PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE
z 3. apríla 2014
o určení technických špecifikácií IKT spĺňajúcich podmienky na to, aby sa na ne vo verejnom obstarávaní uvádzali odkazy
[oznámené pod číslom C(2014) 2120]
(2014/188/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 1,
po porade s Európskou multilaterálnou platformou pre normalizáciu v oblasti IKT,
keďže:
(1)
Normalizácia zohráva významnú úlohu pri podporovaní stratégie Európa 2020, ako Komisia uvádza vo svojom oznámení s názvom Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2). Viaceré z hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 zdôrazňujú význam dobrovoľnej normalizácie na trhoch s výrobkami alebo službami na zabezpečenie zlučiteľnosti a interoperability medzi výrobkami a službami, posilnenie technologického vývoja a podporu inovácie.
(2)
V digitálnej spoločnosti sa normalizované produkty stávajú nevyhnutnými na zabezpečenie interoperability medzi prístrojmi, aplikáciami, úložiskami údajov, službami a sieťami. Komisia vo svojom oznámení s názvom Strategická vízia pre európske normy: smerom k posilneniu a urýchleniu udržateľného rastu európskeho hospodárstva do roku 2020 (3) uznáva osobitý charakter normalizácie IKT, pretože v tejto oblasti riešenia, aplikácie a služby IKT často vyvíjajú celosvetové fóra a konzorciá, ktoré sa stali vedúcimi organizáciami v oblasti tvorby noriem IKT.
(3)
Účelom nariadenia (EÚ) č. 1025/2012 je modernizácia a skvalitnenie rámca pre európsku normalizáciu. Stanovuje sa ním systém, prostredníctvom ktorého Komisia môže rozhodnúť, že určí najrelevantnejšie a všeobecne najviac akceptované technické špecifikácie IKT od organizácií, ktoré nie sú európskymi ani vnútroštátnymi normalizačnými organizáciami. Možnosťou využiť pri obstarávaní hardvéru, softvéru a služieb informačných technológií všetky technické špecifikácie IKT sa zabezpečí interoperabilita, prispeje sa k predchádzaniu odkázanosti verejnej správy na obmedzený okruh dodávateľov a povzbudí sa hospodárska súťaž v oblasti poskytovania interoperabilných riešení IKT.
(4)
Technické špecifikácie IKT, na ktoré sa môžu uviesť odkazy vo verejnom obstarávaní, musia spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 1025/2012. Súlad s týmito požiadavkami orgánom verejnej moci zaručuje, že technické špecifikácie IKT sú stanovené v súlade so zásadami otvorenosti, spravodlivosti, objektívnosti a nediskriminácie, ktoré Svetová obchodná organizácia (WTO) uznala v oblasti normalizácie.
(5)
Rozhodnutie o určení špecifikácií IKT sa má prijať po porade s Európskou multilaterálnou platformou pre normalizáciu v oblasti IKT zriadenou rozhodnutím Komisie 2011/C 349/04 (4) doplnenou o ďalšie formy konzultácií s odborníkmi z príslušných sektorov.
(6)
Európska multilaterálna platforma pre normalizáciu v oblasti IKT 17. októbra 2013 vyhodnotila prvý súbor šiestich technických špecifikácií IKT: verziu 6 internetového protokolu (Internet Protocol - ďalej len „IPv6“), verziu 3 protokolu ľahkého prístupu k adresáru (Lightweight Directory Access Protocol - ďalej len „LDAPv3“), bezpečnostné rozšírenia systému názvov domén (Domain Name System Security Extensions - ďalej len „DNSSEC“), e-mailové podpisy s identifikáciou domény (DomainKeys Identified Mail Signatures - ďalej len „DKIM“), ECMAScript-402 internacionalizačná špecifikácia (ECMAScript-402 Internationalisation Specification - ďalej len „ECMA-402“) a verziu 1.0 rozšíriteľného značkového jazyka (Extensible Markup Language - ďalej len „W3C XML“). Platforma na určenie týchto špecifikácií vydala kladné stanovisko. Všetkých šesť technických špecifikácií bolo následne predložených na konzultáciu so širokou verejnosťou, ktorá potvrdila odporúčanie platformy.
(7)
Špecifikácia „IPv6“, ktorú vydáva osobitná skupina pre internetovú techniku (Internet Engineering Task Force - IETF), zahŕňa súbor technických špecifikácií uplatniteľných na veľkú škálu zariadení a služieb prostredníctvom rôznych súborov „žiadostí o pripomienky“ („Requests for Comments“ - RFC). Verejní obstarávatelia by si v závislosti od kontextu a uplatňovania museli vybrať také RFC, ktoré sú pre každý produkt alebo službu potrebné, a to tak, aby sa tým nenarušila interoperabilita. „IPv6“ rozširuje počet dostupných IP adries, a tým narastajúcemu počtu operačných systémov, webových serverov, vyhľadávačov a multimediálnych lokalít umožňuje úspešnú interakciu. Špecifikácia „IPv6“ je založená na vyspelom technologickom vývoji a podporuje neustály rozvoj internetu, čím umožňuje aj vznik nových internetových scenárov, ako je internet vecí.
(8)
„LDAPv3“ je internetový protokol, ktorý vydáva osobitná skupina pre internetovú techniku a ktorý umožňuje prístup k distribuovaným adresárovým službám fungujúcim v súlade s modelmi dát a služieb X.500. „LDAPv3“ je špecifikovaný v rade štandardných „žiadostí o pripomienky“ („Requests For Comments“ - RFC) osobitnej skupiny pre internetovú techniku, ktoré sú podrobne uvedené v RFC 4510-4519, a dokáže zabezpečiť vysokú dostupnosť s replikáciou LDAP serverov. Väčšina produktov v oblasti adresárových služieb s významom pre trh podporuje „LDAPv3“. Ide o stabilnú technológiu, ktorá môže zvýšiť interoperabilitu, a pokiaľ ide o autentifikáciu, povoľovanie a adresáre používateľov a adries, predstavuje pre systémy IKT de facto normu, vďaka ktorej môžu zlepšiť prístupnosť a kontinuitu, najmä v prípade verejnoprávnych služieb, ktoré poskytuje verejná správa.
(9)
„DNSSEC“ vydala osobitná skupina pre internetovú techniku (Internet Engineering Task Force - IETF) a ide o bezpečnostné rozšírenie systému názvov domén (Domain Name System - DNS), ktoré zabezpečuje overenie pôvodu údajov a ochranu neporušiteľnosti údajov pre samotný systém názvov domén (DNS). Identifikácia „DNSSEC“ zahŕňa súbor dokumentov, ktoré predstavujú jadro bezpečnostných rozšírení DNS potrebných na podporu verejného obstarávania bloku „DNSSEC“. Vďaka „DNSSES“ je DNS lepšie prispôsobený na výmenu bezpečnostných služobných parametrov, ktoré sa viažu na názvy domén. Zvyšuje sa tým dôvera v DNS (kľúčová a zásadná internetová služba) ako celku, čo umožňuje jeho využívanie ako infraštruktúry na ukladanie, distribúciu a overovanie certifikátov týkajúcich sa aplikácií.
(10)
„DKIM“ je technická špecifikácia, ktorú vyvinula osobitná skupina pre internetovú techniku (Internet Engineering Task Force - IETF) a ktorá osobe, funkcii alebo organizácii vlastniacej podpisovú doménu umožňuje vyžadovať určitú zodpovednosť pri správach spojením danej domény so správou. DKIM rozdeľuje medzi totožnosťou osoby podpísanej pod správou a totožnosťou údajného autora správy. Vyhlásenie o zodpovednosti je potvrdené prostredníctvom kryptografického podpisu a priamym požiadaním domény podpisujúcej osoby s cieľom získať príslušný verejný kľúč. „DKIM“ pôsobí vo viacerých sektoroch na trhu, konkrétne vo finančnom a bankovom sektore, v sektore poskytovania e-mailových služieb, sociálnych sietí alebo elektronického obchodu. Ak by „DKIM“ používali orgány verejnej moci, zabezpečila by sa základná úroveň spoľahlivosti, pokiaľ ide o pôvod komunikácií, čím by sa zlepšila interoperabilita medzi odosielajúcimi a prijímajúcimi organizáciami.
(11)
„ECMA-402“, ktorú vyvinula organizácia Ecma International, je všeobecný viacúčelový programovací jazyk opísaný viacerými špecifikáciami, ktoré sa prispôsobujú jazykovým a kultúrnym zvyklostiam zaužívaným v rôznych ľudských jazykoch a krajinách. ECMAScript je veľmi rozšírený programovací jazyk na webe, ktorý sa používa aj v Európe. Jeho používanie je veľmi rozšírené, pokrýva webové zákaznícke aplikácie, ako sú webové prehliadače alebo serverové aplikácie, ako je elektronické bankovníctvo, emailové servery či dokonca počítačové hry, a je aj dôležitým programovacím jazykom, ktorý sa používa v rámci World Wide Web. Charakteristiky týkajúce sa internacionalizácie, ktoré ECMA-402 ponúka, predstavujú osobitne významné vylepšenie jazyka ECMAScript pre viacjazyčné európske prostredie. Špecifikácie a normy ECMAScript účinne prispievajú k zlepšovaniu interoperability a úplne bežne sa zaraďujú do vnútroštátnych zoznamov noriem a špecifikácií týkajúcich sa interoperability na účely verejného obstarávania.
(12)
„W3C XML“, vydávaný konzorciom World Wide Web Consortium (W3C), je balík špecifikácií v oblasti štruktúrovania súvisiacich dát, ktorý podporuje široko nastaviteľné delenie sa o informácie a výpočtové zdroje. Verzia 1.0 XML je v súčasnosti jedným z najpoužívanejších formátov zdieľania štruktúrovaných informácií a mnoho ďalších špecifikácií formátu dát vychádza z rozšírení XML. Vďaka jeho všeobecne rozšírenému používaniu ako formátu výmeny informácií medzi osobami aj medzi počítačmi sa v prevažnej miere stal neoddeliteľnou súčasťou používania internetu. Obstarávatelia by mali vyberať špecifikácie zodpovedajúce požiadavkám, pre ktoré potrebujú zadávať zákazku. Veľkoplošným rozšírením XML do svetových úložísk dát a sietí sa zabezpečí, že počas ďalších desaťročí bude kľúčovým formátom pre globálnu IKT interoperabilitu medzi aplikáciami, službami a produktmi,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Technické špecifikácie spĺňajúce podmienky na to, aby sa na ne vo verejnom obstarávaní uvádzali odkazy, sú uvedené v prílohe.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 3. apríla 2014