PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1343/2013
z 12. decembra 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxysíranov (persíranov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2, 5 a 6,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 1184/2007 (2) sa uložilo konečné antidumpingové clo na dovoz persíranov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), na Taiwane a v Spojených štátoch amerických (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“ a „pôvodné opatrenia“). Pokiaľ ide o ČĽR, opatrenia mali formu valorického cla vo výške 71,8 % pre všetky spoločnosti s výnimkou dvoch čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorým boli poskytnuté individuálne clá.
2. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(2)
Dňa 10. októbra 2012 Komisia prostredníctvom oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) (3), ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, informovala o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz persíranov s pôvodom v ČĽR.
(3)
Preskúmanie sa začalo na základe odôvodnenej žiadosti, ktorú podali dvaja európski výrobcovia, RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG (ďalej len „žiadatelia“), ktorých výroba predstavuje 100 % celkovej výroby persíranov v Únii.
(4)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Prešetrovanie
3.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(5)
Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2011 do 30. septembra 2012 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
3.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(6)
O začatí preskúmania pred uplynutím platnosti Komisia oficiálne informovala žiadateľov, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, neprepojených dovozcov a používateľov, o ktorých je známe, že sa ich toto preskúmanie týka, výrobcov v iných potenciálnych analogických krajinách a predstaviteľov ČĽR. Zainteresované strany dostali možnosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(7)
Vzhľadom na potenciálne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a neprepojených dovozcov v Únii zúčastňujúcich sa na prešetrovaní sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli uvedené strany v súlade s článkom 17 základného nariadenia požiadané, aby sa prihlásili do 15 dní od zverejnenia oznámenia o začatí preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(8)
Žiaden z dovozcov sa neprihlásil.
(9)
Len jeden vyvážajúci výrobca z ČĽR odpovedal na dotazník. Preto nebolo potrebné vybrať vzorku vyvážajúcich výrobcov.
(10)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich preskúmanie týka, a stranám, ktoré sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí preskúmania. Odpovede prišli od dvoch výrobcov v Únii, jedného vyvážajúceho výrobcu v ČĽR a jedného výrobcu v Turecku, ktoré sa považuje za potenciálnu analogickú krajinu.
(11)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a z neho vyplývajúcej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Únii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Nemecko,
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Nemecko.
b)
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Šanghaj (4).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(12)
Príslušný výrobok je rovnaký ako výrobok, na ktorý sa vzťahovalo pôvodné prešetrovanie, konkrétne peroxysírany (persírany) vrátane monopersíranu draselného (ďalej len „príslušný výrobok“), ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Príslušný výrobok sa používa ako iniciačné alebo oxidačné činidlo s rôznym uplatnením. Používa sa napríklad ako iniciátor polymerizácie pri výrobe polymérov, ako leptadlo pri výrobe dosiek s plošnými spojmi, vo vlasovej kozmetike, na odšlichtovanie textílií, pri výrobe papiera, ako čistiaci prostriedok na zubné protézy a ako dezinfekčné činidlo.
(14)
Prešetrovaním sa v súlade s výsledkom pôvodného prešetrovania potvrdilo, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v ČĽR, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Únie na trhu Únie majú tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Všeobecné poznámky
(15)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je, alebo nie je pravdepodobné, že prípadné uplynutie platnosti existujúcich opatrení týkajúcich sa určitých dovozov z ČĽR by viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu.
(16)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 9, pri prešetrovaní spolupracoval iba jeden čínsky vyvážajúci výrobca, a ten počas ORP príslušný výrobok do Únie nevyvážal. Ako sa ďalej uvádza v odôvodnení 22 a podrobne vysvetľuje v odôvodneniach 51 až 53, prešetrovanie ukázalo, že v podstate všetky dovozy z ČĽR počas ORP realizoval jeden vývozca, u ktorého sa pôvodným prešetrovaním zistilo, že sa nedopustil dumpingu, a ktorého sa netýka súčasné preskúmanie. V tomto prípade sa teda analýza dumpingu nedala vykonať.
2. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
(17)
Pri určovaní pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu sa vzali do úvahy informácie, ktoré poskytol spolupracujúci čínsky vyvážajúci výrobca, informácie získané v súlade s článkom 18 základného nariadenia a dostupné skutočnosti týkajúce sa nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Dostupné skutočnosti sa našli v žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti, v informáciách uverejnených v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti, ktoré v marci 2013 začali Spojené štáty americké (USA) (5), v štatistických údajoch, ktoré má k dispozícii Komisia, t. j. v údajoch, ktoré mesačne posielajú členské štáty na základe článku 14 ods. 6 základného nariadenia (ďalej len „databáza 14.6“), a v údajoch Eurostatu o dovoze.
a) Ceny a objem dovozu do Únie z ČĽR a ďalších tretích krajín
(18)
Dostupné údaje pri prešetrovaní ukázali, že v podstate všetky dovozy z ČĽR počas ORP realizoval jeden čínsky vývozca, u ktorého sa pôvodným prešetrovaním nezistilo, že by sa bol dopustil dumpingu (6). Na tieto dovozy sa preto nevzťahujú antidumpingové opatrenia. Ceny týchto dovozov sa počas daného obdobia držali pod úrovňou cien výrobného odvetvia Únie.
(19)
Napriek skutočnosti, že ceny čínskeho dovozu do Únie sa v posudzovanom období zvýšili o 29 %, naďalej boli nízke a počas ORP sa držali pod úrovňou cien výrobného odvetvia Únie. Aj predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie sa zvýšili, ale v menej výraznej miere 7 %.
(20)
Jediný spolupracujúci čínsky vývozca, na ktorého sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, počas ORP príslušný výrobok do Únie nevyvážal. Prešetrovanie však ukázalo, že na trhy tretích krajín vyvážal za dumpingové ceny a že jeho ceny boli dokonca ešte nižšie než ceny súčasných dovozov z ČĽR na trh Únie. To naznačuje, že čínski vývozcovia pokračujú v používaní dumpingu a ich ceny sú nízke.
(21)
Trh Únie zhruba pozostáva z dovozov z troch krajín: Číny, Turecka a USA, pričom každá má podiel na trhu 8 % až 10 %, a z dvoch výrobcov z Únie s podielom na trhu okolo 65 % až 75 %. Prešetrovanie ukázalo, že prítomnosť USA na trhu Únie pretrvávala a počas ORP predstavovala približne tretinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA boli v priemere o 10 % vyššie než ceny dovozu z ČĽR. Toto zistenie spolu s pozorovaným podhodnotením v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie naznačuje, že čínske dovozy naďalej tlačili predajné ceny v Únii smerom dolu.
(22)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 18, čínske dovozy počas ORP realizoval jeden vývozca, u ktorého sa pôvodným prešetrovaním zistilo, že sa nedopustil dumpingu. V období od roku 2009 do ORP sa objem týchto dovozov zvýšil o 24 % a zodpovedajúci podiel na trhu vzrástol z 8 % na 9,6 % celkovej spotreby Únie v tom istom období.
(23)
Treba pripomenúť, že v rokoch 1995 až 2001 sa proti persíranom z ČĽR uplatňovali antidumpingové opatrenia. Keďže tieto opatrenia boli zrušené, objem dovozu z ČĽR vzrástol z menej než 200 ton v roku 2001 na viac ako 4 000 ton v roku 2003 a ďalej sa viac ako zdvojnásobil takmer na 9 000 ton v roku 2006. Inými slovami, čínske dovozy v priebehu niekoľkých rokov obsadili viac ako 20 % trhu Únie. Kým spotreba v období rokov 2003 - 2006 vzrástla o 7 %, čínsky podiel na trhu sa zdvojnásobil. To ukazuje, že ak sa neuplatňujú antidumpingové opatrenia, čínski vývozcovia sú schopní získať významný podiel na trhu Únie.
(24)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a úvahy, predovšetkým čínsku reakciu na zrušenie opatrení na trhu Únie v roku 2001, úroveň čínskych cien počas ORP a pokračujúce uplatňovanie dumpingových praktík na trhoch tretích krajín, sa usudzuje, že je pravdepodobné, že ak by sa súčasné opatrenia zrušili, v krátkom čase by sa čínske dovozy za nízke ceny vrátili vo veľkých množstvách na trh Únie.
b) Cenové správanie čínskych výrobcov na iných vývozných trhoch
(25)
Ako sa uvádza v odôvodnení 16, spolupracujúca čínska spoločnosť počas ORP do Únie nevyvážala a nebolo možné porovnať jej normálne hodnoty na domácom trhu s vývoznými cenami do Únie. Posudzovalo sa však, ako sa uvádza v odôvodnení 24, či sa vývozy spoločnosti do tretích krajín počas ORP realizovali za dumpingové ceny. Keďže spoločnosti bolo v pôvodnom prešetrovaní udelené trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ), normálne hodnoty sa vypočítali na základe jej vlastných údajov.
(26)
Pre tri druhy príslušného výrobku, ktorých domáci predaj bol reprezentatívny a realizoval sa v rámci bežného obchodovania, boli priemerné normálne hodnoty vypočítané na základe cien, ktoré zaplatili nezávislí zákazníci na domácom trhu. Pre jeden druh bolo potrebné stanoviť normálnu hodnotu na základe výrobných nákladov podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia. Na určenie normálnej hodnoty tohto druhu sa použili výrobné náklady spoločnosti, predajné, všeobecné a administratívne náklady (PVA) a zisk z domáceho predaja dosiahnutý pri bežnom obchodovaní v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia.
(27)
Porovnanie váženej priemernej normálnej hodnoty a váženej priemernej vývoznej ceny do tretích krajín na základe ceny zo závodu, stanovenej podľa nahlásených a overených údajov, ukázalo hodnotu váženého priemerného dumpingového rozpätia 9,4 %.
(28)
Pokiaľ ide o cenové správanie, existencia antidumpingových opatrení v Indii a USA je tiež jasným náznakom dumpingových praktík čínskych vyvážajúcich výrobcov na iných trhoch.
c) Atraktívnosť trhu Únie
(29)
Prešetrovanie ukázalo, že spolupracujúca čínska spoločnosť vyváža do širokej škály tretích krajín, ako je napríklad Brazília, Indonézia, Malajzia, Južná Afrika, Južná Kórea, Taiwan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozné ceny spolupracujúcej čínskej spoločnosti na tretích trhoch sa preto porovnávali s úrovňou predajných cien výrobného odvetvia Únie a s dovoznou cenou pre dovozy z ČĽR na trh Únie počas ORP. Toto porovnanie ukázalo, že ceny spolupracujúceho čínskeho vývozcu boli počas ORP výrazne nižšie, až o 40 %, oproti cenám výrobného odvetvia Únie.
(30)
Táto analýza ukazuje, že na jednej strane sú ceny na trhu Únie vyššie, a teda veľmi atraktívne, a na strane druhej ceny, ktoré ponúka iný čínsky vývozca, sú nižšie než súčasné čínske dovozné ceny na trhu Únie.
(31)
Treba tiež pripomenúť, že normálne hodnoty spolupracujúcej spoločnosti boli počas ORP vo všeobecnosti nižšie než predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Táto skutočnosť potvrdzuje atraktívnosť trhu Únie, keďže by čínskym výrobcom zjavne prinášal vyššie zisky. Nezdá sa, že by nízka úroveň cien v Číne spočívala na inom základe, ako je rozsiahla kapacita a ponuka príslušného výrobku.
(32)
Ako sa uvádza v odôvodnení 28, trhy niektorých tretích krajín, ako napríklad USA a Indie, sa stali menej atraktívnymi pre čínskych vývozcov v dôsledku existencie antidumpingových opatrení. Navyše sa zistilo, že na trhoch iných tretích krajín sa v relatívnom vyjadrení obchoduje na nižšej cenovej úrovni ako na trhu Únie. Trhy iných tretích krajín, v ktorých nie sú zavedené príslušné opatrenia, sú už pokryté dodávkami spoločností prítomných na týchto trhoch, takže všetky voľné kapacity v ČĽR by sa zrejme využívali na vývoz na trh Únie.
(33)
Na základe uvedených skutočností sa očakáva, že ak by sa súčasné opatrenia zrušili, čínske dovozy by sa vrátili na trh Únie vo väčšom objeme a vyvinuli by na tomto trhu väčší tlak na ceny.
d) Výrobná kapacita a nadmerná kapacita dostupná pre vývoz
(34)
Keďže nie sú k dispozícii ďalšie informácie, analýza voľnej kapacity v ČĽR je v súlade s článkom 18 základného nariadenia založená na dostupných údajoch, konkrétne na obmedzených informáciách, ktoré poskytol spolupracujúci čínsky vyvážajúci výrobca o situácii na trhu v ČĽR, na informáciách výrobného odvetvia Únie, verejne dostupných informáciách týkajúcich sa piatich hlavných výrobcov zistených v ČĽR a na údajoch získaných v počiatočnej fáze. Ukázalo sa, že informácie, ktoré poskytli tieto zdroje, sú vo vzájomnom súlade.
(35)
Na základe týchto informácií sa predpokladá, že v ČĽR je k dispozícii výrobná kapacita s objemom viac ako 100 tisíc ton, čo predstavuje približne trojnásobok objemu spotreby Únie počas ORP.
(36)
Na základe miery využitia kapacít spolupracujúceho výrobcu bol vyvodený záver, že v ČĽR sú potenciálne k dispozícii značné kapacity, ktoré by sa mohli využiť na zvýšenie výroby a jej presmerovanie na trh Únie v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť antidumpingových opatrení.
e) Závery o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu
(37)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti bol prijatý záver, že ak by sa nechala uplynúť platnosť súčasných antidumpingových opatrení, existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu. Na pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť antidumpingových opatrení, poukazuje predovšetkým úroveň normálnych hodnôt stanovená v Číne, dumpingové správanie spolupracujúceho výrobcu na trhoch tretích krajín, existencia antidumpingových opatrení voči čínskym vývozcom v Indii a USA, atraktívnosť trhu Únie v porovnaní s inými trhmi a dostupnosť značnej výrobnej kapacity v ČĽR.
D. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie
(38)
Toto prešetrovanie potvrdilo, že persírany vyrábajú iba dvaja výrobcovia v Únii. Ich výroba počas ORP predstavovala 100 % celkovej výroby v rámci Únie. Obaja výrobcovia podporili žiadosť o preskúmanie a pri prešetrovaní spolupracovali.
(39)
Tieto dve spoločnosti tak predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a budú sa ďalej uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
2. Úvodná poznámka
(40)
Údaje týkajúce sa dvoch výrobcov v Únii sú uvedené v indexovanej podobe alebo ako rozsahy, aby bola chránená dôvernosť informácií podľa článku 19 základného nariadenia.
(41)
Informácie o dovoze boli analyzované na úrovni číselného znaku KN pre tri základné druhy podobného výrobku, t. j. persíranu amónneho, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pre štvrtý druh, t. j. monopersíranu draselného. Analýza dovozov bola doplnená o údaje získané v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia.
3. Spotreba v Únii
(42)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a údajov o dovoze podľa Eurostatu na úrovni číselného znaku KN a kódu TARIC.
(43)
Spotreba v Únii počas ORP bola mierne vyššia ako na začiatku posudzovaného obdobia. V rokoch 2009 až 2010 bol zaznamenaný nárast o 22 %, ale v ďalšom období spotreba plynule klesla približne o 18 %.
Tabuľka 1
Spotreba
2009
2010
2011
ORP
Spotreba (v tonách)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: Vyplnené dotazníky, Eurostat, databáza podľa článku 14 ods. 6.
4. Objem, ceny a podiel dovozu z ČĽR na trhu
(44)
Objem a podiel dovozu z ČĽR na trhu sa analyzoval na základe údajov Eurostatu a údajov získaných v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia.
(45)
Porovnanie uvedených databáz ukázalo, že celý dovoz z ČĽR pochádza od jednej spoločnosti, v ktorej sa pôvodným prešetrovaním zistilo, že sa nedopustila dumpingu. V dôsledku toho sa analýza podielu dumpingového dovozu z ČĽR na trhu a vývoja cien tohto dovozu nedala vykonať.
(46)
Okrem toho nebolo možné vypočítať cenové podhodnotenie zo strany ČĽR, keďže čínski vyvážajúci výrobcovia, na ktorých sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, počas ORP príslušný výrobok do Únie nevyvážali.
5. Dovoz z iných tretích krajín
(47)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza objem, ceny a podiel dovozu z iných krajín na trhu počas posudzovaného obdobia. Hodnoty boli stanovené na základe štatistických údajov, ktoré sú k dispozícii na úrovni číselného znaku KN a kódu TARIC. Vzhľadom na dôvernosť informácií, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 40, sú údaje o podiele na trhu uvedené v indexovanej podobe.
Tabuľka 2
Dovoz z iných tretích krajín
2009
2010
2011
ORP
Turecko
Objem dovozu (v tonách)
2,326
3,002
2,360
3,026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena EUR/tona
1,137
1,010
1,130
1,158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podiel na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tonách)
3,662
3,951
4,156
2,556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena EUR/tona
1,053
1,170
1,201
1,099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podiel na trhu
Index
100
88
100
68
Ďalšie tretie krajiny
Objem dovozu (v tonách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena EUR/tona
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podiel na trhu
Index
100
80
76
65
Tretie krajiny spolu
Objem dovozu (v tonách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena EUR/tona
1,163
1,179
1,252
1,231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podiel na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z iných tretích krajín na trh Únie klesol v posudzovanom období približne o 12 % a priemerná cena sa za rovnaké obdobie zvýšila o 6 %. Podiel na trhu, ktorý stratili iné tretie krajiny, sčasti prevzal čínsky dovoz a sčasti výrobné odvetvie Únie. Počas rovnakého obdobia zvýšilo výrobné odvetvie Únie svoje ceny v priemere o 7 %, ako je ďalej uvedené v odôvodnení 64.
6. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
6.1. Úvodné poznámky
(49)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
6.2. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(50)
Výroba výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia značne vzrástla. Nárast bol najvýraznejší v rokoch 2009 a 2010, keď sa výroba zvýšila o 32 percentuálnych bodov. V ďalšom období zostala stabilná s miernym poklesom v období od roku 2011 do ORP.
Tabuľka 3
Celková výroba v Únii
2009
2010
2011
ORP
Výroba (v tonách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(51)
Výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia stabilná. Keďže výroba v období rokov 2009 - 2011 vzrástla, znamenalo to celkové zvýšenie využitia kapacity o 34 %. Tento trend sa počas ORP zmenil, pretože pokles výroby viedol aj k poklesu využitia kapacity o šesť percentuálnych bodov, ako ukazuje táto tabuľka:
Tabuľka 4
Výrobná kapacita a využitie kapacity
2009
2010
2011
ORP
Výrobná kapacita (v tonách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využitie kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
6.3. Zásoby
(52)
Hoci sa úroveň konečného stavu zásob vo výrobnom odvetví Únie v období od roku 2009 do ORP výrazne zvýšila, naďalej zostáva pomerne nízka v porovnaní s úrovňou výroby.
Tabuľka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
ORP
Konečný stav zásob (v tonách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
6.4. Objem predaja
(53)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom kopíroval vývoj spotreby s vrcholom v roku 2010 a poklesom v nasledujúcich rokoch až do konca ORP. Počas posudzovaného obdobia sa objem predaja zvýšil o 6 %.
Tabuľka 6
Predaj neprepojeným zákazníkom
2009
2010
2011
ORP
Objem (v tonách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
6.5. Podiel na trhu
(54)
Keďže objem predaja v Únii kopíroval vývoj spotreby, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu zostával v posudzovanom období pomerne stabilný.
Tabuľka 7
Podiel na trhu Únie
2009
2010
2011
ORP
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: Vyplnené dotazníky, Eurostat a TARIC.
6.6. Rast
(55)
Ako už bolo vysvetlené, rast spotreby v Únii bol počas posudzovaného obdobia obmedzený na 3 percentuálne body. Výrobnému odvetviu Únie sa počas rovnakého obdobia podarilo mierne zvýšiť svoj objem predaja a podiel na trhu.
6.7. Zamestnanosť a produktivita
(56)
Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie zostala v období od roku 2009 do ORP stabilná. Produktivita na zamestnanca, meraná ako produkcia v tonách na jedného zamestnanca, sa však v tomto období v súlade s vývojom výroby viditeľne zvýšila. Podrobné údaje sú uvedené v tabuľke:
Tabuľka 8
Celková zamestnanosť a produktivita v Únii
2009
2010
2011
ORP
Index zamestnancov
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
6.8. Jednotkové predajné ceny
(57)
Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov v Únii sa v období od roku 2009 do ORP zvýšili o 7 %. Tento nárast priemernej predajnej ceny výrobného odvetvia Únie sa dá vysvetliť zmenou sortimentu výrobkov, ktoré sa predávali počas posudzovaného obdobia. Aj pri zohľadnení prípadného rozdielu v sortimente výrobkov bola uvedená cena výrazne vyššia ako cena, za akú spolupracujúci čínsky výrobca vyvážal svoju produkciu do tretích krajín.
Tabuľka 9
Jednotková cena predaja v Únii
2009
2010
2011
ORP
Jednotková cena predaja v Únii (EUR/tona)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
6.9. Ziskovosť
(58)
V roku 2009 bola ziskovosť výrobného odvetvia Únie takmer nulová. Následne v období od roku 2010 do ORP sa ziskovosť udržiavala nad hodnotou 10 %. Náhly skok indexu ziskovosti medzi rokmi 2009 a 2010 vyplynul z nízkej východiskovej úrovne v roku 2009, ktorý bol pre výrobné odvetvie Únie kritickým rokom. Príčinou vysokej ziskovosti v roku 2011 bolo mimoriadne opatrenie na úsporu nákladov, ktoré sa v budúcnosti nebude opakovať. Táto skutočnosť sa už teraz odráža v zníženej ziskovosti počas ORP, pričom trend znižovania ziskovosti pretrváva.
Tabuľka 10
Ziskovosť
2009
2010
2011
ORP
Ziskovosť predaja v Únii
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
6.10. Investície a návratnosť investícií
(59)
Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Únie dokázalo počas celého posudzovaného obdobia udržiavať vysokú úroveň investícií.
(60)
Návratnosť investícií dôsledne kopírovala vývoj ziskovosti, pričom roky 2009 a 2011 neboli reprezentatívne, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 58.
Tabuľka 11
Investície a návratnosť investícií
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
ORP
Investície
100
71
110
99
Návratnosť investícií
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
6.11. Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
(61)
Peňažný tok, ktorý ovplyvňuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoje činnosti a je vyjadrený v percentách obratu príslušného výrobku, sa vyvíjal podobne ako ziskovosť. Výrazne sa zlepšoval do roku 2011 a klesal počas ORP.
Tabuľka 12
Peňažný tok
2009
2010
2011
ORP
Peňažný tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
6.12. Mzdy
(62)
Kým počet ľudí zamestnaných vo výrobnom odvetví Únie zostal počas posudzovaného obdobia stabilný, ich mzdy vzrástli o 12 %.
6.13. Rozsah dumpingového rozpätia
(63)
Ako už bolo vysvetlené, počas posudzovaného obdobia nedochádzalo k dumpingovému dovozu z ČĽR, preto nebolo možné posúdiť rozsah dumpingového rozpätia.
6.14. Zotavenie sa z dumpingu v minulosti
(64)
Vzhľadom na neexistujúci dumpingový dovoz za nízke ceny z ČĽR, pomerne vysoké využitie kapacity a zvýšenie podielu na trhu, ktoré dosiahlo výrobné odvetvie Únie, úroveň jeho ziskovosti a pozitívny vývoj niektorých finančných ukazovateľov, bol prijatý záver, že výrobné odvetvie Únie sa počas posudzovaného obdobia zotavilo z následkov dumpingu v minulosti. K zotaveniu však došlo iba nedávno a počas ORP bol na trhu Únie pozorovaný určitý pokles viacerých ukazovateľov ujmy, ako je napríklad ziskovosť, peňažný tok, návratnosť a výška investícií.
7. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie
(65)
Prešetrovanie ukázalo, že dovoz dumpingových výrobkov za nízke ceny z ČĽR na trh Únie sa zastavil hneď po zavedení pôvodných opatrení v roku 2007 a počas posudzovaného obdobia ani počas ORP sa nevyskytoval. Celý dovoz z ČĽR na trh Únie pochádza od jediného čínskeho výrobcu, u ktorého sa pôvodným prešetrovaním zistilo, že sa nedopustil dumpingu. To umožnilo výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť vysokú úroveň výroby, zvýšiť objem predaja, priemernú predajnú cenu, podiel na trhu a ziskovosť, ako aj zlepšiť svoju celkovú finančnú situáciu.
(66)
Preto bol prijatý záver, že výrobnému odvetviu Únie nebola počas ORP spôsobovaná materiálna ujma. Napriek tomu, vzhľadom na pokles spotreby a zhoršenie niektorých ukazovateľov ujmy počas ORP, ako už bolo uvedené, je situácia výrobného odvetvia Únie stále neistá.
E. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Úvodné poznámky
(67)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa analyzoval potenciálny vplyv čínskeho dovozu na trh Únie a na výrobné odvetvie Únie s cieľom posúdiť pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť opatrení.
(68)
Analýza bola zameraná na voľnú kapacitu v ČĽR a na správanie čínskych vývozcov na trhoch tretích krajín a na trhu Únie.
2. Voľná kapacita v ČĽR
(69)
Podľa informácií získaných a overených počas prešetrovania sa odhaduje, že v Číne je k dispozícii výrobná kapacita pre príslušný výrobok s objemom približne 100 tisíc ton. V krajine sú navyše rozptýlení viacerí malí výrobcovia, ktorí tento údaj ešte zvyšujú.
(70)
V dôsledku nedostatočnej spolupráce čínskych vývozcov nie sú k dispozícii údaje o tom, aká percentuálna časť tejto kapacity je voľná a mohla by sa využiť na vývoz príslušného výrobku na trh Únie. Prešetrovanie však ukázalo, že jediný spolupracujúci čínsky výrobca má voľných približne 30 % svojej výrobnej kapacity. Extrapolácia tohto údaja na všetky čínske spoločnosti by viedla k výsledku, že v ČĽR v súčasnosti existuje voľná kapacita viac ako 30 tisíc ton.
(71)
Z uvedených skutočností vyplýva, že aj keby čínske spoločnosti nevyužívali úplne svoju kapacitu, bolo by v ČĽR k dispozícii na vývoz 20 - 25 tisíc ton príslušného výrobku. Zo zistení a záverov uvedených v odôvodneniach 22 až 44 je zrejmé, že v prípade nepredĺženia platnosti opatrení bude dostupná voľná kapacita v Číne určená na vývoz na trh Únie. Tento objem potenciálneho dodatočného vývozu je potrebné vnímať v súvislosti so spotrebou v Únii, ktorá počas ORP dosahovala približne 25 000 až 35 000 ton.
3. Vývoz z ČĽR
(72)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 20, prešetrovanie ukázalo, že čínske vývozy do tretích krajín sa realizujú za dumpingové ceny. Výsledky preskúmaní pred uplynutím platnosti, ktoré vykonali príslušné orgány v USA a Indii, navyše viedli k odporúčaniu, že platné antidumpingové opatrenia týkajúce sa persíranov z ČĽR by sa mali predĺžiť. V tejto situácii sa predpokladá, že ak sa nechá uplynúť platnosť antidumpingových opatrení, voľná výrobná kapacita čínskych vývozcov sa využije predovšetkým na výrobu na vývoz na trh Únie. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 32, keďže dodávky na trhy iných tretích krajín, v ktorých nie sú zavedené príslušné opatrenia, zabezpečujú spoločnosti, ktoré už sú prítomné na týchto trhoch, všetky voľné kapacity dostupné v ČĽR by sa zrejme využívali na vývoz príslušného výrobku na trh Únie.
(73)
Vzhľadom na dumpingové praktiky čínskych vývozcov v minulosti, ktoré viedli k zavedeniu platných opatrení, a ich súčasné dumpingové správanie v tretích krajinách možno vyvodiť záver, že vývoz uvedených objemov príslušného výrobku do Únie by sa realizoval za dumpingové ceny.
(74)
Okrem toho, ako už bolo uvedené v odôvodnení 23, treba pripomenúť, že v rokoch 1995 až 2001 sa proti dovozu persíranov z ČĽR uplatňovali antidumpingové opatrenia. Keďže tieto opatrenia neboli predĺžené, dovoz z ČĽR vzrástol z menej než 200 ton v roku 2001 takmer na 10 000 ton v roku 2006 a tak obsadil viac ako 20 % trhu Únie.
4. Záver
(75)
Vzhľadom na skutočnosti zistené pri prešetrovaní, konkrétne na voľnú kapacitu, ktorá je k dispozícii v ČĽR, na pokračovanie čínskeho dumpingu v tretích krajinách, obmedzenú schopnosť čínskych vývozcov predávať na trhoch iných hlavných tretích krajín a ich preukázanú schopnosť presmerovať vyvážané objemy príslušného výrobku na trh Únie, bol prijatý záver, že zrušenie opatrení by oslabilo pozíciu výrobného odvetvia Únie na jeho hlavnom trhu a v dôsledku pravdepodobného čínskeho dovozu za dumpingové ceny by došlo k opakovanému výskytu spôsobenej ujmy. Nie je dôvod veriť, že zvýšenie výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ku ktorému došlo vďaka platným opatreniam, by zostalo zachované alebo by sa ešte posilnilo, ak by boli opatrenia zrušené. Naopak, sú vytvorené vhodné podmienky na pravdepodobný presun čínskeho dovozu na trh Únie za dumpingové ceny a v značných objemoch, čo by zrejme narušilo pozitívny vývoj na trhu Únie, ktorý sa prejavil počas posudzovaného obdobia. Pravdepodobný čínsky dumpingový dovoz by dokázal vyvolať tlak na predajné ceny výrobného odvetvia Únie, viedol by k strate jeho podielu na trhu a v dôsledku toho by negatívne ovplyvnil finančné výsledky výrobného odvetvia Únie, ktorého situácia je stále neistá, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 66.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvod
(76)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na hodnotení rôznych príslušných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.
(77)
Keďže toto prešetrovanie je preskúmaním existujúcich opatrení, umožnilo sa posúdenie akéhokoľvek nevhodného negatívneho vplyvu existujúcich antidumpingových opatrení na zainteresované strany.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(78)
V odôvodnení 70 bol uvedený záver, že výrobné odvetvie Únie by pravdepodobne zažilo vážne zhoršenie svojej situácie v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť antidumpingových opatrení. Pokračovanie opatrení by teda výrobnému odvetviu Únie prospelo, pretože výrobcovia z Únie by mali byť schopní udržať si objem predaja, podiel na trhu, ziskovosť a svoju celkovú pozitívnu hospodársku situáciu. Ukončenie platnosti opatrení by, naopak, vážne ohrozilo životaschopnosť výrobného odvetvia Únie, pretože existujú dôvody očakávať presun čínskeho dovozu na trh Únie za dumpingové ceny a v značných objemoch, čo by spôsobilo opakovaný výskyt ujmy.
3. Záujem používateľov
(79)
Žiaden zo 44 oslovených používateľov neposlal vyplnený dotazník ani nespolupracoval. Používatelia rovnako nespolupracovali ani pri pôvodnom prešetrovaní. Nezáujem používateľov viedol k záveru, že zachovanie opatrení by nebolo v rozpore s ich záujmom. Prešetrovanie navyše ukázalo, že vplyv príslušného výrobku na náklady druhotných výrobkov je skôr okrajový a zachovanie opatrení nebude mať nepriaznivý vplyv na výrobné odvetvie používateľov. Prešetrovanie tiež ukázalo, že vzhľadom na charakter výrobku, ako aj na dostupnosť viacerých zdrojov dodávok na trhu používatelia môžu ľahko zmeniť dodávateľa.
4. Záujem dovozcov
(80)
Žiaden zo 14 oslovených dovozcov neposlal vyplnený dotazník ani nespolupracoval. Dovozcovia rovnako nespolupracovali ani pri pôvodnom prešetrovaní. Nezáujem dovozcov viedol k záveru, že zachovanie opatrení by nebolo v rozpore s ich záujmom. Prešetrovanie ukázalo, že dovozcovia môžu príslušný výrobok jednoducho nakúpiť z iných zdrojov, ktoré sú v súčasnosti dostupné na trhu, predovšetkým od výrobného odvetvia Únie, vývozcov v USA a čínskych vývozcov, ktorí predávajú za nedumpingové ceny.
5. Záver
(81)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti bol prijatý záver, že pokiaľ ide o záujem Únie, neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.
G. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(82)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené poskytnuté informácie. Podania a pripomienky sa náležite zohľadnili, ak boli opodstatnené.
(83)
Z uvedených skutočností v súlade s ustanoveniami článku 11 ods. 2 základného nariadenia vyplýva, že antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz určitých peroxysíranov (persíranov) s pôvodom v ČĽR, uložené nariadením Rady (ES) č. 1184/2007, by sa mali zachovať.
(84)
V snahe minimalizovať riziko obchádzania opatrení v dôsledku veľkých rozdielov v colných sadzbách sa usudzuje, že sú potrebné osobitné opatrenia s cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingových ciel. Tieto osobitné opatrenia týkajúce sa iba spoločností, pre ktoré je zavedená individuálna colná sadzba, zahŕňajú predloženie platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu. Dovozy, ku ktorým nie je priložená takáto faktúra, podliehajú zostatkovému antidumpingovému clu, ktoré platí pre všetkých ostatných výrobcov,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxysíranov (persíranov) vrátane monopersíranu draselného, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020) a ktoré majú pôvod v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla platná pre čistú cenu na hranici Únie pred preclením pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Všetky ostatné spoločnosti
71,8 %
A999
3. Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa colná sadzba platná pre „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných sadzieb.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 12. decembra 2013