NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 152/2013
ze dne 19. prosince 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy pro kapitálové požadavky na ústřední protistrany
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), a zejména na čl. 16 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví mimo jiné obezřetnostní požadavky na ústřední protistrany, aby byly bezpečné a spolehlivé a trvale splňovaly kapitálové požadavky. Vzhledem k tomu, že rizika vyplývající z clearingových činností jsou do značné míry kryta zvláštními finančními zdroji, měly by tyto kapitálové požadavky zajistit, aby byla ústřední protistrana vždy adekvátně kapitalizovaná vůči úvěrovému riziku, riziku protistrany, tržnímu riziku, operačnímu, právnímu a obchodnímu riziku, která uvedenými zvláštními finančními zdroji dosud kryta nejsou, a aby byla v případě potřeby schopna provést řádné ukončení nebo restrukturalizaci svých operací.
(2)
V technických normách by mělo být obzvláště zohledněno zacházení s kapitálem v úvěrových institucích a investičních podnicích, protože expozice vůči rizikům je u ústředních protistran při provádění nekrytých činností podobná rizikům, která vznikají úvěrovým institucím a investičním podnikům. Rovněž by měly být vzaty v úvahu příslušné části zásad pro infrastrukturu finančního trhu vydaných Výborem pro platební a vypořádací systémy a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“). Aby bylo zajištěno, že ústřední protistrany budou schopny zorganizovat řádné ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti, měly by mít dostatečné finanční zdroje k tomu, aby se po přiměřenou dobu vyrovnaly s provozními výdaji. Ústřední protistrana by během této doby měla být schopna zavést jakákoli opatření za účelem reorganizace svých kritických operací, včetně rekapitalizace, výměny vedení, revize svých obchodních strategií, nákladů nebo struktury poplatků, restrukturalizace služeb, jež poskytuje, likvidace svého clearingového portfolia nebo fúze s jinou ústřední protistranou, případně převedení svých clearingových činností na jinou ústřední protistranu. V průběhu ukončování nebo restrukturalizace musí ústřední protistrana stále pokračovat ve své činnosti. Zatímco mohou v tomto případě některé náklady poklesnout - např. náklady na propagaci, jiné mohou vzrůst - např. výdaje na právní služby. Proto se za vhodný odhad skutečných výdajů během ukončení nebo restrukturalizace činnosti ústřední protistrany považují hrubé roční provozní výdaje. V zájmu zohlednění rozmanitosti účetních postupů různých ústředních protistran by se měly provozní výdaje posuzovat v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS) přijatými na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (3), nebo v souladu s omezenou skupinou předpisů platných v této oblasti a uvedených v právních předpisech Unie.
(3)
Jelikož musí kapitál trvale postačovat k zajištění řádného ukončení a adekvátní ochrany vůči relevantním rizikům, jak požaduje čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, je třeba vytvořit nástroj včasného varování, který příslušným orgánům umožní dozvědět se v dostatečném předstihu o situaci, kdy se kapitál ústřední protistrany přiblíží kapitálovému požadavku, a to zavedením prahové hodnoty oznamovací povinnosti stanovené na 110 % kapitálového požadavku.
(4)
I přes obtíže při kvantifikaci expozice vůči operačnímu riziku je relevantním referenčním předpisem pro ústřední protistrany směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (4). V souladu se směrnicí 2006/48/ES by definice operačního rizika v technických normách týkajících se kapitálových požadavků na ústřední protistrany měla zahrnovat právní riziko.
(5)
Směrnice 2006/48/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (5) jsou vhodnými referenčními předpisy pro účely stanovení kapitálových požadavků ke krytí úvěrového rizika, rizika protistrany a tržního rizika, která nejsou kryta zvláštními finančními zdroji, neboť se tato rizika podobají rizikům, která vznikají úvěrovým institucím nebo investičním podnikům.
(6)
Jsou-li splněny požadavky článků 52 a 53 nařízení (EU) č. 648/2012, nemusí ústřední protistrana držet kapitál pro obchodní expozice a pro příspěvky do fondu pro riziko selhání, které vznikají na základě dohody o interoperabilitě. Pokud však tyto požadavky nejsou splněny, vazby mezi ústředními protistranami by je mohly vystavit dalším rizikům, pokud zajištění, které složí, není plně chráněno a pokud není úpadek nepravděpodobný nebo pokud jsou příspěvky do fondu pro riziko selhání ohroženy v případě, že člen clearingového systému přijímající ústřední protistrany selže. Proto by se v takových případech měly kapitálové požadavky vztahovat na příspěvky do fondu pro riziko selhání a na obchodní expozice vůči ostatním ústředním protistranám. Aby se zamezilo dopadům přenosu rizik, mělo by zacházení, pokud jde o příspěvky do fondu pro riziko selhání jiných ústředních protistran, být obecně konzervativnější než zacházení s expozicemi úvěrových institucí vůči ústředním protistranám. Vlastní zdroje ústřední protistrany použité na příspěvek do fondu pro riziko selhání jiné ústřední protistrany by neměly být pro účely čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 brány v úvahu, jelikož nejsou investovány v souladu s její investiční politikou. Rovněž by neměly být započítány dvakrát pro účely výpočtu rizikově vážených expozic vyplývajících z těchto příspěvků.
(7)
Doba nezbytná k řádnému ukončení činnosti jedné ústřední protistrany je silně závislá na clearingových službách, které poskytuje, a na tržním prostředí, v němž působí, zejména v případě, že jiná ústřední protistrana může převzít její služby. Počet měsíců vyžadovaný pro ukončení by proto měl být založen na vlastním odhadu ústřední protistrany se souhlasem příslušného orgánu. V zájmu zajištění obezřetné výše kapitálových požadavků je třeba stanovit minimální počet šesti měsíců.
(8)
Obchodní riziko představuje riziko, které ústřední protistrana podstupuje v souvislosti se svou efektivitou a možnými změnami obecných obchodních podmínek, u nichž je pravděpodobné, že zhorší její finanční situaci v důsledku poklesu jejích příjmů nebo zvýšení jejích výdajů, což má za následek ztrátu, která musí být hrazena z jejího kapitálu. Vzhledem k tomu, že úroveň obchodního rizika je vysoce závislá na individuální situaci každé ústřední protistrany a může být důsledkem různých faktorů, jako jsou neefektivní postupy, nepříznivé tržní prostředí, neefektivní reakce na technologický pokrok nebo nekvalitní provádění obchodních strategií, měl by být kapitálový požadavek založen na vlastním odhadu ústřední protistrany, se souhlasem příslušného orgánu. V zájmu zajištění obezřetné úrovně kapitálových požadavků je třeba stanovit minimální hodnotu.
(9)
Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) před předložením návrhů technických norem, z nichž toto nařízení vychází, úzce spolupracoval s Evropským systémem centrálních bank (ESCB) a provedl konzultace s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. Uskutečnil rovněž otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, analyzoval možné související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (6).
(10)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Evropské komisi Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro bankovnictví),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Kapitálové požadavky
1. Ústřední protistrana drží kapitál včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů, který musí trvale dosahovat alespoň součtu:
a)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro ukončení nebo restrukturalizaci jejích činností, vypočítaných v souladu s článkem 2;
b)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro operační a právní rizika, vypočítaných v souladu s článkem 3;
c)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro úvěrové riziko, riziko protistrany a tržní riziko, vypočítaných v souladu s článkem 4;
d)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro obchodní riziko, vypočítaných v souladu s článkem 5.
2. Ústřední protistrana musí mít zavedené postupy pro identifikaci všech zdrojů rizik, která mohou mít dopad na její probíhající činnost, a musí zvažovat pravděpodobnost možných nepříznivých účinků na své příjmy nebo výdaje a na úroveň svého kapitálu.
3. Pokud kapitál v držení ústřední protistrany v souladu s odstavcem 1 nedosahuje hodnoty 110 % kapitálových požadavků nebo 110 % ze 7,5 milionu EUR („prahová hodnota oznamovací povinnosti“), ústřední protistrana ihned uvědomí příslušný orgán a alespoň jednou týdně mu poskytuje aktualizace, dokud se výše kapitálu v držení ústřední protistrany nevrátí nad prahovou hodnotu oznamovací povinnosti.
4. Uvedené oznámení se provede písemně a musí obsahovat tyto údaje:
a)
důvody, proč kapitál ústřední protistrany poklesl pod prahovou hodnotu oznamovací povinnosti, a popis finanční situace ústřední protistrany v krátkodobém horizontu;
b)
úplný popis opatření, která ústřední protistrana hodlá přijmout k zajištění průběžného plnění kapitálových požadavků.
Článek 2
Kapitálové požadavky pro případ ukončení nebo restrukturalizace činnosti
1. Ústřední protistrana vydělí své hrubé roční provozní výdaje dvanácti, čímž určí své hrubé měsíční provozní výdaje, a výsledné číslo vynásobí svým časovým rozpětím pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti podle odstavce 2. Výsledkem tohoto výpočtu je kapitál požadovaný k zajištění řádného ukončení nebo restrukturalizace činnosti ústřední protistrany.
2. Ústřední protistrana za účelem určení časového rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti podle odstavce 1 předloží příslušnému orgánu ke schválení v souladu s pravomocemi uvedeného příslušného orgánu podle hlavy III nařízení (EU) č. 648/2012 vlastní odhad přiměřeného časového rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti. Odhadované časové rozpětí musí být dostatečné k tomu, aby i v situaci krizových podmínek na trhu zajistilo řádné ukončení nebo restrukturalizaci její činnosti, reorganizaci jejích operací, likvidaci jejího clearingového portfolia nebo převod její clearingové činnosti na jinou ústřední protistranu. V odhadu se zohlední likvidita, velikost, struktura splatnosti pozic ústřední protistrany, potenciální přeshraniční překážky spojené s těmito pozicemi, jakož i druh produktů, u nichž se provádí clearing. Časové rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci její činnosti, které se použije pro výpočet kapitálového požadavku, musí trvat nejméně šest měsíců.
3. Ústřední protistrana aktualizuje svůj odhad přiměřeného časového rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti, kdykoli dojde k významné změně v předpokladech, z nichž odhad vychází, a tento aktualizovaný odhad předloží příslušnému orgánu ke schválení.
4. Pro účely tohoto článku se provozními výdaji rozumí provozní výdaje podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) přijatých na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 nebo v souladu se směrnicemi Rady 78/660/EHS (7), 83/349/EHS (8) a 86/635/EHS (9) nebo v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami třetí země, jež byly uznány za rovnocenné standardům IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10), případně v souladu s účetními standardy třetí země, jejichž používání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení. Ústřední protistrana použije nejnovější auditované informace ze své roční účetní závěrky.
Článek 3
Kapitálové požadavky pro operační a právní rizika
1. Při dodržení omezení stanovených v odstavcích 2 a 7 vypočítá ústřední protistrana své kapitálové požadavky pro operační riziko - včetně právního - uvedené v článku 1 s využitím buď přístupu základního ukazatele, nebo pokročilých přístupů k měření stanovených ve směrnici 2006/48/ES.
2. Ústřední protistrana může využít přístup základního ukazatele pro výpočet svých kapitálových požadavků pro operační riziko podle článku 103 směrnice 2006/48/ES.
3. Ústřední protistrana musí mít řádně zdokumentovaný systém hodnocení a řízení operačního rizika s jasně stanovenými povinnostmi v rámci tohoto systému. Musí určit své expozice vůči operačnímu riziku a průběžně sledovat údaje týkající se operačního rizika, včetně údajů o výrazných ztrátách. Tento systém podléhá pravidelnému přezkumu prováděnému nezávislou osobou, která má potřebné znalosti k provádění takového přezkumu.
4. Systém hodnocení operačního rizika ústřední protistrany musí být úzce začleněn do postupů pro řízení rizik dané ústřední protistrany. Jeho výsledky musí být nedílnou součástí procesu sledování a kontroly rizikového profilu dané ústřední protistrany v oblasti operačního rizika.
5. Ústřední protistrana musí zavést systém podávání zpráv vrcholnému vedení, v jehož rámci příslušné útvary institucí obdrží zprávy o operačním riziku. Ústřední protistrana musí mít zavedeny postupy pro podniknutí odpovídajících opatření v závislosti na informacích obsažených ve zprávách pro vedení.
6. Ústřední protistrana může rovněž svůj příslušný orgán požádat o povolení používat pokročilé přístupy k měření. Příslušný orgán může ústřední protistraně udělit povolení používat pokročilé přístupy k měření na základě jejích vlastních systémů měření operačního rizika podle článku 105 směrnice 2006/48/ES.
7. Ústřední protistrany, které pro výpočet svých kapitálových požadavků pro operační riziko používají pokročilé přístupy k měření podle odstavce 6, musí držet kapitál, který vždy představuje nejméně 80 % kapitálu požadovaného při využití přístupu základního ukazatele podle odstavce 2.
Článek 4
Kapitálové požadavky pro úvěrová rizika, úvěrová rizika protistrany a tržní rizika, která nejsou již kryta zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Při dodržení omezení stanovených v odstavcích 2 až 5 vypočte ústřední protistrana své kapitálové požadavky uvedené v článku 1 jako součet 8 % hodnot svých rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a úvěrové riziko protistrany a svých kapitálových požadavků pro tržní riziko vypočítaných v souladu se směrnicemi 2006/48/ES a 2006/49/ES.
2. Pro výpočet kapitálových požadavků pro tržní riziko, které není již kryto zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012, použije ústřední protistrana metody stanovené v přílohách I až IV směrnice 2006/49/ES.
3. Pro výpočet hodnot rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko, které není již kryto zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012, použije ústřední protistrana standardizovaný přístup pro úvěrové riziko stanovený v článcích 78 až 83 směrnice 2006/48/ES.
4. Pro výpočet hodnot rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko protistrany, které není již kryto zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012, použije ústřední protistrana metodu oceňování podle tržní hodnoty stanovenou v příloze III část 3 směrnice 2006/48/ES a komplexní metodu finančního kolaterálu s uplatněním regulativních koeficientů volatility stanovenou v příloze VIII část 3 směrnice 2006/48/ES.
5. Pokud nejsou splněny všechny podmínky uvedené v článcích 52 a 53 nařízení (EU) č. 648/2012 a pokud ústřední protistrana nevyužívá své vlastní zdroje, použije ústřední protistrana na svou expozici vyplývající z příspěvků do fondu pro riziko selhání rizikovou váhu ve výši 1 250 % a na své obchodní expozice s jinou ústřední protistranou rizikovou váhu ve výši 2 %.
Článek 5
Kapitálové požadavky pro obchodní riziko
1. Ústřední protistrana předloží příslušnému orgánu ke schválení v souladu s pravomocemi uvedeného příslušného orgánu podle hlavy III nařízení (EU) č. 648/2012 vlastní odhad kapitálu nezbytného k pokrytí ztrát vzniklých z obchodního rizika na základě přiměřeně předvídatelných nepříznivých scénářů relevantních pro její obchodní model.
2. Kapitálový požadavek pro obchodní riziko se rovná schválenému odhadu a jeho minimální hodnota musí dosahovat 25 % hrubých ročních provozních výdajů ústřední protistrany. Pro účely tohoto článku se použijí hrubé roční provozní výdaje v souladu s čl. 2 odst. 4.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2012.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 152/2013
z 19. decembra 2012,
ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), a najmä na jeho článok 16 ods. 3,
keďže:
(1)
Nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa okrem iných záležitostí stanovujú prudenciálne požiadavky na centrálne protistrany, aby sa zabezpečilo, že sú bezpečné a zodpovedné a trvalo spĺňajú kapitálové požiadavky. Vzhľadom na to, že riziká vyplývajúce zo zúčtovacích činností sú do veľkej miery kryté osobitnými finančnými zdrojmi, takýmito kapitálovými požiadavkami by sa malo zabezpečiť, aby centrálna protistrana bola trvalo primerane kapitalizovaná voči kreditnému riziku, riziku protistrany, trhovému riziku, prevádzkovému riziku, právnemu a obchodnému riziku, ktoré ešte nie sú kryté týmito osobitnými finančnými zdrojmi, a aby bola v prípade potreby schopná vykonať riadne ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich operácií.
(2)
Osobitne by sa malo zohľadniť zaobchádzanie s kapitálom úverových inštitúcií a investičných spoločností, pokiaľ ide o technické normy, pretože centrálne protistrany sú pri výkone nekrytých činností vystavené rizikám, ktoré sú podobné rizikám, ktoré vznikajú úverovým inštitúciám a investičným spoločnostiam. Do úvahy by sa mali vziať aj príslušné časti zásad pre infraštruktúru finančného trhu, ktoré vydal Výbor pre platobné systémy a systémy zúčtovania a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (ďalej len „zásady CPSS - IOSCO“). S cieľom zabezpečiť, aby boli centrálne protistrany schopné zorganizovať riadne ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností, mali by mať dostatočné finančné zdroje na zvládnutie prevádzkových nákladov počas náležitého obdobia. Centrálna protistrana by mala byť počas tohto obdobia schopná vytvoriť akýkoľvek druh opatrenia s cieľom reorganizovať svoje kritické operácie vrátane rekapitalizácie, výmeny manažmentu, revízie svojich obchodných stratégií, štruktúr nákladov alebo poplatkov, reštrukturalizácie služieb, ktoré poskytuje, likvidácie svojho zúčtovacieho portfólia alebo zlúčenia s inou centrálnou protistranou alebo prevedenia svojich zúčtovacích činností na inú centrálnu protistranu. Počas ukončenia alebo reštrukturalizácie je potrebné, aby centrálna protistrana pokračovala vo svojich operáciách. Zatiaľ čo niektoré náklady (napr. marketingové náklady) sa v tomto prípade môžu znížiť, iné náklady (napr. právne výdavky) sa môžu zvýšiť. Z toho dôvodu sa za primerané približné vyjadrenie skutočných výdavkov počas ukončenia alebo reštrukturalizácie operácií centrálnych protistrán považuje použitie hrubých ročných prevádzkových nákladov. S cieľom zohľadniť rôznorodosť účtovných postupov jednotlivých centrálnych protistrán by sa prevádzkové náklady mali posudzovať v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva (IFRS) prijatými podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (3) alebo v súlade s obmedzeným počtom iných pravidiel, ktoré sa uplatňujú v tejto oblasti, ako sa uvádza v právnych predpisoch Únie.
(3)
Keďže základné imanie musí byť trvalo dostatočné na zabezpečenie riadneho ukončenia a primeranej ochrany proti príslušným rizikám, ako sa vyžaduje v článku 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, je potrebné vytvoriť nástroj včasného varovania, aby príslušné orgány mohli v dostatočnom predstihu získať znalosti o situácii, v akej sa základné imanie centrálnej protistrany približuje ku kapitálovej požiadavke, a to zavedením prahovej hodnoty na oznámenie stanovenej na 110 % kapitálovej požiadavky.
(4)
Bez ohľadu na ťažkosti pri vyčísľovaní expozície voči prevádzkovému riziku je relevantnou referenciou na účel stanovenia kapitálovej požiadavky pre centrálne protistrany smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (4). Pokiaľ ide o technické normy o kapitálových požiadavkách pre centrálne protistrany, v súlade so smernicou 2006/48/ES by vymedzenie prevádzkového rizika malo zahŕňať právne riziko.
(5)
Smernica 2006/48/ES a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (5) predstavujú primeranú referenciu na účel stanovenia kapitálových požiadaviek na krytie kreditného rizika, rizika protistrany a trhového rizika, ktoré nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi, pretože sú podobné požiadavkám uplatňovaným úverovými inštitúciami alebo investičnými spoločnosťami.
(6)
Centrálna protistrana nemusí mať v držbe kapitál na trhové expozície a príspevky do fondu pre prípad zlyhania, ktoré vyplývajú z dohody o interoperabilite, ak sú splnené požiadavky článkov 52 a 53 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Ak však tieto požiadavky nie sú splnené, prepojenia medzi centrálnymi protistranami by ich mohli vystaviť dodatočnému riziku, ak kolaterál, ktorý predložili, nie je úplne chránený a odolný voči úpadku alebo ak sú ohrozené príspevky do fondu pre prípad zlyhania v prípade zlyhania zúčtovacieho člena prijímajúcej centrálnej protistrany. V takýchto prípadoch by sa preto mali na príspevky do fondu pre prípad zlyhania a na obchodné expozície s ostatnými centrálnymi protistranami uplatňovať kapitálové poplatky. S cieľom zabrániť účinkom nákazy by zaobchádzanie v súvislosti s príspevkami do fondu pre prípad zlyhania pre ostatné centrálne protistrany malo byť vo všeobecnosti konzervatívnejšie než zaobchádzanie s expozíciami úverových inštitúcií voči centrálnym protistranám. Vlastné zdroje centrálnej protistrany používané na prispievanie do fondu pre prípad zlyhania inej centrálnej protistrany by sa nemali zohľadňovať na účely článku 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pretože sa neinvestujú v súlade s jej investičnou politikou. Zároveň by sa nemali duplicitne počítať na účely výpočtu rizikovo vážených expozícií vyplývajúcich z týchto príspevkov.
(7)
Obdobie nevyhnutné na riadne ukončenie činností prísne závisí od zúčtovacích služieb, ktoré poskytuje konkrétna centrálna protistrana, a od trhového prostredia, v ktorom pôsobí, a to najmä v prípade, keď jej služby môže prebrať iná centrálna protistrana. Počet mesiacov potrebných na ukončenie by preto mal byť založený na vlastnom odhade centrálnej protistrany, ktorý podlieha schváleniu príslušným orgánom. Aby sa zabezpečila prudenciálna úroveň kapitálových požiadaviek, treba zaviesť minimálnu lehotu šiestich mesiacov.
(8)
Obchodné riziko je riziko, ktoré centrálna protistrana znáša z dôvodu svojej efektívnosti a možných zmien všeobecných obchodných podmienok, ktoré pravdepodobne zhoršia jej finančnú pozíciu v dôsledku poklesu jej výnosov alebo zvýšenia jej výdavkov, ktorých dôsledkom je strata, ktorá sa musí zúčtovať z jej základného imania. Keďže úroveň obchodného rizika je vysoko závislá od individuálnej situácie jednotlivých centrálnych protistrán a môžu ju spôsobovať rôzne faktory, ako sú neefektívne postupy, nepriaznivé trhové prostredie, neefektívna reakcia na technologický pokrok alebo nedostatočné vykonávanie obchodných stratégií, kapitálová požiadavka by mala byť založená na vlastnom odhade centrálnej protistrany, ktorý podlieha schváleniu príslušným orgánom. Aby sa zabezpečila obozretná úroveň kapitálových požiadaviek, treba zaviesť minimálnu úroveň.
(9)
Európsky orgán pre bankovníctvo (European Banking Authority - EBA) pred predložením návrhu technických noriem, z ktorých vychádza toto nariadenie, úzko spolupracoval s Európskym systémom centrálnych bánk (ESCB) a konzultoval s Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA). EBA takisto vykonal otvorené verejné konzultácie o návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (6).
(10)
Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) predložil Európskej komisii,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Kapitálové požiadavky
1. Centrálna protistrana musí mať v držbe základné imanie vrátane nerozdeleného zisku a rezerv, ktoré musí byť trvalo vyššie alebo sa rovnať súčtu:
a)
kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na ukončenie alebo reštrukturalizáciu jej činností vypočítaných v súlade s článkom 2;
b)
kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na prevádzkové a právne riziká vypočítaných v súlade s článkom 3;
c)
kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na kreditné riziko, riziko protistrany a trhové riziko vypočítaných v súlade s článkom 4;
d)
kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na obchodné riziko vypočítaných v súlade s článkom 5.
2. Centrálna protistrana musí mať zavedené postupy na identifikovanie všetkých zdrojov rizík, ktoré môžu ovplyvniť jej priebežné funkcie, a zváži pravdepodobnosť možných nepriaznivých vplyvov na jej príjmy alebo výdavky a jej úroveň základného imania.
3. Ak je výška základného imania v držbe centrálnej protistrany podľa odseku 1 nižšia ako 110 % kapitálových požiadaviek alebo nižšia ako 110 % zo sumy 7,5 milióna EUR (ďalej len „prahová hodnota na oznámenie“), centrálna protistrana ihneď informuje príslušný orgán a najmenej raz týždenne tieto informácie aktualizuje, kým sa výška základného imania v držbe centrálnej protistrany nevráti na úroveň nad prahovou hodnotou na oznámenie.
4. Oznámenie sa uskutočňuje písomne a obsahuje tieto prvky:
a)
dôvody, prečo je základné imanie centrálnej protistrany pod prahovou hodnotou na oznámenie a opis krátkodobej perspektívy finančnej situácie centrálnej protistrany;
b)
komplexný opis opatrení, ktoré plánuje centrálna protistrana prijať na zabezpečenie nepretržitého plnenia kapitálových požiadaviek.
Článok 2
Kapitálové požiadavky na ukončenie alebo reštrukturalizáciu
1. Centrálna protistrana vydelí svoje ročné hrubé prevádzkové náklady dvanástimi, aby stanovila svoje mesačné hrubé prevádzkové náklady, a výsledné číslo vynásobí obdobím na ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností stanoveným podľa odseku 2. Výsledkom tohto výpočtu je kapitál potrebný na riadne ukončenie alebo reštrukturalizáciu činností centrálnej protistrany.
2. Na stanovenie obdobia na ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností uvedených v odseku 1 centrálna protistrana predloží príslušnému orgánu na schválenie v súlade s právomocami daného príslušného orgánu podľa hlavy III nariadenia (EÚ) č. 648/2012 svoj vlastný odhad primeraného obdobia na ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností. Odhadnuté obdobie musí byť dostatočné na zabezpečenie, a to aj v stresových trhových podmienkach, riadneho ukončenia alebo reštrukturalizácie jej činností, reorganizácie jej operácií, likvidácie jej zúčtovacieho portfólia alebo prevedenie jej zúčtovacích činností na inú centrálnu protistranu. V odhade sa zohľadní likvidita, veľkosť, štruktúra splatnosti a možné cezhraničné prekážky pozícií centrálnej protistrany a druh zúčtovávaných produktov. Obdobie na ukončenie alebo reštrukturalizáciu jej činností používané na výpočet kapitálovej požiadavky podlieha minimálnej dĺžke šiestich mesiacov.
3. Centrálna protistrana aktualizuje svoj odhad primeraného obdobia na ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností vždy v prípade významnej zmeny v predpokladoch, ktoré viedli k odhadu, a predloží tento aktualizovaný odhad príslušnému orgánu na schválenie.
4. Na účely tohto článku sa zohľadňujú prevádzkové náklady v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva (International Financial Reporting Standards - IFRS) prijatými podľa nariadenia (ES) č. 1606/2002 alebo v súlade so smernicami Rady 78/660/EHS (7), 83/349/EHS (8) a 86/635/ES (9), alebo v súlade so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami tretej krajiny, ktoré sú stanovené za rovnocenné s IFRS v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1569/2007 (10), prípadne v súlade s účtovnými štandardmi tretej krajiny, ktorých používanie je povolené v súlade s článkom 4 uvedeného nariadenia. Centrálne protistrany používajú najnovšie auditované informácie zo svojej ročnej účtovnej závierky.
Článok 3
Kapitálové požiadavky na prevádzkové a právne riziko
1. Centrálna protistrana počíta svoje kapitálové požiadavky na prevádzkové riziko - vrátane právneho rizika - uvedené v článku 1 s použitím prístupu základného ukazovateľa alebo pokročilých prístupov merania, ako sa stanovuje v smernici 2006/48/ES, v súlade s obmedzeniami uvedenými v odsekoch 2 až 7.
2. Centrálna protistrana môže použiť prístup základného ukazovateľa na výpočet svojich kapitálových požiadaviek na prevádzkové riziko v súlade s článkom 103 smernice 2006/48/ES.
3. Centrálna protistrana má zavedený dobre zdokumentovaný systém hodnotenia a riadenia prevádzkového rizika s jasne stanovenými úlohami pre tento systém. Identifikuje svoje expozície voči prevádzkovému riziku a zbiera príslušné údaje týkajúce sa tohto rizika vrátane údajov o významných stratách. Tento systém podlieha pravidelnému preskúmaniu, ktoré vykonáva nezávislá strana s potrebnými znalosťami na vykonanie tohto preskúmania.
4. Systém hodnotenia prevádzkového rizika centrálnej protistrany musí byť dôsledne začlenený do procesov riadenia rizika centrálnej protistrany. Jeho výstup je neoddeliteľnou súčasťou procesu monitorovania a kontroly profilu prevádzkového rizika centrálnej protistrany.
5. Centrálna protistrana zavedie systém vykazovania pre vrcholový manažment, ktorý funkciám zodpovedným za príslušné činnosti v rámci inštitúcií poskytuje správy o prevádzkovom riziku. Centrálna protistrana má zavedené postupy týkajúce sa prijímania primeraných opatrení vzhľadom na informácie obsiahnuté v správach pre manažment.
6. Centrálna protistrana takisto môže požiadať svoj príslušný orgán o povolenie na používanie pokročilých prístupov merania. Príslušný orgán môže centrálnej protistrane udeliť povolenie na používanie pokročilých prístupov merania na základe jej vlastných systémov merania prevádzkového rizika v súlade s článkom 105 smernice 2006/48/ES.
7. Centrálne protistrany používajúce na výpočet svojich kapitálových požiadaviek na prevádzkové riziko pokročilé prístupy merania, ktoré sú uvedené v odseku 6, musia mať v držbe základné imanie, ktoré je trvalo vyššie alebo sa rovná 80 % požadovaného základného imania v prípade použitia prístupu základného ukazovateľa podľa odseku 2.
Článok 4
Kapitálové požiadavky na kreditné riziko, kreditné riziko protistrany a trhové riziko, ktoré ešte nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012
1. Centrálna protistrana vypočíta svoje kapitálové požiadavky uvedené v článku 1 ako súčet 8 % svojich rizikovo vážených súm expozície voči kreditnému riziku a kreditnému riziku protistrany a svojich kapitálových požiadaviek na trhové riziko vypočítaných v súlade so smernicami 2006/48/ES a 2006/49/ES so zohľadnením obmedzení stanovených v odsekoch 2 až 5.
2. Na výpočet kapitálových požiadaviek na trhové riziko, ktoré ešte nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, centrálna protistrana použije metódy stanovené v prílohách I až IV k smernici 2006/49/ES.
3. Na výpočet rizikovo vážených súm expozície trhovému riziku, ktoré ešte nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, centrálna protistrana uplatní na kreditné riziko štandardizovaný prístup stanovený v článkoch 78 až 83 smernice 2006/48/ES.
4. Na výpočet rizikovo vážených súm expozície kreditnému riziku protistrany, ktoré ešte nie je kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, centrálna protistrana použije metódu ocenenia trhovou hodnotou stanovenú v časti 3 prílohy III k smernici 2006/48/ES a súhrnnú metódu zaobchádzania s finančným kolaterálom s uplatnením úprav z dôvodu volatility stanovených orgánom dohľadu v časti 3 prílohy VIII k smernici 2006/48/ES.
5. V prípade, že nie sú splnené všetky podmienky uvedené v článkoch 52 a 53 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a v prípade, že centrálna protistrana nepoužíva svoje vlastné zdroje, centrálna protistrana uplatní rizikovú váhu 1 250 % svojej expozície pochádzajúcej z príspevkov do fondu pre prípad zlyhania inej centrálnej protistrany a rizikovú váhu 2 % na svoje obchodné expozície voči inej centrálnej protistrane.
Článok 5
Kapitálové požiadavky na obchodné riziko
1. Centrálna protistrana predloží príslušnému orgánu na schválenie v súlade s právomocami daného príslušného orgánu podľa hlavy III nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vlastný odhad kapitálu potrebného na krytie strát vyplývajúcich z obchodného rizika na základe primerane predvídateľných nepriaznivých scenárov relevantných pre jej podnikateľský model.
2. Kapitálová požiadavka na obchodné riziko sa rovná schválenému odhadu a podlieha minimálnej výške 25 % jej ročných hrubých prevádzkových nákladov. Na účely tohto článku sa za hrubé prevádzkové náklady považujú tie, ktoré sú stanovené v článku 2 ods. 4.
Článok 6
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 19. decembra 2012