.5.6. Oslobodenie od dane z príjmov pri investíciách do vnútroštátnej technologickej modernizácie
a) Právny základ
(276)
Právnym základom pre tento program je audit č. 13 zo 17. januára 2000 týkajúci sa spravovania dane z príjmov v súvislosti s investičnými úvermi na nákup domácich zariadení v rámci technologickej transformácie, ktorý prijala Štátna správa daní, a oznámenie o vyhlásení a obehu opatrení na správu kľúčových národných projektov v oblasti technologickej obnovy.
b) Zistenia z prešetrovania
(277)
Čínska vláda odpovedala, že tento program bol ukončený 1. januára 2008 oznámením Štátnej správy daní č. 52 z roku 2008 o zastavení vykonávania politiky odpočtu dane z príjmov podnikov a oslobodenia od tejto dane pri investíciách podniku do nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. Keďže tento program poskytuje opakované daňové výhody, ktoré boli ukončené od roku 2008, a nie sú žiadne dôkazy o neuhradených výhodách, ktoré by sa v priebehu OP ešte amortizovali, Komisia konštatuje, že tento program nepodlieha vyrovnávacím opatreniam.
3.3.5.7. Rôzne miestne daňové úľavy
a) Opis
(278)
V podnete sa uvádza viacero daňových úľav, ktoré sú dostupné v niekoľkých provinciách (t. j. Šan-tung, samosprávne mesto Čchung-čching, Čuangská autonómna oblasť Kuang-si, stredný a západný región) vo forme zníženej sadzby korporátnej dane z príjmov vo výške 15 % v porovnaní s bežne uplatňovanou sadzbou dane vo výške 25 %.
b) Právny základ
(279)
V podnete sa uvádza právny základ daňovej úľavy v provincii Šan-tung, a to zníženie dane z príjmov na základe geografickej polohy (provincie Če-ťiang a Šan-tung): článok 7 zákona ČĽR č. 45 o dani z príjmov podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničných podnikov, ktorý bol prijatý 9. apríla 1991.
c) Odmietnutie spolupráce
(280)
Čínska vláda jednoducho vyhlásila, že počas OP nevyužívala tento program žiadna zo spoločností zaradených do vzorky, a pokiaľ ide o informácie týkajúce sa výhod, ktoré mohli tieto spoločnosti získať, odkázala na odpovede spoločností zaradených do vzorky. Komisia okrem argumentácie týkajúcej sa povinnosti čínskej vlády poskytovať úplné odpovede (pozri odôvodnenia 34 a 35) poznamenáva, že jeden zo spolupracujúcich vývozcov využíval minimálne jednu z nižších daňových sadzieb, ktoré sú uvedené v tejto časti (pozri odôvodnenie 231 a nasledujúce). Preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia Komisia použila na hodnotenie tohto programu informácie dostupné v záznamoch (v tomto prípade v podnete a príslušných zisteniach amerických orgánov).
d) Zistenia z prešetrovania
(281)
Prostredníctvom tohto programu sa poskytuje subvencia v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia vo forme ušlého príjmu čínskej vlády. Táto opakujúca sa výhoda podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa rovná výške daňových úspor, ktoré vznikajú na základe nižšej sadzby korporátnej dane z príjmu. Tento program je špecifický v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, pretože je vyhradený len spoločnostiam so sídlom v určených geografických oblastiach.
e) Výpočet výšky subvencie
(282)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane podľa bežnej sadzby dane znížená o sumu zaplatenú podľa preferenčnej sadzby dane. Vzhľadom na to, že inštitúcie Únie tento program doteraz v antisubvenčnom konaní neprešetrovali, a pretože neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo porovnateľné (na základe podobného charakteru programu) rozhodnutie amerických orgánov. Ako už bolo uvedené, v prípade, keď sa výška subvencie zakladá na zisteniach z iných prešetrovaní, v rámci tohto nariadenia sa prihliada okrem iného na to, či v príslušnej schéme nedošlo k akýmkoľvek významným zmenám a či sa výška subvencie nemohla v priebehu času znížiť. Treba poznamenať, že výška opakovaných výhod sa zvyčajne takto znižovať nebude. Keď k takýmto zmenám alebo zníženiu výšky subvencie nedošlo, ako výška subvencie sa v súčasnom prípade použije pôvodná sadzba z príslušného prešetrovania.
(283)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti v súvislosti s touto schémou počas OP je 0,66 %, čo predstavuje sadzbu pre schému s názvom Znížené dane z príjmov na základe geografickej polohy, ktorá bola stanovená v oznámení o rozhodnutí USA z 12. júna 2009 o určitých ručne ťahaných vyčesávadlách na úpravu trávnikov a ich určitých častiach (strana 11) (Federálny register/zväzok 74, č. 117, strana 29180/19. júna 2009). V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výšky výhody poskytnutej v rámci daňových programov bola v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (71).
3.3.5.8. Daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky
a) Opis
(284)
Tento program je založený na preferenčnom daňovom režime pre čínske rezidenčné podniky, ktoré sú akcionármi v iných čínskych rezidenčných podnikoch, vo forme daňovej výnimky pre materské rezidentné podniky, ktorá sa vzťahuje na príjem z určitých dividend, bonusy a iné kapitálové investície. Únia v antisubvenčnom konaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, uplatnila na tento program vyrovnávacie opatrenia (72).
b) Právny základ
(285)
Právny základ tvoria článok 26 zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov, článok 83 nariadení o vykonávaní zákona ČĽR o dani z príjmov podnikov, vyhláška Štátnej rady ČĽR č. 512 uverejnená 6. decembra 2007.
c) Odmietnutie spolupráce
(286)
Čínska vláda odpovedala, že počas OP nevyužívala tento program žiadna zo spoločností zaradených do vzorky, a pokiaľ ide o informácie týkajúce sa akýchkoľvek výhod, ktoré mohli byť získané na základe tohto programu, odkázala na odpovede výrobcov zaradených do vzorky. Komisia odkazuje na svoje argumenty v súvislosti s požiadavkou adresovanou čínskej vláde, aby poskytla úplné odpovede (odôvodnenia 34 a 35). Preto sa Komisia rozhodla, že svoje zistenia o tomto programe založí v súlade s článkom 28 základného nariadenia na informáciách dostupných v dokumentácii, a to na zisteniach uvedených v rozhodnutí vo veci dovozu natieraného bezdrevného papiera.
d) Zistenia z prešetrovania
(287)
Prostredníctvom tohto programu sa poskytuje subvencia v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia vo forme ušlého príjmu. Táto výhoda podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa rovná výške daňových úspor čínskych rezidentných podnikov na základe daňovej výnimky, ktorá sa vzťahuje na určité dividendy, bonusy a iné kapitálové investície. Program je de jure špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže právne predpisy, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, obmedzujú prístup k subvencii len na podniky so sídlom v Číne, ktoré majú príjem z dividend pochádzajúci z iných podnikov so sídlom v Číne, a neumožňujú prístup podnikom, ktoré investujú do zahraničných podnikov. Tento program je špecifický aj podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na to, že je určený výlučne pre dôležité odvetvia a projekty podporované štátom, ako napríklad oceliarsky priemysel (pozri napríklad odôvodnenie 182), a takisto vzhľadom na to, že neexistujú žiadne objektívne kritériá stanovujúce nárok na tento program, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že tento nárok vzniká automaticky.
e) Výpočet výšky subvencie
(288)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje celková suma splatnej dane vrátane príjmu z dividend pochádzajúceho z iných podnikov so sídlom v Číne po odpočítaní skutočne zaplatenej sumy na základe daňovej výnimky z vyplácaných dividend. Vzhľadom na to, že inštitúcie Únie už tento program preskúmali v predchádzajúcom antisubvenčnom konaní, a pretože chýbali informácie na hodnotenie tejto výhody, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo hodnotenie tohto programu v rámci konania týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera. Ako sa uvádza v odôvodnení 252, toto hodnotenie bolo v prípade potreby náležite upravené.
(289)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,77 %, čo predstavuje aritmetický priemer sadzieb stanovených pre tento program v konaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera.
3.3.5.9. Program preferenčných daní pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou
(290)
V podnete sa uvádzajú tieto schémy preferenčnej dane z príjmov v prospech podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou:
-
program, v rámci ktorého sú produktívne podniky so zahraničnou majetkovou účasťou prvé dva roky oslobodené od platenia dane z príjmov a ďalšie tri roky platia polovičnú daň z príjmov,
-
miestne programy na oslobodenie produktívnych podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou od dane z príjmov alebo jej zníženie,
-
dobropis na daň z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrábané domácimi výrobcami,
-
zníženie dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou na základe geografickej polohy.
(291)
Čínska vláda predložila príslušný právny základ s cieľom preukázať, že programy týkajúce sa podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou boli ukončené prijatím zákona o korporátnej dani z príjmov na rok 2008 na 5. zasadaní 10. Národného ľudového kongresu Čínskej ľudovej republiky 16. marca 2007, konkrétne:
-
oznámenie Štátnej rady č. 39 z roku 2007 o vykonávaní prechodných preferenčných politík v súvislosti s daňou z príjmu podnikov,
-
oznámenie Štátnej správy daní č. 52 z roku 2008 o zastavení vykonávania politiky odpočtu dane z príjmov podnikov a oslobodenia od tejto dane pri investíciách podniku do nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami.
(292)
Z týchto ustanovení vyplýva, že výhody, ktoré mali podniky so zahraničnou majetkovou účasťou v oblasti daní z príjmov, sa postupne rušili až do konca roku 2011. Čínska vláda tiež uviedla, že pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou neexistuje žiadny náhradný program a že daňový režim podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou je teraz rovnaký ako pre ostatné korporátne daňové subjekty. Komisia upozorňuje na to že tieto programy preferenčnej dane týkajúce sa podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou stále podliehajú vyrovnávacím opatreniam, pretože výrobcovia VOOP môžu stále využívať výhody, prinajmenšom v časti OP, až do konca roku 2011, a nemožno vylúčiť, že od roku 2012 existuje pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou náhradný program. Komisia sa však napriek tomu rozhodla, že tieto programy nebude ďalej hodnotiť vzhľadom na to, že treba znížiť administratívne zaťaženie všetkých zúčastnených strán a tiež s prihliadnutím na blížiaci sa koniec obdobia postupného ukončovania programov, ako aj preto, lebo nič nenasvedčuje tomu, že by mohol existovať náhradný program.
3.3.6. PROGRAMY TÝKAJÚCE SA NEPRIAMEJ DANE A DOVOZNÉHO CLA
3.3.6.1. Oslobodenie od dovozného cla a DPH v prípade podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou a určitých domácich podnikov, ktoré používajú dovážané zariadenia v podporovaných výrobných odvetviach
a) Opis
(293)
Prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a domáce podniky od DPH a dovozných ciel pri dovoze vybavenia, ktoré používajú vo svojej výrobe. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a podnik, ktorý si uplatňuje nárok na oslobodenie, musí získať certifikát projektov podporovaných štátom vydaný čínskymi orgánmi alebo ŠKRR na základe príslušných právnych predpisov v oblasti investícií, daní a ciel. Únia uplatnila na tento program vyrovnávacie opatrenia v antisubvenčnom konaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera (73).
b) Právny základ
(294)
Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej rady o úprave daňových politík týkajúcich sa dovážaných zariadení, Guo Fa č. 37/1997, vyhláška Ministerstva financií, Všeobecnej správy ciel a Štátnej správy daní č. 43 z roku 2008, oznámenie ŠKRR č. 316/2006 z 22. februára 2006 o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov, ako aj Katalóg dovozných artiklov bez výnimky z colnej povinnosti z roku 2008, ktorý platí pre domáce podniky i pre podniky so zahraničnou účasťou.
c) Odmietnutie spolupráce
(295)
Čínska vláda tvrdila, že počas OP nevyužívala tento program žiadna zo spoločností zaradených do vzorky, a pokiaľ ide o informácie týkajúce sa akýchkoľvek výhod, ktoré mohli byť získané na základe tohto programu, odkázala na odpovede výrobcov zaradených do vzorky. Komisia odkazuje na svoju argumentáciu v súvislosti s požiadavkou adresovanou čínskej vláde, aby poskytla úplné odpovede (odôvodnenie 34 a nasledujúce), a preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia založí svoje zistenia o tomto programe na informáciách dostupných v dokumentácii, konkrétne na svojich zisteniach v konaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera.
d) Zistenia z prešetrovania
(296)
Tento program sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) vo forme ušlého príjmu čínskej vlády, pretože podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a iné oprávnené domáce podniky sú oslobodené od platenia DPH a/alebo ciel, ktoré by inak boli splatné, ak by tieto podniky nezískali príslušný certifikát ŠKRR štátom podporovaných projektov. Prostredníctvom tohto programu sa teda poskytuje výhoda prijímajúcim spoločnostiam v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Program je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože právnymi predpismi, ktorými sa spravuje orgán poskytujúci subvenciu, sa výslovne obmedzuje prístup na podniky, ktoré investujú v rámci špecifických obchodných kategórií vymedzených taxatívne zákonom a získajú certifikát projektov podporovaných štátom. Navyše neexistujú žiadne objektívne kritériá stanovujúce nárok na tento program, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia.
e) Výpočet výšky subvencie
(297)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje suma DPH a cla na dovážané zariadenia, od ktorej boli príjemcovia oslobodení. Vzhľadom na nedostatok informácií na hodnotenie tejto výhody a keďže Únia už tento program preskúmala v predchádzajúcom antisubvenčnom konaní, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo hodnotenie tohto programu v rámci konania týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera. Ako sa uvádza v odôvodnení 252, toto hodnotenie bolo v prípade potreby náležite upravené.
(298)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,89 %, čo je aritmetický priemer sadzieb stanovených pre tento program v rámci prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera.
3.3.6.2. Vrátenie DPH podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami
a) Opis
(299)
V rámci tohto programu sa podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou poskytujú výhody formou vrátenia DPH, ktorú zaplatili pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. Zariadenie nesmie byť uvedené v katalógu tovarov, ktoré nie sú oslobodené od platenia DPH, a hodnota tohto zariadenia nesmie prekročiť hranicu celkových investícií pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou podľa „dočasných správnych opatrení týkajúcich sa nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami“. Únia uplatnila na tento program vyrovnávacie opatrenia v antisubvenčnom konaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, (74), a americké orgány v konaní o vyrovnávacom cle v súvislosti s natieraným bezdrevným papierom z ČĽR (75).
b) Právny základ
(300)
Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej daňovej správy č. 171/1999 z 20. septembra 1999 o zrušení dočasných opatrení týkajúcich sa správy vrátenia dane, ktorú podniky so zahraničnou majetkovou účasťou zaplatili pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami; Oznámenie Ministerstva financií a Štátnej správy daní č. 176 z roku 2008 o zastavení vykonávania politiky v súvislosti s vrátením dane podnikom so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami.
c) Odmietnutie spolupráce
(301)
Čínska vláda tvrdila, že tento program bol ukončený 1. januára 2009 na základe uvedeného oznámenia č. 176 z roku 2008. Komisia požiadala čínsku vládu o poskytnutie informácií o aktuálnom ukončení výhod, ktoré mohli byť rozdelené na dlhšie časové obdobie, pretože tento program je spojený s nákupom zariadenia vyrobeného domácimi výrobcami. Pokiaľ ide o informácie týkajúce sa akýchkoľvek výhod, ktoré mohli podniky získať na základe tohto programu, čínska vláda jednoducho odkázala na odpovede výrobcov zaradených do vzorky. Komisia odkazuje na svoju argumentáciu v súvislosti s požiadavkou adresovanou čínskej vláde, aby poskytla úplné odpovede (odôvodnenie 34 a nasledujúce). Komisia tiež upozorňuje, že podľa oznámenia č. 176 sa na získanie výhod stanovuje prechodné obdobie na nadobudnutie dlhodobého majetku, pri ktorom možno uplatniť nárok na vrátenie DPH, a podanie žiadosti do 30. júna 2009. Komisia vychádza pri svojich zisteniach o tomto programe v súlade s článkom 28 základného nariadenia z dostupných informácií, konkrétne zistení v rámci konania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, pretože čínska vláda neposkytla žiadne informácie o postupnom ukončovaní výhod a vzhľadom na to, že tieto výhody, keďže sú spojené s dlhodobým majetkom, môžu byť rozdelené na dlhšie časové obdobie a pokračovať do OP.
d) Zistenia z prešetrovania
(302)
Tento program sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) vo forme ušlého príjmu čínskej vlády, a teda poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Program je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže právnymi predpismi, ktorými sa orgán udeľujúci subvencie riadi, sa obmedzuje prístup k tomuto programu na nákup zariadení, ktoré nie sú uvedené v katalógu zariadení bez výnimiek z platenia DPH, len na určité podniky (podniky so zahraničnou majetkovou účasťou). Nie sú k dispozícii žiadne informácie, na základe ktorých by sa podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia program nepovažoval za špecifický, pretože neexistujú žiadne objektívne kritériá stanovujúce nárok na tento program, ani žiadne nezvratné dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že nárok vzniká automaticky. Okrem toho je tento program špecifický v zmysle článku 4 ods. 4 písm. b) základného nariadenia, pretože táto subvencia je podmienená prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným.
e) Výpočet výšky subvencie
(303)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje vrátená suma DPH pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami. Vzhľadom na nedostatok informácií na hodnotenie tejto výhody a keďže Únia už tento program preskúmala v predchádzajúcom antisubvenčnom konaní, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo hodnotenie tohto programu v rámci konania týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera. Ako sa uvádza v odôvodnení 252, toto hodnotenie bolo v prípade potreby náležite upravené.
(304)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,04 %, čo predstavuje aritmetický priemer sadzieb stanovených pre tento program v konaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera.
3.3.6.3. Odpočet DPH na dlhodobý majetok v strednom regióne
a) Opis
(305)
Tento program sa vzťahuje na platiteľov DPH, ktorí vykonávajú hlavnú činnosť v určitých priemyselných odvetviach uvedených v zozname vrátane metalurgického priemyslu. V programe sa stanovuje, že oprávnení platitelia DPH sídliaci v 26 mestách so zastaranou priemyselnou základňou v strednom regióne, ktorí investujú do určitého dlhodobého majetku, si môžu zo svojej celkovej splatnej DPH odpočítať sumu DPH zaplatenú pri nákupe dlhodobého majetku.
b) Právny základ
(306)
Právnym základom tohto programu sú oznámenie Ministerstva financií a Štátnej správy daní č. 75 z roku 2007, ktorým sa vydávajú dočasné opatrenia na zväčšenie rozsahu náhrady dane z pridanej hodnoty v strednom regióne, oznámenie Ministerstva financií a Štátnej správy daní č. 170 z roku 2008 o niekoľkých otázkach týkajúcich sa vnútroštátneho vykonávania reformy dane z pridanej hodnoty.
c) Odmietnutie spolupráce
(307)
Čínska vláda tvrdila, že tento program bol ukončený 1. januára 2009 na základe oznámenia č. 170 z roku 2008. Pokiaľ ide o informácie týkajúce sa akýchkoľvek výhod, ktoré mohli podniky získať na základe tohto programu, čínska vláda odkázala na odpovede výrobcov zaradených do vzorky. Komisia odkazuje na svoju argumentáciu v súvislosti s požiadavkou adresovanou čínskej vláde, aby poskytla úplné odpovede (odôvodnenie 34 a nasledujúce). Komisia upozorňuje, že v oznámení č. 170 sa uvádza, že výhody v oblasti DPH pre spoločnosti so sídlom v strednom regióne sa ukončia na konci roku 2008 a môžu sa previesť len do januára 2009. Tieto výhody však vzhľadom na to, že sú spojené s dlhodobým majetkom, môžu byť rozdelené na dlhšie časové obdobie a pokračovať do OP. Navyše oznámenie podľa všetkého obsahuje ešte jeden preferenčný systém DPH pre tie podniky, ktoré majú sídlo v strednom regióne od januára 2009, spočívajúci v uplatňovaní polovičných sadzieb DPH. Komisia v súlade s článkom 28 základného nariadenia zakladá svoje zistenia na informáciách dostupných v dokumentácii, pretože čínska vláda neobjasnila postupné ukončovanie výrazných výhod v rámci tohto programu ani neposkytla podrobné informácie o akomkoľvek náhradnom programe.
d) Zistenia z prešetrovania
(308)
Tento program sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) vo forme ušlého príjmu čínskej vlády, a teda poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, rovnajúcu sa výške úspor vzniknutých odpočítaním DPH zaplatenej pri nákupe dlhodobého majetku. Program je špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože právnymi predpismi sa obmedzuje prístup pre určité podniky, t. j. priemyselné odvetvia, ktoré pôsobia v uvedených sektoroch. Tento program je špecifický aj podľa článku 4 ods. 3 základného nariadenia, pretože sa obmedzuje len na niektoré určené oblasti, t. j. mestá so zastaranou priemyselnou základňou v strednom regióne.
e) Výpočet výšky subvencie
(309)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považuje výška úspor vzniknutých odpočítaním DPH zaplatenej pri nákupe dlhodobého majetku. Vzhľadom na nedostatok informácií na hodnotenie tejto výhody a keďže porovnateľný program v oblasti oslobodenia od DPH bol už v rámci tohto konania preskúmaný, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo hodnotenie vykonané v odôvodneniach 297 a 298.
(310)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,89 %.
3.3.6.4. Ďalšie daňové zvýhodnenia v meste Ma-an-šan
a) Zistenia z prešetrovania
(311)
V podnete sa uvádzajú rôzne daňové zvýhodnenia, ktoré boli od roku 2008 do roku 2010 poskytované výrobcom VOOP so sídlom v mestách Ma-an-šan a Wu-chan, vrátane výnimiek z platenia mestských daní za údržbu a výstavbu a z príplatkov na vzdelávanie. Komisia požiadala čínsku vládu o poskytnutie informácií o týchto daňových výhodách. Čínska vláda odpovedala, že požadované informácie sú pre prešetrovanie nepodstatné, pretože ani jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nesídli v meste Ma-an-šan. Komisia sa odvoláva na svoje vysvetlenie, že čínska vláda bola požiadaná o predloženie informácií aj v súvislosti s tvrdeniami o poskytovaní subvencií, ktoré sa týkali spoločností nezaradených do vzorky (odôvodnenia 34 a 35).
(312)
Keďže čínska vláda neposkytla žiadne informácie, Komisia dospela k záveru, že daňové zvýhodnenia poskytované v mestách Ma-an-šan a Wu-chan by sa mali v súlade s článkom 3 ods. 1 písm. a) bodom ii) základného nariadenia považovať za subvenciu vo forme ušlého príjmu čínskej vlády. Týmito zvýhodneniami sa poskytuje výhoda prijímajúcim spoločnostiam v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože sa nimi poskytuje daňová úspora rovnajúca sa rozdielu medzi zaplatenou daňou a sumou normálne splatnej dane bez uplatnenia tohto programu. Program je špecifický v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, pretože je vyhradený pre podniky so sídlom v určených regiónoch alebo správnych oblastiach v meste Ma-an-šan.
b) Výpočet výšky subvencie
(313)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Komisia založila svoje zistenia na informáciách uvedených v podnete, pretože iné informácie na hodnotenie tejto výhody neboli k dispozícii. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa takto vypočítaná suma subvencie rozdelila podľa celkového obratu príjemcov počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia nie je podmienená uskutočneným vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(314)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,08 %.
3.3.7. GRANTOVÉ PROGRAMY
(315)
V podnete sa tvrdí, že od roku 2005 až donedávna (vrátane roku 2009) spoločnosti vyrábajúce príslušný výrobok získavali výhody v rámci niekoľkých grantových programov a podprogramov. Nedá sa vylúčiť, že platby v rámci tohto programu stále prebiehajú alebo sa uskutočnili jednorazovo v spojení s kapitálovými investíciami, a preto stále pokračujú výhody, ktoré sa počas pätnásťročného amortizačného obdobia ešte plne neamortizovali. Čínska vláda bola požiadaná o poskytnutie informácií o týchto programoch, ale v súvislosti so žiadnym z nich neposkytla nijakú zmysluplnú odpoveď. Komisia preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia zakladá svoje zistenia na najlepších dostupných dôkazoch, pretože čínska vláda neposkytla odpovede na všetky tieto aspekty.
3.3.7.1. Program China World Top Brand
a) Právny základ
(316)
Podľa podnetu sú právnym základom tohto programu tieto dokumenty:
-
obežník GZJH č. 95 z roku 2005 o vykonávaní hodnotenia výrobkov, ktoré sa majú uznať ako China World Top Brand (čínska popredná svetová obchodná značka),
-
oznámenie čínskeho výboru na podporu stratégie poprednej obchodnej značky, ktorým sa uverejňuje zoznam čínskych výrobkov poprednej obchodnej značky,
-
obežník ZJZH č. 11 z roku 2006 o uplatňovaní programu China World Top Brands v roku 2006,
-
oznámenie čínskeho výboru na podporu stratégie poprednej obchodnej značky č. 6 z roku 2006, ktorým sa uverejňuje zoznam čínskych výrobkov poprednej obchodnej značky,
-
oznámenie čínskeho výboru na podporu stratégie poprednej obchodnej značky č. 6 z roku 2007, ktorým sa uverejňuje zoznam čínskych výrobkov poprednej obchodnej značky,
-
obežník ZJZH č. 23 z roku 2008 o uplatňovaní programu China World Top Brands v roku 2008,
-
opatrenia na správu čínskych výrobkov poprednej obchodnej značky, ktoré vydala čínska vláda.
b) Oprávnenosť
(317)
Na výhody poskytované v rámci tohto programu majú nárok len výrobcovia, ktorým bolo udelené označenie „China World Top Brand“ (čínska popredná svetová obchodná značka). V podnete sa uvádza, že toto označenie sa udeľuje viacerým výrobkom z ocele vyrábaným oceliarskymi spoločnosťami, ktoré podliehajú tomuto prešetrovaniu.
c) Zistenia z prešetrovania
(318)
Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády zistenia o tomto programe v súlade s článkom 28 základného nariadenia vychádzajú z informácií uvedených v dokumentácii.
(319)
Tento program poskytuje finančné príspevky vo forme grantov, úverov za nižšiu ako trhovú úrokovú sadzbu a iných stimulov, ktoré predstavujú priamy prevod finančných prostriedkov poskytujúci výhodu príjemcom v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
(320)
Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože právnymi predpismi sa obmedzuje prístup len na určité podniky, t. j. podniky, ktoré získali pre svoje výrobky označenie „China World Top Brand“. Navyše neexistujú žiadne objektívne kritériá stanovené orgánom poskytujúcim subvenciu v súvislosti s nárokom na túto schému, pričom podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia tento nárok nevzniká automaticky.
d) Výpočet výšky subvencie
(321)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Keďže neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo porovnateľné rozhodnutie amerických orgánov. Ako už bolo uvedené, v prípade, keď sa výška subvencie zakladá na zisteniach z iných prešetrovaní, v rámci tohto nariadenia sa prihliada okrem iného na to, či v príslušnej schéme nedošlo k akýmkoľvek významným zmenám a či sa výška subvencie nemohla v priebehu času znížiť. Treba poznamenať, že výška opakovaných výhod sa zvyčajne takto znižovať nebude. Keď k takýmto zmenám alebo zníženiu výšky subvencie nedošlo, ako výška subvencie sa v súčasnom prípade použije pôvodná sadzba z príslušného prešetrovania.
(322)
Sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s touto schémou stanovená počas OP, predstavuje 0,13 %, čo je aritmetický priemer pre podobné programy, ktorý bol stanovený v oznámení o rozhodnutí USA zo 6. apríla 2009 o kyseline citrónovej a určitých citrátových soliach (strana 6) (Federálny register/zväzok 74, č. 69, strana 16836/13. apríla 2009), oznámenie o rozhodnutí USA zo 14. mája 2010 o oceľových splietaných lankách používaných na vystuženie predpätého betónu (strana 29) (Federálny register/zväzok 75, č. 98, strana 28557/21. mája 2010), oznámenie o rozhodnutí USA z 28. mája 2010 o určitých oceľových mriežkach (strana 18) (Federálny register/zväzok 75, č. 109, strana 32362/8. júna 2010), oznámenie o rozhodnutí USA z 28. marca 2011 o hliníkových výliskoch (strana 19) (Federálny register/zväzok 76, č. 64, strana 18521/4. apríla 2011) a oznámenie o rozhodnutí USA z 11. októbra 2011 o viacvrstvovej drevenej podlahovej krytine (strana 17) (Federálny register/zväzok 76, č. 201, strana 64313/18. októbra 2011). V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výhody z grantových programov bola v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (76).
3.3.7.2. Program Famous Brands (známe značky) a podprogramy (Famous Brands mesta Čchung-čching, Famous Brands provincie Chu-pej, Famous Brands mesta Ma-an-šan, Top Brands provincie Šan-tung, Famous Brands mesta Wu-chan)
a) Právny základ
(323)
Právnym základom tohto programu, ktorý sa uvádza v podnete v súvislosti s podprogramom provincie Šan-tung, sú tieto dokumenty:
-
oznámenie o vydaní a distribúcii politík na podporenie a rozšírenie vývozu v rámci zahraničného obchodu do provincie Šan-tung; LWJMJCZ, [2003] č. 180,
-
politiky na podporu rozvoja zahraničného obchodu a hospodárskej spolupráce v provincii Šan-tung v roku 2004, LWJMJCZ, [2003] č. 1037,
-
politiky na podporu rozvoja zahraničného obchodu a hospodárskej spolupráce v provincii Šan-tung v roku 2005,
-
oznámenie o vydaní a distribúcii politík na podporu rozvoja zahraničného obchodu a hospodárskej spolupráce v provincii Šan-tung v roku 2006, LCQ [2006] č. 5,
-
osobitný rozpočtový fond na udeľovanie cien za rozvoj úspešných vývozných značiek, Lucaiqiži, 2008, č. 75.
b) Oprávnenosť
(324)
Tento program poskytuje výhody výrobcom výrobkov označených ako „Famous Brands“ (známe značky) a určených na vývozné trhy. V podnete sa spomína viacero výrobcov príslušného výrobku, ktorí využívali tento program minimálne do roku 2009.
c) Zistenia z prešetrovania
(325)
V podnete sa tvrdí, že tento program bol určený na podporu domácich vyspelých odvetví a vývozu ich výrobkov na svetové trhy. Hlavný rámec tohto programu je stanovený v hlavnom programe a provinčné a miestne vlády vypracúvajú svoje vlastné programy známych značiek na podporu vývozu miestnych výrobkov v súlade s hlavným programom. Spojené štáty napadli tento grantový program na pôde WTO (DS 387). Americké orgány okrem toho uplatnili na tento program vyrovnávacie opatrenia v niekoľkých konaniach spomínaných v podnete. Komisia tiež uplatnila vyrovnávacie opatrenia na kompenzáciu výhod poskytovaných v rámci tohto programu v konaní vo veci natieraného bezdrevného papiera (77).
(326)
Program „známych značiek“ poskytuje finančnú pomoc vo forme subvencovaných úrokových sadzieb, financovania výskumu a vývoja a odmien za vývoz vo forme hotovostných grantov. Tieto stimuly predstavujú priamy prevod finančných prostriedkov a príjemcom poskytujú výhodu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
(327)
Táto subvencia je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože právnymi predpismi sa obmedzuje prístup k subvencii len na tie uznávané podniky, ktoré vyvážajú výrobky označené ako „známe značky“. Navyše sa program považuje za špecifický aj podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia, pretože neexistujú objektívne kritériá a podmienky na uplatňovanie tohto programu orgánom poskytujúcim subvenciu. Preferenčné zaobchádzanie v rámci tohto programu je špecifické aj podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože jeho výhody sú podmienené uskutočneným vývozom príslušných výrobkov „známej značky“.
d) Výpočet výšky subvencie
(328)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Keďže neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom boli porovnateľné rozhodnutia (na základe podobného charakteru programu) amerických orgánov. Ako už bolo uvedené, v prípade, keď sa výška subvencie zakladá na zisteniach z iných prešetrovaní, v rámci tohto nariadenia sa prihliada okrem iného na to, či v príslušnej schéme nedošlo k akýmkoľvek významným zmenám a či sa výška subvencie nemohla v priebehu času znížiť. Treba poznamenať, že výška opakovaných výhod sa zvyčajne takto znižovať nebude. Keď k takýmto zmenám alebo zníženiu výšky subvencie nedošlo, ako výška subvencie sa v súčasnom prípade použije pôvodná sadzba z príslušného prešetrovania.
(329)
Sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s touto schémou stanovená počas OP, predstavuje 0,13 %, čo je aritmetický priemer pre podobné programy, ktorý bol stanovený v oznámení o rozhodnutí USA zo 6. apríla 2009 o kyseline citrónovej a určitých citrátových soliach (strana 6) (Federálny register/zväzok 74, č. 69, strana 16836/13. apríla 2009), oznámenie o rozhodnutí USA zo 14. mája 2010 o oceľových splietaných lankách používaných na vystuženie predpätého betónu (strana 29) (Federálny register/zväzok 75, č. 98, strana 28557/21. mája 2010), oznámenie o rozhodnutí USA z 28. mája 2010 o určitých oceľových mriežkach (strana 18) (Federálny register/zväzok 75, č. 109, strana 32362/8. júna 2010), oznámenie o rozhodnutí USA z 28. marca 2011 o hliníkových výliskoch (strana 19) (Federálny register/zväzok 76, č. 64, strana 18521/4. apríla 2011) a oznámenie o rozhodnutí USA z 11. októbra 2011 o viacvrstvovej drevenej podlahovej krytine (strana 17) (Federálny register/zväzok 76, č. 201, strana 64313/18. októbra 2011). V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výšky výhody poskytnutej v rámci grantových programov bola v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (78).
3.3.7.3. Fond na financovanie štátnych kľúčových technologických projektov
a) Odmietnutie spolupráce zo strany čínskej vlády
(330)
Čínska vláda vo vyplnenom dotazníku uviedla len to, že tento program bol ukončený v roku 2003 a že žiadny z vývozcov zaradených do vzorky ho nevyužíval. Komisia podľa článku 28 základného nariadenia analyzovala tento program na základe dostupných informácií, pretože čínska vláda k tejto odpovedi neposkytla žiadne relevantné dôkazy ani ďalšie objasnenia.
b) Právny základ
(331)
Právnym základom tohto programu sú podľa podnetu tieto dokumenty:
-
štátne obežníky: Guojingmao Touzi č. 886 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 122 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 1038 z roku 1999, Guojingmao Touzi č. 822 z roku 2000 a
-
opatrenia na správu štátneho dlhu osobitného fondu na financovanie kľúčových národných projektov na obnovu technológie.
c) Oprávnenosť
(332)
Podľa citácií z hlavného právneho základu uvedených v podnete, podniky podporované v rámci tohto programu sa „vyberajú hlavne spomedzi veľkých štátnych podnikov v rámci 512 kľúčových podnikov, 120 skupín pilotných podnikov a vedúcich podnikov v odvetví“. Preferencia existuje aj z geografického hľadiska a týka sa podnikov so sídlom v zastaraných priemyselných základniach v severovýchodnej, strednej a západnej oblasti.
d) Zistenia z prešetrovania
(333)
Komisia vychádzala z informácií uvedených v podnete a/alebo v iných zdrojoch spomínaných v podnete (79), pretože spolupráca zo strany čínskej vlády bola nedostatočná.
(334)
V podnete sa uvádza, že tento program poskytoval finančnú pomoc oprávneným podnikom na podporu technologickej obnovy v kľúčových priemyselných odvetviach, podporu podnikov a výrobkov, uľahčenie technologickej modernizácie, zlepšenie štruktúry výrobkov, zlepšenie kvality, zvýšenie dodávok, rozšírenie domáceho dopytu, podporenie neustáleho a zdravého rozvoja štátneho hospodárstva. Podľa podnetu tento fond podporoval 47 železiarskych a oceliarskych podnikov v súvislosti s investíciami v celkovej výške 75 miliárd RMB. Americké orgány uplatnili na tento program vyrovnávacie opatrenia prinajmenšom v dvoch konaniach.
(335)
Program predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, pretože poskytuje finančnú pomoc vo forme grantov na nákup dlhodobého majetku, čím zvýhodňuje príjemcu. Na základe dostupných informácií sa dospelo k záveru, že táto výhoda pokračuje do OP, pretože subvencia je spojená s dlhodobým majetkom a jej čerpanie je rozdelené na dlhšie časové obdobie.
(336)
Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože podpora sa obmedzuje na veľké štátne podniky a štátne holdingové podniky spomedzi 512 kľúčových podnikov a 120 skupín pilotných podnikov. Projekt je špecifický aj v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, keďže sa zameriava na spoločnosti so sídlom v osobitne určených geografických regiónoch so zastaranou priemyselnou základňou v severovýchodnej, strednej a západnej oblasti.
e) Výpočet výšky subvencie
(337)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Keďže neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo podobné rozhodnutie amerických orgánov, a to oznámenie o rozhodnutí USA z 10. septembra 2010 o určitých bezšvových štandardných, diaľkových a tlakových potrubiach z uhlíkovej a legovanej ocele (strana 19) (Federálny register/zväzok 75, č. 182, strana 57444/21. septembra 2010).
(338)
Sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s touto schémou stanovená počas OP, predstavuje 0,01 %, čo je sadzba pre podobnú schému, ako bola stanovená v rozhodnutí USA uvedenom v predchádzajúcom odôvodnení.
3.3.7.4. Programy na náhradu poplatkov za právne služby v súvislosti s antidumpingovými opatreniami
a) Odmietnutie spolupráce zo strany čínskej vlády
(339)
V podnete sa uvádzajú rôzne prešetrovania, ktoré uskutočnili americké orgány (80) a Komisia (konanie týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera), pri ktorých sa zistilo, že niekoľko provinčných programov, v rámci ktorých 40 % poplatkov za právne služby v súvislosti s účasťou spoločnosti v antidumpingovom konaní uhrádzal miestny finančný úrad, podlieha vyrovnávacím opatreniam. Keďže sa čínska vláda rozhodla, že neodpovie na otázky týkajúce sa tohto programu, a uviedla len, že vývozcovia zaradení do vzorky ho nevyužívali, Komisia zakladá svoje zistenia v súlade s článkom 28 základného nariadenia na dôkazoch, ktoré sú dostupné v dokumentácii.
b) Právny základ
(340)
Podľa podnetu a rozhodnutia Komisie v konaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera (odôvodnenie 193), právnym základom tohto programu sú:
-
Pravidlá vykonávania politiky podpory pre účastníkov prešetrovaní v súvislosti s dumpingom, subvenciami a vyrovnávacími opatreniami.
c) Oprávnenosť
(341)
Tento program je dostupný pre spoločnosti, ktoré sú zapojené do antidumpingových prešetrovaní a riadia sa inštrukciami ministerstva obchodu a provinčných orgánov.
d) Zistenia z prešetrovania
(342)
Program predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, pretože poskytuje finančnú pomoc vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov na pokrytie poplatkov za právne služby v antidumpingovom konaní a poskytuje výhodu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Táto subvencia je podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a c) základného nariadenia špecifická, pretože je obmedzená len na určité podniky, ktoré sú podrobené zahraničným antidumpingovým konaniam. Okrem toho je tento program špecifický aj v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, vzhľadom na to, že je obmedzený na určité podniky registrované v určených geografických regiónoch, ktoré spravujú príslušné provinčné orgány uplatňujúce tento program.
e) Výpočet výšky subvencie
(343)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Vzhľadom na nedostatok informácií na hodnotenie tejto výhody a keďže inštitúcie Únie už tento program preskúmali v predchádzajúcom antisubvenčnom konaní, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo hodnotenie tohto programu v rámci konania týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera. Ako sa uvádza v odôvodnení 252, toto hodnotenie bolo v prípade potreby náležite upravené.
(344)
Sadzba stanovená na základe zistení v rámci konania týkajúceho sa dovozu natieraného bezdrevného papiera (81) pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,01 %.
3.3.8. NÁKUP TOVARU VLÁDOU ZA VYŠŠIU NEŽ PRIMERANÚ ODPLATU
(345)
Podnet obsahoval dôkazy o tom, že čínska vláda nakupovala prostredníctvom štátnych podnikov výrobky z ocele vyrobené výrobcami VOOP. V podnete sa uvádza, že čínska vláda nakupovala viacero oceľových produktov vrátane plechov s farebným povlakom, zvitkov plechov valcovaných za tepla, plechov valcovaných za studena, stredných plechov, galvanizovaného plechu a mnohé ďalšie výrobky. Z podnetu vyplynulo, že cena za nákup týchto tovarov štátnymi podnikmi bola stanovená podľa rôznych prvkov a/alebo referenčných hodnôt a že existovali cenové stropy alebo úpravy v závislosti od rôznych tovarov a od toho, či sa transakcia týkala prepojených strán.
(346)
Čínska vláda v odpovedi odkázala na svoje všeobecné argumenty týkajúce sa štátnych podnikov, a to, že sa nepreukázalo, že štátne podniky nakupujúce tieto výrobky z ocele boli verejnými subjektmi v zmysle Dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach a že čínska vláda nemohla so zreteľom na neznáme subjekty zhromaždiť údaje o transakciách. Čínska vláda tiež konštatovala, že v podnete sa neuvádza žiadny nákup tovaru, na ktorom by sa podieľali vývozcovia zaradení do vzorky. Komisia odkazuje na svoje závery, že nákupcovia VOOP a ďalších výrobkov z ocele sú štátne podniky (odôvodnenia 49 - 73) a na požiadavku adresovanú čínskej vláde, aby poskytla informácie, ktoré sa týkajú aj vývozcov nezaradených do vzorky (pozri odôvodnenia 34 a 35). Vzhľadom na to, že čínska vláda neposkytla o tomto programe ďalšie informácie, Komisia podľa článku 28 základného nariadenia zakladá svoje zistenia na informáciách dostupných v dokumentácii.
(347)
Tento program podlieha vyrovnávacím opatreniam podľa článku 3 ods. 1) písm. a) bodu iii) a článku 6 písm. d) základného nariadenia, pokiaľ sú ceny vyššie ako trhové ceny a pokiaľ štát poskytuje výhodu výrobcom VOOP prostredníctvom nákupcov štátnych podnikov. Treba tiež zvážiť, že tvrdenie v podnete, že v dôsledku prevahy verejného sektora na trhu s oceľou neexistuje spoľahlivá súkromná cena, sa prešetrovaním potvrdilo, pretože štátne podniky majú dominantný podiel na trhu s oceľou v Číne, prinajmenšom so zreteľom na oceľ valcovanú za tepla a oceľ valcovanú za studena (pozri odôvodnenia 76 až 79). Táto subvencia je špecifická aj podľa článku 4 ods. 2 základného nariadenia, pretože je obmedzená len na vybrané subjekty zapojené prostredníctvom štátu do oceliarskeho odvetvia. Zložitosť týchto transakcií a príslušných zmlúv v spojení s nedostatkom nevyhnutných podrobných informácií v dokumentácii však Komisii neumožnila dospieť k definitívnemu záveru o tomto programe. Komisia sa preto rozhodla, že tento program nebude ďalej hodnotiť.
3.3.9. ĎALŠIE REGIONÁLNE PROGRAMY
a) Odmietnutie spolupráce zo strany čínskej vlády
(348)
Čínska vláda odpovedala, že informácie, ktoré požaduje Komisia, sú pre prešetrovanie nepodstatné, pretože ani jeden z výrobcov zaradených do vzorky nesídli v oblastiach, v ktorých sa uplatňujú regionálne programy zaradené do tejto časti. Vzhľadom na dôležitosť týchto informácií pre prešetrovanie (pozri odôvodnenia 34 a 35) a preto, lebo čínska vláda neposkytla odpoveď, Komisia v súlade s článkom 28 základného nariadenia zakladá svoje rozhodnutia o všetkých regionálnych programoch uvedených v tejto časti na informáciách dostupných v dokumentácii.
3.3.9.1. Subvencie poskytované v novej oblasti Tchien-ťin Pin-chaj a oblasti hospodárskeho a technologického rozvoja Tchien-ťin
a) Právny základ
(349)
Právnym základom schémy zrýchleného odpisovania je obežník Ministerstva financií a Štátnej správy daní o príslušných preferenčných politikách týkajúcich sa daní z príjmov podnikov na podporu rozvoja a otvorenosti novej oblasti Tchien-ťin Pin-chaj.
b) Zistenia z prešetrovania
(350)
V podnete sa tvrdí, že program sa zameriava na podporu výstavby vedecko-technickej infraštruktúry v novej oblasti Tchien-ťin Pin-chaj a oblasti hospodárskeho a technologického rozvoja Tchien-ťin a vybudovanie systému vedecko-technologickej obnovy a servisných spôsobilostí. Podľa podnetu sa finančné výhody podľa tohto programu udeľovali v rámci fondu pre vedu a technológiu a programu zrýchleného odpisovania. Tieto výhody by sa mali obmedzovať na podniky zriadené v jurisdikcii správneho výboru novej oblasti Tchien-ťin Pin-chaj vrátane spoločností vyrábajúcich/vyvážajúcich príslušný výrobok. Podnet odkazuje na rozhodnutie amerických orgánov v konaní o uložení vyrovnávacieho cla týkajúceho sa určitých bezšvových štandardných, diaľkových a tlakových potrubí z uhlíkovej a legovanej ocele z Čínskej ľudovej republiky, v ktorom sa konštatovalo, že tento program podlieha vyrovnávacím opatreniam (82).
(351)
Keďže čínska vláda nespolupracovala, Komisia v súlade s článkom 28 základného nariadenia zakladá svoje rozhodnutie o tomto programe na najlepších dostupných informáciách uvedených v podnete a v spomínanom rozhodnutí amerických orgánov.
(352)
Tento program poskytuje prijímajúcim spoločnostiam jednorazovú výhodu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia (priamy prevod finančných prostriedkov) vo forme grantov v rámci fondu pre vedu a technológiu a pokiaľ ide o program zrýchleného odpisovania, vo forme ušlého príjmu čínskej vlády podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.
(353)
Subvencie v rámci fondu pre vedu a techniku a v rámci programu zrýchleného odpisovania sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, pretože sú vyhradené určitým podnikom so sídlom v určených geografických regiónoch (t. j. v novej oblasti Tchien-ťin Pin-chaj a/alebo v oblasti hospodárskeho a technologického rozvoja Tchien-ťin).
c) Výpočet výšky subvencie
(354)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Keďže neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo podobné rozhodnutie amerických orgánov, a to oznámenie o rozhodnutí USA z 10. septembra 2010 o určitých bezšvových štandardných, diaľkových a tlakových potrubiach z uhlíkovej a legovanej ocele (strany 20 a 21) (Federálny register zväzok 75, č. 182, strana 57444/21. septembra 2010). V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výšky výhody poskytnutej v rámci daňových a grantových programov je v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (83).
(355)
Celková sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti, ktorá bola stanovená počas OP, predstavuje 0,61 %, čo je akumulovaná sadzba pre príslušné schémy, ktorá bola stanovená v rozhodnutí uvedenom v predchádzajúcom odôvodnení.
3.3.9.2. Programy týkajúce sa severovýchodného regiónu
a) Právny základ
(356)
Právnym základom je obežník Ministerstva financií a Štátnej správy daní o vydaní a distribúcii nariadení o konkrétnych otázkach v súvislosti s rozšírením možností odpočtu DPH v severovýchodných oblastiach zo 14. septembra 2004.
b) Zistenia z prešetrovania
(357)
Navrhovateľ tvrdí, že čínska vláda zriadila program revitalizácie severovýchodného regiónu v roku 2003 s cieľom oživiť starú priemyselnú základňu mesta Ta-lien a troch severovýchodných provincií Liao-ning, Ťi-lin a Chej-lung-ťiang, ktoré sú tradičným centrom čínskeho oceliarskeho priemyslu. Podľa podnetu vytvorila čínska vláda špeciálnu banku, Banku na revitalizáciu severovýchodného regiónu riadenú Štátnou radou s mandátom na financovanie podpory na revitalizáciu starého severovýchodného strediska ťažkého priemyslu.
(358)
V podnete sa uvádzajú aj subvencie poskytované v rámci tohto programu Čínskou exportnou a importnou bankou prostredníctvom pobočky v meste Ta-lien v celkovej výške 5 miliárd RMB vo vývozných úveroch a iných „lacných“ úveroch v hodnote 150 miliónov RMB v úsporách miestnych podnikov od novembra 2003. V podnete sa tiež uvádza, že poskytovanie úverov sa rozšírilo aj na nebonitné podniky s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť nezdravých štátnych podnikov, ktoré mali neprimeraný prístup k finančným zdrojom napriek tomu, že majú najväčší podiel na nesplatených úveroch v krajine.
(359)
Keďže čínska vláda nespolupracovala, Komisia zakladá svoje rozhodnutie o tomto programe na informáciách uvedených v podnete a v oznámení o rozhodnutí USA zo 17. novembra 2008 o zváranom potrubí s kruhovým prierezom z kvalitnej ocele s nízkym obsahom uhlíka (diaľkovom potrubí) (strany 21 a 22) (Federálny register/zväzok 73, č. 227, strana 70961/24. novembra 2008). Ako sa uvádza v odôvodnení 252, tieto informácie boli v prípade potreby náležite upravené.
(360)
Tento program poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam vo forme: i) grantov ako úrokových subvencií na vývoz; ii) vrátenia DPH pri nákupe dlhodobého majetku.
(361)
Pokiaľ ide o bod i) úrokové subvencie na vývoz, poskytovanie úrokových subvencií predstavuje subvenciu vo forme grantu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Ako sa uvádza aj v podnete, v rozhodnutí amerických orgánov sa tento program nespomína ako „program revitalizácie severovýchodného regiónu“, ale ako „fond na podporu rozvoja zahraničného obchodu“. Tento program spravujú orgány provincie Liao-ning (konkrétne Provinčný úrad zahraničného obchodu a hospodárskej spolupráce provincie Liao-ning a Odbor financií provincie Liao-ning). Medzi oprávnené projekty patria tie, ktoré realizujú vyvážajúce podniky okrem iného na zvýšenie konkurencieschopnosti svojej vývoznej základne a na prieskum medzinárodných trhov. Keďže tieto granty sú podmienené uskutočnením vývozu, tento program je podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia špecifický.
(362)
Čo sa týka bodu ii) vrátenia DPH pri nákupe dlhodobého majetku, vrátenie DPH podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia predstavuje subvenciu vo forme ušlého príjmu štátu. V programe sa stanovuje, že platitelia DPH v určitých priemyselných odvetviach si môžu DPH zaplatenú pri nákupe dlhodobého majetku odpočítať od DPH, ktorú zaplatili pri predaji hotových výrobkov. Tento odpočet DPH je obmedzený na firmy so sídlom v severovýchodnom regióne, a preto je regionálne špecifický v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia.
c) Výpočet výšky subvencie
(363)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Keďže neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo porovnateľné rozhodnutie (na základe podobného charakteru programu) amerických orgánov.
(364)
Celková sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti, ktorá bola stanovená počas OP v súvislosti s programom revitalizácie severovýchodného regiónu, predstavuje 0,18 %, čo je akumulovaná sadzba pre granty a vrátenú DPH v rámci programu fondu na podporu rozvoja zahraničného obchodu, ako bola stanovená v oznámení o rozhodnutí USA zo 17. novembra 2008 o zváranom potrubí s kruhovým prierezom z kvalitnej ocele s nízkym obsahom uhlíka (diaľkové potrubie) (strany 21 a 22) (Federálny register/zväzok 73, č. 227, strana 70961/24. novembra 2008). V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výšky výhody poskytnutej v rámci podobných programov je v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (84).
a) Právny základ
(365)
Právnym základom sú dočasné administratívne opatrenia týkajúce úrokových dotácií, ktoré poskytuje provincia Liao-ning, pri vývoze technicky vyspelých výrobkov a výrobných zariadení, zavedené 16. decembra 2004.
b) Zistenia z prešetrovania
(366)
V podnete sa tvrdí, že tento program poskytuje pomoc spoločnostiam na rozšírenie vývozu technicky vyspelých výrobkov a podporuje rozvoj podnikov so sídlom v provincii Liao-ning. Tento program spravujú Úrad zahraničného obchodu a hospodárskej spolupráce provincie Liao-ning, Odbor financií provincie Liao-ning a Hospodárska komisia provincie Liao-ning. Americké orgány v uvedenom rozhodnutí o diaľkovom potrubí (pozri odôvodnenie 359) stanovili, že tento program podlieha vyrovnávacím opatreniam.
(367)
Prostredníctvom tohto programu sa poskytuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov poskytnutých čínskou vládou, ktoré sa využívajú na splácanie úrokov z bankových úverov. Vývozné úvery sú krátkodobé úvery, ktoré získavajú podniky vyrábajúce technicky vyspelé výrobky a výrobné zariadenia v tejto provincii od bánk a nebankových finančných inštitúcií v dôsledku nedostatku finančných prostriedkov potrebných na výrobu a prevádzku v období medzi colným vyhlásením o vývoze výrobkov a prijatím platby. Oprávnené podniky musia vykázať ročný vývoz v hodnote viac ako 1 milión USD a vyviezť výrobky, ktoré sú uvedené vo vývoznom katalógu čínskych technicky vyspelých výrobkov alebo patria do rámca určených výrobných zariadení. Tento program je preto špecifický podľa článku 4 ods. 2 základného nariadenia, pretože je obmedzený na podniky spĺňajúce tieto kritériá. Tento program je tiež podmienený uskutočnením vývozu podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Program je zároveň regionálne špecifický v zmysle článku 4 ods. 3), pretože je obmedzený na podniky so sídlom v určenom geografickom regióne v severovýchodnej Číne.
c) Výpočet výšky subvencie
(368)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Keďže neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo porovnateľné rozhodnutie (na základe podobného charakteru programu) amerických orgánov.
(369)
Sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti, ktorá bola stanovená počas OP, predstavuje 0,43 %, čo zodpovedá sadzbe pre program úrokových subvencií na vývoz, ako bola stanovená v oznámení o rozhodnutí USA zo 17. novembra 2008 o zváranom potrubí s kruhovým prierezom z kvalitnej ocele s nízkym obsahom uhlíka (diaľkové potrubie) (strana č. 23) (Federálny register zväzok 73, č. 227, strana 70961/24. novembra 2008).V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výšky výhody poskytnutej v rámci podobných programov je v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (85).
a) Zistenia z prešetrovania
(370)
Podnet odkazuje na predchádzajúci program úrokových subvencií na vývoz, na ktorý vzniká nárok len v spojení s nesplatenými „vývoznými úvermi“. Americké orgány aj v rozhodnutí o diaľkovom potrubí stanovili, že tento program podlieha vyrovnávacím opatreniam.
(371)
Právnym základom sú dočasné administratívne opatrenia týkajúce sa úrokových dotácií, ktoré poskytuje provincia Liao-ning, pri vývoze technicky vyspelých výrobkov a výrobných zariadení, zavedené 16. decembra 2004.
(372)
Tento program predstavuje výhodu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov poskytnutých čínskou vládou. Subvencia poskytuje výhodu v zmysle článku 3 ods. 2 a článku 6 písm. b) základného nariadenia, ktorá sa rovná rozdielu sumy zaplatenej príjemcami a sumy, ktorú by museli zaplatiť za porovnateľný obchodný úver bez uplatnenia tohto programu. Tieto úvery poskytuje vláda prostredníctvom bánk spojených s vládnou politikou a štátom vlastnených komerčných bánk (pozri analýzu v odôvodneniach 157 - 180). Tieto vývozné úvery sú špecifické podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pretože sú podmienené uskutočnením vývozu, a aj podľa článku 4 ods. 3), pretože sú obmedzené na podniky so sídlom v určenom geografickom regióne v Číne.
b) Výpočet výšky subvencie
(373)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Keďže neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo porovnateľné rozhodnutie (na základe podobného charakteru programu) amerických orgánov.
(374)
Sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti, ktorá bola stanovená počas OP, predstavuje 1,05 %, čo zodpovedá aritmetickému priemeru sadzieb pre schému vývozných úverov, ako bola stanovená v oznámení o rozhodnutí USA zo 17. novembra 2008 o zváranom potrubí s kruhovým prierezom z kvalitnej ocele s nízkym obsahom uhlíka (diaľkové potrubie) (strana 23) (Federálny register/zväzok 73, č. 227, strana 70961/24. novembra 2008). V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výšky výhody poskytnutej v rámci podobných programov je v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (86).
a) Zistenia z prešetrovania
(375)
V podnete sa uvádza, že program „Päť bodov, jedna priamka pobrežného pásma“ zaviedla 21. januára 2006 vláda provincie Liao-ning. Vláda provincie Liao-ning poskytuje subvencie pre určité podniky so sídlom v tejto oblasti. Najvyššiu prioritu majú podniky zriadené v piatich kľúčových oblastiach ako vývozné a výrobné základne. Súčasťou preferenčného zaobchádzania je viacero výhod vrátane zníženej sadzby dane z príjmov pre podniky certifikované ako podniky s vyspelou technológiou (high-tech) vo výške 15 %, oslobodenia od dane z príjmov pre podniky s vyspelou technológiou, ktoré investujú na domácom trhu, priority pri získavaní úrokových subvencií, zvýhodnení v oblasti hospodárskeho riadenia a oslobodenia od vládnych poplatkov. Podľa informácií uvedených v podnete Čínska rozvojová banka, teda banka vo vlastníctve štátu spojená so štátnou politikou, poskytovala v rámci tohto programu preferenčné pôžičky.
(376)
Americké orgány v uvedenom rozhodnutí o diaľkovom potrubí stanovili, že tento program podlieha vyrovnávacím opatreniam.
(377)
Právnym základom tohto programu je stanovisko provinčnej vlády v Liao-ning podporujúce rozširovanie sprístupňovania kľúčových pobrežných rozvojových oblastí. Komisia pre rozvoj a reformy provincie Liao-ning a finančný úrad provincie Liao-ning spravujú úrokové subvencie a orgán pre priemyselný park Huludao Beigang, priemysel a obchod udeľuje oslobodenia od poplatkov poskytované v rámci tohto programu.
(378)
Tento program poskytuje finančné výhody vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov poskytnutých čínskou vládou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia a/alebo ušlého alebo nevybraného príjmu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Tieto subvencie predstavujú výhodu podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia rovnajúcu sa sume grantu a/alebo oslobodenia od dane/poplatkov. Tieto subvencie sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 3 základného nariadenia, pretože sú obmedzené na určité podniky so sídlom v určených oblastiach, ktoré patria pod jurisdikciu orgánu provincie Liao-ning. Najvyššiu prioritu pri udeľovaní týchto subvencií majú podniky zriadené v piatich kľúčových oblastiach ako vývozné a výrobné základne, a preto sú tieto subvencie špecifické aj podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia, pokiaľ sú podmienené uskutočnením vývozu.
b) Výpočet výšky subvencie
(379)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Keďže neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo porovnateľné rozhodnutie (na základe podobného charakteru programu) amerických orgánov.
(380)
Sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti, ktorá bola stanovená počas OP, predstavuje 0,30 %, čo zodpovedá sadzbe pre túto schému, ako bola stanovená v oznámení o rozhodnutí USA zo 17. novembra 2008 o zváranom potrubí s kruhovým prierezom z kvalitnej ocele s nízkym obsahom uhlíka (diaľkové potrubie) (strana 23) (Federálny register/zväzok 73, č. 227, strana 70961/24. novembra 2008).V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výhody čerpanej z grantových programov je v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (87).
3.3.9.3. Granty v rámci programu v oblasti vedy a technológie provincie Ťiang-su
a) Právny základ
(381)
Právnym základom tohto programu sú administratívne opatrenia týkajúce sa platformy verejných služieb v provincii Ťiang-su v oblasti vedy a technológie [Sukeji (2006) č. 102; Sucaijiao (2006) č. 22].
b) Zistenia z prešetrovania
(382)
V podnete sa uvádza, že prostredníctvom tohto programu sa poskytujú okrem iného granty určitým podnikom. Čínska vláda v dotazníku uviedla, že žiadna zo spoločností zaradených do vzorky tento program nevyužívala ani nemala v rámci tohto programu výhody. Komisia odkazuje na svoju argumentáciu v súvislosti s požiadavkou adresovanou čínskej vláde, aby poskytla úplné odpovede aj na otázky týkajúce sa spoločností nezaradených do vzorky (odôvodnenia 34 a 35). Navyše Komisia poznamenáva, že v podnete sa uvádzajú ako potenciálni príjemcovia spoločnosti, ktoré boli zaradené do vzorky, aj ďalší výrobcovia VOOP nezaradení do vzorky so sídlom v príslušnej oblasti, v ktorej sa program uplatňuje. Komisia preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia zakladá svoje zistenia na informáciách dostupných v záznamoch a najmä na informáciách uvedených v podnete a zisteniach amerických orgánov, ktoré uplatnili na tento program vyrovnávacie opatrenia v rozhodnutí o oceľových splietaných lankách z Čínskej ľudovej republiky používaných na vystuženie predpätého betónu (88).
(383)
Finančné výhody poskytované vo forme grantov predstavujú finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Tieto subvencie sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2) písm. c) základného nariadenia, pretože podľa všetkého neexistujú objektívne kritériá alebo podmienky, za ktorých vzniká nárok na výhody poskytované touto schémou [podľa článku 4 ods. 2) písm. b) základného nariadenia], a na základe dostupných informácií sa odbor vedy a technológie provincie Ťiang-su podľa všetkého nerozhoduje objektívne podľa vlastného uváženia.
c) Výpočet výšky subvencie
(384)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Keďže neexistuje iné presné kvantitatívne vyjadrenie, najvhodnejším zdrojom informácií na hodnotenie výhody poskytnutej vyvážajúcim výrobcom bolo porovnateľné rozhodnutie (na základe podobného charakteru programu) amerických orgánov.
(385)
Sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti, ktorá bola stanovená počas OP, predstavuje 0,01 %, čo zodpovedá sadzbe pre túto schému, ako bola stanovená v oznámení o rozhodnutí USA zo 14. mája 2010 o oceľových splietaných lankách používaných na vystuženie predpätého betónu (strana 35) (Federálny register zväzok 75, č. 98, strana 28557/21. mája 2010).V súvislosti s prešetrovaniami, ktoré vykonali americké orgány, treba poznamenať, že metodika použitá na výpočet výhody čerpanej z grantových programov je v podstate rovnaká ako metodika, ktorú použila Únia (89).
3.3.9.4. Granty v rámci programu v oblasti vedy a technológie provincie Che-pei
a) Zistenia z prešetrovania
(386)
V podnete sa spomínajú dva granty vo výške 700 000 RMB a 2 080 000 RMB, ktoré boli v rámci programu v oblasti vedy a technológie provincie Che-pei poskytnuté v roku 2009 jednému výrobcovi VOOP. Čínska vláda vo svojej odpovedi na dotazník uviedla, že informácie požadované pre prešetrovanie sú nepodstatné, pretože ani jedna zo spoločností zaradených do vzorky nebola zriadená v provincii Che-pei. Komisia odkazuje na svoju argumentáciu v súvislosti s tým, že čínska vláda mala poskytnúť úplné odpovede aj na otázky týkajúce sa spoločností nezaradených do vzorky (odôvodnenia 34 a 35). Zistenia Komisie preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia vychádzajú z informácií dostupných v záznamoch (v tomto prípade v podnete).
(387)
Finančné výhody poskytnuté v rámci tohto programu vo forme grantov predstavujú subvencie, pretože sa prostredníctvom nich poskytuje finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Subvencie predstavujú výhodu podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia rovnajúcu sa sume grantov. Tieto subvencie sú špecifické podľa článku 4 ods. 3 základného nariadenia, pretože sa poskytujú len spoločnostiam, ktoré sídla v provincii Che-pei.
b) Výpočet výšky subvencie
(388)
Výška subvencie podliehajúcej vyrovnávacím opatreniam sa vypočíta na základe výhody, ktorú získali príjemcovia a ktorá bola zistená počas OP. Komisia založila svoje zistenia na informáciách uvedených v podnete, pretože iné informácie na hodnotenie tejto výhody neboli k dispozícii. Takto vypočítaná suma subvencie sa v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia rozdelila podľa celkového obratu príjemcov počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia nie je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(389)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je zanedbateľná (nižšia než 0,01 %).
3.3.10. SUBVENCIE AD HOC
a) Zistenia z prešetrovania
(390)
V podnete sa uvádza viacero subvencií ad hoc, ktoré boli údajne poskytnuté určitým výrobcom VOOP, štátnym podnikom aj súkromným spoločnostiam. Tieto subvencie sa poskytovali vo forme grantov alebo iných oslobodení od daní, alebo zníženia daní okrem iného s cieľom financovať konkrétne projekty alebo dlhodobý majetok. Subvencie sa udeľovali v kontexte všeobecnej strategickej politiky na modernizáciu oceliarskeho priemyslu.
(391)
Komisia požiadala čínsku vládu, aby poskytla informácie o týchto subvenciách ad hoc. Čínska vláda odpovedala, že tvrdenia v podnete sa zakladajú na citáciách z výročných správ a že žiadna z nich sa podľa všetkého netýka spoločností zaradených do vzorky. Čínska vláda preto dospela k záveru, že nie je potrebné zaoberať sa tvrdeniami o transakciách, ktoré sa týkajú spoločností nezaradených do vzorky a provincií. Navyše čínska vláda zopakovala jednu zo svojich všeobecných pripomienok, že samotný zoznam určitých transakcií, ktoré sú vo výročnej správe spoločnosti uvedené ako subvencie, sa nemôže brať ako dôkaz postačujúci na začatie ich prešetrovania, pretože „nepredstavuje dostatočný dôkaz podľa článku 11 ods. 2 Dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach“.
(392)
Komisia sa odvoláva na svoje argumenty, v ktorých vysvetľuje, prečo čínska vláda bola požiadaná o predloženie informácií aj v súvislosti s údajnými subvenciami, ktoré sa týkali spoločností nezaradených do vzorky (odôvodnenia 34 a 35). Komisia založila svoje zistenia o týchto subvenciách ad hoc v súlade s článkom 28 základného nariadenia na informáciách dostupných v dokumentácii.
(393)
Tieto subvencie ad hoc uvedené v podnete predstavujú subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu i) základného nariadenia vo forme priameho prevodu finančných prostriedkov v súvislosti s grantmi a podobnými prevodmi finančných zdrojov a v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu ii) základného nariadenia vo forme ušlého príjmu v dôsledku rôznych oslobodení od dane alebo znížení dane a/alebo poplatkov na ústrednej, provinčnej alebo komunálnej úrovni, ktoré by boli inak splatné. Komisia poznamenáva, že v samotných výročných správach rôznych výrobcov VOOP sa tieto finančné príspevky uvádzajú ako „subvencie“. Viaceré tieto subvencie sú podľa všetkého špecifické podľa zákona alebo fakticky v zmysle článku 4 ods. 2 základného nariadenia, pretože, vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskej vlády, sa tieto subvencie považujú za udelené obmedzenému počtu oceliarskych spoločností v podporovanom oceliarskom sektore a/alebo pre spôsob, akým orgány udeľujúce subvencie rozhodovali o udeľovaní subvencií. Navyše niektoré z týchto subvencií sú podľa všetkého špecifické aj podľa článku 4 ods. 3 základného nariadenia, pretože prístup k nim je obmedzený na určité podniky so sídlom v určených geografických regiónoch na území určitej provincie.
b) Výpočet výšky subvencie
(394)
Komisia dôkladne preštudovala informácie dostupné v dokumentácii týkajúce sa všetkých týchto subvencií ad hoc poskytnutých rôznym výrobcom VOOP. Komisia zistila, že niektoré z týchto subvencií nenarúšajú obchod a/alebo výrobcom VOOP poskytujú relatívne malé sumy. Naproti tomu existuje aj viacero špecifických subvencií, ktoré podľa všetkého výrobcom VOOP poskytujú veľké sumy subvencií. Vzhľadom na to a na informácie uvedené v dokumentácii Komisia napriek odmietnutiu spolupráce zo strany čínskej vlády a príslušných výrobcov VOOP považuje za vhodné vypočítať uplatniteľné vyrovnávacie clo na základe jednoduchého priemeru vyplývajúceho z grantových a daňových programov, na ktoré sa v rámci tohto konania uplatnili vyrovnávacie opatrenia.
(395)
Takto stanovená sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti je 0,5 %.
3.4. PRIPOMIENKY STRÁN PO KONEČNOM POSKYTNUTÍ INFORMÁCIÍ
(396)
Pripomienky ku končenému poskytnutiu informácií predložila čínska vláda, jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky (Zhejiang Huadong) a navrhovateľ.
3.4.1. PRIPOMIENKY ČÍNSKEJ VLÁDY KU KONEČNÉMU POSKYTNUTIU INFORMÁCIÍ
(397)
Vzhľadom na početné a veľmi podrobné argumenty, ktoré predložila čínska vláda, a skutočnosť, že by nebolo možné (aj v dôsledku prítomnosti niektorých dôverných informácií) zahrnúť ich všetky do tohto nariadenia, Komisia čínskej vláde na bilaterálnej úrovni písomne vysvetlila všetky právne a vecné prvky, na základe ktorých boli tieto tvrdenia zamietnuté.
3.4.1.1. Procedurálne otázky
(398)
Zdá sa, že čínska vláda vo viacerých svojich argumentoch týkajúcich sa začatia prešetrovania považuje pri výklade určitých ustanovení dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach a základného nariadenia EÚ za rozhodujúcu správu skupiny odborníkov o prípade GOES (90). Čínska vláda hovorí napríklad o tom, že pochybnosti „odstraňuje“ správa skupiny odborníkov v prípade GOES (91). I keď Komisia zaznamenala zistenia skupiny odborníkov v tejto veci a s viacerými jej závermi súhlasí, tieto zistenia nemenia a nedopĺňajú príslušnú zmluvu ani právny jazyk, najmä článok 11 ods. 2 a 3 dohody WTO o dotáciách ani článok 9 ods. 2 a 3 základného nariadenia o vyrovnávacích clách, ktoré sú dôležité a záväzné pre Komisiu pri všetkých antisubvenčných konaniach.
(399)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia porušuje článok 11 ods. 2 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach, pretože toto prešetrovanie začala na základe podnetu, ktorý neobsahoval žiadny dôkaz o „prítomnosti, stupni a účinku údajnej subvencie“, a preto Komisia porušila svoj záväzok podľa článku 11 ods. 3 týkajúci sa preskúmania presnosti a primeranosti dôkazov.
Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Odkaz čínskej vlády na „prítomnosť, stupeň a účinok“ subvencie je citát z článku 11 ods. 1 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach a opisuje účel prešetrovania. Podľa názoru Komisie to nesúvisí s článkom 11 ods. 2 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach, ktorý požaduje, že navrhovateľ musí poskytnúť „dostatočné dôkazy o existencii subvencie a prípadne aj o jej výške“, a podnet musí obsahovať tieto informácie, pokiaľ sú navrhovateľovi „primerane dostupné“. Komisia analyzovala dôkazy predložené navrhovateľom, ktoré boli presvedčivé, ako jasne vidieť z verzie podnetu, ktorá bola zainteresovaným stranám poskytnutá na kontrolu. Útvary Komisie navrhli začatie prešetrovania až po náležitej analýze presnosti a primeranosti dôkazov, ktoré považovali za dostatočný dôkaz.
(400)
Čínska vláda navrhla, že o každom prvku (finančná pomoc, výhoda a špecifickosť) každej subvenčnej schémy sa musí rozhodovať individuálne. Komisia súhlasí s čínskou vládou, že tvrdenia o údajných subvenciách sa musia preskúmať individuálne. To však neznamená, že dôkazy predložené v súvislosti s každým prvkom každého subvenčného programu sa musia preskúmať oddelene. Napríklad dôkaz o existencii špecifickosti jedného programu by mohol byť veľmi dôležitý okrem iného na určenie špecifickosti v súvislosti s iným programom, a to v závislosti od toho, koľko informácií je o príslušných programoch verejne dostupných, ako aj od miery, v akej sú programy úzko prepojené a založené na rovnakých právnych predpisoch.
(401)
Čínska vláda tvrdila, že pre každý program musí existovať dôkaz o výške subvencie (nad úrovňou de minimis) počas OP a že pre každú subvenciu musí existovať dostatočný dôkaz o súčasnom subvencovaní, nie o „potenciálnych“ alebo „pravdepodobných“ výhodách. V tomto bode Komisia nesúhlasí s čínskou vládou, pretože v základnom nariadení ani v dohode WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach nie je žiadna požiadavka týkajúca sa preukázania, že subvencie v rámci konkrétneho programu sú nad úrovňou de minimis. Niet pochýb o tom, že na zavedenie vyrovnávacích opatrení je potrebné, aby subvencia poskytovala výhodu počas OP a že navrhovatelia sa majú usilovať takéto dôkazy predložiť. Článok 11 ods. 2 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach však požaduje „dostatočné dôkazy“ o subvencovaní na základe informácii „primerane dostupných“ navrhovateľovi. Pretože mnoho informácií o výhodách poskytovaných prostredníctvom subvencií (napríklad daňové výnimky, granty, poskytovanie tovaru) nie je verejne dostupných, navrhovatelia často nemôžu s istotou preukázať, že výrobcovia príslušného výrobku získali výhodu na základe subvencie. V takýchto situáciách sa od navrhovateľa požaduje, aby poskytol najlepšie dostupné dôkazy, ktoré napríklad preukazujú, že výrobcovia príslušného výrobku majú na subvenciu nárok a že program sa ešte stále uplatňuje alebo poskytuje výhody. Úroveň požadovaného dôkazu bude závisieť od skutkových okolnosti príslušného prípadu a od toho, koľko informácií je navrhovateľovi primerane dostupných.
(402)
Čínska vláda tvrdila, že oznámenie o začatí konania je porušením článku 22 ods. 2 bodu iii) dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach a argumentovala, že jednoduché opakovanie názvov priradených rôznym programom nemožno považovať za ich „opis“. Podľa názoru Komisie boli prešetrované praktiky subvencovania primerane opísané v oznámení o začatí konania prostredníctvom špecifikácie príslušných schém, a preto oznámenie neporušuje článok 22 ods. 2 bod iii) dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach.
(403)
Čínska vláda argumentovala, že Komisia začala prešetrovania na viacerých subvenčných programoch nesprávne, pretože nepreskúmala každý program, ale na podnet sa pozerala „komplexne“ alebo „v jeho celistvosti“. Čínska vláda tiež uviedla, že zistenia iných prešetrujúcich orgánov o rôznych programoch nie sú samotné dostatočným dôkazom na začatie konania. Ako bolo vysvetlené (odôvodnenie 400), útvary Komisie preskúmali každý program. Rozsah, v ktorom môžu zistenia iných orgánov o určitom programe predstavovať dostatočný dôkaz na začatie konania, je individuálnou otázkou a do istej miery závisí od toho, aké ďalšie informácie sú navrhovateľovi primerane dostupné.
(404)
Čínska vláda tvrdila (uviedla pritom úryvok z podania USA v prípade GOES (92)), že status „podporovaný“ sa v prípade výrobcov VOOP mohol vo vládnych plánovacích dokumentoch používať „paušálnym spôsobom“, aby sa poukázalo na špecifickosť. To nezodpovedá skutočnosti. Právne predpisy, ktoré klasifikujú výrobcov VOOP ako „podporovaných“ (93) (a dôsledky, ktoré z toho vyplývajú), nie sú (ako tvrdí čínska vláda) „všeobecné informácie o vládnej politike bez akéhokoľvek priameho prepojenia s dotyčným programom“. Tieto právne predpisy majú zrejme priame prepojenie s príslušným programom, pretože výslovne obmedzujú prístup k programom na určité podniky (alebo poskytujú preferenčné výhody).
(405)
Čínska vláda tvrdila, že musí existovať dôkaz o súčasnej výhode poskytovanej subvenčným programom a že skutočnosť, že na programy boli uplatnené vyrovnávacie opatrenia v iných prípadoch, nepostačuje, pretože tieto zistenia sa vzťahujú na iné OP. Niet pochýb o tom, že na zavedenie vyrovnávacích opatrení je potrebné, aby subvencia poskytovala výhodu počas OP a že navrhovatelia sa majú usilovať takéto dôkazy predložiť. Na účely začatia konania však môže byť veľmi dôležitý dôkaz o využívaní programu v primerane nedávno minulom období, napríklad ak neexistujú verejne dostupné informácie, že program bol ukončený alebo zmenený. Odkaz čínskej vlády na správu skupiny odborníkov o prípade GOES (na bod 7.72 správy) (94) je nepresvedčivý, pretože sa vzťahuje na situácie, v ktorých je „jasné“, že v súčasnosti subvencovanie neexistuje, čo v tomto prípade neplatí.
(406)
Čínska vláda tvrdila, že na začatie konania musí existovať dôkaz o tom, že niektorým výrobcom príslušného výrobku bola v rámci programu poskytnutá výhoda. Toto tvrdenie nemožno akceptovať. V základnom nariadení ani v článku 11 ods. 2 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach neexistuje žiadna požiadavka na predloženie „dostatočného dôkazu o existencii subvencie…“ alebo výslovného dôkazu skutočného využívania určitými výrobcami. Pretože veľa informácií o výhodách poskytovaných prostredníctvom subvencií (napríklad daňové výnimky, granty, poskytovanie tovaru) nie je verejne dostupných, navrhovatelia často nemôžu s istotou preukázať, že výrobcovia príslušného výrobku získali výhodu na základe subvencie. V takýchto situáciách sa od navrhovateľa požaduje, aby poskytol najlepšie dostupné dôkazy, ktoré napríklad preukazujú, že výrobcovia príslušného výrobku majú na subvenciu nárok a že program sa ešte stále uplatňuje alebo poskytuje výhody. Úroveň požadovaného dôkazu bude závisieť od skutkových okolnosti príslušného prípadu a od toho, koľko informácií je navrhovateľovi primerane dostupných. Uloženie takejto požiadavky navrhovateľom by v skutočnosti uprednostňovalo netransparentné systémy pred transparentnejšími, ktoré poskytujú rovnaký druh subvencie.
(407)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia jej neposkytla „primeranú lehotu“ na predloženie požadovaných informácií podľa článku 12 ods. 7 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach. Čínska vláda tiež tvrdila, že Komisia jej neposkytla „dostatočnú príležitosť“ na písomné predloženie všetkých dôležitých dôkazov týkajúcich sa prešetrovania v súlade s článkom 12 ods. 1 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach. Tieto argumenty sa musia zamietnuť, pretože Komisia v súlade s príslušnými ustanoveniami WTO a základného nariadenia poskytla čínskej vláde primerané obdobie a dostatočnú príležitosť na predloženie dôležitých informácií. Komisia konštatuje, že poskytla výnimočne veľkorysé predĺženia lehoty na vyplnenie pôvodného dotazníka a predĺžila celkový čas na odpoveď z 37 dní takmer na 2 mesiace. Keď sa vezme do úvahy aj proces odstraňovania nedostatkov, čínska vláda mala od začatia prešetrovania na poskytnutie požadovaných informácii viac ako 3 mesiace. Čínskej vláde bola ponúknutá aj možnosť, aby poskytla chýbajúce informácie do termínu overovacej návštevy. Komisia tiež upozorňuje, že na „primerané obdobie“ sa treba pozerať v procedurálnom kontexte, podľa ktorého je Komisia základným antisubvenčným nariadením poverená ukončiť prešetrovanie v rámci obdobia 13 mesiacov. Poskytnutie ešte dlhších lehôt, ako požadovala čínska vláda, by nevyhnutne negatívne ovplyvnilo možnosti Komisie postupovať urýchlene, aby dodržala príslušné zákonné lehoty.
(408)
Čínska vláda spomenula aj svoju žiadosť o pomoc pri príprave odpovede na dotazník adresovanú Komisii, ktorú Komisia podľa názoru čínskej vlády odmietla. To nezodpovedá skutočnosti, pretože žiadosť čínskej vlády o pomoc bola taká rozsiahla a časovo neohraničená (t. j. zahŕňala každú otázku uvedenú v dotazníku a prílohách), že Komisia nebola schopná ponúknuť čínskej vláde pomoc vzhľadom na jednotlivé otázky, ale len pokiaľ ide o konkrétne problémy, s ktorými sa čínska vláda pri odpovediach stretávala. Čínska vláda sa rozhodla, že sa touto ponukou pomoci nebude ďalej zaoberať. Komisia tiež poznamenáva, že v článku 12 ods. 11 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach sa uvádza, že požadovaná pomoc musí byť „uskutočniteľná“, čo vzhľadom na rozsiahle a časovo náročné požiadavky ukladajúce neskutočne veľkú záťaž na prešetrujúci orgán v tomto prípade tak nie je, najmä keď dotazník je samozrejmý a nevyžaduje si vysvetlenie. Komisia poznamenáva, že čínska vláda je v oblasti antisubvenčného prešetrovania veľmi skúsená a využíva služby externých právnikov.
(409)
V súvislosti so subvenčnými programami uvedenými v podnete, ktoré vývozcovia zaradení do vzorky nevyužívali, čínska vláda tvrdila, že v dôsledku fragmentácie oceliarskeho priemyslu nebude v čase pridelenom Komisiou schopná poskytnúť požadované informácie o všetkých týchto programoch. Čínska vláda tiež tvrdila, že o potenciálnych dôsledkoch neposkytnutia požadovaných informácií o týchto programoch, vzhľadom na to, že sa týkali spoločností nezaradených do vzorky, sa od Komisie dozvedela až v závere konania. Komisia na úvod konštatuje rozporuplnosť stanoviska čínskej vlády, pretože jej tvrdenie, že nemala dostatočný čas na poskytnutie odpovedí v pridelenom čase, sa zdá byť v rozpore s jej zámerným rozhodnutím, že na všetky programy, ktoré vývozcovia zaradení do vzorky nevyužívali, neodpovie, pretože údajne neporozumela účelu požiadavky Komisie a následkom odmietnutia poskytnúť požadované informácie. Komisia v každom prípade, ako už bolo uvedené (odôvodnenie 407), čínskej vláde niekoľkokrát predĺžila lehotu s cieľom umožniť jej predložiť požadované informácie o všetkých programoch. Preto celkový pridelený čas (t. j. viac ako 3 mesiace pri zohľadnení postupu odstraňovania nedostatkov) bol na poskytnutie požadovaných informácií viac ako dostatočný. Samotná čínska vláda vo svojich pripomienkach výslovne uznáva, že je pravda, že prijala toto stanovisko, že by sa od nej nemalo požadovať predloženie informácií o týchto ďalších programoch, a poukazuje na to aj skutočnosť, že sa ani nepokúsila predložiť čiastočnú alebo neúplnú odpoveď, aby ukázala svoju ochotu spolupracovať, ale jednoducho nepredložila v tejto súvislosti vôbec žiadne informácie.
(410)
Komisia takisto nemôže akceptovať argument čínskej vlády, že nerozumela následkom nepredloženia požadovaných informácií o programoch, ktoré nevyužívali vývozcovia zaradení do vzorky. Komisia v skutočnosti vysvetľovala tieto následky od začiatku konania v niekoľkých prípadoch. Konkrétne, dôsledky nespolupráce sú spolu s odkazom na príslušné ustanovenia základného nariadenia výslovne uvedené v oznámení o začatí konania a na titulnej strane dotazníka. Vzhľadom na vysokú úroveň nespolupráce a možné posúdenia žiadostí o individuálne zaobchádzanie Komisia poskytla rozsiahlu odpoveď o účele výberu vzorky a o tom, že je potrebné, aby čínska vláda poskytla požadované informácie, aj vo svojich listoch z 19. marca, 11. apríla, 4. mája (písomné upozornenie o nedostatkoch), 7. júna (list predchádzajúci overovaniu) a 14. augusta 2012. Čínska vláda si preto nemohla neuvedomovať alebo nepochopiť dôsledky odmietnutia spolupráce pri týchto programoch, ktoré nevyužívajú vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky. V podstate sa zdá, že čínska vláda ignorovala, že ako poskytovateľ údajných subvenčných schém bola povinná spolupracovať a poskytnúť informácie týkajúce sa všetkých údajných subvenčných schém, ktoré boli dostupné pre prešetrovaný výrobok.
(411)
Čínska vláda predložila tiež viacero argumentov v súvislosti s procesom overovania a samotnou overovacou návštevou. Čínska vláda namietala, že z listu Komisie predchádzajúcemu overovaniu nebolo možné rozpoznať rozsah overovania príslušných informácií, a sťažuje sa, že Komisia údajne odmietla poskytnúť špecifickejší prehľad overovania. Čínska vláda dodala, že mala nárok prinajmenšom na určité „spresnenie“ možného rozsahu overovania (napríklad prostredníctvom predbežného písomného zoznamu otázok, ktoré úradníci Komisie chceli položiť) (95), ktorý vzhľadom na krátke trvanie návštevy nemohol byť podľa názoru čínskej vlády podrobný. Komisia tento druhý argument čínskej vlády zamieta, pretože v dohode WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach uzavretej v rámci WTO ani v základnom antisubvenčnom nariadení EÚ neexistuje žiadny právny základ, ktorý by udeľoval domnelé právo na toto spresnenie rozsahu návštevy. A dokonca neexistuje ani žiadne rozhodnutie WTO, ktoré by sa dalo vykladať tak, že takéto oprávnenie existuje.
Vzhľadom na ostatné argumenty čínskej vlády Komisia konštatuje, že 7. júna 2012 zaslala podrobný list predchádzajúci overovaniu, v ktorom jasne uviedla i) navrhovaný časový plán, ktorý bol predtým neformálne dohodnutý s čínskou vládou; ii) účel overovacej návštevy; iii) rozsah, obsah a predmet návštevy; iv) možné využitie faktov dostupných pre programy nevyužívané vývozcami zaradenými do vzorky (pozri vyššie). V liste sa tiež uvádzalo, v ktorých dňoch sa budú jednotlivé programy preberať, aby sa obmedzila potreba prítomnosti príslušných úradníkov čínskej vlády. Komisia s cieľom vyhovieť požiadavkám čínskej vlády na ďalšie podrobnosti o overovacích návštevách zašla v zmysle úplnej spolupráce ešte ďalej, pretože vo veľmi krátkej dobe sa stretla so zástupcami čínskej vlády, aby poskytla požadované objasnenia o podrobnostiach overovacích návštev. Komisia potom nadviazala na toto stretnutie písomnými odpoveďami na ďalšie požiadavky čínskej vlády na vysvetlenia vo viacerých e-mailoch, ktoré si vymieňala s čínskou vládou. Komisia teda urobila na zabezpečenie úspešnej overovacej návštevy všetko, čo bolo v jej silách, napriek tomu sa však zdá, že čínska vláda všetko toto úsilie nebrala na vedomie.
3.4.1.2. Poskytovanie ocele valcovanej za tepla a ocele valcovanej za studena za nižšiu než primeranú odplatu
(412)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia mala pred požadovaním informácií o transakciách v prílohe B dotazníka adresovaného čínskej vláde urobiť „prahové“ určenie existencie verejného subjektu. Toto tvrdenie nemožno akceptovať, pretože rozdelenie prešetrovania na dve etapy by nebolo rozumné, lebo Komisia by musela predložiť dve samostatné žiadosti o informácie a uskutočniť v Číne dve samostatné overovacie návštevy. Okrem dosahu na zdroje by to prakticky znemožnilo dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt. V každom prípade všetky dôkazy (vrátane údajov o transakciách týkajúcich sa cien a množstiev) môžu byť dôležité na určenie verejného subjektu.
(413)
Čínska vláda tvrdila, že to, že neposkytla odpovede na prílohu B určenú pre štátne podniky, ktoré dodávajú OVT a OVS výrobcom VOOP, nemalo viesť k uplatneniu článku 28 základného naradenia, a že skutočnosť, že Komisia uplatnila dostupné fakty, je porušením článku 12 ods. 7 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach. Čínska vláda ďalej tvrdila, že Komisia požadovala, aby prílohu B vyplnili mnohé spoločnosti, ktoré sú pre prešetrovanie irelevantné. Toto tvrdenie sa musí zamietnuť. Komisia zostavila prílohu B tak, aby sa overili tvrdenia uvedené v podnete, a urobila to v súlade so zisteniami odvolacieho orgánu WTO vo veci DS379, ktoré stanovili určité usmernenia na určenie verejného subjektu. Tvrdenie čínskej vlády, že „príloha B nebola určená len štátnym podnikom“ nezodpovedá skutočnosti. Pravda je taká, že Komisia spočiatku požadovala, aby prílohu B vyplnili všetci výrobcovia OVT/OVS, ale potom, ako čínska vláda odovzdala vyplnený dotazník, Komisia s cieľom uľahčiť čínskej vláde prácu pri odpovedaní na prílohu B, zredukovala požiadavku len na príslušné štátne podniky (96). Čínska vláda a príslušné štátne podniky napriek tomuto úsiliu Komisie neodpovedali na prílohu B, hoci je jasné (najmä z podnetu), že toto prešetrovanie sa týka štátnych podnikov, ktoré poskytujú OVT a OVS čínskym vyvážajúcim výrobcom VOOP.
(414)
Komisia vzhľadom na tieto skutočnosti nemala inú možnosť, len uplatniť článok 28 ods. 1 základného nariadenia a urobila to v plnom rozsahu v súlade s článkom 12 ods. 7 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach.
(415)
Čínska vláda tvrdila, že dostupné fakty, ktoré využila Komisia, nepodporujú záver, že citované „usmernenia“ pre oceliarske odvetvie sú právne záväzné. Hlavným plánovacím dokumentom oceliarskeho odvetvia, na ktorom Komisia založila svoje zistenia týkajúce sa existencie verejného subjektu, je nariadenie ŠKRR č. 35 - Politiky rozvoja železiarskeho a oceliarskeho priemyslu. Komisia položila priamu otázku týkajúcu sa právneho štatútu nariadení ŠKRR a potvrdilo sa, že nariadenia sú v čínskej legislatíve právne záväzné, pretože patria do jednej zo štyroch kategórií právnych noriem v Číne. Toto tvrdenie je preto v rozpore s príslušnými informáciami uvedenými v dokumentácii.
(416)
Čínska vláda tvrdila, že deformácie trhu, ktoré zistila Komisia v oceliarskom odvetví, sú nepodstatné na určenie verejného subjektu v prípade výrobcov OVT/OVS a že určenie verejného subjektu by sa malo robiť špecificky pre subjekty dodávajúce OVT/OVS dvom skupinám vyvážajúcich výrobcov zaradeným do vzorky a nielen všeobecne pre všetky štátne podniky v Číne vyrábajúce OVT/OVS. Podľa čínskej vlády Komisia nemôže vykonať určenie, ak nemá informácie o týchto subjektoch, v opačnom prípade by vyvodila neprípustný nepriaznivý záver. Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí. Existencia deformácie trhu je pri analýze dôležitým, aj keď nie rozhodujúcim faktorom. Zistenie „verejného subjektu“, ktoré stanovila Komisia v kontexte tohto konania, sa týka všetkých výrobcov OVT/OVS, ktorí sú plne alebo čiastočne vo vlastníctve štátu, pretože sa uskutočnilo na základe dôkazov týkajúcich sa širších politických a celoodvetvových faktorov a nebolo to zistenie špecifické pre spoločnosť. Štátne subjekty dodávajúce OVT/OVS dvom vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky patria jasne do rozsahu zistenia verejného orgánu, a preto sa nepovažovalo za potrebné vykonať špecifické určenie, ktoré by sa obmedzilo len na tieto subjekty. V každom prípade čínska vláda v odpovedi na dotazník Komisie neposkytla žiadne informácie, ktoré by mohli poslúžiť na takéto určenie špecifické pre spoločnosti.
Argument čínskej vlády, že Komisia nemôže vykonať určenie, ak neexistujú „skutočné fakty“ o príslušných špecifických štátnych podnikoch, by znamenal, že čínska vláda by v skutočnosti získala výhodu z odmietnutia spolupráce (pretože odmietla poskytnúť „fakty“), a preto by dosiahla „omnoho priaznivejší“ výsledok, ako v prípade, keby spolupracovala, čo je pravý opak nepriaznivého záveru.
(417)
Čínska vláda namietala, že o analýze „poverenia a nariadenia“ ju Komisia informovala až v etape konečného poskytnutia informácií, a preto boli porušené jej práva na obranu. Komisia však nemohla v skoršej etape prešetrovania vedieť, že dospeje k tomuto záveru. Toto zistenie je výsledkom všetkých informácií a údajov zhromaždených počas celého konania a bolo poskytnuté hneď po prijatí konečného rozhodnutia, t. j. v čase, keď sa uskutočnilo konečné poskytnutie informácií. V podnete sa uvádzajú údajné subvencie týkajúce sa poskytovania tovaru vládou prostredníctvom štátnych podnikov. Prešetrovanie preukázalo, že príslušná vládna politika, ktorá sa pôvodne týkala štátnych podnikov, sa uplatňuje na súkromné subjekty, čo vedie k záveru o poverení alebo usmerňovaní vládou.
(418)
Čínska vláda tvrdila, že fakty analyzované Komisiou v žiadnom prípade neopodstatňujú záver, že akýkoľvek súkromný subjekt je poverený a riadený štátom, ktorý poskytuje subvencie podliehajúce vyrovnávacím opatreniam. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Komisia v tejto analýze týkajúcej sa poverenia a nariadenia uviedla viacero vládnych plánov a politických dokumentov a citovala časti týchto dokumentov, ktoré dokazujú priame prepojenie medzi vládou a vedením súkromných oceliarskych spoločností, a tieto zistenia podporila príkladmi opatrení prijatých týmito súkromnými prevádzkovateľmi.
(419)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia nerozlišovala pri analýze poverenia a nariadenia medzi dôsledkami vládneho opatrenia a zámerom vládneho opatrenia. Toto tvrdenie sa tiež zamieta. Komisia zistila existenciu vládnej politiky na podporu oceliarskeho odvetvia a poskytovanie OVT/OVS prostredníctvom verejných subjektov (štátnych podnikov) za nižšie než trhové ceny. Ďalej sa zistilo, že táto politika (prostredníctvom dominantného postavenia štátnych podnikov a odrádzania od vývozu OVT/OVS) účinne nútila súkromných výrobcov dodávať domácemu odvetviu VOOP za rovnaké nižšie než trhové ceny, ako účtujú štátne podniky. To je skutočne dôkaz, že ceny súkromných dodávateľov sú jasne prepojené s cenami štátnych podnikov. Komisia preto preukázala, že jedným z cieľov politiky bolo riadiť a poverovať súkromné subjekty, aby uplatňovali rovnaké postupy ako štátne podniky. To je klasický prípad toho, keď vláda samotná a prostredníctvom štátnych podnikov „vykonáva svoju právomoc“ nad súkromnými dodávateľmi. Politika má všetky požadované prvky poverenia a nariadenia, t. j. „vládne opatrenie“ adresované konkrétnej strane, „ktorého cieľom je konkrétna úloha alebo povinnosť“. Na ilustráciu vládnych zámerov, určité ustanovenia nariadenia č. 35 trestajú spoločnosti, ktoré nekonajú v súlade s politikami, ktoré sa v ňom uvádzajú. To ukazuje, že čínska vláda má zámer viesť celé oceliarske odvetvie určitým smerom a že ak by sa vyskytli spoločnosti, ktoré by neuplatňovali tento zámer, budú niesť dôsledky.
(420)
Čínska vláda tiež tvrdila, že Komisia neurčila, že čínska vláda má politiku zameranú na poskytovanie OVT a OVS odvetviu VOOP, a že Komisia nevyvodila záver v tomto zmysle. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Ako je uvedené v analýze v odôvodneniach 49 - 72, štátne podniky poskytujúce OVT/OVS výrobcom VOOP sú verejné subjekty, predĺžené rameno čínskej vlády, a je jasné, že poskytujú OVT/OVS vyvážajúcim výrobcom VOOP. Zistilo sa tiež, že ceny týchto vstupov neodzrkadľujú trhové hodnoty. Preto sa dospelo k záveru, že čínska vláda prostredníctvom týchto štátnych podnikov vykonáva politiku poskytovania lacnej OVT a OVS.
(421)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia chybne konštatovala, že existuje všadeprítomná vládna kontrola oceliarskeho odvetvia všeobecne a že oceliarske odvetvie dodržiava určité usmernenia, ale nedospela k záveru, že cieľom tejto politiky je poskytovanie ocele odvetviu VOOP za nižšie než trhové ceny. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Ako je vysvetlené v odôvodnení 419, Komisia zistila, že vládna politika zahŕňa zámer riadiť súkromných dodávateľov, aby uplatňovali praktiky štátnych podnikov a poskytovali tovar za nižšie než trhové ceny.
(422)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia nezistila, že čínska vláda má v prípade poskytovania OVT a OVS osobitný zámer poskytovať spornú finančnú pomoc, ako je stanovené v správe odvolacieho orgánu vo veci Spojené štáty - Prešetrovanie v súvislosti s vyrovnávacím clom na DRAMS z Kórey (97). Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Spomínané vládne opatrenia sú založené na vládnej politike, prostredníctvom ktorej môže vláda súkromným dodávateľom nariadiť, aby uplatňovali praktiky štátnych podnikov a poskytovali tovar za nižšie než trhové ceny. To nie je „dôsledok“ alebo „vedľajší produkt“ vládnej intervencie, je to jej účel. Je jasné, že v tomto prípade súkromní dodávatelia OVT/OVS neuskutočňujú „slobodnú voľbu“ na trhu, pretože trh je deformovaný dominantným postavením štátnych podnikov a odrádzaním od vývozu OVT/OVS.
(423)
Čínska vláda tvrdí, že Komisia nevykonala zistenia týkajúce sa skutočných súkromných podnikov, ktoré dodávali OVT/OVS spoločnostiam zaradeným do vzorky. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Rovnako ako v prípade verejných subjektov, Komisia zistila poverenie a nariadenie na celosektorovej úrovni, ktoré sa vzťahuje na všetkých súkromných dodávateľov. Pretože príslušná vládna politika sa vzťahuje na všetky takéto subjekty, nie je potrebné vykonať zisťovanie špecifické pre spoločnosti.
(424)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia zamietla jej dôkazy týkajúce sa podielu čínskej výroby OVT a OVS, ktorá pochádza zo štátnych podnikov. Tabuľku, ktorú v tejto súvislosti poskytla čínska vláda, nemožno považovať za dôkaz. Čínska vláda odmietla pred overovaním a počas overovania poskytnúť zdrojové údaje pre túto tabuľku, a preto údaje uvedené v tabuľke nemožno považovať spoľahlivé informácie. Komisia z tohto dôvodu použila údaje World Steel Capacity Book, ktoré sú svetovým oceliarskym odvetvím všeobecne akceptované.
(425)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia nevysvetlila, prečo sú ceny OVT a OVS na svetovom trhu najvhodnejšou referenčnou hodnotou, a odvolala sa na rozhodnutie odvolacieho orgánu vo veci USA - Softwood Lumber IV, že externá referenčná hodnota „sa musí vzťahovať alebo odkazovať na prevládajúce trhové podmienky v danom štáte, prípadne s nimi súvisieť, a musí odrážať cenu, kvalitu, dostupnosť, obchodovateľnosť, prepravné a iné nákupné alebo predajné podmienky“. Čínska vláda tiež tvrdí, že „dominantné postavenie vlády“ nemôže viesť k uvoľneniu judikatúry, pretože, ak by to bolo možné, použitie externej referenčnej hodnoty by vôbec neprichádzalo do úvahy. Čínska vláda tvrdí, že Komisia nesplnila požiadavky článku 14 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach. Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí. Ako zistila Komisia a vysvetlila odôvodneniach 49 - 97, prevládajúce podmienky na čínskom trhu sú narušené. Vzhľadom na to, že oceľ sa na celom svete vyrába podobným postupom a predáva sa na celom svete, najprimeranejšou externou referenčnou hodnotou je svetová cena, pretože ak by situácia na trhu v Číne nebola narušená, je pravdepodobné, že ceny by sa prispôsobili svetovým cenám. Čínska vláda poskytla veľmi málo informácií o trhu s oceľou v Číne, a to aj napriek tomu, že Komisia tieto informácie konkrétne požadovala. Čína taktiež nenavrhla žiadnu inú referenčnú hodnotu okrem internej referenčnej hodnoty, ktorá nebola vhodná, pretože sa zistili deformácie trhu.
Čínska vláda tvrdila, že Komisia nezaložila zistenie špecifickosti v súvislosti s poskytovaním OVT/OVS za nižšiu než primeranú odplatu na ničom inom než na tautologickom výroku navrhovateľov uvedenom v podnete a to nepostačuje na splnenie požiadaviek uvedených v dohode WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Len obmedzený počet spoločností používa OVT a OVS ako vstupy, pretože spoločnosti v mnohých odvetviach tieto výrobky nepotrebujú. Samotná čínska vláda vo vyplnenom dotazníku potvrdila, že OVT a OVS používa len obmedzený počet výrobných odvetví. Čínska vláda vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií túto skutočnosť nespochybnila. Preto sa potvrdilo, že táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia, ktorý je zhodný s článkom 2 ods. 1 písm. c) dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach.
3.4.1.3. Preferenčné pôžičky a úrokové sadzby poskytované výrobnému odvetviu VOOP
(426)
Čínska vláda tvrdila, že od bánk sa nepožaduje, aby uplatňovali priemyselné smernice, vláda im nenariaďuje individuálne obchodné rozhodnutia a vláda nemá v bankovom sektore dominantné postavenie. Toto tvrdenie nie je možné akceptovať. Články 24 a 25 nariadenia č. 35 obmedzujú poskytovanie pôžičiek len na tie spoločnosti, ktoré uplatňujú národné politiky rozvoja železiarskeho a oceliarskeho priemyslu, preto tvrdenie čínskej vlády, že sa od nich nepožaduje, aby uplatňovali priemyselné politiky, je v rozpore s týmto dôkazom. Tieto ustanovenia predstavujú jasné obmedzenie, ktoré spoločnosti banky môžu financovať a ktoré nemôžu. Aj tvrdenie, že vláda nedominuje bankovému sektoru sa musí zamietnuť. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že čínska vláda poskytla len veľmi obmedzené informácie o vlastníckej štruktúre bankového sektora, pričom tvrdila, že takéto informácie nemá, aj keď podľa článku 24 zákona o komerčných bankách sú všetky banky povinné tieto informácie oznamovať čínskej komisii pre reguláciu bánk, štátnej agentúre splnomocnenej Štátnou radou. Ostatné informácie uvedené v dokumentácii citované v tomto nariadení viedli k záveru, že bankovému sektoru v Číne skutočne dominuje čínska vláda (pozri odôvodnenia 166 - 169).
Okrem zdrojov uvedených v tomto nariadení sa v správe MMF o krajinách č. 11/321 z novembra 2011 o Číne uvádza, že štát je tiež priamo a nepriamo zapojený do finančného sektora, a odporúča sa zmena orientácie v súvislosti s úlohou a zodpovednosťou vlády vo finančnom sektore, aby vláda nevyužívala bankový sektor na uskutočňovanie rozsiahlych vládnych politických cieľov a umožnila, aby sa rozhodnutia bánk o poskytovaní úverov zakladali na obchodných cieľoch (98) (99).
(427)
Čínska vláda tvrdila, že nesplnenie požiadaviek prílohy A k dotazníku čínskej vlády nemôže byť dostatočným dôvodom na použitie dostupných faktov, pretože Komisia nemôže považovať čínsku vládu za zodpovednú za poskytnutie vnútorných, citlivých, údajov bánk o transakciách, pričom mnohé banky rozhodne nie sú vo vlastníctve štátu. Ako je vysvetlené v odôvodnení 426, čínska vláda mala prístup prinajmenšom k niektorým požadovaným informáciám, ale odmietla poskytnúť akékoľvek odpovede na otázky uvedené v prílohe A. V tejto súvislosti je tiež dôležité zdôrazniť, že pretože čínska vláda odmietla Komisii poskytnúť akékoľvek údaje o vlastníctve, v prípade mnohých bánk Komisia nevedela, ktoré banky sú vo vlastníctve štátu a ktoré nie sú.
(428)
V súvislosti s niektorými obežníkmi Čínskej národnej banky čínska vláda tvrdí, že verejne dostupné zhrnutia obsahov príslušných obežníkov spolu so svedectvami úradníkov Čínskej národnej banky postačujú na nahradenie skutočných obežníkov Čínskej národnej banky a v dôsledku neposkytnutia týchto údajov čínskou vládou sa nemali použiť žiadne dostupné fakty. Čínska vláda tiež tvrdila, že Komisia odmietla informácie poskytnuté v dobrej viere, t. j. svedectvo úradníka z Čínskej národnej banky spolu so zhrnutím príslušných obežníkov, a odvolala sa na článok 28 základného nariadenia, ktorý hovorí, že sa nezohľadňujú len nepravdivé alebo zavádzajúce informácie. Čínska vláda okrem toho tvrdila, že Komisia nezaložila svoje zistenia na aktuálnych dostupných faktoch alebo poskytnutých informáciách, ale uložila čínskej vláde, aby preukázala, že stav, ktorý bol zistený počas prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, už v súčasnosti neplatí. Zistenia z prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, v tomto prípade podľa čínskej vlády neprotirečia ani informáciám, ktoré poskytla čínska vláda, pretože tieto zistenia boli založené na informáciách prislúchajúcich k úplne inému časovému obdobiu.
Pokiaľ ide o poskytnuté výňatky z Čínskej národnej banky a internetovej stránky a svedectva úradníka Čínskej národnej banky, tieto informácie nebolo možné overiť bez zdrojových dokumentov, t. j. samotných obežníkov. Komisia nedokáže pochopiť, prečo čínska vláda na jednej strane považuje tieto údaje za dôvernú internú dokumentáciu a na druhej strane je zhrnutie obsahov údajne uverejnené na internetovej stránke Čínskej národnej banky. Zistenia z prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, sú v tomto prípade veľmi dôležité. Skutočnosť, že informácie prislúchajú k inému časovému obdobiu, má obmedzený význam, pretože fakty uvedené v záznamoch (vrátane podnetu) dokazujú, že príslušné postupy sa odvtedy nezmenili. Čo sa týka tvrdenia čínskej vlády, že Komisia obracia bremeno dôkazov, je potrebné poznamenať, že zistenia z prešetrovania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera, predstavujú časť všetkých dôkazov, ktoré boli zohľadnené, ale že od čínskej vlády sa nežiada, aby ich „vyvrátila“. Spolupráca pri týchto prešetrovaniach je obojsmerný proces a všetky strany môžu predkladať dôkazy alebo argumenty na vyvrátenie iných dôkazov uvedených v záznamoch.
(429)
Čínska vláda tvrdí, že Komisia nezistila, že referenčné sadzby čínskej vlády odzrkadľujú deformáciu spôsobenú neobchodným správaním (pripúšťa tým, že čínske trhové úrokové sadzby vo všeobecnosti odzrkadľujú primeranú odplatu) a že skutočnosť, že existuje len dolná medza úrokových sadzieb pre obchodné úvery, nie je pre vyvážajúcich vývozcov, ktorí takéto úvery využívajú, výhodou, ale je v ich neprospech. Keby Čínska národná banka nestanovila minimálnu sadzbu, tieto sadzby mohli byť určite podstatne nižšie. Tento argument je nesprávny. Skutočnosť, že čínska vláda (Čínska národná banka) svojvoľne stanovuje referenčné sadzby, poukazuje v prvom rade na neobchodné správanie. Potvrdzuje to aj správa MMF o krajinách č. 11/321 (100) z novembra 2011 o Číne, v ktorej sa spomína regulácia úrokov.
(430)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia neposúdila kredibilitu skutočných prešetrovaných strán, ako to urobila v prípade konania, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera. Kredibilita vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nebola hodnotená, pretože je tak či onak ovplyvnená priemyselnými politikami a štátnou podporou a intervenciou. Nemalo by to zmysel, pretože sa zistilo, že finančný systém v Číne je deformovaný. V prípade natieraného bezdrevného papiera sa takéto hodnotenie kredibility neuskutočnilo.
(431)
Čínska vláda tiež namieta proti stanoveniu ratingu BB, pretože tvrdí, že je „čisto trestajúce“ a „v každom prípade Komisia neuviedla dôvody tohto výberu takým spôsobom, ktorý by umožňoval preskúmanie“. Podľa čínskej vlády, ak Komisia zistí, že touto sadzbou by mohlo byť čínske referenčné kritérium plus poplatok za úverové riziko BB, potom musí vysvetliť svoje úvahy v tejto súvislosti na špecifickom základe výrobcov a pôžičiek. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Vzhľadom na deformácie a nedostatok náležitého hodnotenia kredibility alebo rizika výrobcov VOOP bankami poskytujúcimi pôžičky Komisia nemohla vziať ako ich nominálnu hodnotu úverový rating jednotlivých vyvážajúcich výrobcov (ak vôbec nejaký mali). Rating BB nie je pre vyvážajúcich vývozcov nepriaznivý, pretože je to najlepší neinvestičný rating na trhu.
3.4.1.4. Poskytovanie práv na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu
(432)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia uznala, že na základe tvrdení čínskej vlády, že práva na užívanie pozemkov (ďalej len „PUP“) sa poskytujú v rámci hospodárskej súťaže, by sa predišlo potrebe externého referenčného kritéria. Čínska vláda tiež tvrdila, že Komisia sa pri vysvetľovaní dôvodov, prečo zamietla tvrdenia čínskej vlády, nezameriava na skutočne dostupné fakty, ale výlučne na dôkazy predložené čínskou vládou. Čínska vláda požaduje, aby Komisia zverejnila skutočný vecný základ, ako zistila, že ceny stanovené miestnymi orgánmi boli svojvoľné, t. j. že sa nevzťahovali ani neodkazovali na dopyt a ponuku týkajúce sa priemyselných pozemkov.
Čínska vláda nepochopila správne túto otázku. Komisia nezistila, že práva na užívanie pozemkov sa poskytujú v rámci hospodárskej súťaže. Komisia zistila, že z 13 transakcií týkajúcich sa práv na užívanie pozemkov bolo len 6 predmetom dražby alebo aukcie. Čo sa týka týchto 6 transakcií, dôkazy predložené v tejto súvislosti preukázali, že verejné súťaže neboli konkurenčné, pretože existovala len jedna ponuka/dražba a cenu stanovili orgány. Komisia nechápe požiadavky čínskej vlády na zverejnenie dostupných faktov, ktoré boli použité vzhľadom na neexistujúci trh s právami na užívanie pozemkov, pretože na zamietnutie tvrdení čínskej vlády v tejto záležitosti neboli použité žiadne dostupné fakty a analýza sa uskutočnila na základe informácií predložených v tejto súvislosti čínskou vládou a vyvážajúcimi výrobcami. Vecný základ určenia, že ceny sú stanovené svojvoľne, t. j. informácie o skutočných transakciách predložené vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, systém oceňovania mestských pozemkov a nariadene č. 35, je uvedený v odôvodneniach 114 - 116.
(433)
Podľa čínskej vlády Komisia neurčila špecifickosť podľa článku 2 ods. 1 a 2 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach a svoje určenia špecifickosti ani jasne nezdôvodnila na základe nesporného dôkazu podľa článku 2 ods. 4 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach. Komisia okrem toho neodôvodnila potrebu založiť výšku výhody na externej referenčnej hodnote ani nevytvorila zvolenú referenčnú hodnotu spôsobom, ktorý by bol v súlade s článkom 14 písm. d) dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach. Tieto tvrdenia museli byť zamietnuté. Komisia založila zistenia špecifickosti na skutočnosti, že všetky spoločnosti, ktoré neuplatňujú priemyselné politiky stanovené štátom, sú vylúčené z poskytovania práv na užívanie pozemkov, ceny často svojvoľne stanovujú orgány a vládna prax je nejasná a netransparentná. Potreba externej referenčnej hodnoty bola vysvetlená a odôvodnená v odôvodneniach 109, 118, 120 a 121. Pretože sa zistilo, že trh s právami na užívanie pozemkov v Čine je deformovaný, nebolo možné použiť internú referenčnú hodnotu, ako navrhovala čínska vláda. Komisia nesúhlasí s tvrdením, že referenčná hodnota bola vytvorená spôsobom, ktorý nie je v súlade s článkom 14 písm. d) dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach. Referenčná hodnota Taiwanu sa považuje za najlepší ukazovateľ, ktorý bol Komisii dostupný, a je v súlade s odporúčaniami odvolacieho orgánu vo veci DS 379.
(434)
Čínska vláda tvrdí, že navrhla, aby akákoľvek referenčná hodnota bola interná a mala by sa zakladať na cenách, ktoré platili „nezvýhodňované“ čínske odvetvia; podľa čínskej vlády je to práve preto, lebo v prvom rade neexistuje žiadny rozdiel a z tohto dôvodu by bola výška subvencie presne nulová. Komisia s týmto tvrdením nesúhlasí a čínska vláda v žiadnom prípade neposkytla informácie o cenách práv na užívanie pozemkov pre „nezvýhodnené“ odvetvia, ktoré by sa teoreticky mohli použiť na vytvorenie referenčnej hodnoty.
(435)
Čínska vláda tiež tvrdí, že navrhovateľ neposkytol žiadny údaj ani dôkaz o tom, že práva na užívanie pozemkov sa poskytovali osobitne akejkoľvek vymedzenej podskupine podnikov, a že Únia nedospela k zásadnému zisteniu, že poskytovanie práv na užívanie pozemkov je výslovne obmedzené na určité/podporované podniky. Komisia zistila, že poskytovanie práv na užívanie pozemkov je obmedzené na spoločnosti, ktoré uplatňujú priemyselné politiky stanovené čínskou vládou v nariadení č. 35 ŠKRR (odôvodnenie 116).
(436)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia nevykonala dôkladné preskúmanie s cieľom nájsť referenčné kritérium, ktoré sa vzťahuje alebo odkazuje na situáciu v Číne, a že Komisia neurobila všetko pre identifikáciu referenčného kritéria pre trhové podmienky, ktoré by prevládali, ak by trh nebol deformovaný, alebo, ak urobila, nevysvetlila ako. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Komisia skutočne podrobne preskúmala rôzne ukazovatele a porovnala Taiwan a ČĽR ako celok, ako aj príslušné jednotlivé čínske provincie. Komisia po tejto analýze považuje Taiwan (101) za vhodnú referenčnú hodnotu z dôvodu všetkých súhrnných informácií uvedených v dokumentácii, t. j. z hľadiska i) úrovne ekonomického rozvoja a ekonomickej štruktúry prevládajúcej na Taiwane a príslušných čínskych provincií a mesta (102), kde majú sídlo spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia; ii) geografickej blízkosti týchto dvoch čínskych provincií a Taiwanu; iii) vysokého stupňa infraštruktúry Taiwanu a týchto dvoch čínskych provincií; iv) silných ekonomických väzieb medzi Taiwanom a ČĽR; v) podobnej hustoty obyvateľstva v príslušných čínskych provinciách a na Taiwane; vi) podobnosti medzi typom pozemkov a transakciami použitými na vytvorenie príslušnej referenčnej hodnoty na Taiwane a hodnôt v ČĽR a vii) spoločných demografických, jazykových a kultúrnych charakteristík Taiwanu a ČĽR. Navyše provincie Ťiang-su a Čen-ťiang sa spolu s mestom Čchung-čching považujú za špičkové výrobné provincie v ČĽR. Aj keď HDP na obyvateľa Taiwanu a čínskych provincií a mesta Čchung-čching nie je rovnaký, HDP týchto čínskych provincií a mesta Čchung-čching v posledných rokoch rýchlo rástol, t. j. vyrovnávajú svoje HDP s Taiwanom.
Navyše nedávne údaje naznačujú, že aj Čína ako celok, obidve provincie a mesto Čchung-čching majú omnoho vyšší rast HDP ako Taiwan (103), t. j. veľmi rýchlo sa vyrovnávajú. Je však potrebné poznamenať, že presné porovnanie medzi HDP netrhového hospodárstva (ČĽR) a HDP fungujúceho trhového hospodárstva (Taiwan) nie je rozhodujúcim faktom, pretože netrhové hospodárstvo z hľadiska HDP obvykle zaostáva za fungujúcim trhovým hospodárstvom. Navyše ponuku priemyselných pozemkov a dopyt po nich môže ovplyvniť veľa ďalších faktorov, napríklad pravidlá plánovania alebo environmentálna politika. Skutočnou otázkou je, aké by boli „prevládajúce trhové podmienky“, pokiaľ ide o práva na užívanie pozemkov v ČĽR, ak by ČĽR bola fungujúcim trhovým hospodárstvom, a na základe všetkých dôkazov by tieto podmienky boli veľmi podobné podmienkam na Taiwane.
(437)
Čínska vláda tiež tvrdí, že Komisia vo svojich výpočtoch používa dobu odpisovania 50 rokov, aj keď nie všetky príslušné zmluvy o právach na užívanie pozemkov boli založené na 50-ročných dobách. To nebolo správne. Všetky práva na užívanie pozemkov, ktoré sa posudzovali v rámci tohto prešetrovania z hľadiska uloženia vyrovnávacích opatrení, boli založené na 50-ročných dobách odpisovania.
3.4.1.5. Program, v rámci ktorého sa poskytuje elektrina za nižšiu než primeranú odplatu
(438)
Čínska vláda tvrdila, že záver týkajúci sa špecifickosti je „celkom umelý“ z toho dôvodu, že rozsah hospodárskej činnosti, ktorá platí nepenalizovanú sadzbu, zahŕňa obrovskú väčšinu čínskeho hospodárstva. Čínska vláda spochybnila aj zistenie Komisie o „regionálnej“ špecifickosti a najmä záver, že táto subvencia je dostupná len v tých geografických oblastiach, v ktorých má sídlo vyvážajúci výrobca. Podľa čínskej vlády sa penále uplatňujú celoplošne vo všetkých geografických oblastiach, v ktorých sídlia vyvážajúci vývozcovia, a preto neexistuje žiadna regionálna špecifickosť. Tieto tvrdenia sa museli zamietnuť. Komisia poznamenáva, že čínska vláda podľa všetkého zakladá svoje pripomienky na rozdielnom systéme tvorby cien pre kategórie „podporovaných“, „zakázaných“ a „povolených“ podnikov podľa rozhodnutia č. 40. Komisia však svoje zistenia založila na osobitnom systéme tvorby cien elektriny, ktorý je k dispozícii v širšej oblasti samosprávneho mesta Čchung-čching, kde má výrobný závod jeden zo spolupracujúcich vývozcov zaradený do vzorky. Tento vývozca využíva nižšie sadzby za elektrinu, ktoré sa špecificky uplatňujú len na podskupinu spoločností patriacich do určitých odvetví (konkrétne spoločnosti vyrábajúce ferozliatiny v elektrických peciach a spoločnosti vyrábajúce priemyselné hnojivá) v rámci rovnakej kategórie veľkých priemyselných spotrebiteľov. Komisia preto dospela k záveru, že nižšia sadzba za elektrinu, ktorá sa vzťahuje len na túto veľmi obmedzenú podskupinu spoločností patriacich len do týchto špecifických oprávnených odvetví, je de jure špecifická.
Pokiaľ ide o „regionálnu špecifickosť“, odôvodnenie 149 neodkazuje na žiadny penalizačný systém, ako uvádza čínska vláda vo svojich pripomienkach. Toto odôvodnenie objasňuje, že táto zvýhodnená sadzba za elektrinu, ktorá sa vzťahuje na obmedzenú podskupinu spoločností vrátane výrobcu príslušného výrobku, je obmedzená na určitú geografickú oblasť (t. j. na širšiu oblasť samosprávneho mesta Čchung-čching), ktorá je súčasťou rozsiahlej západnej oblasti Číny podporovanej podľa zákona, ktorý je uvedený v tom istom odôvodnení a podrobnejšie vysvetlený v odôvodnení 233. Ako sa uvádza ďalej v odôvodnení 149, tieto právne predpisy sa týkajú tvorby cien elektriny ako jedného z nástrojov na dosiahnutie hlavného politického cieľa, ktorým je podporovanie rozvoja tejto oblasti. Tým sa potvrdilo zistenie Komisie, že táto subvencia je špecifická aj regionálne.
(439)
Čínska vláda spochybnila závery uvedené v odôvodnení 146 týkajúce sa špecifickosti na základe rozdielneho systému tvorby cien medzi kategóriami „podporovaných“, „obmedzených“, „zakázaných“ a „povolených“ podnikov. Čínska vláda znovu vysvetľuje, že rozdiel v cenách elektrickej energie medzi špecificky nepodporovaným projektom a všetkými ostanými funguje ako penále alebo príplatok na odradenie od realizácie špecifických projektov a nie ako „zľava“ platená podporovaným projektom. Čínska vláda dospela k záveru, že Komisia musí zistiť, aká odplata by sa považovala za primeranú, a v tomto prípade sa Komisia domnievala, že primeranou odplatou by bola penalizovaná cena. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Ako už bolo podrobne vysvetlené, Komisia sa pri zistení finančnej pomoci odvoláva na nižšie sadzby za elektrinu, na ktoré má táto spoločnosť nárok, ako súčasť vymedzenej podskupiny spoločností v rámci kategórie veľkých priemyselných spotrebiteľov. Argumenty čínskej vlády v súvislosti so zisteniami Komisie preto nie sú relevantné.
3.4.1.6. Ďalšie programy týkajúce sa dane z príjmov podliehajúce vyrovnávacím opatreniam na účely „zostatkového cla“, ktoré nevyužívali výrobcovia zaradení do vzorky
(440)
Čínska vláda tvrdila, že Komisia neuplatňovala dôsledne príslušné pravidlá WTO týkajúce sa výberu vzorky uvedené v antidumpingovej dohode WTO (t. j. článok 6 ods. 10, článok 9 ods. 2 a 3), pretože účelom výberu vzorky má byť obmedzenie rozsahu prešetrovania. Tento argument bol spojený s článkom 19 ods. 4 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach, ktorý obmedzuje výšku vyrovnávacieho cla podľa „zistenej“ výšky subvencie. Čínska vláda dospela k záveru, že ak Komisia nepovažuje rozsah subvencovania za dostatočne zachytený vybranou vzorkou, riešením by bolo zaradiť do vzorky viacero spoločností. Komisia v prvom rade poznamenáva, že analógia medzi výberom vzorky v antidumpingových a antisubvenčných prešetrovaniach má určité hranice, pretože na rozdiel od antidumpingových prešetrovaní pri prešetrovaniach týkajúcich sa vyrovnávacieho cla neexistuje všeobecné pravidlo, že každý dovozca dostane individuálne clo, a výslovne sú povolené takzvané „súhrnné“ prípady. Navyše na rozdiel od antidumpingových prípadov, v prípade vyrovnávacieho cla je požadovaným účastníkom a respondentom vláda, a preto je vláda implicitne zahrnutá do rozsahu „vzorky“ na účely určenia vyrovnávacieho cla. Inými slovami, opatrenia vlády ako poskytovateľa údajného subvencovania patria vždy do rozsahu prešetrovania týkajúceho sa vyrovnávacích ciel, bez ohľadu na použitie vzorky vyvážajúcich vývozcov.
(441)
Čo sa týka pripomienky čínskej vlády, že riešením je „zaradiť do vzorky viacero spoločností“, Komisia poznamenáva, že to je presne to, čo v tomto prípade urobila. Komisia sa po odstúpení jedného z vývozcov, ktorý pôvodne súhlasil so spoluprácou, rozhodla zahrnúť do vzorky iného vývozcu. Ale krátko potom, ako bola táto spoločnosť informovaná o zaradení do vzorky, oznámila Komisii, že už ďalej nemá v úmysle spolupracovať v rámci prešetrovania. Preto bola Komisia nútená obmedziť vzorku na dvoch zostávajúcich vývozcov, ktorí boli pôvodne zaradení do vzorky a ktorí neodstúpili od spolupráce, s cieľom zabrániť akémukoľvek ďalšiemu omeškaniu, ktoré by ohrozilo rýchle ukončenie prešetrovania v rámci predpísaných zákonných lehôt. Komisia poznamenáva, že tento neúspešný pokus prekazený výlučne správaním vývozcov práve ukazuje, že toto tvrdenie čínskej vlády je neopodstatnené, pretože nerieši problém spoločností, v prvom rade tých, ktoré sa neprihlásili na výber do vzorky alebo ktoré po zaradení do vzorky odstúpili.
(442)
V súvislosti s použitím dostupných faktov sa čínska vláda odvolala na článok 12 ods. 7 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach a citovala judikatúru WTO trvajúc na tom, že fakty uvedené v záznamoch sa môžu použiť len na nahradenie chýbajúcich informácií a že nespolupráca neodôvodňuje určenia bez vecných základov. Komisia nerozumie logike tohto tvrdenia, pretože vo svojom určení použila fakty uvedené v záznamoch, ako to umožňuje ustanovenie WTO a základné nariadenie v úplnej zhode s príslušnou jurisdikciou WTO. Pretože čínska vláda tiež uznala, že zistenia v konaní, ktoré sa týkalo dovozu natieraného bezdrevného papiera a v rôznych rozhodnutiach ministerstva obchodu USA predstavujú najlepšie fakty dostupné Komisii a používajú sa práve na nahradenie informačných medzier spôsobených nedostatočnou spoluprácou čínskej vlády.
Čínska vláda spochybnila aj využitie týchto faktov, pretože vraj neodzrkadľujú súčasné subvencovanie a takisto nie sú špecificky prepojené s príslušným výrobkom. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že väčšina týchto subvenčných programov sa týka jednorazových subvencií (napríklad grantov, daňových zvýhodnení spojených s investovaním do aktív), ktoré sa bežne odpisujú počas niekoľkých rokov, a preto ich výhody pokračujú ďalej v budúcnosti a v tomto prípade dokonca presahujú OP. V prípade jednorazových subvencií neexistuje žiadny dôkaz, že tieto programy sa od príslušného prešetrovania zmenili. Čo sa týka prepojenia týchto programov a príslušného výrobku, Komisia pripomína, že všetky tieto programy sa vzťahujú na oceliarske odvetvie (nevzťahujú sa na konkrétny výrobok) alebo sa uplatňujú v oblasti, v ktorej majú svoje továrne vývozcovia VOOP. Pretože v dokumentácii nie sú dôkazy, ktoré by svedčili o opaku, Komisia sa rozhodla, že možno odôvodnene skonštatovať, že výhody týchto programov sú stále najlepším ukazovateľom súčasného subvencovania poskytovaného výrobcom príslušného výrobku. Je potrebné zdôrazniť, že čínska vláda mala dostatočné možnosti na predloženie dôkazov o týchto programoch, ktoré by svedčili o opaku, ale zámerne sa rozhodla, že ich nepredloží, a v dôsledku toho musela Komisia využiť fakty dostupné v záznamoch podľa ustanovení základného nariadenia a dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach uzatvorenej v rámci WTO.
3.4.1.7. Programy týkajúce sa akcií a iných majetkových účastí
(443)
Čínska vláda tvrdila, že všetky tieto programy (nevyplatené dividendy, výmena dlhu za kmeňové akcie a kapitálové injekcie) neboli iniciované v súlade s požiadavkami článku 11 ods. 2 a 3 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach.
Ako už bolo vysvetlené v časti týkajúcej sa odpovede na pripomienky čínskej vlády k začatiu konania (odôvodnenia 399 - 406), útvary Komisie analyzovali dôkazy predložené navrhovateľom, ktoré boli presvedčivé, ako jasne vidieť z verzie podnetu, ktorá bola zainteresovaným stranám poskytnutá na kontrolu. Útvary Komisie navrhli začatie prešetrovania špecifických schém až po náležitej analýze presnosti a primeranosti dôkazov, ktoré považovali za dostatočný dôkaz na základe prima facie.
(444)
Podľa názoru čínskej vlády sú programy týkajúce sa akcií a iných majetkových účastí, pokiaľ existujú, ojedinelé subvencie ad hoc v tom zmysle, že sa vzťahujú len na jedného konkrétneho príjemcu a neposkytujú sa podľa žiadnych osobitných právnych predpisov, a pretože „Komisia vie o tom, že spoločnosti podliehajúce zostatkovému clu tieto subvencie nielenže nedostávajú, ale vzhľadom na ich ad hoc charakter ich ani nemohli dostávať“, tieto subvencie by nemali podliehať vyrovnávacím opatreniam. Čínska vláda navyše tvrdila, že pokiaľ sa určenia robia na základe dostupných faktov, musia sa zakladať na skutočných faktoch. Z tohto dôvodu je uloženie vyrovnávacích opatrení na subvencie ad hoc iným spoločnostiam, než sú tie, ktorým boli údajne skutočne poskytované, porušením článku 12 ods. 7 dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach.
Je potrebné poznamenať, že čínska vláda neodpovedala ani na jednu otázku týkajúcu sa týchto schém uvedenú v dotazníku alebo v písomnom upozornení o nedostatkoch. Preto vyhlásenie čínskej vlády, že „Komisia vie o tom, že spoločnosti podliehajúce zostatkovému clu tieto subvencie nielenže nedostávajú, ale vzhľadom na ich ad hoc charakter ich ani nemohli dostávať“, nezodpovedá skutočnosti. Naopak, v podnete sa uvádza niekoľko spoločností, ktoré využívali tieto programy týkajúce sa akcií a iných majetkových účastí, a netvrdí sa v ňom, že tento zoznam je úplný. Pretože čínska vláda neposkytla žiadne informácie o charaktere alebo oprávnenosti na tieto schémy, Komisia nemá inú možnosť než použiť dostupné fakty.
3.4.2. PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI ZHEJIANG HUADONG
3.4.2.1. Poskytovanie práv na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu
(445)
Spoločnosť Zhejiang Huadong tvrdila, že Komisii poskytla všetky príslušné právne predpisy, ktorými sa riadi mechanizmus a stanovenie predajnej ceny práv na užívanie pozemkov v Číne, a s cieľom dokázať, že v Číne existuje dobre fungujúci trh s nehnuteľnosťami a stanovené a zaplatené ceny sa zverejňujú, sa odvolala na ustanovenia o udeľovaní práv na využívanie stavebných pozemkov vo vlastníctve štátu prostredníctvom dražby, aukcie alebo cenových ponúk. Spoločnosť ďalej tvrdila, že najlepší dôkaz na posúdenie ceny práv na užívanie pozemkov v čase, keď ich tento vyvážajúci výrobca kúpil, tvoria súčasný trh s nehnuteľnosťami v Číne a dostupná podrobná oficiálna štatistika o cenách práv na užívanie pozemkov.
Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Komisia vysvetľuje zistenia v súvislosti s právami na užívanie pozemkov týkajúcimi sa spoločnosti Zhejiang Huadong v odôvodnení 115. Tieto zistenia spoločnosť vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií nespochybnila. Dostupné dôkazy ukazujú, že trh s právami na užívanie pozemkov v Číne je deformovaný, pretože verejné súťaže, ktoré Komisia prešetrovala na mieste, neboli konkurenčné a ceny boli svojvoľne stanovené orgánmi. Vecný základ určenia, že ceny sú stanovené svojvoľne, t. j. informácie o skutočných transakciách predložené vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, systém oceňovania mestských pozemkov a nariadene č. 35, je uvedený v odôvodneniach (114) - (116).
(446)
Spoločnosť Zhejiang Huadong tvrdila, že podľa článku 14 písm. d) dohody WTO o dotáciách a vyrovnávacích opatreniach uzavretej v rámci WTO by sa primerané referenčné ceny mali v prvom rade vzťahovať alebo odkazovať na prevládajúce trhové podmienky v danom štáte alebo, ak takéto podmienky neexistujú, akákoľvek externá referenčná hodnota by sa mala vhodne prispôsobiť, aby sa predišlo vyrovnávacím opatreniam alebo komparatívnym výhodám. Okrem toho spoločnosť tvrdila, že na základe paragrafu 15 písm. b) Protokolu o pristúpení Číny k WTO, keď nie sú k dispozícii ako vhodné referenčné kritériá prevládajúce podmienky v Číne, dovážajúci člen WTO má pred zvážením využitia prevládajúcich podmienok mimo územia Číny prispôsobiť, ak je to možné, podmienky prevládajúce v Číne. Hoci Komisia väčšinou súhlasí s právnou teóriou, na ktorej sa toto tvrdenie zakladá, dospela tiež k záveru, že v Číne neexistuje fungujúci trh s pozemkami, a preto použila pre ceny pozemkov externú referenčnú hodnotu. Potreba externej referenčnej hodnoty bola vysvetlená a odôvodnená v odôvodneniach 109, 118 a 120 - 121. Keďže sa zistilo, že trh s právami na užívanie pozemkov v Čine je deformovaný, nebolo možné použiť internú referenčnú hodnotu, ako navrhovala spoločnosť Zhejiang Huadong, a neexistuje žiadny základ, podľa ktorého by sa dala táto referenčná hodnota prispôsobiť. Navyše z informácií predložených v súvislosti s referenčným kritériom, ktoré navrhla spoločnosť Zhejiang Huadong (okres Siao-šan provincie Če-ťiang), nie je jasné a nedá sa overiť, či predložené informácie o cenách sa obmedzujú na ceny práv na užívanie pozemkov údajne „nezvýhodnených“ odvetví.
(447)
Spoločnosť Zhejiang Huadong tvrdila, že výber Taiwanu ako referenčného kritéria nie je primeraný a objektívny z týchto dôvodov: 1. provincia Če-ťiang nebola v čase, keď boli zakúpené práva na užívanie pozemkov, rozvinutou oblasťou s vysokým HDP podobným Taiwanu; 2. výber skutočných cien pozemkov na Taiwane, ktorý uskutočnila Komisia, bol založený na ponukách na predaj priemyselných pozemkov a nie na aktuálnych cenách za prenájom pozemkov na priemyselné využitie, t. j. na základe, ktorý je podobný právam na užívanie pozemkov prideleným spoločnosti Zhejiang Huadong.
Toto tvrdenie muselo byť zamietnuté. Pokiaľ ide o bod 1, ako sa uvádza v odôvodnení 436, Komisia podrobne preskúmala rôzne ukazovatele a porovnala Taiwan a ČĽR ako celok, ako aj príslušné jednotlivé čínske provincie. Po tejto analýze Komisia považuje Taiwan za vhodnú referenčnú hodnotu, ktorá je v súlade so základným nariadením a pravidlami WTO. Čo sa týka bodu 2, je potrebné poznamenať, že Komisia použila najlepšie informácie, ktoré jej boli primerane dostupné.
(448)
Spoločnosť Zhejiang Huadong upozornila na aritmetickú chybu vo výpočte mier inflácie, ktoré sa použili na prispôsobenie referenčnej hodnoty inflácie. Komisia toto tvrdenie zohľadnila a príslušný výpočet opravila.
(449)
Spoločnosť Zhejiang Huadong tvrdila, že v spôsobe, akým nadobudla práva na užívanie pozemkov, nie je žiadna špecifickosť, pretože v Číne sa so všetkými spoločnosťami zaobchádza rovnakým spôsobom podľa právnych predpisov. Zhejiang Huadong tiež tvrdila, že Komisia neriešila otázku špecifickosti primerane a že v konečnom poskytnutí informácií nie je žiadne zdôvodnenie, prečo cena zaplatená spoločnosťou Zhejiang Huadong poskytuje spoločnosti výhodu.
Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Komisia založila zistenia špecifickosti na skutočnosti, že všetky spoločnosti, ktoré neuplatňujú priemyselné politiky stanovené štátom, sú vylúčené z poskytovania práv na užívanie pozemkov, ceny často svojvoľne stanovujú orgány a vládna prax je nejasná a netransparentná. Komisia zistila, že poskytovanie práv na užívanie pozemkov je obmedzené na spoločnosti, ktoré uplatňujú priemyselné politiky stanovené čínskou vládou v nariadení č. 35 ŠKRR (odôvodnenie 116).
3.4.2.2. Poskytovanie ocele valcovanej za studena za nižšiu než primeranú odplatu
(450)
Spoločnosť Zhejiang Huadong tvrdila, že keď Komisia vytvára referenčnú hodnotu, v záujme primeranosti a objektívnosti a z dôvodov jednotnosti by mala získavať údaje o cene ocele z toho istého zdroja údajov (t. j. Steel Business Bulletin (ďalej len „SBB“)) pre všetky oblasti zastúpené v koši referenčných hodnôt. Spoločnosť tiež tvrdila, že SBB poskytuje ceny OVS pre rôzne trhy, iné než vybrala Komisia, a navrhla doplniť Mexiko a Argentínu, pretože tieto krajiny predstavujú rýchlo sa rozvíjajúci trh s oceľou na americkom kontinente. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť, pretože Komisia použila na vytvorenie referenčnej hodnoty údaje o cene, ktoré čo najpresnejšie odzrkadľujú situáciu na trhu v každej krajine alebo regióne. Pokiaľ ide o ceny v Európe (väčšina z nich sú členské štáty Únie), Komisia vzala do úvahy, že mala k dispozícii omnoho presnejšie údaje o tvorbe cien z členských štátov. Ak by mala údaje z členských štátov pre ostatné vybrané krajiny, použila by ich. Čo sa týka zahrnutia cien v Mexiku a Argentíne, je potrebné poznamenať, že v porovnaní s Čínou, ako aj s ostatnými krajinami/regiónmi v koši referenčných hodnôt, ktoré použila Komisia, sú tieto trhy relatívne malé.
Po oprave vytvorených referenčných cien OVT a OVS Komisia opravila svoj výpočet subvenčného rozpätia pre túto schému. Oprava sa týkala cien ocele v Brazílii, ktoré sa použili pri vytvorení referenčnej hodnoty a ktoré chybne zahrnuli dane do výpočtov poskytnutých stranám.
(451)
Spoločnosť Zhejiang Huadong tiež tvrdila, že závery Komisie týkajúce sa špecifickosti sú nepodložené (žiadny nesporný dôkaz) a neodôvodnené, a teda údajná subvencia prostredníctvom poskytovania OVS za nižšiu než primeranú odplatu nepodlieha vyrovnávacím opatreniam. Spoločnosť Zhejiang Huadong tvrdila, že prípadná výhoda poskytovania OVT a OVS za nižšiu než primeranú odplatu nie je obmedzená na určité podniky alebo odvetvia, ale sa poskytuje univerzálne všetkým potenciálnym kupujúcim a spotrebiteľom z hospodárskych odvetví.
Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Čínska vláda predložila rovnakú pripomienku a Komisia sa jej venovala v odôvodnení 415. „Potenciálni“ kupujúci sa podľa definície obmedzujú na určité podniky.
3.4.3. PRIPOMIENKY NAVRHOVATEĽA
3.4.3.1. Poskytovanie vody a elektriny za nižšiu než primeranú odplatu
(452)
Navrhovateľ tvrdil, že v dôsledku deformácií a ovplyvňovania čínskeho trhu s vodou a elektrinou štátom mala Komisia použiť medzinárodné referenčné hodnoty avypočítať výhody poskytované týmito schémami v súlade s článkom 6 písm. d) bodom ii) základného nariadenia.
Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. V tomto konkrétnom prípade dôkazy uvedené v záznamoch neumožnili Komisii zistiť, že trhy s vodou a elektrickou energiou sú deformované v takom rozsahu, ktorý by odôvodňoval použitie externej referenčnej hodnoty.
3.4.3.2. Určité programy v oblasti daní týkajúce sa podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou
(453)
Navrhovateľ tvrdil, že vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskej vlády a skutočnosť, že čínska vláda mala poskytnúť dôkazy, že v priebehu OP neboli výrobcom VOOP v rámci týchto programov poskytnuté žiadne výhody, Komisia mala stanoviť výšku subvencie pre dva programy v oblasti daní týkajúce sa podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou, t. j. zníženie dane z príjmov pri nákupe zariadení vyrábaných domácimi výrobcami a program, v rámci ktorého sú produktívne podniky so zahraničnou majetkovou účasťou prvé dva roky oslobodené od platenia dane z príjmov a ďalšie tri roky platia polovičnú daň z príjmov.
Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 282, Komisia sa s cieľom znížiť administratívne zaťaženie všetkých zúčastnených strán a tiež s prihliadnutím na osobitnú situáciu v súvislosti s blížiacim sa ukončením týchto schém rozhodla, že na tieto programy neuplatní vyrovnávacie opatrenia.
3.5. VÝŠKA SUBVENCIÍ PODLIEHAJÚCICH VYROVNÁVACÍM OPATRENIAM
(454)
Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, sa v prípade prešetrovaných spoločností stanovila takto:
Vyvážajúci výrobca
KONEČNÉ SUBVENČNÉ ROZPÄTIE (%)
HUADONG GROUP
23,8
PANHUA GROUP
29,7
UNION STEEL CHINA
26,8
SPOLUPRACUJÚCE SPOLOČNOSTI NEZARADENÉ DO VZORKY
26,8
VŠETKY OSTATNÉ SPOLOČNOSTI
44,7
(455)
V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia sa celková výška subvenčného rozpätia pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky vypočítala na základe celkového váženého priemerného subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúce spoločnosti vo vzorke, t. j. 26,8 %.
(456)
Pokiaľ ide o všetkých ostaných vývozcov v Čínskej ľudovej republike, Komisia najprv stanovila úroveň spolupráce. Z porovnania údajov Eurostatu o dovoze a objeme vývozu príslušného výrobku do Únie uvádzaných spolupracujúcimi spoločnosťami pre obdobie prešetrovania vyplýva, že spolupráca vyvážajúcich výrobcov v Čínskej ľudovej republike bola nízka, konkrétne dosahovala 58 %. Vzhľadom na túto nízku úroveň spolupráce sa celková sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovila na úrovni celkovej sumy sadzieb subvencií stanovených pre všetky nespolupracujúce spoločnosti a pre všetky prešetrované schémy, t. j. 44,7 %.
4. UJMA
4.1. VÝROBA V ÚNII A VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
(457)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii v posudzovanom období sa použili všetky dostupné informácie o výrobcoch v Únii vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom a overených dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(458)
Počas OP vyrábalo VOOP 22 výrobcov v Únii. Na základe uvedenom v predchádzajúcom odôvodnení bola celková výroba Únie počas OP odhadnutá približne na 4 018 310 t. Výrobcovia z Únie, ktorí pokrývajú celkovú výrobu v Únii, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia a ďalej sa uvádzajú ako „výrobné odvetvie Únie“.
4.2. STANOVENIE RELEVANTNÉHO TRHU ÚNIE
(459)
Počas prešetrovania sa zistilo, že podstatná časť výroby výrobcov z Únie zaradených do vzorky bola určená na vlastnú spotrebu, t. j. často jednoducho prevedená (bez faktúry) a/alebo dodaná za transferové ceny v rámci rovnakej spoločnosti alebo skupiny spoločností na ďalšie nadväzujúce spracovanie.
(460)
S cieľom stanoviť, či výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu alebo nie, a na určenie spotreby a rôznych hospodárskych ukazovateľov súvisiacich so situáciou výrobného odvetvia Únie sa preskúmalo, či a v akom rozsahu následné používanie výroby podobného výrobku výrobným odvetvím Únie musí byť zohľadnené v analýze.
(461)
Na účel poskytnutia čo najúplnejšieho obrazu situácie vo výrobnom odvetví Únie sa získali a analyzovali údaje pre celú činnosť v oblasti VOOP a následne sa stanovilo, či bola výroba určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh.
(462)
Pre objem predaja a predajné ceny na trhu v Únii a podiel na trhu sa zistilo, že zmysluplná analýza a hodnotenie týchto ukazovateľov sa musí zameriavať na situáciu prevládajúcu na voľnom trhu.
(463)
Ostatné hospodárske ukazovatele by sa však mohli primerane preskúmať len vzhľadom na celú činnosť, a teda vrátane použitia na vlastnú spotrebu a predaja prepojeným spoločnostiam. Výroba, kapacita, využitie kapacít, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, mzdy a schopnosť získať kapitál závisia od celej činnosti bez ohľadu na to, či ide o výrobu na vlastnú spotrebu alebo predávanú na voľnom trhu.
4.3. SPOTREBA V ÚNII
(464)
Výrobné odvetvie Únie predáva podobný výrobok neprepojeným zákazníkom a predáva/prevádza ho aj prepojeným spoločnostiam na ďalšie nadväzujúce spracovanie, napríklad v oceliarskych servisných centrách.
(465)
Vo výpočte zdanlivej spotreby VOOP v Únii inštitúcie spočítali objem celkového dovozu VOOP do Únie, ktorý vykázal Eurostat, a objem predaja a použitia podobného výrobku na vlastnú spotrebu v Únii, ktorý vyrobilo výrobné odvetvie Únie tak, ako ho nahlásil navrhovateľ, a ktorý bol overený počas overovacích návštev v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(466)
Údaje o dovoze poskytnuté Eurostatom sa však zakladajú na úplných číselných znakoch KN a je zrejmé, že časť týchto číselných znakov KN sa nevzťahuje na dovoz príslušného výrobku.
(467)
Na tomto základe sa celková spotreba výrobku v Únii vyvíjala takto:
2008
2009
2010
OP
Spotreba (v tonách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(468)
Celková spotreba na trhu Únie počas posudzovaného obdobia klesla o 7 %. V období od roku 2008 do roku 2009 došlo v dôsledku celosvetových nepriaznivých účinkov hospodárskej krízy, najmä v odvetví stavebníctva, k poklesu približne o 25 %. Potom sa spotreba začala oživovať a od roku 2009 do OP sa zvýšila celkovo o 24 %, napriek tomu však nedosiahla počiatočnú úroveň z roku 2008.
4.4. DOVOZ Z PRÍSLUŠNEJ KRAJINY A PODIEL NA TRHU
(469)
Dovoz z ČĽR do Únie sa v posudzovanom období vyvíjal takto:
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu z ČĽR (v tonách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podiel na trhu (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(470)
Napriek poklesu spotreby sa objem dovozu z ČĽR v posudzovanom období významne zvýšil o 49 %. V dôsledku nepriaznivých účinkov hospodárskej krízy v roku 2009 prudko klesol objem dovozu z ČĽR. Dovoz z ČĽR sa však začal oživovať mimoriadne rýchlym tempom, takže v období od roku 2009 do OP došlo k jeho závratnému nárastu o 367 %.
(471)
Počas posudzovaného obdobia sa zvýšil aj podiel tohto dovozu na trhu o 60 %. Hoci v rokoch 2008 a 2009 nastal pokles o viac ako polovicu, od roku 2009 do OP mal výraznú rastúcu tendenciu a zvýšil sa o 275 %.
4.4.1. DOVOZNÉ CENY A CENOVÉ PODHODNOTENIE
Dovoz z ČĽR
2008
2009
2010
OP
Priemerná cena v EUR/tona
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj:
Eurostat
(472)
Priemerná dovozná cena z ČĽR sa v posudzovanom období znížila o 9 %. V období rokov 2008 až 2009 výrazne klesla o 17 %, potom v období rokov 2009 až 2010 vzrástla o päť percentuálnych bodov a počas OP o ďalšie tri percentuálne body.
(473)
Dovozné ceny z ČĽR počas celého posudzovaného obdobia stabilne zostávali pod úrovňou predajných cien výrobného odvetvia Únie. Ako je zrejmé z uvedenej tabuľky, kým v roku 2009 počas vrcholiacej hospodárskej krízy, keď sa spotreba náhle začala znižovať a nastal významný trhový pokles, ani zníženie cien o 17 % nedokázalo pomôcť čínskemu dovozu udržať si podiel na trhu, plynulý značný nárast podielu dovozu z ČĽR na trhu v období od roku 2009 do OP sa vysvetľuje neustálym podhodnocovaním v ďalších rokoch.
(474)
Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu spolupracujúcich čínskych výrobcov prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie podľa druhu výrobku, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o náklady po dovoze.
(475)
Náklady po dovoze uvedené v predchádzajúcom odôvodnení boli vypočítané na základe overených údajov od dvoch neprepojených dovozcov príslušného výrobku.
(476)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa druhu pri každej transakcii na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby primerane upravenej, a po odpočítaní zliav a zrážok. Z výsledku porovnania, pri jeho vyjadrení ako percentuálneho podielu z obratu výrobcov v Únii zaradených do vzorky počas OP, vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia do výšky 20,2 % zo strany spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov.
(477)
Po konečnom poskytnutí informácií jeden vyvážajúci výrobca požadoval ďalšie informácie o výpočte cenového podhodnotenia v prípadoch, keď neexistovala presná zhoda medzi druhom výrobku vyvážaným z ČĽR a druhom výrobku, ktorý na trhu Únie predávalo výrobné odvetvie Únie. Tento výrobca požadoval aj informácie o tom, či sa v prípade, keď sa nenašla presná zhoda, vykonalo prispôsobenie podľa fyzikálnych rozdielov.
(478)
V prípade, keď neexistovala presná zhoda medzi vyvážaným druhom výrobku a druhom výrobku predávaným výrobným odvetvím Únie, Komisia porovnala vyvážaný druh výrobku s veľmi podobným druhom výrobku predávaným výrobným odvetvím Únie. V týchto prípadoch sa porovnanie robilo s veľmi podobným druhom výrobku, kde jediným rozdielom bola hrúbka substrátu.
(479)
Keď existovalo viac veľmi podobných výrobkov, Komisia porovnala vyvážaný druh výrobku s lacnejším druhom výrobku predávaným na trhu Únie bez ohľadu na to, či tento lacnejší druh výrobku mal hrubší alebo tenší substrát. Preto sa nepovažovala úprava kvôli fyzikálnym rozdielom za potrebnú.
5. HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
5.1. ÚVODNÉ POZNÁMKY
(480)
Podľa článku 8 ods. 4 základného nariadenia inštitúcie preskúmali všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(481)
Na stanovenie makroekonomických ukazovateľov, ako je výroba výrobného odvetvia Únie, výrobná kapacita, využitie kapacít, objem predaja, podiel na trhu, rast, predaj prepojeným spoločnostiam, zamestnanosť a produktivita, boli použité údaje poskytnuté navrhovateľom za všetkých výrobcov VOOP v Únii, ktoré boli krížovo skontrolované s inými dostupnými zdrojmi a overenými údajmi výrobcov z Únie zaradenými do vzorky.
(482)
Poskytnuté a overené údaje od šiestich výrobcov z Únie zaradených do vzorky boli použité s cieľom stanoviť mikroekonomické ukazovatele, ako sú napríklad jednotková predajná cena, jednotkové výrobné náklady, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál, zásoby a náklady na prácu.
5.2. ÚDAJE VZŤAHUJÚCE SA NA VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE AKO CELOK
5.2.1. VÝROBA, VÝROBNÁ KAPACITA A VYUŽITIE KAPACITY
(483)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii v posudzovanom období sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom a overených dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
2008
2009
2010
OP
Objem výroby (v tonách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobná kapacita (v tonách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využitie kapacity (%)
74
57
65
68
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnet, vyplnené dotazníky
(484)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že v priebehu posudzovaného obdobia sa výroba znížila o 10 %. V súlade s poklesom dopytu výroba v roku 2009 prudko klesla, potom sa v roku 2010 čiastočne oživila. Napriek tomu, že sa spotreba v OP zvýšila, objem výroby zostal viac-menej na rovnakej úrovni ako v roku 2010.
(485)
Výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia stabilná. Využívanie kapacít sa vyvíjalo podobne ako výroba a počas posudzovaného obdobia kleslo o 8 %.
5.2.2. OBJEM PREDAJA, PODIEL NA TRHU A RAST
2008
2009
2010
OP
Objem predaja (v tonách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podiel na trhu (v tonách)
56,8
58,8
58,1
53,9
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnet, vyplnené dotazníky
(486)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v roku 2009 prudko klesol o 23 %. V roku 2010 sa objem predaja zvýšil o trinásť percentuálnych bodov, ale potom v OP klesol o dva percentuálne body.
(487)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa v posudzovanom období znížil o 2,9 percentuálneho bodu. Po počiatočnom náraste podielu výrobného odvetvia Únie na trhu v roku 2009 odvetvie zaznamenalo v roku 2010 a v OP pokles podielu na trhu, v dôsledku čoho bol podiel na trhu v OP o 5 percentuálnych bodov nižší ako v roku 2009. V období od roku 2009 do konca OP sa zároveň zvýšila spotreba o viac ako 24 %. Výrobné odvetvie Únie preto nedokázalo využiť narastajúcu spotrebu a znovu čiastočne získať späť objem predaja a podiel na trhu, ktorý predtým stratilo.
(488)
Zatiaľ čo spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia klesla o 7 % a objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám klesol o 12 %, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 2,9 percentuálneho bodu z 56,8 % v roku 2008 na 53,9 % v OP.
5.2.3. ZAMESTNANOSŤ A PRODUKTIVITA
2008
2009
2010
OP
Zamestnanosť (v ekvivalente plného pracovného času)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (tony/ekvivalent plného pracovného času)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnet, vyplnené dotazníky, Eurofer
(489)
Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie mala postupne klesajúcu tendenciu. Celkový počet zamestnancov meraný v ekvivalentoch plného pracovného času v odvetví sa preto počas posudzovaného obdobia znížil o 15 % a v OP dosiahol svoju najnižšiu úroveň. Produktivita sa však počas posudzovaného obdobia zvýšila o 6 %, čo dokazuje, že odvetvie sa snažilo o racionalizáciu výrobných nákladov.
5.2.4. POUŽITIE NA VLASTNÚ SPOTREBU A PREDAJ PREPOJENÝM SPOLOČNOSTIAM
2008
2009
2010
OP
Použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam (v tonách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podiel na trhu (%)
22
24
22
20
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
podnet a overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
(490)
Podľa odôvodnenia 459 v Únii existuje pre VOOP významný trh, ktorý sa vytvára nadväzujúcim používaním VOOP výrobným odvetvím Únie.
(491)
Zistilo sa, že použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam boli určené na ďalšiu transformáciu samotnými spoločnosťami alebo ich prepojenými spoločnosťami, ktoré sa zaoberajú najmä podnikaním v oblasti stavebných materiálov, t. j. ide o konečných používateľov VOOP.
(492)
Na základe zistených skutočností sa stanovilo, že v OP použitie na vlastnú spotrebu a vlastný predaj prepojeným spoločnostiam vo výrobnom odvetví Únie predstavovali 24 % celkového objemu výroby. Počas posudzovaného obdobia použitie na vlastnú spotrebu a súvisiace objemy predaja klesli o 15 % a podiel na trhu sa znížil o 8 %.
(493)
Prešetrovaním sa zistilo, že z hľadiska konečného použitia výrobku medzi použitím na vlastnú spotrebu a predajom prepojeným spoločnostiam nebol veľký rozdiel. Použitie na vlastnú spotrebu bolo nahlásené spoločnosťami, v ktorých sa nadväzujúca výroba uskutočňovala v rámci rovnakej právnickej osoby, predaj prepojeným spoločnostiam bol však predaj fakturovaný iným prepojeným právnickým osobám. Okrem toho bol aj spôsob oceňovania v prípade použitia na vlastnú spotrebu aj predaja prepojeným stranám podobný, t. j. reálna hodnota (metóda nákladov zvýšených o maržu) výrobku bola účtovaná prepojeným spoločnostiam, ako aj interným jednotkám nadväzujúcej výroby spoločností zaradených do vzorky.
(494)
Priemerná hodnota za tonu zostala počas posudzovaného obdobia stabilná a v OP bola o 3 % nižšia ako predajná cena neprepojeným zákazníkom výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Tento cenový rozdiel sa nepovažoval za významný a cenový trend predaja prepojeným spoločnostiam sleduje trend cien pre neprepojených zákazníkov.
2008
2009
2010
OP
Použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam (v EUR/tona)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
(495)
Vzhľadom na to, že väčšina predaja prepojeným spoločnostiam a použitia na vlastnú spotrebu bola určená pre nadväzujúcu podnikateľskú činnosť v oblasti stavebných materiálov výrobcov z Únie, uvedený predaj prepojeným spoločnostiam a použitie na vlastnú spotrebu boli tiež nepriamo vystavené hospodárskej súťaži zo strany iných účastníkov trhu vrátane subvencovaného dovozu z ČĽR. Interný dopyt po nadväzujúcej výrobe závisel od príležitosti predávať nadväzujúce výrobky na voľnom trhu, ktorý nebol ovplyvnený subvencovaným dovozom. Z toho dôvodu možno dospieť k záveru, že klesajúce objemy a podiel na trhu počas posudzovaného obdobia boli zapríčinené hospodárskou súťažou zo strany subvencovaného dovozu z ČĽR.
5.3. ÚDAJE, KTORÉ SA VZŤAHUJÚ NA VÝROBCOV Z ÚNIE ZARADENÝCH DO VZORKY
5.3.1. PRIEMERNÉ JEDNOTKOVÉ PREDAJNÉ CENY V ÚNII A VÝROBNÉ NÁKLADY
2008
2009
2010
OP
Jednotková cena v Únii pre neprepojených zákazníkov (v EUR/tona)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobné náklady (v EUR/tona)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
(496)
Priemerná predajná cena výrobcov Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období znížila o 3 %. Najväčší pokles - o 21 % - sa vyskytol v roku 2009 a kryje sa s poklesom spotreby. V období od roku 2009 do OP sa v súlade so zvýšenou spotrebou a objemom predaja ceny zvýšili o 23 %, ale nedosiahli úroveň z roku 2008.
(497)
Počas posudzovaného obdobia sa zároveň priemerné náklady na výrobu a predaj podobného výrobku zvýšili o 6 %, a to z dôvodu zvýšenia nákladov na suroviny.
(498)
Po poklese jednotkovej ceny pre neprepojených zákazníkov o 21 % v roku 2009 sa začala jednotková cena zvyšovať. V roku 2010 a počas OP zaznamenalo výrobné odvetvie Únie oproti roku 2009 nárast nákladov a s cieľom pokryť náklady mohlo len mierne zvýšiť ceny tak, aby dokázalo udržať ziskovosť na rovnakej úrovni počas roka 2010 a OP. Spôsobilo to však ďalšie zníženie podielu na trhu, keďže čínske dovozné ceny boli stabilne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.
5.3.2. ZISKOVOSŤ, PEŇAŽNÝ TOK, INVESTÍCIE, NÁVRATNOSŤ INVESTÍCIÍ A SCHOPNOSŤ ZVÝŠIŤ KAPITÁL
2008
2009
2010
OP
Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peňažný tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investície (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnosť investícií
13,8
-13,9
5,9
6
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
(499)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom pred zdanením vyjadreného ako percentuálny podiel z obratu z tohto predaja. V roku 2009 ziskovosť výrobného odvetvia Únie výrazne klesla a vyústila do straty vo výške 9,3 %. Od roku 2010 sa začala zlepšovať, ale zvyšujúce sa výrobné náklady zabránili tomu, aby ziskovosť dosiahla úroveň, ktorá sa pre priemysel považuje za zdravú a udržateľnú (6,7 %). Počas celého posudzovaného obdobia ziskovosť klesla o 61 %.
(500)
Trend v oblasti peňažného toku do určitej miery kopíroval nepriaznivý vývoj ziskovosti. Najnižšia úroveň bola dosiahnutá v roku 2010. Aj návratnosť investícií sa znížila o 56 % z 13,8 % v roku 2008 na 6 % v OP.
(501)
Vývoj ziskovosti, peňažného toku a návratnosti investícií počas posudzovaného obdobia obmedzil schopnosť výrobného odvetvia Únie investovať do svojich činností a oslabil jeho rozvoj. Výrobné odvetvie Únie dokázalo na začiatku posudzovaného obdobia uskutočňovať významné investície, potom však v roku 2009 investície prudko klesli a počas posudzovaného obdobia klesli celkovo o 73 %.
(502)
Vzhľadom na charakter výrobného odvetvia Únie, ktoré je do určitej miery vytvorené z veľkých nadnárodných integrovaných oceliarskych spoločnosti, schopnosť týchto spoločností získať kapitál nebola slabou finančnou výkonnosťou sektora VOOP ovplyvnená.
5.3.3. ZÁSOBY
2008
2009
2010
OP
Konečný stav zásob (v tonách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
(503)
V prípade šiestich výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavovali zásoby v OP približne 8 % objemu výroby. Počas posudzovaného obdobia sa úroveň konečného stavu zásob zvýšila o 12 %. Treba však uviesť, že zásoby nie sú pre odvetvie významným ukazovateľom, pretože výroba sa väčšinou uskutočňuje na objednávku, hlavný nárast zásob bol zaznamenaný od roku 2009 do OP a časovo sa zhodoval s prudkým zvýšením subvencovaného dovozu z ČĽR.
5.3.4. ZAMESTNANOSŤ, MZDY A PRODUKTIVITA
Priemerné náklady práce na zamestnanca (v EUR, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(504)
Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia zvýšili len o 2 %, čo je menej ako miera inflácie. Z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia zaradení do vzorky uskutočnili významné škrty, najmä vo všeobecných a administratívnych nákladoch, a teda zamerali úsilie na dosiahnutie vyššej efektívnosti.
5.3.5. ÚČINKY DUMPINGU ALEBO SUBVENCOVANIA V MINULOSTI
(505)
Keďže toto je prvé antisubvenčné konanie týkajúce sa príslušného výrobku, nie sú dostupné údaje na posúdenie účinkov možného dumpingu alebo subvencovania v minulosti.
5.4. ROZSAH SKUTOČNÉHO SUBVENČNÉHO ROZPÄTIA
(506)
Všetky rozpätia stanovené a špecifikované v oddiele o subvencovaní sú značne nad úrovňou de minimis. Vzhľadom na objem a ceny subvencovaného dovozu z ČĽR nie je možné považovať vplyv skutočného subvenčného rozpätia na trh Únie za zanedbateľný.
5.5. ZÁVER TÝKAJÚCI SA UJMY
(507)
Z prešetrovania vyplynulo, že všetky ukazovatele ujmy (okrem produktivity) sa počas posudzovaného obdobia zhoršili alebo sa nevyvíjali v súlade so spotrebou.
(508)
Počas posudzovaného obdobia sa v súvislosti so znižujúcou sa spotrebou objem dovozu z ČĽR významne zvyšoval. Zároveň sa objem predaja výrobného odvetvia Únie znížil celkovo o 12 % a podiel odvetvia na trhu klesol z 56,8 % v roku 2008 na 53,9 % v OP. Hoci spotreba sa po roku hospodárskej krízy, ktorá ovplyvnila dopyt od roku 2009 do OP, ozdravila o 24 %, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znižoval. Výrobné odvetvie Únie nebolo schopné získať späť stratený podiel na trhu vzhľadom na významné rozšírenie subvencovaného dovozu z ČĽR na trh Únie. Subvencovaný dovoz s nízkymi cenami počas posudzovaného obdobia neustále rástol a podhodnocovali sa ním ceny výrobného odvetvia Únie.
(509)
Okrem toho boli výrazne ovplyvnené ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie ako napríklad peňažný tok a ziskovosť. To znamená, že schopnosť výrobného odvetvia Únie získať kapitál a investovať bola oslabená.
(510)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
6.1. ÚVOD
(511)
V súlade s článkom 8 ods. 5 a 6 základného nariadenia bolo preskúmané, či subvencovaný dovoz s pôvodom v ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu v takej miere, že ju možno klasifikovať ako značnú. Preskúmali sa známe faktory iné ako subvencovaný dovoz, ktoré mohli zároveň spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, s cieľom zabezpečiť, aby akákoľvek ujma zapríčinená týmito faktormi nebola pripísaná subvencovanému dovozu.
6.2. VPLYV SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(512)
Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila o 7 %, zatiaľ čo objem subvencovaného dovozu z ČĽR sa výrazne zvýšil približne o 49 %, pričom jeho podiel na trhu sa v roku 2008 takisto zvýšil o 60 % z 9,1 % na 14,6 % v OP. Zároveň sa znížil objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám o 12 % a podiel uvedeného predaja na trhu sa znížil o 2,9 % z 56,8 % v roku 2008 na 53,9 % v OP.
(513)
Hoci dovoz z ČĽR takisto zasiahla hospodárska kríza a od roku 2008 do roku 2009 sa znížil o 68 %, v období od roku 2009 do OP sa oživil veľmi rýchlym tempom a na konci OP sa zvýšil o 367 % aj napriek tomu, že sa spotreba v Únii v tomto období zvýšila len o 24 %. Znížením jednotkovej ceny o 9 % v porovnaní s rokom 2008 a podhodnotením výrobného odvetvia Únie o 20,2 % počas OP sa podiel čínskeho dovozu na trhu od roku 2008 do OP zvýšil o 60 % na 14,6 %.
(514)
Od roku 2008 do OP sa zároveň celkovo znížil objem predaja výrobcov z Únie neprepojeným stranám o 12 %. V čase oživenia trhu od roku 2009 do OP dokázalo výrobné odvetvie Únie zvýšiť svoj objem predaja neprepojeným stranám len o 13 %, stratilo však podiel na trhu vo výške 8 %, a zvýšenú spotrebu teda využilo iba v obmedzenom rozsahu. Zo zotavujúcej sa spotreby najviac získal dovoz z Číny, pričom ostatní účastníci trhu výrazne zaostávali.
(515)
Priemerné dovozné ceny z ČĽR sa počas posudzovaného obdobia znížili o 9 %. Napriek rastúcemu trendu po výraznom znížení v roku 2009 boli priemerné dovozné ceny v období od roku 2009 do OP stabilne nižšie ako úrovne účtované výrobným odvetvím Únie. Jednotková cena pre neprepojených zákazníkov v Únii vykázala určitú odolnosť voči cenovému tlaku vyvíjanému čínskym dovozom a znížila sa iba o 3 %. Tieto ceny však boli zjavne udržiavané za cenu nižšieho objemu predaja a zníženej ziskovosti z tohto predaja, pretože ziskovosť klesla o 61 % zo 6,7 % v roku 2008 na 2,6 % v OP.
(516)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že prudký nárast subvencovaného dovozu z ČĽR za ceny, ktorými sa stále podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, zohral rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, čo zabránilo výrobnému odvetviu Únie plne využiť oživenie spotreby Únie.
6.3. VPLYV ĎALŠÍCH FAKTOROV
6.3.1. DOVOZ Z TRETÍCH KRAJÍN
Krajina
2008
2009
2010
OP
Južná Kórea
Objem (v tonách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podiel na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Priem. cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Objem (v tonách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podiel na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Priem. cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatné krajiny
Objem (v tonách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podiel na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Priem. cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Všetky tretie krajiny okrem ČĽR spolu
Objem (v tonách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podiel na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Priem. cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(517)
Kým počas OP dovoz z ČĽR predstavoval 56 % všetkého dovozu do Únie, ďalšie významné zdroje dovozu boli z Indickej republiky (ďalej len „India“) (11 %) a Južnej Kórey (19 %). Na rozdiel od dovozu z ČĽR sa dovoz z Indie napriek prudkému zníženiu jeho priemernej ceny o 12 % počas posudzovaného obdobia znížil o 12 % a podiel na trhu sa znížil o 5 %. Dovoz z Južnej Kórey sa zvýšil iba o 4 %, pričom priemerná cena ostala na rovnakej úrovni ako v roku 2008. Podiel dovozu z Indie na trhu dosahoval v OP 2,9 %, zatiaľ čo dovoz z Južnej Kórey predstavoval podiel 4,9 %.
(518)
Iný dovoz, ktorý predstavuje 14 % celkového dovozu, sa znížil o 33 % a jeho priemerné ceny ostali na rovnakej úrovni ako v roku 2008.
(519)
Napriek tomu, že priemerná cena všetkého ostatného dovozu bola nižšia ako cenová úroveň výrobného odvetvia Únie, vplyv tohto dovozu môže byť pravdepodobne iba nepodstatný alebo žiadny. Po prvé, Komisia nezískala žiadne dôkazy o tom, že sa v prípade dovozu z ostatných zdrojov obchodovalo nespravodlivo. Po druhé, na rozdiel od dovozu z Číny celková cenová úroveň z hlavných zdrojov iného dovozu bola stabilnejšia počas celého posudzovaného obdobia, čo dokazuje, že výrobné odvetvie Únie môže úspešne konkurovať v segmentoch trhu uvedeného dovozu. Po tretie, dovoz z ostatných krajín sa počas posudzovaného obdobia všeobecne znížil a celkovo a aj pre jednotlivé hlavné vyvážajúce krajiny stále ostáva na nízkej úrovni. Okrem toho z klesajúceho podielu iného dovozu na trhu vyplýva, že tento dovoz nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie.
6.3.2. VÝVOZNÁ VÝKONNOSŤ VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
2008
2009
2010
IP
Vývoz, Eurostat (v tonách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Priemerná cena (v EUR/tona)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz výrobcov v Únii zaradených do vzorky
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Priemerná predajná cena (v EUR/tona)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a overené vyplnené dotazníky
(520)
Celkový vývoz VOOP výrobným odvetvím Únie do tretích krajín sa podľa Eurostatu počas posudzovaného obdobia znížil o 10 %. Priemerná cena však bola pomerne vysoká a počas posudzovaného obdobia sa zvýšila o 2 %. Vývoz predstavoval 15 % celkovej výroby Únie a ako taký pomohol výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť úspory z rozsahu a znížiť celkové výrobné náklady. Možno teda dospieť k záveru, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie nemohla byť potenciálnou príčinou značnej ujmy.
(521)
Tento celkový obraz sa odráža v situácii vývozu neprepojeným zákazníkom v tretích krajinách výrobcami v Únii zaradenými do vzorky. Počas posudzovaného obdobia sa vývoz znížil o 14 %, vývozná cena za jednotku však bola stabilne vyššia (v priemere o 2 až 14 % podľa roku) ako cena v Únii.
6.3.3. DOVOZ Z ČĽR NAVRHOVATEĽMI
(522)
Počas prešetrovania a po konečnom poskytnutí informácií sa tvrdilo, že sa navrhovatelia (prostredníctvom svojich prepojených spoločností) sami zapájali do dovozu príslušného výrobku z ČĽR a že tento dovoz údajne predstavoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČĽR. Na podporu tohto tvrdenia však nebol predložený žiadny dôkaz. Po prešetrení týchto tvrdení preskúmaním overených údajov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zistilo, že počas OP výrobcovia z Únie doviezli len približne 10 000 ton, čo bolo vo veľkej miere v súlade s údajmi uvedenými v podnete. Zistilo sa, že prepojené spoločnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky doviezli podobný objem, ktorý nebol zverejnený v súlade s článkom 29 základného nariadenia. Tento dovoz tvoril celkovo len približne 2 - 3 % celkového dovozu z ČĽR. V dôsledku toho nemožno dospieť k záveru, že navrhovatelia dovážali z ČĽR v takých množstvách a takým spôsobom s cieľom spochybniť vlastné postavenie výrobcov z Únie podľa článku 9 ods. 1 písm. a) základného nariadenia alebo spôsobiť si ujmu. Argument sa preto zamieta.
6.3.4. POUŽITIE NA VLASTNÚ SPOTREBU A PREDAJ PREPOJENÝM SPOLOČNOSTIAM
(523)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že ujma výrobnému odvetviu Únie bola spôsobená jeho zapojením do nadväzujúcej podnikateľskej činnosti v oblasti výroby stavebných materiálov (napríklad sendvičové panely, lichobežníkové plechy a pod.) buď priamo, alebo prostredníctvom prepojených spoločností v rámci skupín. Konkrétne sa tvrdilo, že výrobné odvetvie v Únii sprístupnilo VOOP pre svoju nadväzujúcu podnikateľskú činnosť za nižšie ceny ako pre neprepojené spoločnosti, čím ich v rámci skupiny „dotovalo“ a umožnilo im ponúkať nižšie ceny, ako mali ich konkurenti v nadväzujúcom segmente.
(524)
Ako už bolo uvedené, priemerná hodnota použitia na vlastnú spotrebu a predaja prepojeným spoločnostiam na tonu bola v OP iba o 3 % nižšia ako predajná cena pre neprepojených zákazníkov. Počas prešetrovania sa zistilo, že samotné použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam boli najpravdepodobnejšie nepriamo ovplyvnené nespravodlivou hospodárskou súťažou zo strany subvencovaného dovozu. Ak existovala akákoľvek výhoda pre nadväzujúcu podnikateľskú činnosť, ako sa tvrdí, mala sa odzrkadliť v porovnaní medzi cenami pri predaji prepojeným spoločnostiam a cenami pri predaji neprepojeným spoločnostiam. Tento argument sa preto zamieta.
(525)
Po konečnom poskytnutí informácií Čínske združenie železa a ocele znovu tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie poskytovalo svojim prepojeným spoločnostiam VOOP za „subvencovanú“ cenu, a tým im umožnilo ponúkať tovar za nižšie ceny, ako mali ich konkurenti v nadväzujúcom segmente. Nebol však poskytnutý žiadny dôkaz, ktorý by zmenil záver Komisie uvedený v odôvodnení 524, t. j. že cenové rozdiely medzi prepojenými a neprepojenými predajmi boli malé (2 %) a že nešlo o ujmu spôsobenú vlastným zavinením.
(526)
Združenie CISA napadlo aj údaje o výrobných cenách VOOP a aj cenu, za ktorú boli výrobky VOOP predávané prepojeným stranám. Vzhľadom na predajné ceny zvitkov plechu galvanizovaného ponorením do roztaveného kovu, suroviny pri výrobe VOOP, združenie CISA tvrdilo, že výrobné ceny VOOP v prešetrovanom období nemohli prekročiť 900 EUR/t.
(527)
Po prvé, nebolo jasné, v akom rozsahu boli všetky náklady, ako sú predajné, všeobecné a administratívne náklady a finančné náklady zahrnuté do celkových nákladov, na ktoré sa CISA odvolávalo. Po druhé, Komisia overila výrobné náklady VOOP v prípade všetkých výrobcov z Únie zaradených do vzorky a je presvedčená o tom, že celkové výrobné náklady zahŕňali suroviny, spracovanie, ochrannú vrstvu, predajné, všeobecné a administratívne náklady, finančné náklady atď.
(528)
Združenie CISA potom tvrdilo, že predaj VOOP prepojeným stranám je stratový, a preto spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Únie. Toto tvrdenie sa zakladá na porovnaní celkových výrobných nákladov (978 EUR/t) s priemernou cenou prepojeného predaja (965 EUR/t).
(529)
Hoci je správne, že z jednoduchého matematického porovnania by vyplývalo, že prepojené predaje boli stratové, znamenalo by to, že výrobné odvetvie Únie by znášalo rovnakú úroveň predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a iných predajných nákladov pri predaji prepojeným spoločnostiam ako pri predaji neprepojeným spoločnostiam. Ako sa uvádza v odôvodnení 493, predaj prepojeným stranám sa uskutočňoval na základe nákladov zvýšených o maržu, a preto výrobné odvetvie získavalo svoje náklady pri týchto predajoch naspäť.
6.3.5. HOSPODÁRSKA KRÍZA
(530)
Hospodárskou krízou a jej vplyvom na stavebníctvo sa aspoň čiastočne vysvetľuje zníženie dopytu a tlak na ceny počas posudzovaného obdobia. Ako už bolo uvedené, v roku 2009 sa spotreba znížila o 25 %. Trh sa však začal oživovať v roku 2010 a v období od roku 2009 do konca OP sa spotreba zvýšila o 24 %.
(531)
V analýze ujmy a príčinných súvislostí sa však oddelilo rozčlenenie trhu z roku 2009 a následné oživenie od roku 2009 do OP. V analýze ujmy a príčinných súvislostí sa jasne preukázalo, že pri dovoze z ČĽR sa plne využila zotavujúca sa spotreba a okrem toho sa ceny výrobného odvetvia Únie neustále podhodnocovali, a tak sa z možnosti pre všetkých účastníkov mať rovnakú šancu na zotavenie z poklesu stal ustavičný boj o prežitie.
(532)
Po uplynutí lehoty na pripomienky ku konečnému poskytnutiu informácií jedna zo zainteresovaných strán poznamenala, že bolo oznámené zatvorenie jedného závodu v Belgicku a že z dôvodov vyššej moci došlo k ťažkostiam pri výrobe a preprave z iných zariadení v Belgicku. Zainteresovaná strana tvrdila, že to poukazuje na nedostatočnú bezpečnosť dodávky VOOP v Únii, čo je ďalší dôvod na to, aby sa dovozcom a používateľom ponechal voľný výber zdroja zásobovania VOOP z Únie a z Číny.
(533)
Tieto argumenty sa zamietli. Vzhľadom na to, že využitie kapacity v Únii je nízke, nejde o problém dodávok, pretože výrobné odvetvie Únie disponuje primeranou dostupnou kapacitou. V každom prípade zariadenia, ktoré boli uzavreté v Belgicku, nevyrábali VOOP. Bezpečnosť dodávok je samozrejme dôležitá, ale navrhované clá v tomto prípade nie sú zamerané na zastavenie dodávok VOOP z Číny, majú len zabrániť dodávkam za dumpingové ceny na trh Únie.
6.3.6. ŠTRUKTURÁLNA NADMERNÁ KAPACITA
(534)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie, ktoré tvoria najmä vertikálne integrovaní výrobcovia ocele, nie je zapríčinená dovozom z ČĽR, ale štrukturálnymi problémami oceliarskeho priemyslu Únie, ako napríklad nadmernou kapacitou. Takisto sa tvrdilo, že konsolidácia oceliarskeho priemyslu, ktorá sa uskutočnila pred posudzovaným obdobím, viedla k nadmernej kapacite a že utrpená ujma bola dôsledkom nadmerného počtu výrobných zariadení.
(535)
Výroba VOOP je skutočne kapitálovo náročná a výrobné odvetvie má pomerne vysoké fixné náklady. Konsolidácia oceliarskeho priemyslu, ktorá sa uskutočnila pred začiatkom posudzovaného obdobia, však neviedla k nadmernej kapacite. Po malom náraste inštalovanej kapacity v roku 2009 sa kapacita výrobného odvetvia mierne znížila v roku 2010 a znovu v OP. Počas OP bola inštalovaná kapacita nižšia ako celková spotreba Únie a ak by sa dopyt v OP vrátil na úroveň z roku 2008 a výrobné odvetvie Únie by bolo schopné využiť tento zvýšený dopyt, využitie kapacít by bolo okolo 74 %.
(536)
Nepriaznivý účinok nadmernej kapacity možno pripísať výrobcom VOOP z Únie len v minimálnej miere. Po prvé, z prešetrovania vyplýva, že výrobné odvetvie Únie evidentne prijíma kroky na udržanie svojej efektívnosti, keďže produktivita celého priemyslu sa zvýšila o 6 %. Po druhé, stále investície do výrobných liniek a pružnosť v ich používaní na výrobu iných výrobkov pomohla dosiahnuť úspory z rozsahu a znížiť fixné náklady. Tým, že spoločnosti zaradené do vzorky využívali kapacity, ktoré sa počas posudzovaného obdobia znížili o 18 %, ich priemerné výrobné náklady stúpli len o 6 %, a to vrátane zvýšenia nákladov na suroviny. Z toho dôvodu nemožno dospieť k záveru, že nadmerná kapacita by narušila príčinnú súvislosť. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
6.4. ZÁVER O PRÍČINNEJ SÚVISLOSTI
(537)
Preukázalo sa, že objem a podiel na trhu subvencovaného dovozu s pôvodom v ČĽR sa počas posudzovaného obdobia, najmä od roku 2009 do OP, významne zvýšil. Takisto sa zistilo, že týmto dovozom sa neustále podhodnocovali ceny účtované výrobným odvetvím Únie na trhu Únie, a to najmä počas OP.
(538)
Toto zvýšenie objemu a podielu subvencovaného dovozu za nízke ceny z ČĽR na trhu sa zhodovalo s obdobím nepriaznivého vývoja hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. Táto situácia sa v OP zhoršila, keď napriek oživeniu spotreby nebolo výrobné odvetvie Únie schopné opätovne získať svoj podiel na trhu a dosiahnuť ziskovosť. Ostatné finančné ukazovatele, ako napríklad návratnosť investícií, stagnovali na úrovni z roku 2010 a zamestnanosť dosiahla najnižšiu úroveň.
(539)
Skúmanie ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, ukázalo, že žiadny z nich nemal na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo odvetvie Únie.
(540)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov subvencovaného vývozu, sa dospelo k záveru, že subvencovaný dovoz z ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 6 základného nariadenia.
7. ZÁUJEM ÚNIE
7.1. ÚVODNÉ POZNÁMKY
(541)
V súlade s článkom 31 základného nariadenia inštitúcie skúmali, či napriek uvedeným zisteniam existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie prijať vyrovnávacie opatrenia. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
7.2. ZÁUJEM VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(542)
Výrobné odvetvie Únie ako celok tvorí 22 známych výrobcov, ktorí predstavujú celú výrobu VOOP v Únii. Títo výrobcovia sídlia v rôznych členských štátoch Únie, pričom v súvislosti s podobným výrobkom priamo zamestnávajú viac ako 5 400 ľudí.
(543)
Žiadny z výrobcov nenamietal voči začatiu prešetrovania. Ako sa uvádza v makroekonomických ukazovateľoch, výrobné odvetvie Únie ako celok zaznamenalo zhoršenie situácie a bolo nepriaznivo ovplyvnené subvencovaným dovozom.
(544)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom z ČĽR. Všetky ukazovatele ujmy v posudzovanom období vykazujú záporný vývoj. Vážne ovplyvnené boli najmä ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobcov z Únie, ako sú napríklad ziskovosť a návratnosť investícií. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(545)
Očakáva sa, že sa uložením vyrovnávacieho cla obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie sa umožní upraviť ceny VOOP tak, aby odrážali náklady rôznych zložiek a trhové podmienky. Možno takisto očakávať, že uloženie vyrovnávacích opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu.
(546)
Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a ziskovosť výrobného odvetvia Únie by sa naďalej zhoršovala. V strednodobom až dlhodobom horizonte by to bolo neudržateľné. Je takisto pravdepodobné, že niektorí individuálni výrobcovia by museli zavrieť svoje výrobné zariadenia, keďže boli počas posudzovaného obdobia stratoví. Vzhľadom na vzniknuté straty a na vysokú úroveň investícií do výroby na začiatku posudzovaného obdobia sa dá očakávať, že v prípade, ak by sa opatrenia neuložili, väčšina výrobcov v Únii by nebola schopná získať svoje investície späť.
(547)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie vyrovnávacieho cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
7.3. ZÁUJEM POUŽÍVATEĽOV A DOVOZCOV
(548)
Ako sa uvádza v odôvodnení 14, prihlásilo sa päť dovozcov, ale iba dvaja vyplnili dotazník. Z približne 100 používateľov uvedených v podnete sa prihlásilo 19 používateľov, ktorí prejavili záujem o konanie. Desať spoločností následne doručilo vyplnené dotazníky.
(549)
Najaktívnejší používatelia a dovozcovia spoločne predložili písomné podania a počas prešetrovania sa uskutočnilo niekoľko vypočutí. Ich hlavné argumenty týkajúce sa uloženia opatrení sú analyzované ďalej.
(550)
Po konečnom poskytnutí informácií boli prijaté pripomienky od dovozcov a ďalších zainteresovaných strán. Okrem prvkov uvedených ďalej však neboli poskytnuté žiadne nové prvky.
7.3.1. HOSPODÁRSKA SÚŤAŽ NA TRHU ÚNIE
(551)
Používatelia a dovozcovia tvrdili, že trh Únie s VOOP nebol dostatočne konkurenčný a že dovoz z ČĽR bol potrebný, aby sa poskytla lepšia vyjednávacia pozícia spoločnostiam, ktoré dovážajú a používajú VOOP. Okrem toho tvrdili, že výrobné odvetvie Únie je zapojené do oligopolných dohôd na ovládnutie trhu. Výrobcovia z Únie súťažili na rovnakých trhoch a často predávali rovnakým zákazníkom alebo svojim vzájomným stavebným spoločnostiam. Vzhľadom na skutočnosť, že sa nepredložili žiadne dôkazy nad rámec nepodložených sťažností na ťažkosti v rokovaniach o cenách a že okrem piatich skupín výrobcov z Únie, ktorí podali podnet, pôsobí v Únii ďalších 11 výrobcov VOOP a niektorí z nich sú veľmi veľkí, a vzhľadom na rôznorodosť iných zdrojov dovozu, tieto tvrdenia sa zamietajú.
7.3.2. NEDOSTATOČNÁ PONUKA
(552)
Používatelia a dovozcovia takisto tvrdili, že uloženie opatrení na dovoz z Číny by spôsobilo nedostatok VOOP na trhu Únie. Vzhľadom na širokú rozmanitosť opísaných zdrojov dodávok, ako aj voľné výrobné kapacity vo výrobnom odvetví Únie, sa nepovažuje za pravdepodobné, že by mohlo dôjsť k nedostatku. Argument sa preto zamieta.
7.3.3. ZÁVER O ZÁUJMOCH POUŽÍVATEĽOV A DOVOZCOV
(553)
Desať spolupracujúcich používateľov predstavovalo počas OP 7 % celkového dovozu z ČĽR. Z prešetrovania vyplynulo, že všetci používatelia majú rôzne zdroje dodávok. Nákupy z ČĽR predstavovali v priemere približne 15 % ich celkového nákupu výrobkov VOOP. Okrem toho sa zistilo, že najväčšie objemy pochádzali od výrobcov z Únie (73 %) a 12 % bolo dovezených z tretích krajín. Keďže je príslušný výrobok vysoko štandardizovaný, význam viazania zákazníka je dosť relatívny a používatelia, ako aj dovozcovia môžu pomerne jednoducho zmeniť zdroj dodávok, pokiaľ ide o kvalitu výrobku.
(554)
Z prešetrovania vyplynulo, že všetci spolupracujúci používatelia okrem jedného boli v odvetví, ktoré používa príslušný výrobok, ziskoví a ich ziskovosť počas OP bola od 1 % do 13 % v závislosti od spoločnosti. Ziskovosť uvedených spoločností nezávisela od dovozu príslušného výrobku z ČĽR významným spôsobom.
(555)
Na základe vyplnených dotazníkov od používateľov sa odhadol pravdepodobný účinok navrhnutých opatrení. Dokonca aj za predpokladu nepravdepodobného najhoršieho možného scenára pre spolupracujúcich používateľov, t. j. že by sa zvýšenie ceny nemohlo preniesť a boli by viazaní na dovoz z ČĽR v rovnakom objeme ako v OP, by teda vplyv úrovne cla znamenal zvýšenie ich výrobných nákladov o 1 až 5 % a zníženie ziskovosti väčšiny dovozu o 1 až 2,8 percentuálneho bodu a o 4 percentuálne body v prípade dovozu v rámci zostatkového cla. Pravdepodobnejším scenárom je však podstatne menší vplyv, ako je tento. Dovoz z ČĽR predstavuje pomerne malú časť podnikateľskej činnosti používateľov a možno očakávať, že nárast nákladov vyplývajúcich z vyrovnávacích opatrení sa prenesie pomerne ľahko. Vzhľadom na skutočnosť, že okrem mnohých výrobcov z Únie sú dostupné významné alternatívne zdroje dovozu, ktoré nepodliehajú opatreniam, napríklad India a Južná Kórea, očakáva sa, že sa v cenách na trhu po uložení opatrení zohľadnia aj tieto faktory.
(556)
Dvaja spolupracujúci dovozcovia počas OP predstavovali približne 6 % celkového dovozu z ČĽR, presné množstvo sa v súlade s článkom 29 základného nariadenia nemohlo zverejniť. Podobne ako v prípade používateľov, dovozcovia tiež mali okrem ČĽR aj iné zdroje dodávok. Navyše sa zistilo, že ak by dovozcovia mali zachovávať štruktúru dovozu používanú počas OP, ziskovosť dovozcov by bola opatreniami pravdepodobne viac ovplyvnená ako ziskovosť používateľov. V praxi však dovozcovia ako obchodníci majú tendenciu byť ešte pružnejší ako používatelia a alternatívne zdroje dodávok by pravdepodobne využili ako prví.
(557)
Časť výhod vyplývajúcich z čínskeho dovozu na strane používateľov a dovozcov sa v podstate zakladá na nespravodlivej cenovej diskriminácii používanej čínskymi vývozcami, ktorá tieto výhody umožňuje, a nie na prirodzenej konkurenčnej výhode. Obnovenie rovnakých podmienok na trhu Únie úpravou narušenia obchodu vyplývajúceho zo subvencovaného dovozu by teda v skutočnosti umožnilo trhu s VOOP vrátiť sa k zdravej trhovo-hospodárskej dynamike a vývoju cien tak, aby ostatní účastníci (používatelia, výrobcovia, koneční spotrebitelia), ktorí nie sú schopní ihneď využiť výhodu subvencovaného dovozu, neboli znevýhodnení.
7.4. ZÁVER O ZÁUJME ÚNIE
(558)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR.
8. KONEČNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA
8.1. ÚROVEŇ ODSTRÁNENIA UJMY
(559)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť vyrovnávacie opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje subvencovaný dovoz.
(560)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené subvenčné rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(561)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvencovaného dovozu, pri predaji obdobného výrobku v Únii. Usúdilo sa, že zisk, ktorý by sa mohol dosiahnuť, keby neexistoval subvencovaný dovoz, by sa mal zakladať na roku 2008, keď bol objem dovozu z Číny na trhu Únie menší. Preto sa usudzuje, že ziskové rozpätie na úrovni 6,7 % z obratu sa môže považovať za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo podľa predpokladu dosiahnuť pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania.
(562)
Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobí ujmu. Cena, ktorá nespôsobí ujmu, sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia vo výške 6,7 % k výrobným nákladom.
(563)
Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, náležite upravenej o dovozné náklady a clá s cenou výrobného odvetvia Únie na trhu Únie počas OP, ktorá nespôsobí ujmu. Každý rozdiel zistený pri tomto porovnaní sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej hodnoty CIF porovnaných druhov.
(564)
Po konečnom poskytnutí informácií zainteresované strany spochybnili použitie hodnoty 6,7 % ako cieľového zisku výrobného odvetvia Únie a opis roku 2008 ako reprezentatívneho roku pre ziskovosť. Argument zainteresovaných strán, že zisk vytvorený výrobným odvetvím Únie v roku 2008 bol ovplyvnený finančnou krízou, ktorá spôsobila, že rok 2008 bol výnimočným rokom, však podľa všetkého poukazuje na tvrdenie, že zisk realizovaný v roku 2008 je nižší, ako by výrobné odvetvie očakávalo v bežnom roku. Tento argument sa zamieta, pretože nebol poskytnutý žiadny dôkaz o tom, aký zisk by výrobné odvetvie Únie dosiahlo v roku 2008 v prípade, keby nebola finančná kríza.
(565)
Zainteresované strany poukázali aj na skutočnosť, že objem dovozu z ČĽR nebol najnižší v roku 2008, ale v roku 2009. Vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie nebolo v roku 2009 ziskové, však údaje z roku 2009 nie je možné použiť na stanovenie cieľového zisku pre výrobné odvetvie Únie.
(566)
Združenie CISA ďalej tvrdilo, že zisk z predaja neprepojeným zákazníkom v roku 2008 sa nemôže použiť ako cieľový zisk, pretože v tomto roku bol najväčší cenový rozdiel medzi predajmi prepojeným a neprepojeným zákazníkom. Toto tvrdenie bolo zamietnuté, pretože tento cenový rozdiel nie je dôležitý pre výpočet zisku z predaja neprepojeným zákazníkom.
(567)
Združenie CISA potom navrhlo, aby sa cieľový zisk z predaja VOOP neprepojeným stranám v Únii zakladal na priemernom celkovom zisku nadnárodnej spoločnosti ArcelorMittal v rokoch 2010 a 2011. Tento návrh bol zamietnutý ako spoľahlivý zdroj pre zisk z predaja VOOP v Únii bez dumpingového dovozu, pretože zisk celej celosvetovej skupiny ArcelorMittal určite nie je reprezentatívny pre zisk z predaja VOOP v Únii.
(568)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila metodiku, ktorú Komisia použila pri výpočte rozpätia predaja pod cenu. Táto námietka sa však zakladala na chybnom predpoklade, že Komisia vypočítala rozpätia predaja pod cenu odpočítaním priemerného zisku výrobného odvetia Únie v OP (2,6 %) od trhovej ceny, aby získala „prah rentability“ (t. j. cenu, pri ktorej sa zisk rovná nule), a potom k tomuto „prahu rentability“ pripočítala cieľový zisk.
(569)
Komisia vypočítala rozpätia predaja pod cenu pripočítaním cieľového zisku k výrobným nákladom každého druhu výrobku. Metodika, ktorú navrhla zainteresovaná strana, je chybná, pretože priemerný zisk 2,6 % sa nedosiahol automaticky pri každom predaji každého modelu všetkými spoločnosťami, ktorých údaje sa použili.
(570)
Jedna zainteresovaná strana spochybnila aj výpočty Komisie na stanovenie ujmy. Vzhľadom na to, že táto strana nemá úplný prístup k údajom, ktoré použila Komisia na výpočet rozpätia ujmy, pokúsila sa ho vypočítať na základe svojho chápania cenového rozdielu na trhu medzi substrátom s povlakom zliatiny hliníka a zinku a substrátom so zinkovým povlakom, ktorý stanovila na 50 USD/t. Toto „prepočítanie“ na základe neúplných údajov vyústilo do nižšieho rozpätia ujmy, než ktoré vypočítala a oznámila Komisia.
(571)
Argumenty zainteresovanej strany boli zamietnuté, pretože na základe analýzy úplných údajov od vyvážajúcich výrobcov a výrobného odvetvia Únie nebolo možné údajný cenový rozdiel zistiť. Preto je potrebné zdôrazniť, že údaje, ktoré používala zainteresovaná strana, boli neúplné, a preto sa pri prepočítavaní výpočtov ujmy, ktoré vykonala Komisia, nedá na ne spoľahnúť.
8.2. KONEČNÉ OPATRENIA
(572)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie a v súlade s článkom 15 základného nariadenia, by sa malo uložiť konečné vyrovnávacie clo na dovoz VOOP s pôvodom v ČĽR, a to na úrovni subvenčného rozpätia alebo rozpätia spôsobujúceho ujmu, podľa toho, ktoré z nich je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených subvenčných rozpätí. Na základe uvedených skutočností sú sadzby, pri ktorých sa budú ukladať clá, stanovené takto:
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie (%)
Rozpätie ujmy (%)
Vyrovnávacie clo (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
55,8
29,7
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
29,7
23,8
Union Steel China
26,8
13,7
13,7
Iné spolupracujúce spoločnosti
26,8
43,0
26,8
Zostatkové clo
44,7
58,3
44,7
(573)
Sadzby vyrovnávacích ciel pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážajú preto situáciu týchto spoločností, ktorá bola zistená počas prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto uplatňujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrábaných týmito spoločnosťami, čiže uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Na dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v článku 1, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi sa tieto sadzby nemôžu využiť a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(574)
Každú žiadosť o uplatňovanie sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii (104) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnostiach spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a vývozným predajom, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.
(575)
V záujme zabezpečenia riadneho uplatňovania vyrovnávajúceho cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP neuskutočnili žiadny vývoz do Únie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom, napríklad plochých valcovaných výrobkov z nelegovanej a legovanej ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), ktoré sú farbené, lakované alebo potiahnuté plastmi aspoň na jednej strane, okrem tzv. sendvičových panelov používaných v stavebníctve a pozostávajúcich z dvoch vonkajších kovových plechov so stabilizačným jadrom z izolačného materiálu uprostred, okrem výrobkov s vonkajším povlakom zo zinkového prachu (náter s obsahom zinku, ktorý predstavuje aspoň 70 % hmotnosti náteru) a okrem výrobkov s pochrómovaným alebo pocínovaným substrátom, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091), a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1, ktoré vyrábajú ďalej uvedené spoločnosti, je takáto:
Spoločnosť
Clo (%)
Doplnkový kód TARIC
Union Steel China;
13,7
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Co., Ltd.
23,8
B313
Angang Steel Company Limited
26,8
B314
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
26,8
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu
26,8
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
26,8
B319
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
26,8
B321
Jigang Group Co., Ltd.
26,8
B324
Maanshan Iron & Steel Company Limited
26,8
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
26,8
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
26,8
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
26,8
B328
Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd.
26,8
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
26,8
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
26,8
B331
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
26,8
B334
Všetky ostatné spoločnosti
44,7
B999
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 11. marca 2013