PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 904/2014
z 20. augusta 2014,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 7,
po porade s členskými štátmi,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) začala 29. novembra 2013 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii (ďalej len „príslušná krajina“) do Únie. Komisia uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).
(2)
V ten istý deň oznámila Komisia začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) týkajúce sa konečných antidumpingových opatrení na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“) v oznámení uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie (3).
(3)
Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 16. októbra 2013 podala spoločnosť Ajinomoto Foods Europe S.A.S. (ďalej len „navrhovateľ“), ktorá je jediným výrobcom glutamanu sodného v Únii a predstavuje tak 100 % celkovej výroby glutamanu sodného v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o dumpingu a značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
1.2. Zainteresované strany
(4)
Komisia v oznámení o začatí konania vyzvala všetky zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Okrem toho Komisia o začatí prešetrovania oficiálne informovala navrhovateľa, známych vyvážajúcich výrobcov a indonézske orgány, známych dovozcov, dodávateľov, používateľov a obchodníkov, o ktorých je známe, že sa ich táto záležitosť týka, a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.
(5)
Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva (ďalej len „GR“) pre obchod.
(6)
Zainteresované strany takisto dostali príležitosť písomne vyjadriť svoj názor a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
a) Výber vzorky
(7)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine a neprepojených dovozcov zapojených do tohto prešetrovania a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci predpísaných lehôt Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa rozhodla obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov a neprepojených dovozcov na primeraný počet výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia (tento proces sa nazýva aj „výber vzorky“).
1. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(8)
Komisia požiadala všetkých neprepojených dovozcov, aby sa prihlásili a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania, aby sa rozhodla, či je výber vzorky potrebný, a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila.
(9)
Štrnásť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. V súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorky troch, pričom kritériom bol najväčší objem dovozu do Únie a geografické umiestnenie v Únii. V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými známymi dovozcami. Neboli vznesené žiadne pripomienky.
(10)
Následne, iba jedna z troch spoločností vybraných do vzorky spolupracovala tak, že predložila vyplnený dotazník.
2. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Indonézii
(11)
Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov, aby sa prihlásili a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(12)
Štyria vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na nízky počet vyvážajúcich výrobcov rozhodla, že výber vzorky nie je potrebný.
b) Vyplnené dotazníky a spolupráca
(13)
Komisia rozoslala dotazníky zmienenému jedinému výrobcovi z Únie, štyrom vyvážajúcim výrobcom vybraným do vzorky, trom neprepojeným dovozcom vybraným do vzorky a tridsiatim trom zisteným používateľom v Únii.
(14)
Vyplnené dotazníky boli Komisii doručené od uvedeného jediného výrobcu z Únie, jedného z troch neprepojených dovozcov, ktorí boli vybraní do vzorky, jedného obchodníka, troch zo štyroch známych vyvážajúcich výrobcov a piatich používateľov.
(15)
Prešetrovaním sa zistilo, že nespolupracujúci vyvážajúci výrobca, ktorý bol vybraný do vzorky, je prepojený s iným vyvážajúcim výrobcom, ktorý bol vybraný do vzorky, ktorý spolupracoval a zaslal vyplnený dotazník.
(16)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobca uvedený v odôvodnení 15 vyhlásil, že by nemal byť považovaný za subjekt prepojený s nespolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, pretože žiadna zo spoločností nemá vplyv na rozhodovanie tej druhej spoločnosti. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca okrem toho uviedol, že nespolupracujúceho výrobcu nemôže k vyplneniu dotazníka nútiť. Prešetrovaním sa zistilo, že obe spoločnosti sú vo vlastníctve tých istých akcionárov. Preto sa považovali za prepojené v zmysle článku 143 ods. 1 písm. d) nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 (4) o vykonávaní Colného kódexu Spoločenstva (ďalej len „colný kódex“).
(17)
Tretí spolupracujúci vyvážajúci výrobca vyhlásil, že v Indonézii je ešte jeden výrobca príslušného výrobku, ktorý je súčasťou skupiny uvedenej v odôvodnení 16 a ktorý sa však neprihlásil. Aj keď takýto výrobca nepochybne existuje, prešetrovanie neprinieslo na základe údajov Eurostatu a ďalších dostupných zdrojov žiadne dôkazy o tom, že by (tento výrobca) vyvážal počas príslušného obdobia do Únie. Táto spoločnosť preto nebola vyzvaná, aby sa prihlásila alebo poskytla informácie požadované v dotazníkoch určených vyvážajúcim výrobcom. Všetkým výrobcom v príslušnej krajine, ktorí nespolupracovali, bolo okrem toho uložené zostatkové clo, ako sa uvádza v odôvodnení 48. Toto zostatkové clo má právny základ v článku 18 základného nariadenia a je uplatniteľné na „všetky ostatné spoločnosti“.
c) Overovacie návštevy
(18)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie.
(19)
Overovacie návštevy sa podľa článku 16 základného nariadenia vykonali v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia z Únie
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francúzsko
Dovozcovia
-
Falken Trade, Olsztyn, Poľsko
Používatelia
-
AkzoNobel, Amersfoort, Holandsko
-
Unilever, Rotterdam, Holandsko
Vyvážajúci výrobcovia v Indonézii:
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonézia
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonézia
Prepojení dovozcovia v Únii
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Nemecko
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Holandsko
Prepojený obchodník v Hongkongu
-
CJ China Limited, Hongkong
1.3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(20)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie vývoja týkajúceho sa posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“) (5).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(21)
Príslušný výrobok je glutaman sodný (ďalej len „MSG“) s pôvodom v Indonézii, v súčasnosti zaradený pod číselný znak KN ex 2922 42 00 (ďalej len „príslušný výrobok“). Glutaman sodný je prídavnou látkou, ktorá sa používa najmä ako látka na zvýraznenie chuti v polievkach, bujónoch, rybacích a mäsových jedlách, v zmesiach korenín a v hotových jedlách. Vyrába sa vo forme bielych kryštálov bez zápachu v rôznych veľkostiach. Glutaman sodný sa používa aj v chemickom priemysle v „nepotravinárskych“ výrobkoch, ako sú napríklad detergenty.
(22)
Vyrába sa najmä fermentáciou cukru z rôznych zdrojov (z kukuričného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrovej trstiny a cukrovej repy).
2.2. Podobný výrobok
(23)
Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Indonézie a výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný v Únii majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, ako aj základné využitie.
(24)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že v kvalite glutamanu sodného vyrábaného v Indonézii a glutamanu sodného vyrábaného v Únii je významný rozdiel. Tvrdilo sa, že vzhľadom na tento rozdiel v kvalite nie je glutaman sodný vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Únie na trhu Únie zameniteľný s glutamanom sodným dovážaným z Indonézie, a preto by sa nemali považovať za podobné. Toto tvrdenie zostáva neopodstatnené a je v rozpore so zisteniami prešetrovania, ktoré ukázalo, že v kvalite glutamanu sodného vyrábaného v Indonézii a glutamanu sodného vyrábaného v Únii neexistuje žiadny rozdiel. Niekoľko užívateľov skutočne kupovalo glutaman sodný od výrobného odvetvia Únie aj od Indonézie a používalo ho v rovnakých alebo podobných výrobkoch. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(25)
Na základe uvedených skutočností sa preto príslušný výrobok, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Indonézie, a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobným odvetvím Únie v tomto štádiu považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
3.1. Normálna hodnota
(26)
Komisia najprv preskúmala, či bol celkový objem predaja na domácom trhu v prípade každého vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj na domácom trhu sa považuje za reprezentatívny vtedy, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu pripadajúci na vyvážajúceho výrobcu predstavuje aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja v priebehu obdobia prešetrovania do Únie. Na základe toho kritéria bol celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu v prípade každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.
(27)
Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie.
(28)
Komisia potom preskúmala, či bol predaj na domácom trhu v prípade každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu pre každý druh výrobku, ktorý je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého druhu výrobku je reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja daného druhu výrobku nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania predstavuje aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku do Únie. Komisia konštatovala, že predaj spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Indonézii sa na indonézskom trhu realizoval v reprezentatívnych množstvách v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Únie tými istými vyvážajúcimi výrobcami.
(29)
Komisia následne skúmala, či by bolo možné považovať predaj jednotlivých vyvážajúcich výrobcov na domácom trhu za predaj realizovaný v bežnom obchode podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto skúmanie sa realizovalo tak, že sa stanovil podiel ziskového predaja každého druhu výrobku nezávislým zákazníkom počas obdobia prešetrovania na domácom trhu.
(30)
Normálna hodnota je založená na skutočnej domácej cene jednotlivých druhov výrobkov, bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:
1.
objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú ako vypočítané výrobné náklady alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku, ako aj
2.
vážený priemer predajných cien daného druhu výrobku bol rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.
(31)
V tomto prípade bol predaj všetkých vyvážajúcich výrobcov na domácom trhu ziskový a vážená priemerná predajná cena bola vyššia ako výrobné náklady v prípade všetkých druhov výrobkov. V prípade všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa preto normálna hodnota vypočítala ako vážený priemer cien všetkého predaja na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
3.2. Vývozná cena
(32)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia vyvážali do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených spoločností so sídlom v Únii aj mimo nej.
(33)
Ak vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozné ceny sa stanovili na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(34)
Ak vyvážajúci výrobcovia vyvážali príslušný výrobok do Únie prostredníctvom prepojených spoločností, vývozná cena sa stanovila na základe ceny, za ktorú sa dovážaný výrobok prvýkrát ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa vykonali úpravy vzhľadom na dosiahnutý zisk (pozri odôvodnenie 35) a na všetky náklady vykázané v období medzi dovozom a ďalším predajom vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov.
(35)
V tejto súvislosti nebolo možné použiť ziskové rozpätie dosiahnuté prepojenými spoločnosťami, pretože nebolo považované za spoľahlivé. Jeden neprepojený dovozca spolupracoval, ale informácie o jeho ziskovosti mali dôverný charakter a nebolo možné ich sprístupniť iným tretím stranám. Z tohto dôvodu a takisto z dôvodu nedostatku ďalších informácií bolo na účely stanovenia vývoznej ceny použité ziskové rozpätie 5 %. Toto rozpätie sa považovalo za primerané, keďže bolo použité aj v predchádzajúcom konaní týkajúcom sa iného chemického výrobku vyrábaného podobným výrobným odvetvím (6).
(36)
Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že vývozné ceny, ktoré účtovali svojim prvým prepojeným zákazníkom, zodpovedali trhovým cenám a že stanovenie výšky vývoznej ceny by sa preto malo zakladať skôr na predajnej cene, ktorú vyvážajúci výrobca z Indonézie účtuje prvému prepojenému zákazníkovi, ako na vytvorenej vývoznej cene. Argumentovali tým, že výška ich predajných cien účtovaných prvému prepojenému zákazníkovi bola na rovnakej úrovni ako výška cien účtovaných neprepojeným zákazníkom v Únii.
(37)
Prešetrovaním sa zistilo, že napriek podobnosti týchto cenových úrovní nedosahovali transferové ceny medzi prepojenými spoločnosťami výšku, ktorá by prepojeným dovozcom umožňovala vytvárať v Únii primeraný zisk. Takisto nemožno vylúčiť, že medzi prepojenými spoločnosťami vznikali určité náklady a že dochádzalo ku vzájomnej kompenzácii prostredníctvom iných výrobkov. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že v porovnaní s predajom nezávislým zákazníkom vnútorná transferová cena neodráža primeranú trhovú hodnotu príslušného výrobku.
(38)
Na základe uvedeného transferové ceny medzi prepojenými spoločnosťami nie je možné považovať za ceny zodpovedajúce trhovým cenám a príslušné tvrdenia boli zamietnuté. Vývozné ceny oboch výrobcov vyvážajúcich prostredníctvom prepojených strán sa preto vytvorili v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, ako sa uvádza v odôvodneniach 34 a 35.
3.3. Porovnanie
(39)
Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na základe cien zo závodu.
(40)
Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely ovplyvňujúce ceny a ich porovnateľnosť.
(41)
Preto sa vykonali úpravy týkajúce dovozných poplatkov, rabatov, nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajších nákladov, ako aj nákladov na balenie, úvery, provízie a bankové poplatky vo všetkých prípadoch, v ktorých sa preukázalo, že ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(42)
Jeden vyvážajúci výrobca vyvážal glutaman sodný prostredníctvom prepojenej obchodnej spoločnosti sídliacej mimo územia Únie, ktorá tento výrobok ďalej predávala prepojenému dovozcovi v Únii, ktorý ho následne predával neprepojeným zákazníkom v Únii. V prípade tohto predaja bola v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia vykonaná úprava zohľadňujúca prirážku obchodníka sídliaceho mimo Únie.
(43)
Jeden vyvážajúci výrobca požadoval, aby bola normálna hodnota upravená vzhľadom na stimuly a propagačné náklady v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia. Prešetrovaním sa však zistilo, že tieto náklady neboli priamo spojené s jednotlivými transakciami predaja na domácom trhu, a nebolo teda možné preukázať, že tieto náklady majú vplyv na porovnateľnosť cien. Z tohto dôvodu sa uvedená požiadavka zamietla.
(44)
Dvaja vyvážajúci výrobcovia požadovali úpravu normálnej hodnoty vzhľadom na prepravné náklady v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia. Do výpočtu domácich prepravných nákladov boli zahrnuté náklady spojené s presunom tovaru z výrobného zariadenia do skladu. Tieto náklady však boli vyhodnotené ako vnútorné logistické náklady, a neboli teda považované za oprávnené na úpravu normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. e) základného nariadenia.
(45)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že glutaman sodný predávaný v Únii ako prídavná látka musí spĺňať určitý stupeň čistoty (≥ 99 %), ktorý je stanovený v smernici Komisie 2008/84/ES (7). Táto zainteresovaná strana tvrdila, že zatiaľ čo glutaman sodný vyvážaný do Únie by mal spĺňať tieto požiadavky, na výrobok predávaný na domácom trhu v Indonézii sa žiadne takéto požiadavky nevzťahujú. Úprava normálnej hodnoty vzhľadom na rozdielne fyzikálne a chemické vlastnosti podľa článku 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia by preto mohla byť oprávnená.
(46)
Príslušná zainteresovaná strana však svoje tvrdenie nekvantifikovala, keďže neposkytla žiadny primeraný odhad trhovej hodnoty takéhoto údajného rozdielu v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia. Komisia okrem toho pri svojom porovnaní dokázala zohľadniť vo vymedzení druhov výrobku všetky potenciálne rozdiely, pokiaľ ide o čistotu Preto sa navzájom porovnávali druhy výrobku s rovnakým alebo podobným stupňom čistoty ako výrobky vyvážané na trh Únie na jednej strane a výrobky predávané na domácom trhu v Indonézii na strane druhej. Žiadna úprava preto nebola opodstatnená a toto tvrdenie sa muselo zamietnuť.
3.4. Dumpingové rozpätie
(47)
V prípade oboch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov Komisia porovnala váženú priemernú normálnu hodnotu každého druhu podobného výrobku s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
(48)
V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Indonézii Komisia stanovila dumpingové rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Malo by sa poznamenať, že, ako sa uvádza v odôvodnení 15, jeden známy vyvážajúci výrobca úmyselne nespolupracoval pri prešetrovaní. Úroveň spolupráce sa teda považovala za nízku. V súlade s článkom 18 ods. 6 sa Komisia rozhodla stanoviť zostatkové dumpingové rozpätie na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia tak, že bude zodpovedať reprezentatívnemu objemu vývozu jedného z plne spolupracujúcich a overených vyvážajúcich výrobcov s tým, že bude takisto na základe váženého priemeru zohľadňovať dumpingové rozpätie stanovené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý bol prepojený s nespolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom.
(49)
Dočasné dumpingové rozpätia stanovené na tomto základe, vyjadrené ako percentuálny podiel z nákladov, poistenia a prepravnej ceny CIF na hranici Únie pred preclením, sú takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Všetky ostatné spoločnosti
28,4
4. UJMA
4.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(50)
Podobný výrobok vyrábal počas obdobia prešetrovania jeden výrobca z Únie. Tento výrobca predstavuje „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(51)
Keďže výrobné odvetvie Únie predstavuje iba jeden výrobca, všetky číselné údaje týkajúce sa citlivých informácií sa z dôvodu dôvernosti museli indexovať alebo uviesť ako rozpätie.
4.2. Spotreba v Únii
(52)
Komisia stanovila spotrebu v Únii tak, že objem predaja, ktorý výrobné odvetvie Únie dosiahlo na trhu Únie, pripočítala k objemu dovozu z Indonézie a ďalších tretích krajín stanovenému na základe údajov Eurostatu a vyplnených dotazníkov.
(53)
Tvrdilo sa, že spolupracujúci výrobca z Únie by sa mal vylúčiť z výrobného odvetvia Únie, keďže je prepojený s nespolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v Indonézii, a že prešetrovanie by sa malo ukončiť. V tomto prípade však nie je potrebné vylúčiť spolupracujúceho výrobcu z Únie z výrobného odvetvia Únie napriek jeho prepojeniu s nespolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v Indonézii, pretože tento jediný výrobca z Únie počas prešetrovania plne spolupracoval s Komisiou a bol dôkladne preverený. Okrem toho skutočnosť, že indonézsky vyvážajúci výrobca nespolupracoval, nemala žiadny vplyv na spoľahlivosť údajov zhromaždených od výrobcu z Únie. Preto by sa toto tvrdenie malo zamietnuť.
(54)
Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Spotreba glutamanu sodného v Únii (v tonách)
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Index (RR2010/RR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Vyplnené dotazníky a Eurostat.
(55)
Spotreba v Únii sa v rozpočtových rokoch (ďalej len „RR“) 2010/2011 až 2011/2012 znížila a opäť mierne vzrástla v RR2012/2013 a v období prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia sa spotreba celkovo znížila o 2 %. Pokles spotreby v období RR2010/2011 až RR2011/2012 je najmä dôsledkom poklesu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, ktorý vyplýva z poklesu výroby v tom istom období (pozri odôvodnenie 68). Dovoz zostal na podobných úrovniach v obidvoch rokoch. Nárast spotreby v RR2012/2013 je takmer výlučne dôsledkom zvýšenia dovozu, keďže predaj výrobného odvetvia Únie zostal zhruba na rovnakej úrovni. Napokon zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie počas obdobia prešetrovania opäť poklesol, objemy dovozu sa značne zvýšili, a to najmä z Indonézie (pozri odôvodnenie 57).
4.3. Dovoz z príslušnej krajiny
4.3.1. Objem dovozu z príslušnej krajiny a podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu
(56)
Komisia stanovila objem dovozu na základe údajov Eurostatu a vyplnených dotazníkov. Podiel dovozu na trhu bol stanovený na základe spotreby v Únii, ako sa uvádza v odôvodnení 52.
(57)
Dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 2
Objem dovozu (v tonách)
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Objem dovozu z Indonézie (v tonách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Podiel na trhu
Index
100
126
227
287
Zdroj: Vyplnené dotazníky a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonézie sa počas posudzovaného obdobia takmer strojnásobil. Zvyšoval sa sústavne a výrazne, konkrétne o 182 % z 8 638 ton v RR2010/2011 na 24 385 ton v období prešetrovania.
(59)
Zodpovedajúci podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia takmer strojnásobil. Napriek všeobecnému poklesu spotreby (- 2 %) sa zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny dovozu z príslušnej krajiny a cenové podhodnotenie
(60)
Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu a vyplnených dotazníkov.
(61)
Priemerná cena dovozu z Indonézie do Únie sa vyvíjala takto:
Tabuľka 3
Dovozné ceny (EUR/tona)
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Indonézia
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Vyplnené dotazníky a Eurostat.
(62)
Priemerná dovozná cena glutamanu sodného z Indonézie mierne vzrástla v období RR2010/2011 až RR2011/2012 a v RR2012/2013 došlo k jej poklesu, ktorý bol ešte výraznejší v období prešetrovania. Priemerná dovozná cena glutamanu sodného z Indonézie klesla počas posudzovaného obdobia celkovo o 6 %.
(63)
Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala:
-
vážené priemerné predajné ceny podľa druhu výrobku výrobného odvetvia Únie účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, a
-
zodpovedajúce vážené priemerné ceny podľa druhu výrobku dovozu od spolupracujúcich indonézskych výrobcov účtovaných prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi clá a náklady po dovoze.
(64)
Ako sa uvádza v odôvodnení 46, jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že je nutné, aby glutaman sodný predávaný v Únii ako prídavná látka spĺňal určité hodnoty čistoty požadované v právnych predpisoch Únie. Tento vyvážajúci výrobca tvrdil, že na výrobky dovážané z Indonézie a používané mimo potravinárskeho odvetvia sa žiadne takéto požiadavky nevzťahujú, a že by tak preto v prípade ich porovnania s výrobkom predávaným na trhu Únie mohla byť odôvodnená úprava vzhľadom na chemické či fyzikálne vlastnosti. Príslušný vyvážajúci výrobca však toto tvrdenie nekvantifikoval. Komisia okrem toho pri svojom porovnaní dokázala zohľadniť vo vymedzení druhov výrobku všetky potenciálne rozdiely, pokiaľ ide o čistotu. Preto sa navzájom porovnávali druhy výrobku s rovnakým alebo podobným stupňom čistoty ako výrobky vyvezené na trh Únie na jednej strane a výrobky predávané výrobným odvetvím Únie na trhu Únie na strane druhej. Žiadna úprava preto nebola opodstatnená a toto tvrdenie sa muselo zamietnuť.
(65)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že by sa pri výpočte podhodnotenia pre dovoz z Indonézie mal zohľadniť vplyv menových výkyvov. Pravdepodobný účinok dumpingového dovozu na ceny výrobného odvetvia Únie sa skutočne skúma predovšetkým prostredníctvom stanovenia (okrem iného) cenového podhodnotenia. V tomto prípade sa porovnali ceny dumpingového vývozu a predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Avšak vývozné ceny použité na výpočet ujmy sa previedli na eurá s cieľom získať porovnateľný základ. Použitím výmenných kurzov sa teda v tomto prípade zabezpečí (len) stanovenie cenového rozdielu na porovnateľnom základe. Preto sa toto tvrdenie zamietlo.
(66)
Toto cenové porovnanie sa vykonalo podľa jednotlivých druhov výrobku pre transakcie na rovnakej úrovni obchodnej činnosti, v prípade potreby s náležitou úpravou. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobného odvetvia Únie v období prešetrovania. Ukázalo sa, že výrobky dovážané z Indonézie vykazujú na trhu Únie vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia v rozmedzí 0 až 5 %.
4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.4.1. Všeobecné poznámky
(67)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
4.4.2. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(68)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 4
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Výrobná kapacita
Index
100
100
100
100
Využitie kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(69)
Výroba počas posudzovaného obdobia kolísala. Zatiaľ čo v období RR2010/2011 až RR2011/2012 klesla, v období RR2011/2012 až RR2012/2013 vzrástla a dosiahla najnižšiu úroveň počas obdobia prešetrovania. Z prešetrovania vyplynulo, že výkyvy boli spôsobené najmä odstávkami na údržbu, ktoré výrobné odvetvie Únie uskutočňovalo každých 15 mesiacov a nepriaznivými poveternostnými podmienkami počas zimy 2010/2011, v dôsledku ktorých došlo k prerušeniu dodávok jednej z hlavných surovín (amoniaku). Počas obdobia prešetrovania bola predĺžená odstávka na údržbu v snahe znížiť veľké objemy zásoby. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia objem výroby znížil o 9 %.
(70)
Kapacita výroby bola počas posudzovaného obdobia celkovo stabilná.
(71)
V dôsledku poklesu objemu výroby a stabilnej výrobnej kapacity sa využitie kapacity vyvíjalo v súlade s objemom výroby, t. j. najprv sa v RR2011/2012 znížilo, potom v RR2012/2013 vzrástlo a v období prešetrovania znova pokleslo. Celkovo sa využitie kapacity počas posudzovaného obdobia v súlade so znížením objemu výroby znížilo o 9 %.
4.4.3. Objem predaja a podiel na trhu
(72)
Objem predaja a podiel na trhu výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 5
Objem predaja a podiel na trhu
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Objem predaja na trhu Únie
Index
100
84
85
83
Podiel na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Vyplnené dotazníky, Eurostat.
(73)
Objem predaja glutamanu sodného výrobného odvetvia Únie poklesol počas posudzovaného obdobia o 17 %. Objem predaja klesal najmä v období RR2010/2011 až RR2011/2012, zatiaľ čo v nasledujúcich rokoch zostal pomerne stabilný. Pokles objemu predaja spolu s paralelným poklesom spotreby a zvýšenie dovozu z Indonézie viedli k zníženiu podielu výrobného odvetvia Únie na trhu počas posudzovaného obdobia celkovo približne o 15 %. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol o 4 % v období RR2010/2011 až RR2011/2012, čo korešpondovalo s nárastom podielu dovozu z Indonézie na trhu v rovnakom období. Medzi RR2012/2013 a obdobím prešetrovania sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu naďalej postupne znižoval, zatiaľ čo objem dovozu z Indonézie a jeho podiel na trhu sa podstatne zvyšoval.
4.4.4. Rast
(74)
Zatiaľ čo spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia klesla o 2 %, objem predaja výrobného odvetvia Únie sa znížil o 17 %, čo sa prejavilo 15 % stratou podielu na trhu.
4.4.5. Zamestnanosť a produktivita
(75)
Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 6
Zamestnanosť a produktivita
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Počet zamestnancov
Index
100
103
107
108
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(76)
Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie sa neustále zvyšovala a v posudzovanom období sa zvýšila celkovo o 8 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené najmä začlenením bývalého pripojeného podniku v roku 2011 a rozšírením oddelenia údržby vo výrobnom odvetví Únie.
(77)
Produktivita sa znížila pre nárast zamestnanosti spojený s poklesom výroby uvedenom v tabuľke 4 v odôvodnení 68.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu
(78)
Všetky dumpingové rozpätia sú výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie je vzhľadom na objem a ceny dovozu z príslušnej krajiny podstatný.
(79)
Výrobné odvetvie Únie bolo stále v procese zotavovania z účinkov minulého poškodzujúceho dumpingu spôsobeného dovozom rovnakého výrobku s pôvodom v Číne. Tieto opatrenia podliehajú v súčasnosti súbežne prebiehajúcemu revíznemu prešetrovaniu podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia, ako sa uvádza v odôvodnení 2.
4.4.7. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(80)
Priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 7
Priemerné predajné ceny
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Priemerná jednotková predajná cena v Únii (EUR/tona)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(81)
Priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie účtovaná neprepojených zákazníkov v Únii sa počas posudzovaného obdobia znížila o 3 %. Najprv došlo v období RR2010/2011 až RR2011/2012 k jej nárastu o 7 %, od vtedy však neustále klesala až do obdobia prešetrovania. Zvýšenie ceny v období RR2010/2011 až RR2011/2012 možno vnímať ako dôsledok zvýšenia nákladov počas rovnakého obdobia, aj keď zvýšenie nákladov bolo výraznejšie ako zvýšenie cien. Zároveň indonézske dovozy vzrástli a vyvinuli významný cenový tlak na výrobné odvetvie Únie. V dôsledku toho ceny výrobného odvetvia Únie klesli o 6 % v období RR2011/2012 až RR2012/2013 a o ďalšie 4 % medzi RR2012/2013 a obdobím prešetrovania.
(82)
Jednotkové výrobné náklady sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 30 %. V RR2011/2012 začal trvalý nárast, ktorý bol spôsobený najmä zvýšením nákladov na suroviny a prácu. Ako už bolo uvedené, tento nárast nákladov nebolo možné vyrovnať rovnocenným zvýšením cien z dôvodu cenového tlaku dumpingového dovozu z Indonézie.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Priemerné náklady práce výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Priemerné náklady práce na zamestnanca
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Index priemerných nákladov práce na zamestnanca (EUR)
100
117
125
124
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(84)
Priemerné náklady práce na zamestnanca sa zvýšili o 24 %. Možno to vysvetliť najmä rastúcim úsilím výrobného odvetvia Únie o zlepšenie výkonnosti svojich pracovníkov a zamestnancov s cieľom optimalizovať výrobný proces.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob výrobcu z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala takto:
Tabuľka 9
Zásoby
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Index konečného stavu zásob
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob ako percentuálny podiel výroby
100
86
153
156
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(86)
Konečný stav zásob sa počas posudzovaného obdobia zvýšil celkovo o 43 %. Od RR2010/2011 do RR2011/2012 sa konečný stav zásob znížil v dôsledku poklesu objemu výroby a zvýšenia objemu vývozného predaja. Od RR2011/2012 do RR2012/2013 sa zásoby zvýšili v dôsledku zvýšenia výroby, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie na trhu Únie zostal takmer stabilný. Od RR2012/2013 do obdobia prešetrovania sa stav konečných zásob opäť znížil, najmä z dôvodu rozhodnutia znížiť výrobu v snahe znížiť vysoké úrovne zásob.
(87)
Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby klesol v období RR2010/2011 až RR2011/2012, avšak takmer sa zdvojnásobil v období RR2011/2012 až RR2012/2013. Ďalej vzrástol medzi RR2012/2013 a obdobím prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia sa zvýšil celkovo o 56 %. Zvýšenie v RR2012/2013 a v období prešetrovania sa musí vnímať v kontexte rastúceho objemu dumpingového dovozu z Indonézie, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie zostal počas rovnakého obdobia takmer stabilný.
4.4.10. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(88)
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcu z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 10
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Index ziskovosti predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
100
30
- 31
- 80
Index peňažného toku (EUR)
100
39
- 48
- 19
Index investícií (EUR)
100
182
143
197
Index návratnosti investícií
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(89)
Komisia ustanovila ziskovosť výrobného odvetvia Únie pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. V RR2010/2011 a RR2011/2012 sa ziskovosť výrazne znížila, avšak ešte stále sa pohybovala v kladných hodnotách. Od RR2012/2013 sa ziskovosť zmenila na zápornú. K ešte väčšiemu zníženiu došlo v období prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť znížila celkovo o 180 %. Tento vývoj nastal najmä kvôli cenovému tlaku indonézskeho dovozu, ktorý sa dostával do Únie za dumpingové ceny a neumožnil výrobnému odvetviu Únie zosúladiť svoje ceny s nárastom nákladov.
(90)
Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobného odvetvia Únie financovať svoju činnosť. Čistý peňažný tok vykazoval rovnaký trend ako ziskovosť, teda nepretržitý pokles počas posudzovaného obdobia a záporné výsledky od RR2012/2013. Tento trend bol ešte zdôraznený v období prešetrovania. Celkovo sa čistý peňažný tok počas posudzovaného obdobia znížil o 119 %.
(91)
Investície sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 97 %. Predstavovali najmä investície potrebné na údržbu a dodržiavanie zákonných bezpečnostných požiadaviek. Hoci sa výrobné odvetvie Únie pred začiatkom posudzovaného obdobia ešte stále zotavovalo z minulého dumpingu čínskych vyvážajúcich výrobcov, jeho situácia sa začala zlepšovať a odvetvie bolo na začiatku posudzovaného obdobia až do RR 2011/2012 ziskové. Za týchto okolností došlo k realizácii niekoľkých investícií, ktoré už nebolo možné ďalej odkladať, čo vysvetľuje výrazné zvýšenie úrovne investícií v RR2011/2012 a nasledujúcich rokoch.
(92)
Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Rovnako ako v prípade ostatných finančných ukazovateľov, aj návratnosť investícií z výroby a predaja podobného výrobku od RR2012/2013 vykazovala záporné hodnoty a odzrkadľovala nepriaznivý vývoj ziskovosti. Celkovo sa návratnosť investícií počas posudzovaného obdobia znížila o 210 %.
(93)
Vzhľadom na klesajúcu ziskovosť a klesajúci peňažný tok bola schopnosť spoločnosti získavať kapitál takisto negatívne ovplyvnená.
4.4.11. Záver o ujme
(94)
Takmer všetky ukazovatele ujmy vykazovali negatívny trend. Objem výroby a využitie kapacity sa tak počas posudzovaného obdobia znížili približne o 9 % a objem predaja o 17 %. V snahe kompenzovať straty objemu predaja a podielu na trhu sa priemerné ceny výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %, zatiaľ čo výrobné náklady sa súbežne zvýšili o 30 %. V dôsledku toho ziskovosť, dosahujúca na začiatku posudzovaného obdobia kladné hodnoty, klesala, až sa v RR2012/2013 dostala do záporných hodnôt, a neprestávala klesať ani v období prešetrovania. Podobné negatívne trendy bolo možné pozorovať aj v prípade čistého peňažného toku a návratnosti investícií.
(95)
Zamestnanosť v posudzovanom období vzrástla o 8 %. Tento nárast v posudzovanom období možno vysvetliť začlenením jedného pripojeného podniku, ku ktorej došlo v roku 2011, a rozšírením oddelenia údržby vo výrobnom odvetví Únie. Priaznivú tendenciu vykazovali takisto investície. Týkali sa hlavne preventívnych opatrení a bezpečnostných požiadaviek, nie však zvyšovania kapacity. Tieto priaznivé tendencie preto nevylučujú, že došlo k ujme.
(96)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
(97)
V súlade s článkom 3 ods. 6 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z príslušnej krajiny spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. V súlade s článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia takisto skúmala, či výrobné odvetvie Únie mohlo byť súbežne s tým poškodené aj inými známymi faktormi. Komisia zabezpečila, aby prípadná ujma spôsobená inými faktormi než dumpingovým dovozom z príslušnej krajiny nebola pripísaná tomuto dumpingovému dovozu. Ide o tieto faktory:
a)
vplyv dovozu z Číny,
b)
dovoz z iných tretích krajín,
c)
vývoj spotreby v Únii,
d)
výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu,
e)
neefektívnosť výrobného odvetvia Únie,
f)
finančná kríza,
g)
investície a regulačné požiadavky EÚ na bezpečnosť,
h)
náklady na suroviny a ďalšie náklady.
5.1. Vplyv dumpingového dovozu
(98)
Komisia na účely určenia príčinnej súvislosti medzi dumpingovým dovozom glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, analyzovala objem a cenovú hladinu dovážaného výrobku, ktorý bol predmetom prešetrovania, a mieru, do akej tieto faktory prispeli k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(99)
Z prešetrovania vyplynulo, že počas posudzovaného obdobia sa objem dumpingového dovozu za nízke ceny z Indonézie zvýšil o 182 %, čo viedlo k zvýšeniu podielu na trhu približne o 187 % počas toho istého obdobia. Súčasne s tým klesol výrobnému odvetviu Únie objem predaja o 17 % a podiel na trhu o 15 %. V dôsledku toho utrpel stratu aj celkový dovoz z iných tretích krajín, ktorého podiel na trhu sa znížil o 71 %.
(100)
Ceny indonézskeho dovozu sa zároveň znížili o 8 %. Dovoz z Indonézie vyvinul na trhu Únie cenový tlak, v dôsledku ktorého výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť svoje ceny tak, aby zodpovedali vyšším nákladom, a naopak ich počas posudzovaného obdobia muselo znížiť. To viedlo k významnému zníženiu ziskovosti a počiatkom RR2012/2013 k stratám, ktoré sa v období prešetrovania ešte prehĺbili.
(101)
Na základe uvedených skutočností dospela Komisia v tejto fáze k záveru, že zhoršujúci sa stav výrobného odvetvia Únie sa časovo zhodoval s podstatným zvýšením objemu dumpingového dovozu z Indonézie a že dovoz z Indonézie zohral rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.2. Vplyv iných faktorov
5.2.1. Vplyv dovozu z Číny
(102)
Na dovoz z Číny sa v súčasnosti vzťahujú antidumpingové clá. V posudzovanom období objem dovozu stúpol o 65 % a zodpovedajúcim spôsobom sa zvýšil aj podiel na trhu, a to o 68 %. V posudzovanom období sa napriek tomu tak objem dovozu, ako aj podiel na trhu pohybovali na nízkej úrovni. Ceny dovozu z Číny sa počas posudzovaného obdobia výrazne znížili, a to o 20 %. Vzhľadom na to, že sa zaviedli antidumpingové clá, nepredstavovali ceny dovozu z Číny cenové podhodnotenie voči cenám výrobného odvetvia Únie.
(103)
Za týchto podmienok sa nemožno domnievať, že by dovoz z Číny prispieval k značnej ujme, ktorú počas posudzovaného obdobia utrpelo výrobné odvetvie Únie.
Tabuľka 11
Dovoz z Číny
Krajina
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Čína
Objem (v tonách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Podiel na trhu Index
100
57
136
168
Priemerná cena (EUR/tona) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky.
5.2.2. Dovoz z iných tretích krajín
(104)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 12
Dovoz z iných tretích krajín
Krajina
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Brazília
Objem (v tonách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Podiel na trhu Index
100
48
49
39
Priemerná cena (EUR/tona)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Kórejská republika
Objem (v tonách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Podiel na trhu Index
100
198
79
65
Priemerná cena (EUR/tona)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tonách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Podiel na trhu Index
100
121
34
14
Priemerná cena (EUR/tona)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Iné tretie krajiny
Objem (v tonách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Podiel na trhu Index
100
79
52
45
Priemerná cena (EUR/tona)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Iné tretie krajiny spolu
Objem (v tonách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Podiel na trhu Index
100
110
45
29
Priemerná cena (EUR/tona)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Vyplnené dotazníky a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa celkovo znížil z 10 268 ton v RR2010/2011 na 2 894 ton v období prešetrovania, t. j. počas posudzovaného obdobia poklesol o 72 %. V tom istom období sa znížil zodpovedajúci podiel na trhu, a to o 71 %. V období prešetrovania dosahoval podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu len približne štvrtinu svojej úrovne z RR2010/2011. Počas posudzovaného obdobia sa ceny dovozu z tretích krajín celkovo zvýšili o 10 %.
(106)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že celkový objem dovozu vrátane dovozu z Indonézie sa počas posudzovaného obdobia nezmenil.
(107)
Toto tvrdenie bolo v rozpore s dostupnými štatistickými údajmi, na ktorých sa zakladajú zistenia prešetrovania a ktoré sú uvedené v tabuľke 13. Celkový objem dovozu do Únie sa počas posudzovaného obdobia skutočne zvýšil o 46 %. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
Tabuľka 13
Celkový dovoz
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Celkový dovoz
Objem (v tonách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Vyplnené dotazníky a Eurostat.
(108)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz z iných tretích krajín nenarušil príčinnú súvislosť medzi vplyvom dumpingového dovozu z Indonézie a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.2.3. Vývoj spotreby v Únii
(109)
Spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia len mierne poklesla o 2 %, čím nemožno vysvetliť 17 % pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie a 15 % pokles podielu na trhu. Preto sa predbežne dospelo k záveru, že vývoj spotreby neprispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.2.4. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(110)
Objem vývozu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 14
Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
OP
Objem vývozu
Index
100
249
234
222
Priemerná jednotková cena
Index
100
107
101
95
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(111)
Objem vývozu výrobného odvetvia Únie sa v RR2011/2012 zvýšil a potom sa mierne znižoval v nasledujúcich rokoch až do obdobia prešetrovania. Počas posudzovaného obdobia sa takmer zdvojnásobil. Súčasne došlo k miernemu poklesu vývozných cien (o 5 %). Zvýšenie vývozného predaja čiastočne kompenzovalo pokles objemu predaja a menší podiel na trhu Únie. Ak by sa vývozný predaj v situácii, ktorá sa vyznačovala silným cenovým tlakom zo strany dumpingového dovozu, nezvýšil, boli by straty na úsporách z rozsahu výroby a vplyv na jednotkové náklady výroby výrobného odvetvia Únie ešte väčšie. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie preto nemohla mať nepriaznivý vplyv na situáciu, v ktorej tomuto odvetviu vznikla ujma.
(112)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že pokles predaja, ktorý výrobné odvetvie Únie zaznamenalo na trhu EÚ, je dôsledkom toho, že glutaman sodný vyváža a predáva nedávno získanej potravinárskej spoločnosti v Turecku, s ktorou je prepojené. Toto tvrdenie nebolo opodstatnené. Prešetrovaním sa navyše ukázalo, že uvedenú potravinársku spoločnosť získalo výrobné odvetvie Únie až po období prešetrovania. V období prešetrovania nemohla mať táto akvizícia na situáciu výrobného odvetvia Únie žiadny vplyv. Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že predaj výrobného odvetvia Únie spoločnosti v Turecku, ktorá je s ním prepojená, nenarušuje príčinnú súvislosť.
5.2.5. Údajná neefektívnosť výrobného odvetvia Únie
(113)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila neefektívnosť výrobného postupu výrobného odvetvia Únie. Táto zainteresovaná strana však neuviedla žiadny konkrétny prípad takejto neefektívnosti a jej tvrdenie tak zostalo nepodložené. Ani na základe prešetrovania nevyšla najavo žiadna prípadná neefektívnosť výrobného odvetvia Únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že údajná neefektívnosť výrobného odvetvia Únie nenarušuje príčinnú súvislosť.
5.2.6. Finančná kríza
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojom značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je finančná kríza. Trh EÚ s glutamanom sodným však nevykazoval žiadne kolísanie a celosvetovou finančnou krízou bol zasiahnutý iba okrajovo. Ak by to tak nebolo a ak by príčinou strát výrobného odvetvia Únie bola skutočne celosvetová finančná kríza, muselo by to isté platiť aj pre všetkých ostatných účastníkov hospodárskej súťaže na trhu s glutamanom sodným. Je však zrejmé, že indonézski výrobcovia glutamanu sodného boli schopní zvýšiť objem svojho predaja na trhu EÚ napriek celosvetovej finančnej kríze. K predpokladu, že výrobné odvetvie Únie bolo celosvetovou finančnou krízou zasiahnuté citeľnejšie ako jeho ázijskí konkurenti, nie je preto žiadny dôvod. Tento argument sa preto musí zamietnuť. Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že účinky finančnej krízy nenarušujú príčinnú súvislosť.
5.2.7. Investície a regulačné požiadavky EÚ na bezpečnosť
(115)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobili značné investície potrebné na dosiahnutie súladu s bezpečnostnými predpismi uplatňovanými v Únii.
(116)
Prešetrovanie však ukázalo, že investície týkajúce sa požiadaviek EÚ na bezpečnosť sa počas celého posudzovaného obdobia pohybovali v porovnaní s inými investíciami na nízkej úrovni. Značnú časť investícií výrobného odvetvia Únie tvorili investície do preventívnej údržby. K výraznejšiemu zvýšeniu investícií došlo v období RR2010/2011 a RR2011/2012. Toto zvýšenie je vysvetlené skutočnosťou, že výrobné odvetvie Únie, ktoré sa stále ešte zotavovalo z minulého dumpingového dovozu z Číny, muselo svoje investície do preventívnej údržby odložiť na obdobie, keď nebude v strate. Hneď ako sa začali prejavovať účinky ciel uložených na čínsky dovoz, bolo výrobné odvetvie Únie opäť schopné vytvárať zisky a mohlo sa vrátiť k bežnej úrovni investícií. V nasledujúcich obdobiach zostali investície na podobnej úrovni a naďalej zahŕňali hlavne údržbu. Neuskutočnili sa žiadne investície na účely zvyšovania kapacity, ktorá sa počas posudzovaného obdobia nezmenila. Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že investície výrobného odvetvia Únie nenarušujú príčinnú súvislosť.
5.2.8. Náklady na suroviny a ďalšie náklady
(117)
Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená výrazným zvýšením cien hlavných surovín, najmä priemyselného cukru, amoniaku, hydroxidu sodného a kyseliny sírovej.
Priemyselný cukor
(118)
Priemyselný cukor je pre výrobné odvetvie Únie jedným z hlavných nákladových faktorov v rámci jeho celkových výrobných nákladov. Ako sa uvádza v odôvodnení 81, jednotkové výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia skutočne zvýšili, a to vrátane ceny priemyselného cukru. Podľa verejne dostupných štatistických údajov (9) sa v Únii priemerná cena priemyselného cukru aj napriek svojmu miernemu zvýšeniu v období od RR2010/2011 do polovice roku 2012 držala pod úrovňou ceny na svetovom trhu. Následne cena priemyselného cukru v Únii aj cena priemyselného cukru na svetovom trhu klesla a ustálila sa na podobnej úrovni. Argument, podľa ktorého bolo príčinou ujmy zvýšenie cien cukru, je teda neopodstatnený a mal by sa zamietnuť.
Chemikálie
(119)
Náklady výrobného odvetvia Únie na amoniak, hydroxid sodný a kyselinu sírovú sa počas posudzovaného obdobia zvýšili v súlade s cenou týchto výrobkov na medzinárodnom trhu. Tento cenový nárast sa teda neobmedzoval len na výrobné odvetvie Únie, ale zasiahol aj prevádzkovateľov v tretích krajinách. Na základe týchto skutočností sa nemožno domnievať, že by zvýšenie cien amoniaku, hydroxidu sodného a kyseliny sírovej bolo samo osebe príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
Ostatné
(120)
Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že príčinou ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sú vyššie ceny energie, vyššie náklady práce a vyššie náklady na balenie. Prešetrovaním sa síce ukázalo, že tieto náklady sa počas posudzovaného obdobia (pozri odôvodnenia 81 a 83) skutočne zvýšili, Komisia však zároveň dospela k názoru, že príslušné výrobné odvetvie Únie nemohlo toto zvýšenie nákladov premietnuť, a to ani čiastočne, do svojej predajnej ceny, pretože bolo vystavené cenovému tlaku zo strany indonézskeho dovozu. Zvýšenie nákladov v prípade týchto faktorov nemožno preto samo osebe považovať za príčinu značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobní odvetvie Únie.
5.3. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(121)
Z uvedenej analýzy vyplýva, že medzi RR2010/2011 a obdobím prešetrovania došlo k podstatnému zvýšeniu objemu dumpingového dovozu s pôvodom v Indonézii a jeho podielu na trhu a počas posudzovaného obdobia došlo ku zníženiu dovozných cien.
(122)
Toto zvýšenie podielu lacného dovozu z Indonézie na trhu sa časovo zhodovalo s významným poklesom podielu výrobného odvetvia Únie na trhu, čo spolu s tlakom na znižovanie cien viedlo k značným stratám výrobného odvetvia Únie.
(123)
Na druhej strane sa pri skúmaní ostatných faktorov, ktoré mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu, zistilo, že žiadny z týchto faktorov nemohol mať významný negatívny vplyv.
(124)
Na základe uvedených skutočností dospela Komisia v tejto fáze k záveru, že príčinou značnej ujmy výrobného odvetvia Únie bol dumpingový dovoz z príslušnej krajiny a že ostatné faktory túto príčinnú súvislosť nenarušujú.
(125)
Komisia rozlíšila a oddelila účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dumpingového dovozu spôsobujúcich ujmu. Účinky dovozu z Číny a ďalších tretích krajín, vývoja spotreby, výkonnosti výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, údajnej neefektívnosti výrobného odvetvia Únie, finančnej krízy, investícií a regulačných požiadaviek EÚ na bezpečnosť, cien surovín a ďalších nákladov na nepriaznivý vývoj výrobného odvetvia Únie boli obmedzené.
6. ZÁUJEM ÚNIE
6.1. Predbežná poznámka
(126)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu, že ujmu spôsobuje dumping, môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijímať príslušné opatrenia. Pri zisťovaní záujmu Únie vychádzala z vyhodnotenia všetkých rôznych relevantných záujmov, vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, obchodníkov, dovozcov, používateľov a dodávateľov surovín.
6.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(127)
Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil dumpingový dovoz z Indonézie. Takmer všetky ukazovatele ujmy preukázali negatívny trend. Počas posudzovaného obdobia sa zhoršil najmä objem výroby, objem predaja, podiel na trhu a ziskovosť. Tento klesajúci trend sa zistil aj v prípade ďalších ukazovateľov, ktoré súvisia s finančnou výkonnosťou, ako je peňažný tok a návratnosť investícií. V tom istom období sa zvýšil objem zásob.
(128)
Očakáva sa, že potom, ako sa prijmú príslušné opatrenia, dôjde k zvýšeniu dovozných cien a výrobné odvetvie Únie tak prestane byť pod finančným tlakom, ktorý naň v súčasnosti vyvíja dumpingový dovoz. Výrobné odvetvie Únie by tak malo byť schopné zvýšiť svoje ceny natoľko, aby sa do nich premietli vyššie náklady, a postupne dosiahnuť ziskovosť. Tento vývoj bude mať takisto priaznivý vplyv na objem výroby a predaja. Ak by sa tieto opatrenia neprijali, je veľmi pravdepodobné, že stav výrobného odvetvia Únie by sa ďalej zhoršoval. Objem predaja a podiel na trhu by sa s vysokou pravdepodobnosťou ďalej zmenšovali, ak by cenový tlak vytváraný dumpingovým dovozom neustal a výrobné odvetvie Únie by bolo nútené prispôsobovať sa nízkej úrovni cien Únii. V rámci takéhoto scenára by malo výrobné odvetvie Únie aj naďalej výrazné straty. Nemožno vylúčiť, že v dôsledku klesajúceho objemu predaja a výroby a vysokým stratám by bolo výrobné odvetvie Únie v strednodobom výhľade nútené výrobu úplne ukončiť, čo by malo za následok pokles zamestnanosti v Únii. Únia by sa tým zároveň stala závislou od dovozu z tretích krajín.
(129)
Preto sa v tejto fáze dospelo k záveru, že uloženie antidumpingových ciel by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
6.3. Záujem dovozcov/obchodníkov
(130)
V nadväznosti na zverejnenie oznámenia o začatí konania sa prihlásilo štrnásť spoločností. Traja neprepojený dovozcovia boli zaradení do vzorky a bol im doručený dotazník, na ktorý odpovedal iba jeden. Táto spoločnosť bola predmetom overenia na mieste.
(131)
Dovoz glutamanu sodného z Indonézie predstavoval menej ako 15 % obratu dovozcu. Komisia dospela k názoru, že aj keď činnosť tejto spoločnosti spojená s dovozom glutamanu sodného môže byť uvalením cla nepriaznivo ovplyvnená, celkovo bude spoločnosť aj naďalej zisková.
(132)
Počas prešetrovania sa prihlásil jeden obchodník v Únii predávajúci glutaman sodný ďalším zákazníkom na trhu Únie aj mimo neho. Tento obchodník nakupoval glutaman sodný hlavne od výrobného odvetvia Únie, ale okrem toho aj od dovozcov glutamanu sodného z Indonézie a iných tretích krajín. Činnosť tohto obchodníka v oblasti predaja glutamanu sodného bola v porovnaní s jej celkovou činnosťou okrajová. Na základe toho možno súdiť, že (akýkoľvek) dosah antidumpingových opatrení na jej situáciu by boli zanedbateľné.
6.4. Záujem používateľov
(133)
Používatelia pôsobia hlavne v odvetví výroby potravín a nápojov, kde využívajú glutaman sodný pri výrobe zmesí korenia, polievok a hotových jedál. Glutaman sodný sa používa takisto v určitých „nepotravinárskych“ výrobkoch, napríklad pri výrobe detergentov.
(134)
Prihlásilo sa tridsaťtri spoločností, ktorým bol doručený dotazník. Na prešetrovaní spolupracovalo päť spoločností, ktoré odovzdali vyplnené dotazníky. Štyri z nich pôsobili v odvetví výroby potravín a nápojov a jedna z nich v nepotravinárskom odvetví. Dve spolupracujúce spoločnosti, z ktorých jedna pôsobila v odvetví výroby potravín a nápojov a druhá vyrábala detergenty, boli overené na mieste.
Odvetvie výroby potravín a nápojov
(135)
Prešetrovanie ukázalo, že v prípade spoločností, ktoré poskytli potrebné údaje, predstavuje glutaman sodný približne 5 % celkových nákladov na výrobu výrobkov obsahujúcich glutaman sodný.
(136)
Dve spolupracujúce spoločnosti kupovali glutaman sodný hlavne od výrobného odvetvia Únie a z Indonézie nedovážali žiadne alebo len veľmi malé množstvá tejto látky. V prípade týchto dvoch spoločností predstavovala činnosť týkajúca sa výrobkov obsahujúcich glutaman sodný približne jednu tretinu ich celkovej činnosti. Zistilo sa, že v období prešetrovania boli tieto spoločnosti ziskové. So zreteľom na tieto zistenia je pravdepodobné, že navrhnuté opatrenia proti Indonézii budú mať na tieto spoločnosti obmedzený dosah.
(137)
Zvyšné dve spoločnosti nakupovali väčšie množstvo glutamanu sodného z Indonézie, ale ich činnosť v oblasti predaja glutamanu sodného bola v porovnaní s ich celkovou činnosťou pomerne nevýznamná. Tieto dve spoločnosti boli navyše na základe poskytnutých informácií počas obdobia prešetrovania ziskové. Je preto nepravdepodobné, že by na tieto spoločnosti malo nejaké opatrenie proti glutamanu sodnému z Indonézie významný vplyv.
Nepotravinárske odvetvie
(138)
Jedna zo spolupracujúcich spoločností používala glutaman sodný na výrobu detergentov. Glutaman sodný predstavoval 15 % až 20 % nákladov na výrobu týchto výrobkov. V období prešetrovania nakupovala táto spoločnosť glutaman sodný hlavne od výrobného odvetvia Únie, dovážala ho však takisto z Indonézie a v menšej miere z Kórey. Výroba výrobkov obsahujúcich glutaman sodný predstavovala v porovnaní s celkovým rozsahom jej činnosti iba menšiu časť a ukázalo sa navyše, že v tejto činnosti dosahovala počas obdobia prešetrovania kladné ziskové rozpätie 5 % a 10 %.
(139)
Na základe uvedeného síce nemožno vylúčiť, že zavedenie opatrení proti Indonézii by na túto spoločnosť mohlo mať nepriaznivé účinky, avšak dostupnosť iných zdrojov dodávok a ziskovosť činnosti, pri ktorej sa používa glutaman sodný naznačujú, že možný dosah týchto opatrení na túto spoločnosť by bol obmedzený.
(140)
Táto zainteresovaná strana tvrdila, že vzhľadom na regulačný rámec EÚ, ktorý zakazuje používanie fosfátov a iných zlúčenín fosforu (10), je pravdepodobné, že sa glutaman sodný bude pri výrobe detergentov používať vo väčšom množstve práve ako náhrada fosfátov a iných zlúčenín fosforu. Očakáva sa preto, že dopyt po glutamane sodnom v Únii podstatne vzrastie a že akékoľvek antidumpingové clá na jeho dovoz by mali na rozvoj tohto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V tejto fáze však možno len ťažko predpovedať, aký dosah bude mať nový právny rámec na trh Únie a či a do akej miery podnieti prudký rozvoj výroby detergentov na základe glutamanu sodného a následne potom v Únii ovplyvní dopyt po glutamane sodnom. Zainteresovaná strana takisto nepredložila žiadne dôkazy, z ktorých by bolo zrejmé, do akej miery by bol účinok antidumpingového cla škodlivý. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že účelom antidumpingového cla je obnoviť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže na trhu EÚ. Indonézsky dovoz by tak mal aj naďalej zásobovať trh Únie, ale za spravodlivé ceny. Prešetrovaním sa takisto ukázalo, že existuje aj niekoľko alternatívnych zdrojov dodávok, ako je Brazília, Vietnam a Kórea.
(142)
Zo zistení tohto prešetrovania v každom prípade vyplýva, že aj keby mal byť všetok dopyt uvedenej spoločnosti po glutamane sodnom saturovaný dovozom z Indonézie, činnosť tejto spoločnosti, pri ktorej glutaman sodný používa, by bola aj naďalej zisková. V tomto najhoršom scenári sa pritom nepočíta s možnosťou, že časť colných nákladov by mohla byť prinajmenšom do určitej miery prenesená na konečných zákazníkov (spoločnosti).
6.5. Záujem dodávateľov
(143)
Prihlásili sa štyria dodávatelia surovín z Únie, ktorí vyplnili dotazníky. Objem ich predaja surovín dodávaných výrobnému odvetviu Únie predstavoval iba malú časť ich celkového obratu. Neprijatie opatrení by teda nemalo na situáciu týchto dodávateľov žiadny vplyv.
6.6. Ďalšie tvrdenia
(144)
Niekoľko zúčastnených strán uviedlo, že výrobné odvetvie Únie má na trhu Únie dominantné postavenie, a tvrdilo, že antidumpingové opatrenia uplatňované na indonézsky dovoz jeho postavenie posilnia, čo podľa nich nie je v záujme Únie.
(145)
Z prešetrovania jasne vyplynulo, že uvedený jediný výrobca z Únie nebol schopný udržať na trhu Únie svoj objem predaja, pretože v dôsledku indonézskeho dovozu stratil podiel na trhu. Vzhľadom na cenový tlak zo strany dumpingového dovozu z Indonézie výrobné odvetvie Únie navyše nebolo schopné zvýšiť ceny tak, aby zodpovedali vyšším nákladom na suroviny, a počas obdobia prešetrovania utrpelo významné straty. Komisia poukázala takisto na existenciu konkurencie, ktorú predstavuje dovoz tovaru s pôvodom v niekoľkých ďalších tretích krajinách, ktoré využívajú výhody voľného prístupu na trh Únie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti nie je údajné dominantné postavenie výrobného odvetvia Únie dostatočne preukázateľné, a uvedený argument sa musel zamietnuť.
(146)
Niektoré zainteresované strany takisto tvrdili, že k indonézskemu dovozu nie je iná alternatíva, pretože ceny dovozu z iných tretích krajín sú príliš vysoké.
(147)
Je potrebné pripomenúť, že v RR2010/2011 mal dovoz z iných tretích krajín na trhu významný podiel. Takisto dovoz z tretích krajín bol pod cenovým tlakom zo strany dumpingového dovozu z Indonézie a utrpel významné straty, čo sa týka objemu predaja aj podielu na trhu, v prospech indonézskeho dovozu. Uvalenie cla na dovoz glutamanu sodného z Indonézie by malo umožniť iným tretím krajinám, ako je Brazília, Kórea a Vietnam, aby znovu získali svoj stratený podiel na trhu Únie. Z hľadiska cien by účelom antidumpingových opatrení malo byť nastolenie rovnakých podmienok hospodárskej súťaže v Únii, ktoré by umožňovali dovážať do Únie tovar za spravodlivé ceny. Z prešetrovania vyplynulo, že uvalenie ciel by nemalo mať významný vplyv na situáciu nadväzujúceho výrobného odvetvia. Tvrdenie, že neexistujú alternatívne zdroje dodávok, bolo preto odmietnuté.
6.7. Záver o záujme Únie
(148)
Na základe vyššie uvedených skutočností dospela Komisia k názoru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, ktoré by oprávňovali vyvodenie záveru, že uvalenie dočasných opatrení na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie.
7. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(149)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
7.1. Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)
(150)
Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(151)
Ujma by bola odstránená v prípade, že výrobné odvetvie Únie by malo možnosť pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez dumpingového dovozu. Keďže Komisia dospela k záveru, že dumpingový dovoz sa začal prejavovať v priebehu tretieho roka posudzovaného obdobia, na stanovenie váženého priemerného ziskového rozpätia použila prvé dva roky posudzovaného obdobia, kedy nedochádzalo k dumpingovému dovozu. Komisia považovala za vhodné použiť vážené priemerné ziskové rozpätie stanovené podľa odôvodnenia 89. Ziskové rozpätie sa preto stanovilo na 5 % až 15 %. Presnejšie rozpätie nemožno zverejniť z dôvodu zachovania dôvernosti. Na základe toho potom Komisia vypočítala cenu podobného výrobku, ktorá výrobnému odvetviu Únie nespôsobí ujmu, a to tak, že k výrobným nákladom, ktoré toto výrobné odvetvie Únie vykazovalo počas obdobia prešetrovania, pripočítala ziskové rozpätie vypočítané uvedeným spôsobom. Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Indonézii, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávalo výrobné odvetvie Únie na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF. Rozpätia ujmy vypočítané so ziskom 5 % a 15 % sú uvedené v tabuľke v odôvodnení 154.
(152)
Ako sa uviedlo v odôvodnení 64, jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že glutaman sodný dovážaný do Únie a glutaman sodný vyrábaný výrobným odvetvím Únie a ním predávaný na trhu Únie môžu mať odlišný stupeň čistoty, a že by sa preto mali vykonať zodpovedajúce úpravy. Z dôvodov uvedených v tom istom odôvodnení sa úprava posúdila ako neopodstatnená a toto tvrdenie sa muselo zamietnuť.
7.2. Dočasné opatrenia
(153)
V súlade s pravidlom menšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia. Komisia porovnala rozpätia ujmy a dumpingové rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni nižšieho z rozpätí dumpingu a ujmy.
(154)
Na základe uvedeného sú dočasné sadzby antidumpingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie pred preclením, takéto:
(%)
Krajina
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasné antidumpingové clo
Indonézia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonézia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonézia
Všetky ostatné spoločnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine vyrobeného uvedenými menovanými právnickými osobami. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza pod svojím názvom a adresou v normatívnej časti tohto nariadenia (vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami), by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z uvedených individuálnych antidumpingových colných sadzieb.
(156)
Ak spoločnosť zmení názov svojho subjektu alebo založí nový výrobný či obchodný subjekt, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Táto žiadosť musí byť predložená Komisii (11). Žiadosť musí obsahovať všetky príslušné informácie, medzi ktoré patria informácie: o zmene činností spoločnosti spojených s výrobou; o predaji na domácom trhu a vývoznom predaji napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných a obchodných subjektov. Komisia v odôvodnených prípadoch aktualizuje zoznam spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové colné sadzby.
(157)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania týchto opatrení, ktoré vzhľadom na veľký rozdiel medzi týmito colnými sadzbami hrozí, je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktoré umožnia zabezpečiť uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové colné sadzby, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe I. Na tovar, ktorý bude dovezený bez tejto faktúry, bude uvalené antidumpingové clo platné pre „všetky ostatné spoločnosti“.
(158)
Aby sa zaistilo riadne vymáhanie antidumpingového cla, antidumpingové clo pre všetky ostatné spoločnosti sa nebude vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
8. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
(159)
V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie z GR pre obchod.
(160)
Zistenia týkajúce sa uloženia ciel vykonané na účely tohto nariadenia sú dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení prehodnotiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselný znak KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010).
2. Sadzby dočasného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo
(%)
Doplnkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Všetky ostatné spoločnosti
28,4
B999
3. Uplatňovanie jednotlivých colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe I. Ak sa takáto faktúra nepredloží, použije sa colná sadzba uplatniteľná na všetky ostatné spoločnosti.
4. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
5. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Do 25 dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu zainteresované strany:
a)
požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie;
b)
predložiť Komisii písomné pripomienky, ako aj
c)
požiadať o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie z GR pre obchod.
2. Do 25 dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia môžu strany uvedené v článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 predložiť pripomienky k uplatňovaniu dočasných opatrení.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 20. augusta 2014