ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 466/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Kromě svého základního poslání financovat investice v Evropské unii, které zůstává jejím hlavním úkolem i cílem, provádí Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) finanční operace mimo Unii na podporu vnějších politik Unie. To umožňuje doplnit rozpočtové prostředky Unie dostupné pro regiony mimo EU o finanční sílu EIB ve prospěch cílových třetích zemí. Prováděním těchto finančních operací EIB nepřímo přispívá k plnění obecných zásad a cílů politiky Unie, jež zahrnují zmírňování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného rozvoje v hospodářské, environmentální a sociální oblasti, a k prosperitě Unie v měnících se globálních ekonomických podmínkách.
(2)
Ustanovení čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve spojení s článkem 208 této smlouvy stanoví, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce.
(3)
Za účelem podpory vnější činnosti Unie a k tomu, aby EIB mohla financovat investice mimo Unii, aniž by to mělo nepříznivý dopad na úvěrovou bonitu EIB, využívala většina operací EIB mimo Unii rozpočtovou záruku EU (dále jen „záruka EU“) spravovanou Komisí. To dále posiluje úvěruschopnost EIB vzhledem k finančním trhům, což má prvořadý význam.
(4)
Poslední záruka EU na finanční operace EIB podepsané během období od 1. února 2007 do 31. prosince 2013 byla stanovena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU (2). Záruka EU na finanční operace EIB mimo Unii ve prospěch unijních politik by měla být stanovena s ohledem na víceletý finanční rámec na období 2014-2020.
(5)
Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“), zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3), zajišťuje likvidní rezervu pro rozpočet Unie pro případ ztrát z finančních operací EIB a z makrofinanční pomoci a úvěrů Euratomu mimo Unii.
(6)
Měl by být vypracován seznam zemí, které mohou být potenciálně způsobilé pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU. Je rovněž vhodné vytvořit seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB v rámci záruky EU.
(7)
S ohledem na nedávný vývoj, který Unii umožnil otevřít novou kapitolu vztahů s Bhútánem a Myanmarem/Barmou a s cílem podpořit probíhající politické a hospodářské reformy v obou těchto zemích, by měl být Bhútán doplněn na seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB, a Myanmar/Barma by měl být doplněn na oba uvedené seznamy.
(8)
Za účelem zohlednění zásadního politického vývoje by měl být náležitě přezkoumán seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé pro finanční operace EIB v rámci záruky EU, a na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny přílohy III. Změny Komise v příloze III by měly vycházet z celkového hodnocení zahrnujícího ekonomické, sociální, environmentální a politické aspekty, zejména pak ty, které souvisejí s demokracií, lidskými právy a základními svobodami. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Aby se zohlednil budoucí vývoj skutečných potřeb na dotování záručního fondu podle nařízení (ES, Euratom) č. 480/2009, je zapotřebí rozdělit maximální strop záruky EU na pevně stanovený strop dosahující maximální částky 27 000 000 000 EUR a nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 000 000 000 EUR. Financování záručního fondu v souhrnném rozpočtu Unie (rozpočtová položka 01 03 06) je zajišťováno zpětně na základě údajů o plnění týkajících se neuhrazených zaručených úvěrů pro třetí země na konci roku n-2. S ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství se na svěřeneckém účtu zřízeném pro účely finančního nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) nahromadily na základě „zpětných toků“ prostředky získané ze středomořského rizikového kapitálu a úvěrových investic v rámci operací sjednaných před rokem 2007, na něž bylo využito rozpočtových prostředků Unie. Část těchto prostředků by měla být využita na záruční fond jako mimořádné opatření k zajištění toho, aby stropy pro finanční operace EIB stanovené tímto rozhodnutím byly v období 2014-2020 udržovány na příslušné úrovni. Zbývající část těchto prostředků by měla být vrácena do souhrnného rozpočtu Unie.
(10)
Otázky, které by měly být posouzeny pro úplné nebo částečné uvolnění nepovinné dodatečné částky, by měly zahrnovat: pokrok při provádění tohoto rozhodnutí ze strany EIB, zejména výsledky operací EIB na základě informací mimo jiné z rámce pro měření výsledků, včetně údajů o dopadu na rozvoj; potřeby financování záručního fondu s přihlédnutím k minulým i budoucím neuhrazeným částkám na veškeré činnosti kryté záručním fondem; makroekonomická, finanční a politická situace způsobilých regionů a zemí v době přezkumu v polovině období.
(11)
Částky kryté zárukou EU v jednotlivých regionech by měly nadále představovat stropy pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU, a nikoliv cíle, které má EIB splnit. Tyto stropy by měly být posouzeny v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období, zejména s ohledem na případné změny v seznamu regionů a zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB.
(12)
Finanční operace EIB by měly být v souladu se strategiemi přijímající země. V této souvislosti, v zájmu soudržnější a lépe cílené činnosti EIB v oblasti vnějšího financování na podporu politik Unie a maximálního prospěchu příjemců stanoví rozhodnutí č. 1080/2011/EU obecné cíle finančních operací EIB pro všechny způsobilé regiony a země: rozvoj místního soukromého sektoru, zejména v rámci podpory malých a středních podniků, sociální a hospodářskou infrastrukturu a zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a to na základě komparativních výhod EIB v oblastech, kde má prokazatelné výsledky. Tyto cíle by měly být v zájmu další podpory udržitelného růstu a vytváření pracovních míst zachovány i v tomto rozhodnutí.
(13)
Zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování, a to včetně malých a středních podniků z Unie, které investují v regionech, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, může hrát zásadní roli při oživení hospodářského rozvoje a v boji proti nezaměstnanosti. Chce-li EIB skutečně oslovit malé a střední podniky, její finanční operace by se měly zaměřovat na výsledek. EIB by měla pokud možno investovat do činnosti malých a středních podniků v oblasti výzkumu a inovací s cílem podpořit místní rozvoj. EIB by měla spolupracovat s místními institucemi, které ve způsobilých zemích působí jako finanční zprostředkovatelé a jež by měly být součástí místního hospodářství, zejména s cílem zajistit, aby se část finančních výhod převedla na jejich klienty a aby vznikala přidaná hodnota ve srovnání s jinými zdroji financování. EIB by rovněž měla v co největší možné míře zvyšovat diverzifikaci svých finančních partnerů v zemích, v nichž provádí operace. Během svého důkladného posuzování by EIB měla vyhodnotit, zda jsou finanční operace na podporu malých a středních podniků prováděné finančními zprostředkovateli v souladu s regionálními operačně-technickými pokyny, rámcem pro měření výsledků a standardy EIB. EIB by měla vytvořit mechanismus podávání zpráv s cílem zajistit, že jsou fondy určené malým a středním podnikům využívány k jejich prospěchu. V rámci svého příspěvku k přezkumu v polovině období by EIB měla předložit konsolidovanou zprávu o financování malých a středních podniků podle tohoto rozhodnutí.
(14)
Krytí zárukou EU, které je omezeno na rizika státní nebo politické povahy, není samo o sobě dostatečné k zajištění smysluplné činnosti EIB na podporu mikrofinancování. Proto by tato činnost měla být případně uskutečňována v kombinaci s rozpočtovými prostředky, které jsou k dispozici v rámci jiných nástrojů, a prostřednictvím institucí působících jako zprostředkovatelé, a to i na místní úrovni, s cílem prosazovat růst a nepřímo přispívat ke snížení chudoby v chudších zemích.
(15)
EIB by měla i nadále financovat investiční projekty v oblasti sociální, environmentální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy a energetiky, a měla by zvážit posílení své činnosti na podporu infrastruktury v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, pokud má tato činnost jasnou přidanou hodnotu.
(16)
Pro posílení rozměru záruky EU v oblasti změny klimatu by měl být zaveden cílový celkový objem operací a systém umožňující předběžné posouzení emisí skleníkových plynů u projektů podporovaných v rámci záruky EU. Finanční operace EIB na podporu přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování by měly tvořit nejméně 25 % všech finančních operací EIB s cílem dále podpořit celosvětové cíle Unie v oblasti změny klimatu. EIB by ve spolupráci s Komisí měla poskytovat své odborné znalosti, aby podpořila veřejné i soukromé subjekty, na něž se vztahují finanční operace EIB, při řešení problémů spojených se změnou klimatu a při nejlepším možném využití dostupných finančních prostředků. Pro projekty na podporu přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování by mělo být k dispozici zvýhodněné financování. Finanční operace EIB by měly být podle možnosti a ve vhodných případech doplněny finančními prostředky ze souhrnného rozpočtu Unie prostřednictvím účinné a náležité kombinace grantů a úvěrů na financování opatření v oblasti změny klimatu v souvislosti s vnější pomocí Unie. Z tohoto hlediska by výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu měla obsahovat podrobnou zprávu o finančních nástrojích využívaných k financování těchto projektů, v níž budou uvedeny výše finančních operací EIB a příslušné výše grantů.
(17)
V oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, by základním cílem finančních operací EIB měla být regionální integrace zemí, zejména hospodářská integrace zemí usilujících o přistoupení k EU, zemí v rámci evropské politiky sousedství a Unie. V této souvislosti a v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, by EIB měla mít možnost podporovat partnerské země prostřednictvím přímých zahraničních investic společností z Unie, které prosazují hospodářskou integraci s Unií a přispívají k podpoře technologií a předávání znalostí za předpokladu, že během odpovídajícího posouzení investičního projektu byla náležitá pozornost věnována minimalizaci rizik, že finanční operace EIB budou mít nepříznivé dopady na zaměstnanost v Unii. EIB by měla být rovněž povzbuzována, aby na své vlastní riziko podporovala přímé zahraniční investice společností z Unie v partnerských zemích, s přihlédnutím ke schopnosti EIB nést riziko.
(18)
EIB by měla u činností podporovaných podle tohoto rozhodnutí pravidelně provádět následná hodnocení nebo hodnocení v polovině období s cílem posoudit jejich relevantnost, výkonnost a účinky na rozvoj a určit aspekty, které by mohly vést ke zlepšení budoucích činností. Taková hodnocení by měla přispívat k odpovědnosti a provedení analýzy udržitelnosti.
(19)
Praktická opatření na propojení obecných cílů záruky EU a jejich provádění by měla být stanovena v regionálních operačně-technických pokynech. Tyto pokyny by měly být v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie včetně zásady diferenciace stanovené v rámci evropské politiky sousedství. Regionální operačně-technické pokyny by měly být v návaznosti na přijetí tohoto rozhodnutí přezkoumány a na základě přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období dále aktualizovány, aby se přizpůsobily vývoji vnějších politik a priorit Unie. Aktualizace regionálních operačně-technických pokynů by měla mimo jiné zohlednit odpovídající vývoj ve způsobilých zemích.
(20)
V souladu s protokolem č. 5 o statutu Evropské investiční banky, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU, mají být žádosti podané přímo u EIB o finanční operace EIB uskutečněné podle tohoto rozhodnutí předloženy k vyjádření Komisi ohledně souladu s příslušnými právními předpisy a politikami Unie. Pokud v případě finančních operací EIB spadajících do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vydá Komise záporné stanovisko ke kterékoli z těchto operací, neměla by se na takovou operaci záruka EU vztahovat.
(21)
I když silnou stránkou EIB zůstává to, že je specifickým modelem jakožto investiční banka ve veřejném vlastnictví, která poskytuje dlouhodobé půjčky určené k naplnění politických cílů stanovených jejími akcionáři, její finanční operace by měly přispívat k naplňování obecných zásad, kterými se podle článku 21 Smlouvy o EU řídí vnější činnost Unie, tedy k upevňování a podpoře demokracie a právního státu, lidských práv a základních svobod a k plnění mezinárodních závazků a dohod, včetně dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. EIB by měla zejména přispívat k hospodářské, finanční a technické spolupráci se třetími zeměmi v souladu s článkem 212 Smlouvy o fungování EU. Činnost EIB by mimoto měla být v souladu s mezinárodním právem, včetně dodržování zásad Charty Organizace spojených národů. V příslušných fázích životnosti projektu by činnost EIB měla být také v souladu s Úmluvou o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a o přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí Evropské hospodářské komise OSN (Aarhuská úmluva). Ve vztahu k rozvojovým zemím by finanční operace EIB měly posilovat udržitelný hospodářský, sociální a environmentální rozvoj, a to zejména v těch zemích, které jsou nejvíce znevýhodněné, jejich hladké a postupné začlenění do světového hospodářství, jakož i zajištění souladu s cíli schválenými Unií v návaznosti na OSN a jiné příslušné mezinárodní organizace. V souladu s čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by EIB měla v rámci svého příspěvku k provádění opatření, jež jsou nezbytná k podpoře cílů unijní politiky rozvojové spolupráce, ve všech regionech, v nichž rozvíjí své aktivity, usilovat o nepřímou podporu za účelem dosažení rozvojových cílů tisíciletí Organizace spojených národů pro rok 2015 a po roce 2015 za účelem dosažení případných nových rozvojových cílů, které by mohly rozvojové cíle tisíciletí upravit či nahradit.
(22)
Činnost EIB podle tohoto rozhodnutí by měla podporovat provádění Evropského konsensu o rozvoji, Agendy pro změnu a zásad účinnosti podpory uvedených v Pařížském prohlášení z roku 2005, akčním programu z Akkry z roku 2008 a v dohodě o Busanském partnerství z roku 2011. Tato činnost by navíc měla být v souladu se strategickým rámcem EU a akčním plánem EU pro lidská práva a demokracii, který Rada přijala dne 25. června 2012, a mezinárodními dohodami o životním prostředí včetně závazků v oblasti biologické rozmanitosti. Měla by být realizována prostřednictvím řady konkrétních opatření, zejména posílením schopnosti EIB posuzovat environmentální, sociální a rozvojové aspekty investičních projektů, včetně lidských práv, základních svobod a rizik spojených s konflikty, a podporou místních konzultací s veřejnými orgány a občanskou společností. V této souvislosti by EIB měla realizovat a dále rozvíjet svůj rámec pro měření výsledků, který představuje podrobný soubor ukazatelů pro měření výkonnosti posuzujících hospodářský, environmentální, sociální a rozvojový dopad jejích finančních operací po celou dobu životnosti projektu EIB. Realizace rámce pro měření výsledků by měla být posouzena v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období. Při provádění důkladného posouzení v souvislosti s investičními projekty by EIB ve vhodných případech a v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie a mezinárodními osvědčenými postupy, jakož i s právem Unie a vnitrostátním právem přijímající země, měla požadovat, aby předkladatelé investičních projektů vedli konzultace na místní úrovni a zveřejňovali jejich výsledky s cílem zohlednit dopad projektů na příslušné zúčastněné strany. EIB by měla být v kontaktu s navrhovateli a příjemci projektů po celou dobu jejich vypracovávání. Dohody o financování podepsané během období, na které se vztahuje toto rozhodnutí, a týkající se finančních operací EIB, jejichž stranou jsou veřejné subjekty, by měly obsahovat výslovnou možnost pozastavit vyplácení prostředků, pokud dojde podle tohoto rozhodnutí k odvolání způsobilosti země, kde se investiční projekt realizuje.
(23)
Mělo by být zajištěno, aby finanční operace EIB na všech úrovních, od strategického plánování na výchozí úrovni po navazující rozvoj investičních projektů, byly v souladu s vnějšími politikami Unie a s obecnými cíli stanovenými v tomto rozhodnutí a aby je podporovaly. V zájmu větší vnitřní provázanosti vnější činnosti Unie by měl být dále prohlouben dialog o politice a strategii mezi Komisí a EIB, včetně Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), přičemž Evropský parlament a Rada by měly být náležitě informovány. Kanceláře EIB mimo území Unie by se měly podle možnosti nacházet při delegacích Unie, aby došlo k prohloubení této spolupráce a aby se obě instituce mohly podělit o provozní náklady. Memorandum o porozumění mezi Evropskou komisí a Evropskou investiční bankou o spolupráci a koordinaci v regionech, na které se vztahuje mandát pro poskytování úvěrů třetím zemím, jež bylo v roce 2013 přezkoumáno za účelem prohloubení spolupráce a včasné vzájemné výměny informací mezi Komisí, ESVČ a EIB na operativní úrovni, by se mělo i nadále uplatňovat. Spolupráce v rámci memoranda o porozumění by měla zejména zahrnovat pravidelný přezkum uplatňování zásady diferenciace v zemích v rámci evropské politiky sousedství. Zvláštní význam v procesu přípravy příslušných programových dokumentů s cílem maximalizovat součinnost mezi činnostmi EIB a Komise, případně včetně ESVČ, pak má včasná a systematická výměna názorů mezi těmito orgány. Je také zapotřebí posílit spolupráci týkající se otázek dodržování lidských práv, základních svobod a předcházení konfliktům. EIB by měla být po dobu životnosti projektu EIB motivována ke spolupráci s delegacemi Unie.
(24)
Vnější vztahy Unie by měly být podpořeny několika nástroji, zejména nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (4). S cílem posílit soulad celkové podpory Unie v dotčených regionech je třeba využívat příležitostí k tomu, aby bylo financování EIB ve vhodných případech kombinováno s rozpočtovými zdroji Unie, a to ve formě finančních nástrojů uvedených v hlavě VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a ve formě technické pomoci při přípravě a realizaci projektů prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci II zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (6), nástroje pro evropské sousedství zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (7), nástroje pro rozvojovou pomoc zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (8), nástroje partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (9), nástroje pro celosvětové prosazování demokracie a lidských práv zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (10), nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (11) a nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti zřízeného nařízením Rady (EU) č. 237/2014 (12). Po přijetí rozhodnutí č. 1080/2011/EU Komise zřídila platformu EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci s cílem optimalizovat fungování mechanismů pro kombinování grantů a úvěrů mimo Unii, zejména při plnění souhrnného rozpočtu Unie a úvěrů EIB a při výměně osvědčených postupů ohledně správy a řízení a hodnotících kritérií na úrovni projektu. Účast EIB a dalších finančních institucí na mechanismech kombinování grantů a úvěrů by měla být plně v souladu s vnějšími cíli Unie, účinností pomoci a transparentností.
(25)
Při svých finančních operacích mimo Unii, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, by EIB měla dále usilovat o posílení koordinace a spolupráce s evropskými a mezinárodními finančními institucemi, a to zejména s těmi, které se účastní platformy EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci. K této spolupráci případně patří odvětvové podmínky a vzájemná důvěra v postupy, využívání spolufinancování a podílení se na celosvětových iniciativách, jako je podpora koordinace a účinnosti pomoci. Cílem této koordinace a spolupráce by měla být minimalizace potenciálního zdvojování nákladů a nadbytečného překrývání činností. Spolupráce by se měla zakládat na zásadě vzájemnosti. Ve vhodných případech by měl být prosazován vzájemný přístup EIB k finančním nástrojům zřízeným jinými evropskými a mezinárodními finančními institucemi. Třístranné memorandum o porozumění mezi Komisí, skupinou EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) týkající se spolupráce mimo Unii, které umožňuje, aby se skupina EIB a EBRD ve své činnosti vzájemně doplňovaly a co nejlépe využívaly svých komparativních výhod, bylo v roce 2012 aktualizováno tak, aby zohlednilo rozšíření zeměpisné působnosti EBRD na středomořský region, a mělo by se i nadále uplatňovat. Zásady stanovené v tomto rozhodnutí by se měly rovněž uplatňovat v případech, kdy je financování ze strany EIB prováděno prostřednictvím dohod o spolupráci s jinými evropskými a mezinárodními finančními institucemi.
(26)
EIB by měla být motivována k tomu, aby i nadále financovala operace mimo Unii také na vlastní riziko, mimo jiné i na podporu ekonomických zájmů Unie, v zemích a ve prospěch investičních projektů, které mají podle posouzení EIB dostatečnou bonitu, a s přihlédnutím ke své vlastní schopnosti absorbovat riziko, tak aby mohlo být využívání záruky EU zaměřeno na země a investiční projekty, u nichž záruka EU podle posouzení EIB vede k přidané hodnotě, a to i v oblasti udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje.
(27)
EIB by měla rozšířit řadu nabízených inovačních finančních nástrojů, mimo jiné větším zaměřením na vyvíjení záručních nástrojů. EIB by kromě toho měla aktivně usilovat o účast na nástrojích pro sdílení rizik a na dluhových nástrojích kapitálového trhu pro financování projektů se stabilním a předvídatelným vývojem peněžních toků. Měla by zejména zvážit podporu dluhových nástrojů kapitálového trhu, které byly vydány nebo poskytnuty ve prospěch investičního projektu uskutečňovaného ve způsobilých zemích. Dále by EIB měla zvýšit poskytování úvěrů v místních měnách a vydávání dluhopisů na místních trzích, za předpokladu, že přijímající země zavedou nezbytné strukturální reformy, zejména ve finančním sektoru, jakož i jiná opatření k usnadnění činnosti EIB. Při diverzifikaci a rozšiřování nástrojů kapitálového trhu by se mělo dbát především na to, aby takové nástroje nevedly k rizikovým finančním praktikám a zadlužení, a aby tudíž nemohly ohrožovat finanční stabilitu.
(28)
Komise by měla každý rok předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva by měla posoudit finanční operace EIB a jejich soulad s tímto rozhodnutím, jejich přidanou hodnotu a přínos pro vnější politiky Unie, jejich kvalitu, dopad na rozvoj podle rámce EIB pro měření výsledků a finanční výhody přenesené na příjemce. Tato zpráva by rovněž měla obsahovat informace o čerpání záruky EU, financování opatření v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti podle tohoto rozhodnutí, následných opatřeních týkajících se fungování memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv a popis spolupráce s Komisí a dalšími evropskými a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování. Zpráva by měla být zveřejněna s cílem umožnit příslušným zúčastněným stranám, včetně občanské společnosti, vyjádřit své stanovisko.
(29)
Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie by měly být nadále prováděny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe. Tyto operace by měly být i nadále řízeny v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, jež by měly ze zásad řádné bankovní praxe vycházet, včetně vhodných kontrolních opatření a souladu s prohlášením EIB o sociálních a environmentálních normách, jakož i v souladu s příslušnými pravidly a postupy ve vztahu k Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). S cílem přispět k mezinárodnímu boji proti daňovým podvodům, daňovým únikům a praní peněz by EIB při svých finančních operacích měla náležitě provádět své politiky vůči nedostatečně regulovaným nebo nespolupracujícím jurisdikcím, které za nespolupracující označuje Unie, Organizace spojených národů, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finanční akční výbor. V zájmu zajištění transparentnosti by EIB ve spolupráci s místními finančními zprostředkovateli měla v rámci možností vytvořit seznam konečných příjemců úvěrů.
(30)
EIB by měla přijmout příslušná opatření, která zajistí, aby při finančních operacích EIB krytých zárukou EU byly uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci, praní peněz a jakémukoli protiprávnímu jednání chráněny finanční zájmy Unie a aby byl úřad OLAF oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě v prostorách příjemců. V souladu s pokynem „Politika pro předcházení nedovoleným postupům v činnostech Evropské investiční banky a odrazování od nich“ přijatým v roce 2008 a revidovaným v roce 2013 by EIB měla úzce spolupracovat s příslušnými orgány Unie a členských států s cílem posílit platná opatření proti praní peněz a financování terorismu a přispět ke zlepšení jejich prosazování. V souladu se svou politikou vnitřních informátorů by EIB měla rovněž věnovat zvláštní pozornost informacím od informátorů týkajícím se potenciálních případů podvodu, korupce nebo jiné nezákonné činnosti, aby bylo možné zajistit řádná následná opatření, zpětnou vazby a ochranu proti odvetným opatřením.
(31)
Řídící orgány EIB by měly být motivovány k přijetí nezbytných opatření k úpravě činnosti EIB, tak aby účinným způsobem přispívala k vnějším politikám Unie a náležitě splňovala požadavky stanovené v tomto rozhodnutí,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Záruka EU
1. Unie poskytne Evropské investiční bance (EIB) rozpočtovou záruku za financování operací prováděných mimo území Unie (dále jen „záruka EU“). Záruka EU je poskytnuta jako paušální záruka za všechny platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, v souvislosti s úvěry, úvěrovými zárukami a dluhovými nástroji kapitálového trhu poskytnutými nebo vydanými ve prospěch investičních projektů EIB, které jsou způsobilé podle odstavce 2.
2. Pro účely záruky EU jsou způsobilé úvěry, úvěrové záruky a dluhové nástroje kapitálového trhu, které jsou poskytnuty nebo vydány ve prospěch investičních projektů uskutečňovaných ve způsobilých zemích podle vlastních pravidel a postupů EIB, včetně prohlášení EIB o environmentálních a sociálních zásadách a normách, a na podporu relevantních cílů vnější politiky Unie, jestliže EIB poskytuje finanční prostředky v souladu s podepsanou dohodou, jejíž účinnost dosud neuplynula a jež ani nebyla zrušena (dále jen „finanční operace EIB“).
3. Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie jsou nadále řízeny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe.
4. Záruka EU je omezena na 65 % celkové vyplacené a zaručené částky v rámci finančních operací EIB po odečtení splacených částek a přičtení všech souvisejících částek.
5. Záruka EU kryje finanční operace EIB podepsané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
6. Pokud po uplynutí období uvedeného v odstavci 5 Evropský parlament a Rada nepřijmou rozhodnutí, jímž bude EIB poskytnuta nová záruka EU na krytí ztrát v rámci jejích finančních operací mimo Unii, prodlouží se toto období automaticky jedenkrát o šest měsíců.
Článek 2
Stropy pro finanční operace EIB v rámci záruky EU
1. Maximální strop pro finanční operace EIB v rámci záruky EU nepřesáhne v období 2014-2020 částku 30 000 000 000 EUR. Částky, které se původně pro finanční operace plánovaly, ale později byly zrušeny, se do tohoto stropu nezapočítávají.
Tento maximální strop je rozdělen na:
a)
pevně stanovený strop s maximální částkou dosahující 27 000 000 000 EUR;
b)
nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 000 000 000 EUR.
Evropský parlament a Rada rozhodnou v souladu s řádným legislativním postupem o úplném nebo částečném uvolnění částky uvedené v písmenu b) a její regionální distribuci na základě přezkumu v polovině období uvedeného v článku 19.
2. Pevně stanovený strop uvedený v odst. 1 písm. a) se dělí na regionální stropy a podstropy, jak stanoví příloha I. V rámci regionálních stropů zajistí EIB postupně vyvážené rozdělení mezi jednotlivé země v regionech, na něž se vztahuje záruka EU.
Článek 3
Obecné cíle a zásady
1. Záruka EU se poskytuje pouze na finanční operace EIB, jež mají podle posouzení EIB přidanou hodnotu a podporují některý z těchto obecných cílů:
a)
rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků;
b)
rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury a informačních a komunikačních technologií;
c)
přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování.
2. Při zachování specifického charakteru EIB jakožto investiční banky přispívají finanční operace EIB uskutečňované podle tohoto rozhodnutí k naplnění obecného zájmu EU, a to zejména zásad, kterými se podle článku 21 SEU řídí vnější činnost Unie, a k provádění mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. Řídící orgány EIB jsou motivovány k přijetí nezbytných opatření k úpravě činnosti EIB, tak aby účinným způsobem přispívala k vnějším politikám Unie a náležitě splňovala požadavky stanovené v tomto rozhodnutí.
3. Základním cílem finančních operací EIB v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle stanovené v odstavci 1, je regionální integrace zemí, mimo jiné zejména hospodářská integrace zemí usilujících o přistoupení k Unii, zemí v rámci evropské politiky sousedství a Unie. EIB provádí finanční operace v přijímajících zemích v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, podporou přímých zahraničních investic, které prosazují hospodářskou integraci s Unií.
4. Finanční operace EIB v rozvojových zemích, které jsou vymezeny v seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci, jejž sestavuje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, přispívají podle článků 208 a 209 Smlouvy o fungování EU nepřímo k plnění cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce, jako je zmírňování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného rozvoje v hospodářské, environmentální a sociální oblasti.
5. V zájmu zajištění co největšího dopadu investic do soukromého sektoru na rozvoj usiluje EIB o posílení místního soukromého sektoru v přijímajících zemích podporou místních investic, jak je stanoveno v odst. 1 písm. a). Finanční operace EIB na podporu obecných cílů uvedených v odstavci 1 usilují rovněž o to, aby zahrnovaly i podporu, kterou Unie poskytuje investičním projektům malých a středních podniků. Za účelem účinného sledování využití finančních prostředků ve prospěch dotčených malých a středních podniků stanoví EIB společně s finančními zprostředkovateli odpovídající smluvní požadavky, včetně norem pro předkládání zpráv příjemci.
EIB spolupracuje s finančními zprostředkovateli, kteří mohou podpořit konkrétní potřeby malých a středních podniků v zemích operace a kteří se nepodílejí na finančních operacích EIB prováděných ve způsobilé zemi prostřednictvím nástrojů umístěných v zahraniční nespolupracující jurisdikci uvedené v článku 13.
6. Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. b) podporují investiční projekty převážně v oblastech dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury, informačních a komunikačních technologií, zdraví a vzdělávání. To zahrnuje výrobu a integraci energie z obnovitelných zdrojů, transformaci energetických systémů umožňující přechod na technologie a paliva s nižšími emisemi uhlíku, udržitelnou energetickou bezpečnost a energetickou infrastrukturu, včetně infrastruktury pro produkci plynu a jeho dopravy na energetický trh Unie, jakož i elektrifikaci venkovských oblastí, environmentální infrastruktury, jako jsou voda a hygiena a ekologická infrastruktura, telekomunikace a infrastruktury pro širokopásmové připojení.
7. Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. c) podporují investiční projekty v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování, které přispívají k plnění celkového cíle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, a to zejména zamezením emisí skleníkových plynů nebo jejich snižováním v oblastech obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a udržitelné dopravy nebo zvyšováním odolnosti ohrožených zemí, odvětví a regionů vůči nepříznivým dopadům změny klimatu. Kritéria způsobilosti pro projekty v oblasti změny klimatu jsou vymezena ve strategii EIB týkající se změny klimatu, která bude aktualizována do konce roku 2015. Za tímto účelem by měla být do postupu environmentálního hodnocení zařazena analýza uhlíkové stopy, aby bylo možno určit, zda návrhy projektu optimalizují zlepšení v oblasti energetické účinnosti. Objem těchto operací bude v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, představovat alespoň 25 % celkových finančních operací EIB.
8. Do konce roku 2015 a v souladu s unijními i mezinárodními cíli v oblasti změny klimatu aktualizuje EIB ve spolupráci s Komisí svoji strategii týkající se změny klimatu z hlediska finančních operací EIB. Tato aktualizace by měla mimo jiné zahrnovat konkrétní opatření s cílem zajistit, aby investiční projekty podle tohoto rozhodnutí byly v souladu s cíli Unie v oblasti změny klimatu, a posílit úsilí o podporu obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.
9. Záruka EU se vztahuje pouze na finanční operace EIB uskutečněné ve způsobilých zemích, které s EIB uzavřely rámcovou dohodu o právních podmínkách provádění těchto operací.
Článek 4
Země, na něž se vztahuje záruka EU
1. Seznam zemí, které jsou potenciálně způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze II. Seznam zemí, které jsou způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze III a neobsahuje žádnou zemi, jež není uvedena v příloze II. U zemí, které nejsou uvedeny v příloze II, se o způsobilosti získat financování EIB v rámci záruky EU rozhodne v jednotlivých případech na základě řádného legislativního postupu.
2. Pokud jde o změny přílohy III, Komise má pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 18. Rozhodnutí Komise vychází z celkového posouzení zahrnujícího ekonomické sociální, environmentální a politické aspekty, a to zejména ty, které se týkají demokracie, lidských práv a základních svobod, i z příslušných usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěrů Rady.
3. Akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha III, není s výhradou odstavce 4 dotčeno krytí zárukou EU, které se vztahuje na finanční operace EIB podepsané před vstupem těchto aktů v přenesené pravomoci v platnost.
4. Čerpání prostředků z finančních operací EIB, na něž se vztahuje globální záruka podle čl. 8 odst. 1, se neumožňuje zemím, které nejsou uvedeny v příloze III.
5. Záruka EU se nevztahuje na finanční operace EIB v určité zemi, jestliže dohoda o těchto operacích byla podepsána po přistoupení této země k Unii.
Článek 5
Přínos finančních operací EIB pro politiky Unie
1. Do jednoho roku po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost aktualizují Komise a EIB stávající regionální operačně-technické pokyny pro finanční operace EIB.
Regionální operačně-technické pokyny jsou v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie uvedeným v příloze IV. Regionální operačně-technické pokyny zejména zajistí, aby financování EIB podle tohoto rozhodnutí doplňovalo odpovídající politiky, programy a nástroje Unie v oblasti pomoci v jednotlivých regionech.
Komise a EIB zohlední při aktualizaci regionálních operačně-technických pokynů příslušná usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěry Rady. Regionální operačně-technické pokyny jsou v souladu s prioritami obsaženými v případných vnitrostátních či regionálních programech vypracovaných přijímajícími zeměmi a náležitě zohledňují veškeré konzultace s místní občanskou společností, k nimž v průběhu vypracovávání těchto programů došlo.
Komise aktualizované regionální operačně-technické pokyny okamžitě po jejich vydání předá Evropskému parlamentu a Radě.
V rámci stanoveném regionálními operačně-technickými pokyny vymezí EIB příslušné strategie financování a zajistí jejich provádění.
Finanční operace EIB jsou v souladu s regionálními operačně-technickými pokyny a strategiemi přijímající země.
Přezkum regionálních operačně-technických pokynů probíhá v návaznosti na přezkum v polovině období uvedený v článku 19.
2. V rámci postupu podle článku 19 protokolu č. 5 podává Komise vyjádření k finančním operacím EIB. Pokud v případě finančních operací EIB spadajících do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vydá Komise nepříznivé stanovisko, záruka EU se na takovou operaci nevztahuje.
Článek 6
Spolupráce s Komisí a ESVČ
1. Soulad vnějších činností EIB s cíli vnější politiky Unie musí být dále posilován s cílem maximalizovat součinnost mezi finančními operacemi EIB a rozpočtovými zdroji Unie, zejména aktualizací regionálních operačně-technických pokynů uvedených v článku 5, v souvislosti s níž je ve vhodných případech konzultována ESVČ ohledně politických otázek, a pomocí pravidelného a systematického dialogu a včasné výměny informací týkajících se:
a)
strategických dokumentů vypracovaných Komisí nebo případně ESVČ, jako jsou strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony, orientační programy, akční plány a předvstupní dokumenty;
b)
strategických plánovacích dokumentů, přípravy zásoby vhodných investičních projektů EIB a výročních zpráv EIB předkládaných Komisi;
c)
jiných politických a operačních hledisek.
2. Spolupráce se uskutečňuje na regionálně diferencovaném základě, jakož i na úrovni delegací Unie, při současném zohlednění úlohy EIB i politik Unie v jednotlivých regionech.
Článek 7
Spolupráce s ostatními evropskými a mezinárodními finančními institucemi
1. Finanční operace EIB se ve vhodných případech provádějí ve spolupráci s dalšími evropskými vícestrannými finančními institucemi a finančními institucemi členských států (dále jen „evropské finanční instituce“) a mezinárodními finančními institucemi, včetně regionálních rozvojových bank (dále jen „mezinárodní finanční instituce“) s cílem maximalizovat součinnost, spolupráci a efektivitu, společně vyvíjet nové inovativní finanční nástroje a zajistit obezřetné a přiměřené sdílení rizik a vzájemně sladěné podmínky pro investiční projekty a jednotlivá odvětví a ve snaze minimalizovat potenciální zdvojování nákladů a nadbytečné překrývání činností.
2. Spolupráci uvedenou v odstavci 1 usnadní koordinace mezi Komisí, EIB a příslušnými evropskými a mezinárodními finančními institucemi působícími v jednotlivých regionech, případně uskutečňovaná v kontextu memorand o porozumění nebo jiných rámců Unie pro regionální spolupráci.
Článek 8
Krytí a podmínky záruky EU
1. V případě finančních operací EIB, s výjimkou finančních operací spočívajících v dluhových nástrojích kapitálového trhu, u nichž je jednou ze stran stát nebo za něž se stát zaručil, a jiných finančních operací EIB, u nichž jsou jednou ze stran regionální nebo místní orgány nebo státem vlastněné nebo státem kontrolované veřejné podniky nebo instituce, jestliže u těchto jiných finančních operací EIB provedla EIB náležité hodnocení úvěrového rizika zohledňující situaci dané země, pokud jde o úvěrová rizika, záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela (dále jen „globální záruka“).
2. Pro účely odstavce 1 je Palestina zastoupena palestinskou samosprávou a Kosovo (13) je zastoupeno kosovskými úřady.
3. V případě finančních operací EIB neuvedených v odstavci 1 záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, pokud to bylo způsobeno naplněním jednoho z těchto politických rizik (dále jen „záruka ke krytí politických rizik“):
a)
zastavení devizového transferu;
b)
vyvlastnění;
c)
válka nebo občanské nepokoje;
d)
odepření spravedlnosti po porušení smlouvy.
4. V případě finančních operací EIB spočívajících v dluhových nástrojích kapitálového trhu se použije pouze záruka ke krytí politických rizik.
5. Finanční dohody s konkrétními předkladateli projektů v souvislosti s finančními operacemi EIB obsahují také příslušná environmentální a sociální ustanovení v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB.
6. Komise a EIB stanoví v dohodě o záruce uvedené v článku 14 jasnou a transparentní politiku přidělování, která EIB umožní v rámci její vnější činnosti identifikovat operace, jež mají být financovány podle tohoto rozhodnutí, s cílem zajistit co možná nejúčinnější využití záruky EU. Tato politika přidělování vychází z bonity finančních operací EIB na základě posouzení EIB, ze stropů definovaných v příloze I, z povahy protistrany, ať se jedná o státní subjekt, státem řízený subjekt podle odstavce 1 tohoto článku či o soukromý subjekt, ze schopnosti EIB absorbovat riziko a dalších relevantních kritérií, včetně přidané hodnoty záruky EU. Evropský parlament a Rada jsou informovány o politice přidělování v souladu s článkem 14.
7. Je-li záruka EU uplatněna, EIB Unii postoupí jakákoli relevantní práva týkající se jakýchkoli povinností v souvislosti se svými finančními operacemi, a to v souladu s dohodou o záruce uvedenou v článku 14.
Článek 9
Posouzení a sledování investičních projektů ze strany EIB
1. V souvislosti s aspekty investičních projektů, na něž se vztahuje záruka EU, spojenými se sociálními aspekty a s aspekty lidských práv, životního prostřední, hospodářství a rozvoje provede EIB důkladné posouzení a ve vhodných případech požaduje, aby předkladatelé projektů v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie vedli ve fázi plánování a ve fázi provádění projektu veřejné konzultace na místní úrovni s příslušnými vnitrostátními a místními zúčastněnými stranami, jakož i s občanskou společností, a aby poskytovali informace relevantní pro posouzení přínosu k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie.
Pokud je to vhodné, toto hodnocení obsahuje posouzení toho, jak zvýšit během doby životnosti projektu kapacity příjemců financování ze strany EIB prostřednictvím technické pomoci. EIB zahrne do vlastních pravidel a postupů nezbytná ustanovení týkající se posouzení environmentálního a sociálního dopadu investičních projektů a aspektů spojených s lidskými právy a předcházení konfliktů, aby se zajistilo, že investiční projekty podpořené na základě tohoto rozhodnutí jsou environmentálně a sociálně udržitelné.
2. EIB kromě předběžného posouzení rozvojových aspektů sleduje také provádění finančních operací. Po předkladatelích projektů zejména požaduje, aby důkladně sledovali provádění projektu až do jeho dokončení, mimo jiné i dopady investičního projektu na hospodářství, rozvoj, sociální otázky, životní prostředí a lidská práva. EIB pravidelně ověřuje informace poskytnuté předkladateli projektu a se souhlasem předkladatelů projektů je zpřístupňuje veřejnosti. Pokud je to možné, zprávy o dokončení projektu spojeného s finančními operacemi EIB se, kromě důvěrných informací, zveřejňují.
3. EIB usiluje o to, aby se sledování vztahovalo také na provádění zprostředkovatelských operací a činnost finančních zprostředkovatelů v oblasti podpory malých a středních podniků.
4. EIB zřídí ucelený systém předběžného posouzení relativních i absolutních hodnot emisí skleníkových plynů v souvislosti s finančními operacemi EIB v případech, kdy tyto emise dosahují významných prahových hodnot, jak jsou vymezeny v příslušné metodice EIB začleněné ve strategii EIB týkající se změny klimatu, a kdy jsou údaje k dispozici.
5. Výsledky sledování jsou pokud možno zveřejněny, s výhradou požadavků důvěrnosti a dohody mezi příslušnými stranami.
Článek 10
Vnější účelově vázané příjmy pro záruční fond
Splátky a příjmy ve výši 110 000 000 EUR, které pocházejí z operací uzavřených před rokem 2007, včetně splátek kapitálu, uvolněných jistot a splátek jistin úvěrů, dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z úvěrů a z prostředků uložených na svěřeneckých účtech, a které byly uhrazeny na svěřenecký účet zřízený pro nástroj pro evropsko-středomořské investice a partnerství a lze je přičítat podpoře poskytované ze souhrnného rozpočtu Unie, představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a využijí se ve prospěch záručního fondu.
Částky nad 110 000 000 EUR, které byly uhrazeny na svěřenecký účet zřízený pro nástroj pro evropsko-středomořské investice a partnerství, se po odečtení nákladů na řízení a poplatků zapíší do souhrnného rozpočtu Unie.
Článek 11
Výroční zprávy a účetnictví
1. Komise předloží každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o finančních operacích EIB uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí. Tato zpráva se zveřejní a obsahuje:
a)
posouzení finančních operací EIB na úrovni projektu, odvětví, země a regionu a jejich souladu s tímto rozhodnutím;
b)
souhrnné posouzení přidané hodnoty, očekávané výstupy, výsledky a rozvojové dopady finančních operací EIB, vycházející z výroční zprávy EIB o rámci pro měření výsledků. Za tímto účelem použije EIB ukazatele hodnocení výsledků financovaných projektů z hlediska rozvoje, životního prostředí a sociálních aspektů, včetně lidských práv, a zohlední přitom příslušné ukazatele podle Pařížské deklarace o účinnosti pomoci z roku 2005. Součástí ukazatelů měřících výsledky projektů z hlediska životního prostředí jsou kritéria pro „čisté technologie“, jež se v zásadě zaměřují na energetickou účinnost a technologie na snižování emisí;
c)
posouzení přínosu finančních operací EIB k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie, přičemž se zohlední regionální operačně-technické pokyny uvedené v článku 5;
d)
souhrnné posouzení finančních výhod přenesených na příjemce finančních operací EIB;
e)
posouzení kvality finančních operací EIB, zejména rozsah zohlednění environmentální a sociální udržitelnosti při důkladném posuzování a sledování financovaných investičních projektů;
f)
podrobné informace o čerpání záruky EU;
g)
informace o objemu financování projektů v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti podle tohoto rozhodnutí, o celkovém dopadu na relativní i absolutní hodnoty emisí skleníkových plynů podle čl. 9 odst. 4, jakož i počet projektů posuzovaných z hlediska klimatických rizik;
h)
popis spolupráce s Komisí a ostatními evropskými a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování. Zpráva obsahuje zejména rozpis finančních zdrojů z Unie a zdrojů z ostatních evropských a mezinárodních finančních institucí využívaných v kombinaci s financováním ze strany EIB, což poskytuje přehled o celkových investicích podporovaných finančními operacemi EIB uskutečněnými podle tohoto rozhodnutí. Zpráva také upozorňuje na sjednání nových memorand o porozumění mezi EIB a dalšími evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí;
i)
informace o následných opatřeních týkajících se memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv v tom rozsahu, v jakém se toto memorandum týká finančních operací EIB podle tohoto rozhodnutí.
2. Pro účely předkládání zpráv uvedeného v odstavci 1 poskytne EIB Komisi výroční zprávy o finančních operacích EIB uskutečněných podle tohoto rozhodnutí, včetně všech údajů potřebných k tomu, aby Komise mohla vypracovat zprávy podle odstavce 1. EIB může Komisi poskytnout také dodatečné relevantní informace, aby Evropský parlament a Rada získaly ucelený přehled o vnější činnosti EIB.
3. EIB poskytne Komisi o každé své finanční operaci statistické, finanční a účetní údaje, jakož i dodatečné informace nezbytné k tomu, aby Komise plnila své povinnosti v oblasti předkládání zpráv nebo reagovala na požadavky Účetního dvora, spolu s osvědčením auditora o částkách nesplacených v rámci finančních operací EIB. EIB poskytne Komisi také jakékoli jiné potřebné doklady v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Pro účely účetnictví a podávání zpráv Komise o rizicích, na která se vztahuje záruka EU, předloží EIB Komisi své hodnocení rizik a informace o bonitě týkající se finančních operací EIB.
5. EIB alespoň jednou ročně poskytne Komisi orientační víceletý program plánovaného objemu finančních operací EIB, jež mají být podepsány tak, aby se zajistil soulad prognóz EIB se stropy zavedenými tímto rozhodnutím a aby Komise mohla zajistit odpovídající rozpočtové plánování, pokud jde o financování záručního fondu. Komise tuto prognózu zohlední při přípravě návrhu souhrnného rozpočtu Unie.
6. EIB pravidelně poskytuje Evropskému parlamentu, Radě a Komisi všechny své nezávislé hodnotící zprávy, které posuzují praktické výsledky konkrétních činností zrealizovaných EIB podle tohoto rozhodnutí a v rámci dalších vnějších mandátů.
7. Informace uvedené v odstavcích 2 až 6 poskytuje EIB na vlastní náklady. Informace uvedené v odstavcích 2, 3 a 6 rovněž EIB obecně zveřejňuje, přičemž ze zveřejnění vyloučí veškeré informace důvěrné povahy.
Článek 12
Transparentnost a zveřejňování informací
1. EIB v souladu s vlastní politikou transparentnosti a zásadami Unie pro přístup k dokumentům a informacím a postupně i se standardy Mezinárodní iniciativy na podporu transparentnosti rozvojové pomoci zveřejní na svých internetových stránkách informace týkající se:
a)
všech finančních operací EIB uskutečňovaných podle tohoto rozhodnutí po schválení projektu, zejména informace o tom, zda se na daný investiční projekt vztahuje záruka EU a jak přispívá k cílům vnější činnosti Unie, zejména s poukazem na jeho hospodářský, sociální a environmentální dopad;
b)
memorand o porozumění mezi EIB a dalšími evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti;
c)
pokud je to možné a vhodné, stávajících rámcových dohod mezi EIB a přijímající zemí. Při podepisování nových dohod nebo změnách stávajících dohod usiluje EIB o to, aby bylo umožněno jejích zveřejnění;
d)
politiky EIB pro přidělování prostředků.
2. Komise na svých internetových stránkách zveřejní konkrétní informace týkající se všech případů zpětného získávání plateb podle dohody o záruce uvedené v článku 14 a dohody, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy týkající se uplatňování nároků, uvedené v čl. 15 odst. 2, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti.
Článek 13
Nespolupracující jurisdikce
V rámci svých finančních operací netoleruje EIB žádné nezákonné činnosti, včetně praní peněz, financování terorismu, daňových podvodů nebo daňových úniků, korupce a podvodů ohrožujících zájmy Unie. EIB se zejména nepodílí na žádné finanční operaci prováděné ve způsobilé zemi prostřednictvím zahraničního nástroje umístěného v nespolupracující jurisdikci, kterou za nespolupracující označuje Unie, Organizace spojených národů, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finanční akční výbor.
Ve svých finančních operacích uplatňuje EIB zásady a standardy stanovené v právu Unie upravujícím předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu, případně včetně požadavku ohledně přijetí přiměřených opatření ke zjištění totožnosti skutečných vlastníků.
Článek 14
Dohoda o záruce
Komise a EIB podepíší dohodu o záruce, která bude obsahovat podrobná ustanovení a postupy týkající se záruky EU podle článku 8, a informují o ní Evropský parlament a Radu.
Článek 15
Zpětné získávání plateb provedených Komisí
1. Pokud Komise provede jakoukoli platbu v rámci záruky EU, usiluje EIB jménem a na účet Komise o uplatnění nároků z vyplacených částek.
2. Komise a EIB podepíší samostatnou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy týkající se uplatňování nároků, a to nejpozději do dne podpisu dohody uvedené v článku 14.
Článek 16
Kontrola Účetním dvorem
Záruku EU a v jejím rámci poskytnuté a zpětně získané platby k tíži nebo ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie kontroluje Účetní dvůr.
Článek 17
Opatření proti podvodům
1. EIB bezodkladně uvědomí úřad OLAF a poskytne mu nezbytné informace, jakmile má v jakékoli fázi přípravy, provádění nebo ukončování projektů, na něž se vztahuje záruka EU, důvodné podezření že došlo k možnému podvodu, korupci, praní peněz nebo jinému protiprávní jednání, které může ohrozit finanční zájmy Unie.
2. V zájmu ochrany finančních zájmů Evropské unie je úřad OLAF oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy vyplývajícími z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16), aby zjistil, zda ve spojitosti s finančními operacemi nedošlo k podvodu, korupci, praní peněz nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. OLAF může příslušným orgánům dotčených členských států předat informace získané během vyšetřování.
Jestliže se uvedené protiprávní jednání potvrdí, je EIB nápomocna při vymáhání finančních prostředků s ohledem na své finanční operace a v rámci svých pravomocí.
3. Finanční dohody podepsané v souvislosti s projekty podpořenými na základě tohoto rozhodnutí obsahují ustanovení umožňující pozastavení finančních operací EIB a v případě potřeby odpovídající opatření k vymáhání finančních prostředků v případech podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání. Rozhodnutí, zda pozastavit nebo zrušit financování EIB, přijímá EIB po náležitém posouzení všech okolností a rizik.
4. EIB se nadále spoléhá na své jednotné kontaktní místo pro boj proti korupci a podvodům určené zaměstnancům EIB a všem zúčastněným stranám.
5. EIB při svých finančních operacích uplatňuje svůj Mechanismus pro vyloučení protistran zapojených do podvodného a korupčního jednání, který obsahuje kritéria pro vyloučení uvedená v centrální databázi Unie pro vyloučení s cílem zajistit, aby byla práva všech stran dodržena.
Článek 18
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Přenesená pravomoc uvedená v článku 4 se Komisi svěřuje na dobu neurčitou počínaje dnem 11. května 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení pravomoci se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19
Přezkum v polovině období
Komise do 31. prosince 2016 ve spolupráci s EIB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu v polovině období, hodnotící provádění tohoto rozhodnutí v počátečních letech, doplněnou případně o návrh na změnu tohoto rozhodnutí. Zpráva v polovině období vychází z nezávislého externího hodnocení a příspěvku EIB.
Tato zpráva zahrnuje zejména:
a)
posouzení provádění politiky přidělování;
b)
posouzení podávání zpráv EIB a případná doporučení na jeho zlepšení;
c)
posouzení rámce pro měření výsledků, včetně ukazatelů a kritérií výkonnosti a jejich přínosu k dosažení cílů tohoto rozhodnutí;
d)
podrobný popis kritérií posuzovaných pro účely doporučení ohledně případného úplného nebo částečného uvolnění nepovinné dodatečné částky.
Článek 20
Předložení závěrečné zprávy
Do 31. prosince 2021 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 466/2014/EÚ
zo 16. apríla 2014,
ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 209 a 212,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),
keďže:
(1)
Európska investičná banka (EIB) okrem svojho základného poslania, ktorým je financovanie investícií v Európskej únii, ktoré je aj naďalej jej hlavnou úlohou a hlavným cieľom, uskutočňuje na podporu vonkajších politík Únie aj finančné operácie mimo Únie. Týmto sa v prospech cieľových tretích krajín umožňuje doplniť rozpočtové zdroje Únie, ktoré sú k dispozícii pre vonkajšie regióny, o finančnú silu EIB. EIB vykonávaním týchto finančných operácií nepriamo prispieva k všeobecným zásadám a politickým cieľom Únie, ktoré zahŕňajú zníženie chudoby prostredníctvom inkluzívneho rastu a udržateľného hospodárstva, environmentálny a sociálny rozvoj a prosperitu Únie v meniacich sa globálnych ekonomických podmienkach.
(2)
V článku 209 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v spojení s jej článkom 208 sa ustanovuje, že EIB má prispievať, za podmienok stanovených v jej štatúte, k uskutočňovaniu opatrení potrebných na plnenie cieľov politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce.
(3)
S cieľom podporovať vonkajšiu činnosť Únie a v záujme toho, aby mohla EIB financovať investície mimo Únie bez toho, aby táto činnosť mala nepriaznivý vplyv na jej úverové postavenie, sa pri väčšine operácií EIB mimo Únie využíva rozpočtová záruka EÚ (ďalej len „záruka EÚ“), ktorú spravuje Komisia. Toto ešte viac podporuje úverovú bonitu EIB voči finančným trhom, čo má kľúčový význam.
(4)
Posledná záruka EÚ pre finančné operácie EIB podpísané v období od 1. februára 2007 do 31. decembra 2013 sa stanovila rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ (2). Záruka EÚ pre finančné operácie EIB mimo Únie na podporu politík Únie by sa mala ustanoviť pre viacročný finančný rámec na roky 2014 - 2020.
(5)
Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „garančný fond“) zriadený nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3) poskytuje rezervu likvidity pre rozpočet Únie na straty z finančných operácií EIB a z makrofinančnej pomoci a úverov Euratomu mimo Únie.
(6)
Mal by sa stanoviť zoznam krajín potenciálne oprávnených na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ. Takisto je vhodné stanoviť zoznam krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ.
(7)
Na základe nedávneho vývoja, ktorý umožnil Únii otvoriť novú kapitolu vo vzťahoch s Bhutánom a Mjanmarskom/Barmou, by sa mal do zoznamu krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, doplniť Bhután a Mjanmarsko/Barmu by sa malo doplniť do oboch zoznamov, aby sa podporili prebiehajúce politické a hospodárske reformy v oboch krajinách.
(8)
S cieľom zohľadniť významný politický vývoj by sa mal zoznam krajín skutočne oprávnených na finančné operácie EIB so zárukou EÚ podľa potreby preskúmať a na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu prílohy III. Zmeny Komisie v prílohe III by mali vychádzať z celkového posúdenia vrátane hospodárskych, sociálnych, environmentálnych a politických aspektov, a to najmä tých, ktoré sa týkajú demokracie, ľudských práv a základných slobôd. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa všetky príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(9)
V záujme zohľadnenia potenciálneho vývoja skutočných potrieb v oblasti financovania garančného fondu v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 480/2009 by sa mal maximálny strop záruky EÚ rozdeliť na fixný strop v maximálnej výške 27 000 000 000 EUR a na voliteľnú doplnkovú sumu vo výške 3 000 000 000 EUR. Financovanie Garančného fondu sa vo všeobecnom rozpočte Únie (rozpočtový riadok 01 03 06) zabezpečuje ex-post na základe údajov o plnení pre neuhradené zaručené vonkajšie úvery na konci roka n-2. Vzhľadom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1638/2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce nástroj európskeho susedstva a partnerstva, sa „spätné toky prostriedkov“ vychádzajúce zo stredozemského rizikového kapitálu a z úverových investícií uzavretých pred rokom 2007, na ktoré sa použili rozpočtové prostriedky EÚ, zhromaždili na zvereneckom účte vytvorenom pre nástroj pre euro-stredozemské investície a partnerstvo (FEMIP). Časť týchto spätných tokov by sa mala použiť pre Garančný fond ako výnimočné opatrenie na zabezpečenie toho, aby sa stropy finančných operácií EIB podľa tohto rozhodnutia udržali pre obdobie rokov 2014 - 2020 na primeranej úrovni. Zostávajúce prostriedky by sa mali vrátiť do všeobecného rozpočtu Únie.
(10)
Otázky, ktoré by sa mali posúdiť pri aktivácii celej alebo časti voliteľnej doplnkovej sumy, by mali zahŕňať: pokrok vo vykonávaní tohto rozhodnutia zo strany EIB, najmä výsledky operácií EIB, a to na základe informácií okrem iného z rámca merania výsledkov, vrátane vplyvu na rozvoj; potreby v oblasti financovania garančného fondu, pričom sa zohľadnia minulé a budúce neuhradené sumy týkajúce sa všetkých činností, na ktoré sa Garančný fond vzťahuje; makroekonomická, finančná a politická situácia oprávnených regiónov a krajín v čase priebežného preskúmania.
(11)
Sumy, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ, by v každom regióne mali naďalej predstavovať stropy financovania zo strany EIB so zárukou EÚ, a nie ciele, ktoré má EIB splniť. Stropy by sa mali vyhodnotiť v rámci priebežného preskúmania tohto rozhodnutia, a to najmä vzhľadom na možné zmeny zoznamu regiónov a krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB.
(12)
Finančné operácie EIB by mali byť v súlade s vlastnými stratégiami prijímajúcej krajiny. Vzhľadom na to sa v záujme posilnenia koherencie a zamerania činností EIB v oblasti vonkajšieho financovania na podporu politík Únie, ako aj v záujme zabezpečenia maximálneho prospechu pre príjemcov stanovujú v rozhodnutí č. 1080/2011/EÚ všeobecné ciele finančných operácií EIB v rámci všetkých oprávnených regiónov a krajín, t. j. rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora malých a stredných podnikov (MSP), rozvoj sociálnej a hospodárskej infraštruktúry a zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy, ktoré vychádzajú z komparatívnych predností EIB v oblastiach, v ktorých preukázateľne dosahuje dobré výsledky. Tieto ciele by sa mali v tomto rozhodnutí zachovať, aby sa naďalej podporoval udržateľný rast a tvorba pracovných miest.
(13)
Zlepšenie prístupu MSP k financovaniu vrátane prístupu MSP z Únie, ktoré investujú v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, môže zohrávať dôležitú úlohu pri stimulovaní hospodárskeho rozvoja a v boji proti nezamestnanosti. V záujme zabezpečenia účinného dosahu na MSP by mali byť finančné operácie EIB orientované na výsledok. Pokiaľ je to možné, EIB by mala v záujme podpory miestneho rozvoja investovať do aktivít malých a stredných podnikov v oblasti výskumu a inovácie. EIB by mala v oprávnených krajinách spolupracovať s miestnymi finančnými sprostredkovateľskými inštitúciami, ktoré by mali začlenené do miestneho hospodárstva, a to najmä s cieľom zaručiť, aby časť finančných výhod prešla na ich klientov a aby sa v porovnaní s inými zdrojmi financovania poskytla pridaná hodnota. EIB by mala v rámci možností zároveň zvýšiť rôznorodosť svojich finančných partnerov v krajinách, v ktorých pôsobí. Počas hĺbkovej analýzy by EIB mala posúdiť, či sú finančné operácie na podporu MSP prostredníctvom finančného sprostredkovateľa v súlade s regionálnymi technickými operačnými usmerneniami, rámcom merania výsledkov a normami EIB. EIB by mala vytvoriť mechanizmus vykazovania, aby sa zabezpečilo, že prostriedky určené MSP sa používajú v ich prospech. EIB by ako súčasť svojho príspevku k priebežnému preskúmaniu mala poskytnúť konsolidovanú správu o financovaní MSP podľa tohto rozhodnutia.
(14)
Krytie zárukou EÚ, ktorá je obmedzená na riziká štátneho a politického charakteru, nie je samo osebe dostatočné na zabezpečenie zmysluplnej činnosti EIB na podporu mikrofinancovania. Táto činnosť by sa preto, ak je to vhodné, mala vykonávať v spojení s rozpočtovými zdrojmi, ktoré sú dostupné v rámci iných nástrojov a prostredníctvom sprostredkovateľských inštitúcií aj na miestnej úrovni, ako prostriedok na podporu rastu a mala by nepriamo prispieť k znižovaniu chudoby v chudobnejších krajinách.
(15)
EIB by mala pokračovať vo financovaní investičných projektov v oblastiach sociálnej, environmentálnej a hospodárskej infraštruktúry vrátane dopravy a energetiky a mala by zvážiť zvýšenie svojej činnosti na podporu infraštruktúry v zdravotníctve a vzdelávaní, pokiaľ táto činnosť prináša zreteľnú pridanú hodnotu.
(16)
Na účely posilnenia rozmeru záruky EÚ týkajúceho sa zmeny klímy by sa mal stanoviť celkový cieľ pre objem operácií a zaviesť systém umožňujúci posudzovanie emisií skleníkových plynov ex-ante v súvislosti s projektmi so zárukou EÚ. Finančné operácie EIB na podporu zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy by mali predstavovať aspoň 25 % celkových finančných operácií EIB, a to v záujme ďalšej podpory cieľov Únie v oblasti klímy z celosvetového hľadiska. EIB by mala v spolupráci s Komisiou poskytnúť svoje technické znalosti na podporu verejných a súkromných protistrán, ktoré profitujú z finančných operácií EIB, pri riešení problematiky zmeny klímy, ako aj na čo najlepšie využívanie dostupných finančných prostriedkov. Pri projektoch na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu by malo byť dostupné zvýhodnené financovanie. Finančné operácie EIB by sa mali podľa možnosti a vhodnosti doplniť o finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Únie prostredníctvom efektívneho a primeraného spájania grantov a úverov na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v kontexte vonkajšej pomoci Únie. V tejto súvislosti by mala výročná správa Komisie určená Európskemu parlamentu a Rade obsahovať podrobné informácie o finančných nástrojoch využívaných na financovanie týchto projektov, pričom by sa v nej mali stanoviť sumy finančných operácií EIB a príslušné sumy grantov.
(17)
V rámci oblastí, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, by základným cieľom finančných operácií EIB mala byť regionálna integrácia medzi krajinami, najmä hospodárska integrácia medzi predvstupovými krajinami, krajinami susedstva a Úniou. V tomto kontexte by EIB mala byť schopná podporovať partnerské krajiny v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, priamymi zahraničnými investíciami spoločností z Únie, ktoré napomáhajú hospodársku integráciu s Úniou a ktoré prispievajú k podpore transferu technológií a znalostí, a to za predpokladu, že pri hĺbkovej analýze investičných projektov sa primeraná pozornosť venuje minimalizovaniu rizika negatívneho vplyvu finančných operácií EIB na zamestnanosť v Únii. EIB by takisto mala byť podnecovaná k tomu, aby na vlastné riziko podporovala priame zahraničné investície v partnerských krajinách prostredníctvom spoločností z Únie, pričom by sa mala zohľadniť kapacita EIB na znášanie rizika.
(18)
EIB by mala pravidelne vykonávať hodnotenia činností podporovaných podľa tohto rozhodnutia, a to hodnotenie ex-post alebo priebežné hodnotenie, s cieľom posúdiť ich relevantnosť, výsledky a účinky na rozvoj a identifikovať tie aspekty, ktoré by mohli zlepšiť budúce činnosti. Takéto hodnotenia by mali prispieť k zodpovednosti a analýze udržateľnosti.
(19)
Praktické opatrenia na prepojenie všeobecných cieľov záruky EÚ a ich plnenia sa stanovia v regionálnych technických operačných usmerneniach. Takéto usmernenia by mali byť v súlade so širším rámcom regionálnej politiky Únie vrátane zásady diferenciácie v európskej susedskej politike. Regionálne technické operačné usmernenia by sa mali preskúmať po prijatí tohto rozhodnutia a ďalej aktualizovať po jeho priebežnom preskúmaní, aby sa prispôsobili vývoju vo vonkajších politikách a prioritách Únie. Pri aktualizácii regionálnych technických operačných usmernení by sa okrem iného mal zohľadniť príslušný vývoj v oprávnených krajinách.
(20)
V súlade s Protokolom č. 5 o štatúte Európskej investičnej banky, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) a ZFEÚ sa žiadosti, ktoré boli podané priamo EIB v súvislosti s finančnými operáciami EIB, ktoré sa majú vykonať podľa tohto rozhodnutia, predkladajú Komisii, aby vydala stanovisko o súlade s príslušnými právnymi predpismi a politikami Únie. Ak v prípade finančných operácií EIB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, vydá Komisia záporné stanovisko k akejkoľvek takejto operácii, táto operácia by nemala byť krytá zárukou EÚ.
(21)
Zatiaľ čo silnou stránkou EIB zostáva, že je špecifickým modelom verejnej investičnej banky, v ktorej pôsobnosti je poskytovanie dlhodobých úverov s cieľom plniť politické ciele stanovené jej akcionármi, finančné operácie EIB by mali prispievať tak k presadzovaniu všeobecných zásad, ktorými sa riadi vonkajšia činnosť Únie, ako sa uvádza v článku 21 ZEÚ, t. j. k upevňovaniu a podpore demokracie a právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd, ako aj k plneniu medzinárodných záväzkov a dohôd vrátane dohôd v oblasti životného prostredia, ktorých je Únia zmluvnou stranou. EIB by mala predovšetkým prispieť k hospodárskej, finančnej a technickej spolupráci s tretími krajinami v súlade s článkom 212 ZFEÚ. Okrem toho by činnosť EIB mala byť v súlade s medzinárodným právom vrátane rešpektovania zásad Charty Organizácie Spojených národov. Činnosť EIB by v príslušných etapách projektového cyklu tiež mala byť v súlade s ustanoveniami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor). V súvislosti s rozvojovými krajinami by finančné operácie EIB mali posilniť ich udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj, a to najmä v prípade najviac znevýhodnených krajín, ich plynulé a postupné začleňovanie do svetového hospodárstva, ako aj súlad s cieľmi, ktoré schválila Únia v rámci spolupráce s Organizáciou Spojených národov a inými relevantnými medzinárodnými organizáciami. Prispievaním k vykonávaniu opatrení nevyhnutných na presadzovanie cieľov politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce v súlade s článkom 209 ods. 3 ZFEÚ by sa mala EIB usilovať o nepriamu podporu dosiahnutia miléniových rozvojových cieľov Organizácie Spojených národov do roku 2015 - a po roku 2015 o dosiahnutie akýchkoľvek nových rozvojových cieľov, ktoré môžu zmeniť alebo nahradiť miléniové rozvojové ciele, a to vo všetkých regiónoch, v ktorých pôsobí.
(22)
Činnosť EIB na základe tohto rozhodnutia by mala podporovať vykonávanie Európskeho konsenzu o rozvoji, programu zmien a zásad účinnosti pomoci uvedených v Parížskej deklarácii z roku 2005, Akčnom programe z Akkry z roku 2008 a v dohode o Pusanskom partnerstve z roku 2011. Okrem toho by mala byť v súlade so strategickým rámcom EÚ a akčným plánom pre ľudské práva a demokraciu, ktorý Rada schválila 25. júna 2012, ako aj s medzinárodnými dohodami v oblasti životného prostredia vrátane záväzkov týkajúcich sa biodiverzity. Činnosť by sa mala vykonávať prostredníctvom viacerých konkrétnych opatrení, najmä prostredníctvom posilnenia kapacít EIB na posudzovanie environmentálnych, sociálnych, rozvojových aspektov investičných projektov vrátane ľudských práv, základných slobôd a rizík súvisiacich s konfliktom a prostredníctvom podpory konzultácií s verejnými orgánmi a občianskou spoločnosťou na miestnej úrovni. V tejto súvislosti by EIB mala vykonávať a ďalej rozvíjať svoj rámec merania výsledkov, ktorý poskytuje podrobný súbor ukazovateľov merajúcich hospodársky, environmentálny, sociálny a rozvojový vplyv jej finančných operácií počas projektového cyklu EIB. Vykonávanie rámca merania výsledkov by sa malo posúdiť v rámci priebežného preskúmania tohto rozhodnutia. Pri hĺbkovej analýze investičného projektu by mala EIB, ak je to vhodné a v súlade so sociálnymi a environmentálnymi zásadami Únie a najlepšími medzinárodnými postupmi, ako aj právom Únie a vnútroštátnym právom prijímajúcej krajiny, vyžadovať, aby žiadateľ o investičný projekt uskutočňoval konzultácie na miestnej úrovni a aby o ich výsledkoch informoval verejnosť s cieľom zohľadniť vplyv projektov na príslušné zainteresované strany. EIB by počas celého procesu prípravy projektov mala udržiavať kontakt so žiadateľmi o projekty a s prijímateľmi projektov. Zmluvy o financovaní podpísané počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, týkajúce sa finančných operácií EIB s verejnými protistranami, by mali výslovne zahŕňať možnosť pozastaviť vyplácanie prostriedkov v prípade, že na základe tohto rozhodnutia dôjde k zrušeniu oprávnenosti krajiny, v ktorej sa investičný projekt uskutočňuje.
(23)
Na všetkých úrovniach - od strategického plánovania po prípravu súvisiacich investičných projektov - by sa malo zabezpečiť, aby finančné operácie EIB boli v súlade s vonkajšími politikami Únie a so všeobecnými cieľmi Únie ustanovenými v tomto rozhodnutí a aby ich podporovali. V záujme zvýšenia súdržnosti vonkajšej činnosti EÚ by sa mal ďalej posilniť dialóg medzi Komisiou a EIB vrátane Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) o politike a stratégii, pričom by sa mali naďalej riadne informovať Európsky parlament a Rada. Kancelárie EIB mimo Únie by sa mali v rámci možností umiestňovať v priestoroch delegácií Únie, aby sa táto spolupráca podporila a zároveň sa obe strany spoločne podieľali na prevádzkových nákladoch. Memorandum o porozumení medzi Európskou komisiou a Európskou investičnou bankou pokiaľ ide o spoluprácu a koordináciu v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje externý mandát, ktoré bolo zrevidované v roku 2013 na zlepšenie spolupráce a včasnej vzájomnej výmeny informácií medzi Komisiou, ESVČ a EIB na operačnej úrovni by sa malo aj naďalej uplatňovať. Spolupráca v rámci memoranda o porozumení by mala zahŕňať predovšetkým pravidelné preskúmanie uplatňovania zásady diferenciácie v susedských krajinách. Je mimoriadne dôležité, aby počas prípravy relevantných programových dokumentov existovala v prípade potreby včasná a systematická výmena názorov medzi Komisiou a EIB vrátane ESVČ, ktorá by umožnila dosiahnuť maximálne synergie medzi ich činnosťami. Posilniť by sa mala aj spolupráca v oblasti dodržiavania ľudských práv, základných slobôd a predchádzania konfliktom. EIB by sa mala nabádať k spolupráci s delegáciami Únie počas projektového cyklu EIB.
(24)
Vonkajšie vzťahy Únie by sa mali od roku 2014 podporovať niekoľkými nástrojmi najmä nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 (4). V záujme posilnenia súdržnosti celkovej pomoci Únie v dotknutých regiónoch by sa mali podľa potreby využiť možnosti na prípadné prepojenie financovania zo strany EIB s rozpočtovými zdrojmi Únie vo forme finančných nástrojov stanovených v hlave VIII nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5) a technickej pomoci na vypracúvanie a vykonávanie projektov pomocou nástroja predvstupovej pomoci zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 (6), nástroja európskeho susedstva zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 (7), nástroja financovania rozvojovej spolupráce zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 (8), nástroja partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 234/2014 (9), nástroja financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 (10), nástroja na podporu stability a mieru ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 (11) a nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 237/2014 (12). V nadväznosti na rozhodnutie č. 1080/2011/EÚ Komisia vytvorila platformu EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce s cieľom optimalizovať fungovanie mechanizmov kombinujúcich granty a úvery mimo Únie, a to najmä pri plnení všeobecného rozpočtu Únie a realizácii úverov EIB, ako aj s cieľom vymieňať si najlepšie postupy týkajúce sa správy a hodnotiacich kritérií na projektovej úrovni. Účasť EIB a iných finančných inštitúcií na kombinovaných mechanizmoch financovania by mala byť plne v súlade s vonkajšími cieľmi Únie, účinnosťou pomoci a transparentnosťou.
(25)
EIB by sa pri svojich finančných operáciách mimo Únie, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, mala usilovať o ďalšie posilňovanie koordinácie a spolupráce s európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, najmä s tými, ktoré sa zúčastňujú na platforme EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce. Táto spolupráca zahŕňa v náležitých prípadoch spoluprácu na úrovni sektorovej podmienenosti, princíp vzájomnej dôvery, pokiaľ ide o uplatňované postupy, využívanie spolufinancovania, ako aj účasť na globálnych iniciatívach, ako sú iniciatívy na podporu koordinácie pomoci a jej účinnosti. Táto koordinácia a spolupráca by mala byť zameraná na minimalizáciu možného zdvojenia nákladov a zbytočného prekrývania činností. Spolupráca by mala byť založená na zásade reciprocity. V prípade, že je to vhodné, by sa mal podporovať recipročný prístup zo strany EIB k finančným nástrojom zriadeným inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami. Tripartitné memorandum o porozumení medzi Komisiou, skupinou EIB a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBOR) týkajúce sa spolupráce mimo Únie, ktoré umožňuje, aby skupina EIB a EBOR konali komplementárne a využívali pritom svoje príslušné komparatívne výhody, bolo aktualizované v roku 2012 tak, aby sa zohľadnilo rozšírenie geografickej pôsobnosti EBOR na región Stredozemia, a malo by sa naďalej uplatňovať. Zásady ustanovené v tomto rozhodnutí by sa mali uplatňovať aj vtedy, keď sa financovanie EIB vykonáva prostredníctvom dohôd o spolupráci s inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami.
(26)
EIB by sa mala nabádať, aby aj naďalej financovala operácie mimo Únie aj na vlastné riziko, okrem iného aj na podporu hospodárskych záujmov Únie, a to v krajinách a v prospech investičných projektov, ktoré majú dostatočnú bonitu podľa posúdenia EIB a po zohľadnení vlastnej kapacity na absorpciu rizika, aby sa využívanie záruky EÚ mohlo zamerať na tie krajiny a investičné projekty, v prípade ktorých záruka EÚ prináša pridanú hodnotu na základe vlastného posúdenia zo strany EIB, a to aj pokiaľ ide o udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj.
(27)
EIB by mala rozšíriť rozsah ponúkaných inovačných finančných nástrojov, a pritom sa viac zamerať na vypracovanie záručných nástrojov. Okrem toho by sa EIB mala usilovať aktívne sa podieľať na nástrojoch s rozdelením rizika a na financovaní projektov so stabilnou a predvídateľnou tvorbou peňažného toku prostredníctvom dlhových nástrojov kapitálového trhu. Konkrétne by mala zvážiť podporu dlhových nástrojov kapitálového trhu emitovaných alebo poskytnutých v prospech investičného projektu vykonaného v oprávnených krajinách. Okrem toho by EIB mala zvýšiť poskytovanie úverov v miestnych menách a emitovať dlhopisy na miestnych trhoch za predpokladu, že prijímajúce krajiny uskutočnia potrebné štrukturálne reformy, a to najmä vo finančnom sektore, ako aj iné opatrenia na uľahčenie jej činnosti. Pri diverzifikácii a rozširovaní nástrojov kapitálového trhu by sa malo dbať najmä na to, aby sa zabezpečilo, že tieto nástroje nebudú viesť k rizikovým finančným praktikám a zadlženosti, čím by sa mohli stať hrozbou pre finančnú stabilitu.
(28)
Komisia by mala každoročne podávať správu Európskemu parlamentu a Rade. V tejto správe by sa mali posúdiť finančné operácie EIB a ich súlad s týmto rozhodnutím, ich pridaná hodnota a príspevok k vonkajším politikám Únie, ich kvalita, rozvojový vplyv vychádzajúci z rámca merania výsledkov a finančné výhody prenesené na príjemcov. Mala by obsahovať aj informácie o uplatnení záruky EÚ, financovaní v oblasti zmeny klímy a biodiverzity podľa tohto rozhodnutia, uplatňovaní memoranda o porozumení medzi EIB a európskym ombudsmanom, ako aj opis spolupráce s Komisiou a inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane spoločného financovania. Správa by sa mala uverejniť, aby sa príslušným zainteresovaným stranám vrátane občianskej spoločnosti umožnilo, aby sa k nej vyjadrili.
(29)
Finančné operácie EIB na podporu vonkajších politík Únie by sa mali aj naďalej uskutočňovať v súlade so zásadami riadnych bankových postupov. Mali by aj naďalej prebiehať v súlade s pravidlami a postupmi EIB, do ktorých by sa mali uvedené zásady premietať, vrátane primeraných kontrolných opatrení a v súlade s vyhlásením EIB o sociálnych a environmentálnych normách, ako aj v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi týkajúcimi sa Dvora audítorov a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF). Pri uskutočňovaní finančných operácií by EIB mala zabezpečiť primerané uplatňovanie svojich politík voči slabo regulovaným alebo nespolupracujúcim jurisdikciám, ktoré takto označila Únia, Organizácia Spojených národov, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj alebo finančná akčná skupina, s cieľom prispievať k medzinárodnému boju proti daňovým podvodom a únikom a praniu špinavých peňazí. V záujme transparentnosti by EIB mala v čo najširšom možnom rozsahu v spolupráci s miestnymi finančnými sprostredkovateľmi vypracovať zoznam konečných príjemcov úverov.
(30)
EIB by mala prijať vhodné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že pri financovaní operácií, ktoré sú predmetom záruky EÚ, budú ochránené finančné záujmy Únie, a to prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii, praniu špinavých peňazí a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, a ktorými sa zároveň zaistí, aby bol úrad OLAF oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste priamo v priestoroch príjemcov. EIB by mala v súlade s usmernením Politika predchádzania a odrádzania od zakázaného konania v činnostiach Európskej investičnej banky (ďalej len „protikorupčná politika EIB“) prijatým v roku 2008 a revidovaným v roku 2013 úzko spolupracovať s príslušnými orgánmi Únie a členských štátov s cieľom posilniť platné opatrenia proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a pomôcť zlepšiť ich presadzovanie. V súlade so svojou politikou informátorstva by EIB mala venovať osobitnú pozornosť informáciám od informátorov týkajúcim sa prípadného podvodu, korupcie alebo inej nezákonnej činnosti, ktoré umožňujú riadnu kontrolu, spätnú väzbu a ochranu proti odvetným opatreniam.
(31)
Správne orgány EIB by sa mali nabádať, aby prijímali potrebné opatrenia na prispôsobenie činnosti EIB tak, aby účinne prispievala k vonkajším politikám Únie a aby primerane plnila požiadavky stanovené v tomto rozhodnutí,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Záruka EÚ
1. Únia poskytuje Európskej investičnej banke (EIB) rozpočtovú záruku na finančné operácie vykonávané mimo Únie (ďalej len „záruka EÚ“). Záruka EÚ sa poskytuje ako globálna záruka na platby splatné v prospech EIB, ktoré jej ale neboli uhradené, a to v súvislosti s úvermi, úverovými zárukami a dlhovými nástrojmi kapitálového trhu, ktoré boli poskytnuté alebo emitované na investičné projekty EIB oprávnené podľa odseku 2.
2. Na poskytnutie záruky EÚ sú oprávnené úvery, úverové záruky a dlhové nástroje kapitálového trhu, ktoré EIB poskytla alebo emitovala v súlade so svojimi vlastnými pravidlami a postupmi, a to vrátane vyhlásenia EIB o environmentálnych a sociálnych zásadách a normách, na investičné projekty uskutočňované v oprávnených krajinách a v záujme podpory relevantných cieľov vonkajšej politiky Únie, pri ktorých sa financovanie zo strany EIB poskytlo v súlade s podpísanou dohodou, ktorej platnosť neuplynula a ktorá ani nebola zrušená (ďalej len „finančné operácie EIB“).
3. Finančné operácie EIB na podporu vonkajších politík Únie sa aj naďalej realizujú v súlade so zásadami riadnych bankových postupov.
4. Záruka EÚ je obmedzená na 65 % celkovej sumy, ktorá bola v rámci finančných operácií EIB vyplatená a zaručená, zníženej o splatené sumy a zvýšenej o všetky súvisiace sumy.
5. Záruka EÚ sa vzťahuje na finančné operácie EIB podpísané v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
6. Ak pri uplynutí obdobia uvedeného v odseku 5 Európsky parlament a Rada neprijmú rozhodnutie, ktorým sa EIB poskytuje nová záruka EÚ za straty z jej finančných operácií mimo Únie, uvedené obdobie sa automaticky predĺži raz o šesť mesiacov.
Článok 2
Stropy finančných operácií EIB so zárukou EÚ
1. Maximálny strop finančných operácií EIB so zárukou EÚ nepresiahne počas obdobia rokov 2014 - 2020 sumu 30 000 000 000 EUR. Do stropu sa nezapočítavajú sumy, ktoré boli pôvodne vyčlenené na financovanie operácií, ale boli následne zrušené.
Maximálny strop sa rozdelí na:
a)
fixný strop v maximálnej výške 27 000 000 000 EUR;
b)
voliteľnú doplnkovú sumu vo výške 3 000 000 000 EUR.
O úplnej alebo čiastočnej aktivácii sumy uvedenej v písmene b) a o jej regionálnom rozdelení rozhodnú po priebežnom preskúmaní, ako sa stanovuje v článku 19, Európsky parlament a Rada v súlade s riadnym legislatívnym postupom.
2. Fixný strop uvedený v odseku 1 písm. a) sa rozdelí na regionálne stropy a podstropy, ako sa ustanovuje v prílohe I. V prípade regionálnych stropov EIB postupne zabezpečí vyvážené rozdelenie medzi krajinami v rámci regiónov, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ.
Článok 3
Všeobecné ciele a zásady
1. Záruka EÚ sa poskytuje len na finančné operácie EIB, ktoré majú pridanú hodnotu na základe vlastného posúdenia zo strany EIB a ktorými sa podporuje ktorýkoľvek z týchto všeobecných cieľov:
a)
rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora MSP;
b)
rozvoj sociálnej a hospodárskej infraštruktúry vrátane dopravnej, energetickej a environmentálnej infraštruktúry a informačných a komunikačných technológií;
c)
zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy.
2. Finančné operácie EIB, ktoré sa uskutočňujú podľa tohto rozhodnutia, prispievajú k všeobecným záujmom EÚ, a to najmä zásadám, ktorými sa riadi vonkajšia činnosť Únie, ako sa uvádza v článku 21 ZEÚ, ako aj k vykonávaniu medzinárodných dohôd v oblasti životného prostredia, ktorých je Únia zmluvnou stranou, pričom sa zachováva osobitný charakter EIB ako investičnej banky. Správne orgány EIB sa nabádajú, aby prijímali potrebné opatrenia na prispôsobenie činnosti EIB tak, aby účinne prispievala k vonkajším politikám Únie a aby primerane plnila požiadavky stanovené v tomto rozhodnutí.
3. Základným cieľom finančných operácií EIB v rámci oblastí, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele stanovené v odseku 1, je regionálna integrácia medzi krajinami vrátane predovšetkým hospodárskej integrácie medzi predvstupovými krajinami, krajinami susedstva a Úniou. EIB realizuje finančné operácie v prijímajúcich krajinách v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, a to prostredníctvom podpory priamych zahraničných investícií, ktoré napomáhajú hospodársku integráciu s Úniou.
4. V rozvojových krajinách vymedzených v zozname prijímateľov oficiálnej rozvojovej pomoci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj prispievajú finančné operácie EIB v súlade s článkami 208 a 209 ZFEÚ nepriamo k cieľom politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce, ako je zníženie chudoby prostredníctvom inkluzívneho rastu a udržateľného hospodárstva, environmentálny a sociálny rozvoj.
5. Na zabezpečenie čo najväčšieho rozvojového vplyvu investícií súkromného sektora sa EIB usiluje posilňovať miestny súkromný sektor v prijímajúcich krajinách prostredníctvom podpory miestnych investícií, ako sa ustanovuje v odseku 1 písm. a). V rámci finančných operácií EIB, ktorými sa podporujú všeobecné ciele stanovené v odseku 1, sa vyvinie aj úsilie o zahrnutie podpory investičných projektov MSP z Únie. Na účinné monitorovanie využívania prostriedkov v prospech dotknutých MSP pripraví EIB primerané zmluvné požiadavky pre finančných sprostredkovateľov vrátane noriem podávania správ zo strany prijímateľov.
EIB spolupracuje s finančnými sprostredkovateľmi, ktorí môžu podporovať osobitné potreby MSP v krajinách, kde sa operácie realizujú, a ktorí sa nezúčastňujú na finančných operáciách EIB vykonávaných v oprávnenej krajine prostredníctvom nástrojov umiestnených v cudzej nespolupracujúcej jurisdikcii uvedenej v článku 13.
6. Finančnými operáciami EIB, ktorými sa podporujú všeobecný cieľ stanovený v odseku 1 písm. b), sa podporujú investičné projekty predovšetkým v oblastiach dopravy, energetiky, environmentálnej infraštruktúry, informačných a komunikačných technológií, zdravotníctva a vzdelávania. Zahŕňa to výrobu a integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, transformáciu energetických systémov umožňujúcu prechod k technológiám a palivám s nižšími emisiami uhlíka, udržateľnú energetickú bezpečnosť a energetickú infraštruktúru vrátane infraštruktúry na výrobu plynu, a prepravu na trh Únie s energiou, ako aj elektrifikáciu vidieckych oblastí, environmentálnu infraštruktúru, ako napríklad vodu a hygienické zariadenia a zelenú infraštruktúru, telekomunikácie a infraštruktúru širokopásmových sietí.
7. Finančnými operáciami EIB, ktorými sa podporujú všeobecné ciele stanovené v odseku 1 písm. c), sa podporujú investičné projekty v oblasti zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy, ktoré prispievajú k celkovému cieľu Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, a to najmä prostredníctvom vyhýbania sa emisiám skleníkových plynov alebo ich znižovania v oblastiach energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej účinnosti a udržateľnej dopravy, alebo prostredníctvom zvyšovania odolnosti voči nepriaznivým vplyvom zmeny klímy v zraniteľných krajinách, odvetviach a spoločenstvách. Kritériá oprávnenosti pre projekty v oblasti zmeny klímy sú vymedzené v stratégii EIB v oblasti zmeny klímy, ktorá bude aktualizovaná do konca roku 2015. Na tento účel by sa mala do postupu environmentálneho hodnotenia zahrnúť analýza uhlíkovej stopy, ktorou sa zistí, či sa v projektových návrhoch optimalizuje zvýšenie energetickej efektívnosti. Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, predstavuje objem týchto operácií aspoň 25 % celkových finančných operácií EIB.
8. V súlade s cieľmi Únie a medzinárodnými cieľmi v oblasti zmeny klímy EIB v spolupráci s Komisiou aktualizuje do konca roku 2015 svoju stratégiu v oblasti zmeny klímy, pokiaľ ide o finančné operácie EIB. Táto aktualizácia okrem iného zahŕňa konkrétne kroky na zabezpečenie súladu investičných projektov podľa tohto rozhodnutia s cieľmi Únie v oblasti zmeny klímy a na posilnenie snahy o podporu obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.
9. Záruka EÚ sa vzťahuje len na finančné operácie EIB uskutočňované v oprávnených krajinách, ktoré s EIB uzavreli rámcovú dohodu ustanovujúcu právne podmienky, za ktorých sa takéto operácie majú uskutočňovať.
Článok 4
Zahrnuté krajiny
1. Zoznam krajín, ktoré sú potenciálne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, sa uvádza v prílohe II. Zoznam krajín, ktoré sú oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, sa uvádza v prílohe III a nie sú v ňom zahrnuté žiadne iné krajiny ako tie, ktoré sú uvedené v prílohe II. V prípade krajín, ktoré v prílohe II uvedené nie sú, sa o oprávnenosti na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ rozhoduje v rámci riadneho legislatívneho postupu, pričom každá krajina sa posudzuje osobitne.
2. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 18 týkajúce sa zmeny prílohy III. Rozhodnutia Komisie sa zakladajú na celkovom posúdení vrátane posúdenia ekonomických, sociálnych, environmentálnych a politických aspektov, a to predovšetkým tých, ktoré súvisia s demokraciou, ľudskými právami a základnými slobodami, ako aj na príslušných uzneseniach Európskeho parlamentu a rozhodnutiach a záveroch Rady.
3. Delegované akty, ktorými sa mení príloha III, nemajú vplyv na záruku EÚ poskytnutú na finančné operácie EIB, ktoré boli podpísané pred nadobudnutím účinnosti uvedených delegovaných aktov, s výhradou odseku 4.
4. Vyplácanie prostriedkov v rámci finančných operácií EIB, ktoré využívajú komplexnú záruku, ako sa uvádza v článku 8 ods. 1, sa neuskutočňuje v krajinách, ktoré nie sú uvedené v zozname v prílohe III.
5. Záruka EÚ sa nevzťahuje na finančné operácie EIB v tej krajine, ktorá dohodu týkajúcu sa takýchto operácií podpísala až po pristúpení k Únii.
Článok 5
Príspevok finančných operácií EIB k politikám Únie
1. Komisia spolu s EIB aktualizuje existujúce regionálne technické operačné usmernenia pre finančné operácie EIB do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.
Regionálne technické operačné usmernenia sú v súlade so širším rámcom regionálnej politiky Únie stanoveným v prílohe IV. Regionálnymi technickými operačnými usmerneniami sa najmä zabezpečí, aby sa financovaním zo strany EIB na základe tohto rozhodnutia dopĺňali príslušné politiky, programy a nástroje pomoci Únie v jednotlivých regiónoch.
Komisia a EIB pri aktualizovaní regionálnych technických operačných usmernení zohľadnia príslušné uznesenia Európskeho parlamentu a rozhodnutia a závery Rady. Regionálne technické operačné usmernenia sú v súlade s prioritami obsiahnutými v národných alebo regionálnych programoch, ktoré pripravili podľa možností prijímajúce krajiny, pričom by sa v nich mali riadne zohľadniť konzultácie s miestnou občianskou spoločnosťou počas procesu prípravy uvedených programov.
Komisia zašle aktualizované znenie regionálnych technických operačných usmernení Európskemu parlamentu a Rade hneď po jeho vypracovaní.
EIB v rámci stanovenom regionálnymi technickými operačnými usmerneniami vymedzí príslušné stratégie financovania a zabezpečí ich vykonávanie.
Finančné operácie EIB sú v súlade s regionálnymi technickými operačnými usmerneniami a stratégiami prijímajúcej krajiny.
Regionálne technické operačné usmernenia sa prehodnotia po ukončení priebežného preskúmania uvedeného v článku 19.
2. V rámci postupu stanoveného v článku 19 Protokolu č. 5 vydá Komisia k finančným operáciám EIB stanovisko. Ak Komisia v prípade finančnej operácie EIB, na ktorú sa vzťahuje toto rozhodnutie, vydá negatívne stanovisko, táto operácia nebude krytá zárukou EÚ.
Článok 6
Spolupráca s Komisiou a ESVČ
1. V záujme maximalizácie synergie medzi finančnými operáciami EIB a rozpočtovými zdrojmi Únie sa ďalej posilňuje súlad vonkajších činností EIB s cieľmi vonkajšej politiky Únie, a to najmä aktualizovaním regionálnych technických operačných usmernení uvedených v článku 5, v prípade ktorých sa podľa potreby vedú konzultácie s ESVČ, ako aj pravidelným a systematickým dialógom a včasnou výmenou informácií:
a)
o strategických dokumentoch vypracovaných Komisiou alebo ESVČ, napríklad o dokumentoch o stratégii týkajúcej sa krajiny alebo regiónu, orientačných programoch, akčných plánoch a predvstupových dokumentoch;
b)
o dokumentoch strategického plánovania EIB, rozpracovaných investičných projektoch a výročných správach EIB pre Komisiu;
c)
o iných politických a operačných aspektoch.
2. Spolupráca sa uskutočňuje v jednotlivých regiónoch osobitne, a to aj na úrovni delegácií Únie, pričom sa zohľadňuje úloha EIB, ako aj politiky Únie v každom regióne.
Článok 7
Spolupráca s inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami
1. V záujme maximalizácie synergie, spolupráce a efektívnosti, spoločného vytvorenia inovačných finančných nástrojov a zabezpečenia obozretného a primeraného rozdelenia rizík a koherentnej podmienenosti investičných projektov a sektorov sa finančné operácie EIB vykonávajú podľa potreby v spolupráci s inými európskymi multilaterálnymi finančnými inštitúciami a finančnými inštitúciami členských štátov (ďalej len „európske finančné inštitúcie“) a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane regionálnych rozvojových bánk (ďalej len „medzinárodné finančné inštitúcie“), aby sa tak minimalizovalo možné zdvojenie nákladov a zbytočné prekrývanie činností.
2. Spoluprácu uvedenú v odseku 1 uľahčuje koordinácia medzi Komisiou, EIB a príslušnými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré pôsobia v rôznych regiónoch, ktorá sa v prípade potreby uskutočňuje v kontexte memoránd o porozumení alebo iných rámcov Únie pre regionálnu spoluprácu.
Článok 8
Finančné krytie a podmienky záruky EÚ
1. Pri finančných operáciách EIB so štátom alebo za ktoré ručí štát - s výnimkou operácií pozostávajúcich z dlhových nástrojov kapitálového trhu, a pri iných finančných operáciách EIB s regionálnymi alebo miestnymi orgánmi, alebo štátnymi podnikmi či inštitúciami vo vlastníctve štátu alebo kontrolovanými štátom, pričom v prípade takýchto iných finančných operácií EIB sa uskutočnilo primerané posúdenie kreditného rizika Európskou investičnou bankou a zohľadnila sa situácia kreditného rizika v dotknutej krajine, sa záruka EÚ vzťahuje na všetky platby, ktoré sú splatné v prospech EIB, ktoré jej ale neboli uhradené (ďalej len „komplexná záruka“).
2. Na účely odseku 1 Palestínu zastupuje Palestínska samospráva a Kosovo (13) zastupujú orgány Kosova.
3. V prípade finančných operácií EIB s výnimkou tých, ktoré sú uvedené v odseku 1, kryje záruka EÚ všetky platby, ktoré sú splatné v prospech EIB, ktoré jej ale neboli uhradené, ak bolo toto neuhradenie spôsobené naplnením jedného z týchto politických rizík (ďalej len „záruka na politické riziká“):
a)
neprevoditeľnosť meny;
b)
vyvlastnenie;
c)
vojna alebo občianske nepokoje;
d)
odopretie spravodlivosti pri porušení zmluvy.
4. V prípade finančných operácií pozostávajúcich z dlhových nástrojov kapitálového trhu sa uplatňuje iba záruka na politické riziká.
5. Dohody o financovaní s jednotlivými žiadateľmi týkajúce sa finančných operácií EIB obsahujú aj vhodné environmentálne a sociálne ustanovenia v súlade s vlastnými pravidlami a postupmi EIB.
6. Komisia a EIB stanovia v dohode o záruke uvedenej v článku 14 jasný a transparentný postup prideľovania, na základe ktorého EIB určí, ktoré operácie majú byť v rámci jej vonkajšej činnosti financované podľa tohto rozhodnutia, aby sa zabezpečilo čo najefektívnejšie využitie záruky EÚ. Pri tomto postupe prideľovania sa zohľadňuje úverová bonita finančných operácií EIB posúdená zo strany EIB, stropy vymedzené v prílohe 1, povaha protistrany, či ide o suverénny štát alebo subjekt na nižšej ako štátnej úrovni, na ktorý sa vzťahuje odsek 1 tohto článku alebo súkromný subjekt, kapacita EIB na absorpciu rizika a iné relevantné kritériá vrátane pridanej hodnoty, ktorú predstavuje záruka EÚ. Postup prideľovania v súlade s článkom 14 sa oznámi Európskemu parlamentu a Rade.
7. Ak sa záruka EÚ uplatní, Únia nadobúda v súlade s dohodou o záruke uvedenou v článku 14 všetky príslušné práva EIB v súvislosti so všetkými záväzkami týkajúcimi sa jej finančných operácií.
Článok 9
Posudzovanie a monitorovanie investičných projektov EIB
1. EIB vykoná dôkladnú hĺbkovú analýzu sociálnych, ľudskoprávnych, environmentálnych, hospodárskych a rozvojových aspektov investičných projektov krytých zárukou EÚ a v relevantných prípadoch od žiadateľov o projekt vyžaduje, aby v súlade so sociálnymi a environmentálnymi zásadami Únie uskutočnili v súvislosti s týmito aspektmi počas fázy plánovania a vykonávania projektu verejné konzultácie na miestnej úrovni s príslušnými vnútroštátnymi a miestnymi zainteresovanými stranami, ako aj občianskou spoločnosťou, a aby poskytli informácie dôležité na posúdenie príspevku k plneniu cieľov vonkajších politík Únie a jej strategických cieľov.
V prípade, že je to vhodné, sa v tomto posúdení uvedie, ako možno na základe technickej pomoci posilniť počas projektového cyklu kapacity príjemcov finančných prostriedkov EIB. Vlastné pravidlá a postupy EIB zahŕňajú potrebné ustanovenia o posudzovaní environmentálneho a sociálneho vplyvu investičných projektov, ako aj aspektov týkajúcich sa ľudských práv a predchádzania konfliktom, a to s cieľom zabezpečiť, aby investičné projekty, ktoré sa podporujú podľa tohto rozhodnutia, boli environmentálne a sociálne udržateľné.
2. Okrem posudzovania ex ante týkajúceho sa aspektov súvisiacich s rozvojom monitoruje EIB vykonávanie finančných operácií. EIB od žiadateľov o projekty najmä vyžaduje, aby počas realizácie projektu až do jeho ukončenia, dôkladne monitorovali okrem iného hospodársky, rozvojový, sociálny, environmentálny a ľudskoprávny vplyv investičného projektu. EIB pravidelne overuje informácie, ktoré poskytli žiadatelia o projekty a sprístupňuje ich verejnosti, ak s tým žiadateľ o projekt súhlasí. Pokiaľ je to možné, správy o ukončení projektov súvisiace s finančnými operáciami EIB sa uverejňujú bez dôverných informácií.
3. Zámerom monitorovania zo strany EIB je obsiahnuť aj vykonávanie sprostredkovaných operácií a na činnosti finančných sprostredkovateľov zamerané na podporu MSP.
4. EIB zavedie komplexný systém na ex ante posudzovanie relatívnych a absolútnych emisií skleníkových plynov súvisiacich s finančnými operáciami EIB, ak tieto emisie spĺňajú významné limity emisií, ako sa vymedzuje v príslušnej metodike EIB vrátane stratégie EIB v oblasti zmeny klímy, a ak sú údaje k dispozícii.
5. Výsledky monitorovania sa podľa možností zverejnia, a to s výhradou požiadaviek na dôvernosť a dohody príslušných strán.
Článok 10
Vonkajšie pripísané príjmy garančného fondu
Splatené sumy a výnosy v sume 110 000 000 EUR pochádzajúce z operácií uzavretých pred rokom 2007 vrátane splátok kapitálu, uvoľnených záruk a splatenej istiny úverov, ako aj dividend, kapitálových výnosov, poplatkov za záruky a úrokov z úverov a úrokov zo zvereneckého účtu, ktoré sa zaplatili späť na zverenecký účet zriadený pre nástroj pre euro-stredozemské investície a partnerstvo a ktoré možno priradiť k podpore zo všeobecného rozpočtu Únie, predstavujú vonkajší pripísaný príjem v súlade s článkom 21 ods. 4 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a použijú sa pre Garančný fond.
Sumy presahujúce 110 000 000 EUR, ktoré sa zaplatili späť na zverenecký účet zriadený pre euro-stredozemské investície a partnerstvo, sa zaúčtujú do všeobecného rozpočtu Únie po odpočítaní správnych nákladov a poplatkov.
Článok 11
Predkladanie výročnej správy a účtovníctvo
1. Komisia každý rok predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o finančných operáciách EIB uskutočňovaných podľa tohto rozhodnutia. Táto správa sa zverejní a obsahuje:
a)
posúdenie finančných operácií EIB na úrovni jednotlivých projektov, sektorov, krajín a regiónov a ich súlad s týmto rozhodnutím;
b)
posúdenie pridanej hodnoty, odhadované výstupy, výsledky a rozvojový vplyv finančných operácií EIB v súhrnnom vyjadrení, pričom sa vychádza z výročnej správy EIB o rámci merania výsledkov. Na tento účel EIB využije ukazovatele výsledkov vo vzťahu k rozvojovým, environmentálnym a sociálnym aspektom, vrátane ľudskoprávnych aspektov, financovaných projektov, pričom zohľadní príslušné ukazovatele podľa Parížskej deklarácie z roku 2005 o účinnosti pomoci. Ukazovatele environmentálnych aspektov projektov obsahujú kritériá pre čisté technológie, ktoré sú v zásade zamerané na energetickú efektívnosť a technológie na znižovanie emisií;
c)
posúdenie prínosu finančných operácií EIB k plneniu cieľov vonkajšej politiky a strategických cieľov Únie, pri zohľadnení regionálnych technických operačných usmernení uvedených v článku 5;
d)
posúdenie finančných výhod prenesených na príjemcov prostriedkov z finančných operácií EIB v súhrnnom vyjadrení;
e)
posúdenie kvality finančných operácií EIB, a najmä miery, do akej EIB zohľadnila environmentálnu a sociálnu udržateľnosť pri hĺbkovej analýze a monitorovaní financovaných investičných projektov;
f)
podrobné informácie o uplatnení záruky EÚ;
g)
informácie o objeme financovania poskytnutého podľa tohto rozhodnutia v oblasti zmeny klímy a biodiverzity, o vplyve na absolútne a relatívne emisie skleníkových plynov uvedené v článku 9 ods. 4 v súhrnnom vyjadrení, ako aj o počte projektov posúdených na základe klimatického rizika;
h)
opis spolupráce s Komisiou a inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane spoločného financovania. Správa obsahuje najmä rozpis finančných zdrojov Únie a finančných zdrojov iných európskych a medzinárodných finančných inštitúcií použitých v kombinácii s financovaním zo strany EIB, čím prináša prehľad celkových investícií podporovaných finančnými operáciami EIB, ktoré sa vykonávajú podľa tohto rozhodnutia. V správe sa takisto uvádzajú informácie o uzatvorení nových memoránd o porozumení medzi EIB a inými európskymi alebo medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré majú vplyv na finančné operácie EIB uskutočňované podľa tohto rozhodnutia;
i)
informácie o uplatňovaní memoranda o porozumení medzi EIB a európskym ombudsmanom v rozsahu, v akom sa uvedené memorandum týka finančných operácií EIB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie.
2. Na účely predkladania správ Komisiou podľa odseku 1 predkladá EIB Komisii výročné správy o finančných operáciách EIB uskutočňovaných podľa tohto rozhodnutia vrátane všetkých potrebných prvkov, ktoré umožnia Komisii podávať správy v súlade s odsekom 1. EIB môže takisto poskytnúť Komisii ďalšie informácie, ktoré sú relevantné pre Európsky parlament a Radu, aby mali komplexný prehľad o vonkajšej činnosti EIB.
3. EIB predkladá Komisii štatistické, finančné a účtovné údaje o každej finančnej operácii EIB, ako aj všetky doplňujúce informácie, ktoré sú potrebné na plnenie povinností Komisie v oblasti vykazovania alebo ktoré vyplývajú z požiadaviek Dvora audítorov, a osvedčenie audítora o neuhradených sumách v rámci finančných operácií EIB. EIB predkladá Komisii aj akékoľvek ďalšie potrebné dokumenty v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
4. Na účely účtovníctva Komisie a jej predkladania správ o rizikách, ktoré sú kryté zárukou EÚ, poskytuje EIB Komisii informácie o svojom vlastnom hodnotení rizika a o stupni rizika pri finančných operáciách EIB.
5. EIB poskytuje Komisii aspoň raz ročne orientačný viacročný program plánovaného objemu podpísaných finančných operácií EIB, aby sa zabezpečila zlučiteľnosť plánovaného financovania zo strany EIB so stropmi stanovenými v tomto rozhodnutí a aby Komisia zabezpečila vhodné rozpočtové plánovanie financovania garančného fondu. Komisia zohľadní tento plán pri príprave návrhu všeobecného rozpočtu Únie.
6. EIB pravidelne poskytuje Európskemu parlamentu, Rade a Komisii všetky svoje nezávislé hodnotiace správy, v ktorých posudzuje praktické výsledky dosiahnuté prostredníctvom osobitných činností EIB podľa tohto rozhodnutia a iných mandátov pre vonkajšie činnosti.
7. EIB poskytuje informácie uvedené v odsekoch 2 až 6 na vlastné náklady. EIB zverejňuje informácie, na ktoré sa odkazuje v odsekoch 2, 3 a 6, vo všeobecnosti a s výnimkou utajovaných skutočností.
Článok 12
Transparentnosť a zverejňovanie informácií
1. EIB v súlade s vlastnou politikou transparentnosti a zásadami Únie týkajúcimi sa prístupu k dokumentom a informáciám - a postupne aj s normami Iniciatívy za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci - na svojej webovej stránke zverejní informácie súvisiace:
a)
so všetkými finančnými operáciami EIB vykonávanými podľa tohto rozhodnutia, a to po fáze schválenia projektu, najmä s uvedením toho, či je investičný projekt krytý zárukou EÚ a ako prispieva k dosahovaniu cieľov vonkajšej činnosti Únie, s osobitným zameraním na jeho hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv;
b)
so všetkými memorandami o porozumení medzi EIB a inými európskymi alebo medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré majú vplyv na finančné operácie EIB podľa tohto rozhodnutia, a to pokiaľ sa neuplatňujú požiadavky na dôvernosť;
c)
podľa možností a vhodnosti s existujúcimi rámcovými dohodami medzi EIB a prijímajúcou krajinou. Pri podpisovaní nových dohôd alebo zmenách existujúcich dohôd sa EIB snaží umožniť ich zverejnenie;
d)
s postupmi EIB týkajúcimi sa prideľovania.
2. Komisia na svojej webovej stránke verejne sprístupní konkrétne informácie o všetkých prípadoch vymáhania podľa dohody o záruke uvedenej v článku 14 a dohody, v ktorej sa ustanovujú podrobné ustanovenia a postupy týkajúce sa vymáhania pohľadávok, uvedenej v článku 15 ods. 2, pokiaľ sa neuplatňujú požiadavky na dôvernosť.
Článok 13
Nespolupracujúce jurisdikcie
EIB nesmie pri svojich finančných operáciách tolerovať žiadne činnosti, ktoré sa vykonávajú na protiprávne účely vrátane prania špinavých peňazí, financovania terorizmu, daňových podvodov a únikov, korupcie a podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Únie. EIB sa predovšetkým nezúčastňuje na žiadnych finančných operáciách, ktoré sa v oprávnenej krajine uskutočňujú prostredníctvom nástroja umiestneného v cudzej nespolupracujúcej jurisdikcii, ktorú za takú označila Únia, Organizácia Spojených národov, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj alebo Finančná akčná skupina.
EIB pri svojich finančných operáciách uplatňuje zásady a normy stanovené v práve Únie o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania peňazí a financovania terorizmu vrátane požiadavky prijímať primerané opatrenia na prípadné určenie konečných vlastníkov.
Článok 14
Dohoda o záruke
Komisia a EIB podpíšu dohodu o záruke, v ktorej sa stanovia podrobné ustanovenia a postupy týkajúce sa záruky EÚ, ako sa stanovuje v článku 8, a informujú o tom Európsky parlament a Radu.
Článok 15
Vymáhanie platieb uskutočnených Komisiou
1. Ak Komisia uskutoční akúkoľvek platbu v rámci záruky EÚ, EIB sa v mene a na účet Komisie usiluje o vymoženie pohľadávok za vyplatené sumy.
2. Najneskôr v deň podpísania dohody o záruke uvedenej v článku 14 Komisia a EIB podpíšu samostatnú dohodu s podrobnými ustanoveniami a postupmi týkajúcimi sa vymáhania pohľadávok.
Článok 16
Audit vykonávaný Dvorom audítorov
Záruka EÚ a s ňou súvisiace platby a vymožené prostriedky, ktoré možno pripísať do všeobecného rozpočtu Únie, sú predmetom auditu vykonávaného Dvorom audítorov.
Článok 17
Opatrenia proti podvodom
1. EIB bezodkladne oznámi úradu OLAF a poskytne mu potrebné informácie, keď v ktorejkoľvek fáze prípravy, vykonávania alebo ukončovania projektov, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ, má dôvody pre podozrenie, že existuje prípad možného podvodu, korupcie, prania špinavých peňazí alebo iného protiprávneho konania, ktoré môžu poškodiť finančné záujmy Únie.
2. Úrad OLAF môže vykonávať vyšetrovanie vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (14), nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a nariadení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16) s cieľom ochrany finančných záujmov Únie, a to na účely zistenia, či v súvislosti s akýmikoľvek finančnými operáciami nedošlo k podvodu, korupcii, praniu špinavých peňazí alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Úrad OLAF môže predložiť príslušným orgánom dotknutých členských štátov informácie, ktoré získal v priebehu vyšetrovaní.
Ak sa takéto protiprávne konanie dokáže, EIB pomáha pri vymáhaní týkajúcom sa jej finančných operácií a v rámci rozsahu svojich zodpovedností.
3. Finančné dohody podpísané v súvislosti s projektmi podporovanými podľa tohto rozhodnutia obsahujú ustanovenia umožňujúce pozastavenie finančných operácií EIB a podľa potreby primerané opatrenia na vymáhanie v prípade podvodu, korupcie alebo iného protiprávneho konania. Rozhodnutie o pozastavení alebo zrušení financovania zo strany EIB prijme EIB po riadnom zvážení všetkých okolností a rizík.
4. EIB sa bude aj naďalej spoliehať na svoje jediné kontaktné miesto pre boj proti korupcii a podvodom pre personál EIB a všetky zainteresované strany.
5. Pri svojich finančných operáciách EIB uplatňuje svoj mechanizmus na vylúčenie protistrán zapojených do podvodov a korupcie, ktorý obsahuje kritériá vylúčenia podľa centrálnej databázy vylúčených subjektov Únie, aby sa zabezpečilo dodržiavanie práv všetkých strán.
Článok 18
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 11. mája 2014.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 19
Priebežné preskúmanie
Komisia v spolupráci s EIB predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2016 správu o priebežnom preskúmaní uplatňovania tohto rozhodnutia počas prvých rokov a v prípade potreby k nej pripojí návrh na jeho zmenu. Správa o priebežnom preskúmaní vychádza z nezávislého externého hodnotenia a príspevku zo strany EIB.
Táto správa obsahuje predovšetkým:
a)
posúdenie uplatňovania postupu prideľovania;
b)
posúdenie podávania správ zo strany EIB a v relevantných prípadoch odporúčania na jeho zlepšenie;
c)
posúdenie rámca merania výsledkov vrátane ukazovateľov a kritérií výkonnosti a ich príspevok k dosahovaniu cieľov tohto rozhodnutia;
d)
podrobný prehľad kritérií zvažovaných pri odporúčaní týkajúcom sa potenciálnej celkovej alebo čiastočnej aktivácie voliteľnej doplnkovej sumy.
Článok 20
Záverečná správa
Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2021 záverečnú správu o uplatňovaní tohto rozhodnutia.
Článok 21
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Štrasburgu 16. apríla 2014