PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/83
z 21. januára 2015,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho články 11 ods. 2, 5 a 6,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Na základe antidumpingového prešetrovania („pôvodné prešetrovanie“) Rada nariadením (ES) č. 1187/2008 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“).
(2)
Uložené opatrenia mali formu valorického cla vo výške 39,7 % s výnimkou spoločnosti Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), spoločnosti Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a spoločnosti Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(3)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (3) platných antidumpingových opatrení Komisia dostala žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti uvedených opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
(4)
Žiadosť podala spoločnosť Ajinomoto Foods Europe SAS (ďalej len „žiadateľ“), ktorá je jediným výrobcom glutamanu sodného v Únii, a predstavuje tak 100 % celkovej výroby glutamanu sodného v Únii.
(5)
Žiadosť sa odôvodňuje tým, že uplynutie platnosti opatrení by mohlo viesť k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(6)
Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a 29. novembra 2013 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Súbežné antidumpingové prešetrovanie
(7)
Komisia súbežne v ten istý deň oznámila začatie antidumpingového prešetrovania podľa článku 5 základného nariadenia v súvislosti s dovozom glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii do Únie (5).
(8)
V rámci uvedeného prešetrovania Komisia v auguste 2014 uložila prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 904/2014 (6) dočasné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii (ďalej len „dočasné nariadenie“). Dočasné opatrenia sa uložili na obdobie šiestich mesiacov.
(9)
Tieto dve súbežné prešetrovania sa týkali toho istého obdobia prešetrovania (v rámci preskúmania) a toho istého posudzovaného obdobia, ako sú vymedzené v odôvodnení 10.
5. Prešetrovanie
Príslušné obdobia, ktorých sa týkalo prešetrovanie v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti
(10)
Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania v rámci preskúmania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2010 do konca obdobia prešetrovania v rámci preskúmania (ďalej len „posudzované obdobie“) (7).
Strany, ktorých sa týka prešetrovanie a výber vzorky
(11)
Komisia oficiálne upovedomila žiadateľa, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov a používateľov v Únii, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, a zástupcov vyvážajúcej krajiny o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti.
(12)
Zainteresované strany dostali príležitosť písomne vyjadriť svoje názory a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(13)
Vzhľadom na zjavne vysoký počet čínskych vyvážajúcich výrobcov, ako aj neprepojených dovozcov v Únii sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(14)
Pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov v Číne, tieto strany boli požiadané, aby sa do 15 dní odo dňa začatia preskúmania prihlásili a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania, aby mohla Komisia rozhodnúť, či je potrebné vykonať výber vzorky, a ak áno, aby mohla reprezentatívnu vzorku vybrať. Vzhľadom na to, že požadované informácie Komisii poskytli len dvaja vyvážajúci výrobcovi z Číny, výber vzorky sa nepovažoval za potrebný.
(15)
Komisia požiadala všetkých neprepojených dovozcov, aby sa prihlásili a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí preskúmania, aby tak mohla rozhodnúť, či je potrebné vykonať výber vzorky, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať.
(16)
Prihlásilo sa štrnásť neprepojených dovozcov. Žiadna z týchto spoločností však nedovážala glutaman sodný do Únie z Číny počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania. Výber vzorky preto nebol potrebný.
Dotazníky a kontrola
(17)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a z neho vyplývajúcej ujmy a na stanovenie záujmu Únie.
(18)
Dotazníky boli zaslané obom čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí sa prihlásili v súvislosti s výberom vzorky, jedinému výrobcovi v Únii a 33 zisteným používateľom v Únii.
(19)
Komisia dostala vyplnené dotazníky od jediného výrobcu v Únii, jedného obchodníka a od piatich používateľov. Žiadny z čínskych vyvážajúcich výrobcov na dotazník neodpovedal.
(20)
Kontrolné inšpekcie sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
Výrobca v Únii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francúzsko
Používatelia
-
AkzoNobel, Amersfoort, Holandsko
-
Unilever, Rotterdam, Holandsko
Poskytovanie informácií
(21)
Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, z ktorých vychádzal zámer odporučiť zachovanie konečného antidumpingového cla na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v Číne. Po poskytnutí informácií bola stranám takisto poskytnutá lehota na vyjadrenie. Ich pripomienky sa zvážili a v náležitých prípadoch sa zohľadnili.
B. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(22)
Výrobok, ktorý je predmetom tohto preskúmania, je totožný s výrobkom, na ktorý sa vzťahovalo pôvodné prešetrovanie, konkrétne glutaman sodný s pôvodom v Číne, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselný znak KN ex 2922 42 00 (ďalej len „dotknutý výrobok“). Glutaman sodný je prídavnou látkou v potravinách, ktorá sa používa najmä ako látka na zvýraznenie chuti v polievkach, bujónoch, rybacích a mäsových jedlách, v zmesiach korenín a v hotových jedlách. Glutaman sodný sa používa aj v chemickom priemysle v „nepotravinárskych“ výrobkoch, ako sú napríklad detergenty. Vyrába sa vo forme bielych kryštálov bez zápachu v rôznych veľkostiach. Glutaman sodný je k dispozícii v rôznych veľkostiach balenia od spotrebiteľských balení s hmotnosťou 0,5 g až po veľkoobjemové vrecia s hmotnosťou 1 000 kg. Menšie balenia sa predávajú súkromným spotrebiteľom prostredníctvom maloobchodníkov, zatiaľ čo väčšie balenia s hmotnosťou 20 kg a viac sú určené pre priemyselných používateľov. Okrem toho existujú rôzne triedy čistoty. Veľkosť balenia ani trieda čistoty však nemajú žiaden vplyv na vlastnosti glutamanu sodného.
(23)
Glutaman sodný sa vyrába najmä fermentáciou cukru z rôznych zdrojov (z kukuričného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrovej trstiny a cukrovej repy).
(24)
Prešetrovanie v rámci preskúmania potvrdilo, že, rovnako ako v rámci pôvodného prešetrovania, dotknutý výrobok a glutaman sodný vyrábaný a predávaný na domácom trhu dotknutej krajiny, glutaman sodný vyrábaný a predávaný výrobcami v Únii a glutaman sodný vyrábaný a predávaný na trhoch dvoch potenciálnych analogických krajín, ktorými sú Thajsko a Indonézia, majú tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia.
(25)
Z toho dôvodu sa tieto výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia považujú za podobné výrobky.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Úvodné poznámky
(26)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je alebo nie je pravdepodobné, že by uplynutie platnosti existujúcich opatrení viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.
(27)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 18 a 19, hoci boli dotazníky zaslané obom čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí sa prihlásili v súvislosti s výberom vzorky, ani jeden z nich neposkytol odpoveď a ani pri prešetrovaní nespolupracoval. Museli sa preto použiť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(28)
Čínske orgány a nespolupracujúci čínski vyvážajúci výrobcovia boli informovaní o uplatnení článku 18 ods. 1 základného nariadenia a bolo im umožnené predložiť pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky.
(29)
Vzhľadom na uvedené a v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia boli nižšie uvedené zistenia týkajúce sa pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu založené na dostupných skutočnostiach, a to najmä na informáciách uvedených v žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti a dostupných štatistických údajoch, konkrétne údajoch z Eurostatu a databázy čínskeho vývozu.
2. Dumping dovozu počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania
a) Analogická krajina
(30)
V súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie, stanovila na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty získanej v tretej krajine s trhovým hospodárstvom. Na tento účel bolo potrebné vybrať tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom („analogická krajina“).
(31)
V oznámení o začatí preskúmania Komisia informovala zainteresované strany, že uvažuje o Thajsku a Indonézii ako o potenciálne vhodných analogických krajinách a vyzvala ich na predloženie pripomienok. Thajsko bolo v použité ako vhodná analogická krajina v rámci pôvodného prešetrovania (8). Indonézia bola navrhnutá v rámci tohto prešetrovania vzhľadom na skutočnosť, že - ako sa uvádza v odôvodnení 7 - v ten istý deň, keď začalo toto preskúmanie pred uplynutím platnosti, začalo aj súbežné antidumpingové prešetrovanie dovozu glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii do Únie (9). Jedna zo zainteresovaných strán tvrdila, že Thajsko nie je vhodnou analogickou krajinou, pretože spolupracujúci thajský výrobca je súčasťou tej istej skupiny spoločností ako žiadateľ. Okrem toho sa namietalo, že na thajskom trhu neexistuje dostatočná konkurencia a že predaje na domácom trhu v Thajsku pozostávajú najmä z malých balení predávaných na maloobchodnej úrovni, zatiaľ čo vývoz z Číny do Únie má údajne podobu veľkých vriec alebo voľne loženého výrobku, ktoré sú určené na priemyselné použitie.
(32)
Komisia požiadala viac než piatich známych výrobcov podobného výrobku v Thajsku o poskytnutie informácií. Na výzvu reagoval len jeden thajský výrobca, ktorý predložil vyplnený dotazník. Tento výrobca bol súčasťou tej istej skupiny ako žiadateľ. V rozpore s tým, čo tvrdila jedna zo zainteresovaných strán, skutočnosť, že je výrobca tej istej skupiny ako žiadateľ, automaticky neznamená, že normálna hodnota nie je spoľahlivá. Dotknutá zainteresovaná strana takisto nevysvetlila, ako mohol tento vzťah ovplyvniť normálnu hodnotu na domácom trhu v Thajsku. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.
(33)
Ako sa uvádza v odôvodnení 24, prešetrovaním sa zistilo, že glutaman sodný vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Thajsku mal tie isté základné technické, fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitie ako výrobok, ktorý čínski vyvážajúci výrobcovia vyrábajú a vyvážajú do Únie. Výrobné procesy v Číne boli navyše veľmi podobné výrobným procesom na thajskom trhu. V Thajsku takisto existovala značná konkurencia, ktorá bola výsledkom hospodárskej súťaže viacerých domácich výrobcov a dovozu z iných tretích krajín vrátane Číny. V rozpore s tvrdením sa tiež prešetrovaním potvrdilo, že predaje na domácom trhu sa uskutočňujú tak vo veľkých objemoch, ako aj na maloobchodnej úrovni. Tvrdenie, že Thajsko by nebolo vhodnou analogickou krajinou, by sa preto malo na základe uvedených dôvodov zamietnuť.
(34)
Indonézsky vyvážajúci výrobcovia súhlasili, aby sa ich údaje, ktoré poskytli v súvislosti so súbežným prešetrovaním uvedeným v odôvodnení 7, použili na účely tohto preskúmania pred uplynutím platnosti. Ako sa uvádza v odôvodnení 24, prešetrovaním sa zistilo, že glutaman sodný vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indonézii mal tie isté základné technické, fyzikálne a chemické vlastnosti a konečné použitie ako výrobok, ktorý čínski vyvážajúci výrobcovia vyrábajú a vyvážajú do Únie. Z dostupných informácií navyše vyplýva, že výrobné procesy v Číne boli veľmi podobné výrobným procesom na indonézskom trhu. V Indonézii takisto existovala značná konkurencia, ktorá bola výsledkom hospodárskej súťaže viacerých domácich výrobcov a dovozu z iných tretích krajín vrátane Číny. Prešetrovaním sa tiež potvrdilo, že predaje na domácom trhu sa uskutočňujú tak vo veľkých objemoch, ako aj na maloobchodnej úrovni.
(35)
Z uvedeného vyplýva, že obe krajiny, Thajsko aj Indonézia, boli potenciálne vhodné ako analogické krajiny. Avšak vzhľadom na to, že miera podrobnosti informácií, ktoré poskytli indonézski vyvážajúci výrobcovia, ktorí sú predmetom súbežného prešetrovania, bola oveľa vyššia než miera podrobnosti informácií poskytnutých jediným spolupracujúcim výrobcom z Thajska, Komisia považovala za vhodnejšie zvoliť za vhodnú analogickú krajinu podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia Indonéziu.
b) Normálna hodnota
(36)
Informácie získané od spolupracujúcich výrobcov v Indonézii sa použili ako základ pre stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov v Číne.
(37)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv skúmala, či bol celkový objem predaja na domácom trhu každého zo spolupracujúcich výrobcov v Indonézii počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania reprezentatívny. Predaj na domácom trhu sa považoval za reprezentatívny, ak celkový objem predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja dotknutého výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania. Zistilo sa že predaj na domácom trhu v Indonézii bol reprezentatívny v prípade všetkých výrobcov. Takisto sa skúmalo, či predaj podobného výrobku na domácom trhu možno považovať za predaj v rámci bežného obchodu podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania.
(38)
Keďže sa zistilo, predaj na domácom trhu uskutočnil v dostatočnom množstve a v rámci bežného obchod, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkých predajov uskutočnených počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania.
c) Vývozná cena
(39)
Vzhľadom na to, že čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, vývozná cena vychádzala z dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(40)
Vývozná cena bola stanovená na základe štatistík, konkrétne štatistík Eurostatu, a vypočítaná na základe váženého priemeru.
d) Porovnanie a úpravy
(41)
Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu na základe cien zo závodu. V prípadoch, keď to bolo odôvodnené potrebou zaistiť spravodlivé porovnanie, Komisia upravila normálnu hodnotu a vývoznú cenu s prihliadnutím na rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny alebo ich porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy v súvislosti s nákladmi na prepravu a dopravu, pričom sa zohľadnili úpravy normálnej hodnoty indonézskych vyvážajúcich výrobcov, ktoré boli stanovené v rámci súbežného prešetrovania, uvedené v odôvodnení 41 dočasného nariadenia.
(42)
Jedna zainteresovaná strana navyše tvrdila, že čínski vyvážajúci výrobcovia majú v porovnaní s thajskými výrobcami komparatívne výhody v oblasti nákladov, pokiaľ ide o výrobné procesy (vertikálna integrácia), vývoj cien surovín a spotrebu energie. Keďže bola ako analogická krajina použitá Indonézia, nebol tento argument relevantný. Pokiaľ ide o Indonéziu a ako sa uvádza v odôvodnení 34, výrobné procesy glutamanu sodného v Číne boli veľmi podobné ako na indonézskom trhu. Je potrebné poznamenať, že výrobcovia glutamanu sodného na celom svete používajú podobné výrobné metódy. Glutaman sodný sa vyrába fermentáciou cukru z rôznych zdrojov (z kukuričného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrovej trstiny a cukrovej repy).
e) Dumpingové rozpätie
(43)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že vývoz z Číny sa uskutočňuje najmä vo veľkých objemoch, zatiaľ čo predaj na domácom trhu v Thajsku sa uskutočňuje predovšetkým na maloobchodnej úrovni. Argumentovalo sa teda, že dumpingové rozpätie by sa malo vypočítať len na základe predaja vo veľkých objemoch. Keďže žiadny z čínskych vyvážajúcich výrobcov nespolupracoval, neboli k dispozícii žiadne informácie o podmienkach predaja, úrovni obchodu ani o balení čínskeho vývozu.
(44)
Keďže bola ako analogická krajina použitá Indonézia, nebol tento argument relevantný. Každopádne bez ohľadu na to, či sa zahrnul predaj na maloobchodnej úrovni alebo nie, z porovnania vo všetkých prípadoch vyplynuli značné dumpingové rozpätia, ako sa uvádza v odôvodnení 47.
(45)
Komisia okrem toho vypočítala dumpingové rozpätia a základe normálnej hodnoty stanovenej v analogickej krajine. Z porovnania vyplynuli značné dumpingové rozpätia uvedené v odôvodnení 47.
(46)
Komisia porovnala vážený priemer normálnej hodnoty s váženým priemerom vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia. Keďže čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, nebolo možné určiť druhy výrobkov vyvážané z Číny. Porovnanie podľa druhu výrobku preto nebolo možné. Namiesto toho muselo byť porovnanie založené na štatistických údajoch o vývoznej cene, ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 39 a 40.
(47)
Na tomto základe sa zistilo, že vážený priemer dumpingového rozpätia vyjadrený ako percento z ceny CIF na hranici Únie presahoval vo všetkých prípadoch 25 %.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
a) Predbežná poznámka
(48)
V nadväznosti na zistenie existencie dumpingu počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania sa skúmala pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade zrušenia opatrení pričom sa analyzovali tieto faktory: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v Číne; atraktívnosť trhu Únie vo vzťahu k dovozom z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Napriek zavedeným opatreniam sa objem dovozu z Číny počas posudzovaného obdobia zvýšil o 65 %, a to spolu s trhovým podielom, ktorý vzrástol o 68 %, ako sa uvádza v odôvodnení 81. Avšak napriek tomuto relatívnemu zvýšeniu objem dovozu z Číny a jeho trhový podiel zostali v absolútnom vyjadrení počas posudzovaného obdobia naďalej nízke.
(50)
Vzhľadom na to, že žiaden z čínskych vyvážajúcich výrobcov nespolupracoval, dovozné ceny sa stanovili na základe údajov Eurostatu. Priemerné ceny dovozu z Číny sa nepretržite znižovali počínajúc ÚO2010/2011 až po obdobie prešetrovania v rámci preskúmania. Celkovo počas posudzovaného obdobia poklesli o 20 %, ako sa uvádza v odôvodnení 84, a zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania boli predmetom dumpingu. Zistilo sa tiež, že bez antidumpingových ciel by boli tieto ceny podhodnotené o viac než 10 % voči predajným cenám výrobného odvetvia Únie.
c) Výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v Číne
(51)
Výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v Číne sa určili na základe informácií, ktoré poskytol žiadateľ. Keďže tieto údaje neboli verejne dostupné, Komisia vykonala ich krížovú kontrolu s údajmi z iných verejne dostupných zdrojov vrátane novinových článkov, ktoré boli založené do spisu, do ktorého mohli zainteresované strany nahliadnuť. Na základe uvedených údajov je Čína najväčším výrobcom glutamanu sodného na svete, pričom jej ročná výrobná kapacita aj ročná výroba sa počas posudzovaného obdobia zvýšili. V roku 2012 sa výrobná kapacita glutamanu sodného pohybovala v rozmedzí 3,5 až 4 miliónov ton, zatiaľ čo výroba glutamanu sodného dosahovala 2,5 až 3 milióny ton. V roku 2012 tak nevyužitá kapacita predstavovala 600 000 - 900 000 ton.
(52)
Podľa toho istého zdroja bude výrobná kapacita a výroba glutamanu sodného v Číne ďalej rásť až do roku 2017, keďže dopyt po glutamane sodnom sa v Číne zvyšuje.
(53)
V roku 2011 čínska vláda prostredníctvom čínskeho ministerstva priemyslu a informačných technológií začala s implementáciou všeobecnej politiky zameranej na odstránenie zastaraných a neefektívnych výrobných technológií, ktorá sa týkala 19 kľúčových priemyselných odvetví v Číne vrátane výroby glutamanu sodného. Výsledkom bol výrazný pokles počtu výrobcov glutamanu sodného v Číne. Na základe uvedených skutočností jedna zo zainteresovaných strán tvrdila, že kapacita v Číne sa pravdepodobne nezvýšila. Na základe informácií uvedených v žiadosti a v novinových článkoch sa prešetrovaním zistilo, že väčšie spoločnosti zvýšili svoju výrobnú kapacitu. V dôsledku toho sa výrobná kapacita glutamanu sodného v Číne celkovo zvýšila a argument dotknutej strany by sa mal preto zamietnuť.
(54)
Podľa informácií predložených žiadateľom sa navyše zásoby glutamanu sodného v Číne počas posledných rokov nepretržite zvyšovali a počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania predstavovali viac než dvojnásobok spotreby glutamanu sodného v Únii. Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že vzhľadom na skutočnosť, že informácie o údajných nadmerných zásobách neboli sprístupnené v spise, ktorý nemal dôverný charakter, a zainteresované strany ich teda nemohli overiť, nemali by sa tieto informácie brať do úvahy. Argumentovalo sa tiež, že existencia nadmerných zásob nie je pravdepodobná vzhľadom na zníženie kapacít, ku ktorému pristúpila čínska vláda. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že dotknutá zainteresovaná strana nepredložila žiaden dôkaz, ktorý by toto tvrdenie potvrdzoval. Navyše, ako už bolo uvedené v odôvodnení 27, žiadny čínsky vyvážajúci výrobca pri prešetrovaní nespolupracoval. Museli sa preto použiť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Okrem toho, podľa článku 19 ods. 3 základného nariadenia Komisia nemusí brať do úvahy dôverne poskytnuté informácie v prípade, že nie je predložený žiadny zmysluplný súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter, ale nepredloženie takéhoto súhrnu nevedie k automatickému zamietnutiu dôverne poskytnutých informácií. Hoci nebolo možné vykonať krížovú kontrolu všetkých skutočností uvedených v žiadosti vrátane informácií o čínskych zásobách, poskytnuté informácie sa napriek tomu považovali za odôvodnené a správne, pretože boli vo všeobecnom súlade s informáciami poskytnutými žiadateľom, ktorých kontrola bola možná. Navyše vzhľadom na zvýšenie celkovej výrobnej kapacity v Číne, ktoré je opísané v odôvodnení 51, nebola existencia nadmerných zásob jediným prvkom podporujúcim záver, že čínski vyvážajúci výrobcovia disponujú značnou nevyužitou kapacitou. Komisia takisto vždy, keď to bolo možné, vykonala krížovú kontrolu s údajmi z iných dostupných zdrojov, ako sú napríklad novinové články, a informácie použila len v prípade, keď bola presvedčená, že sú odôvodnené a dostatočne spoľahlivé. Tento argument by sa mal preto zamietnuť.
(55)
Po poskytnutí informácií tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že zistenia Komisie neboli založené na skutočnostiach, ako sa vyžaduje v článku 11 ods. 3 antidumpingovej dohody WTO (10)., ale len na domnienkach. Táto strana zopakovala svoje tvrdenia v súvislosti s údajným znížením kapacity a nevyužitej kapacity v Číne.
(56)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 27, žiadny z čínskych vyvážajúcich výrobcov pri prešetrovaní nespolupracoval, a Komisia preto musela svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Ako už bolo takisto uvedené v odôvodneniach 29 a 51, použili sa najmä informácie, ktoré poskytol žiadateľ vo svojej žiadosti, pričom tieto informácie boli vždy, keď to bolo možné, podrobené krížovej kontrole. Keďže toto bol jediný spoľahlivý zdroj informácií, tvrdenie, že zistenia boli založené len na domnienkach, bolo zamietnuté.
(57)
Zvážili sa aj informácie, ktoré poskytla zainteresovaná strana. V súvislosti s dostupnou a nevyužitou kapacitou v Číne však dotknutá zainteresovaná strana poskytla rozporné informácie. Napríklad v rozpore s tvrdením strany, dôkazy pripojené k jej vyjadreniam svedčili skôr o zvýšení výrobnej kapacity glutamanu sodného v Číne a nie o jej poklese. To je v súlade so zisteniami Komisie uvedenými v odôvodnení 53. Tvrdenie tejto strany, že celková kapacita v Číne sa pravdepodobne znížila, bolo preto zamietnuté.
(58)
Dospelo sa preto k záveru, že čínski vyvážajúci výrobcovia disponujú významnou nevyužitou kapacitou, ktorá by sa v prípade uplynutia platnosti antidumpingových opatrení pravdepodobne použila na značné zvýšenie vývozu do Únie, ako sa vysvetľuje ďalej v odôvodneniach 61 a 62.
d) Atraktívnosť trhu Únie
(59)
Vďaka zavedeným opatreniam smerovala na trh Únie počas posudzovaného obdobia len malá časť čínskeho vývozu. Jedna zo zainteresovaných strán tvrdila, že Únia by pre čínskych vyvážajúcich výrobcov nebola atraktívnym trhom, pretože dopyt po glutamane sodnom v Ázii a v iných krajinách s rozvíjajúcou sa ekonomikou vrátane Číny sa má podľa očakávaní zvyšovať. Táto strana ďalej tvrdila že vzhľadom na to, že úroveň cien pri predaji z Číny do iných tretích krajín by bola v priemere vyššia alebo podobná ako úroveň cien pri vývoze do Únie, čínski vyvážajúci výrobcovia by nemali žiadnu motiváciu zvyšovať svoj vývoz na trh Únie.
(60)
Hoci sa prešetrovaním zistilo, že čínske vývozné ceny boli pri vývoze do tretích krajín v priemere o niečo vyššie než vývozné ceny pri vývoze do Únie, mohlo to byť spôsobené skutočnosťou, že čínski vyvážajúci výrobcovia znížili svoje ceny pri vývoze do Únie kvôli zavedeným antidumpingovým opatreniam. Nemusí to teda nevyhnutne naznačovať potenciálnu úroveň cien v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti týchto opatrení. Naopak, čínski vyvážajúci výrobcovia by vzhľadom na výšku zavedených antidumpingových ciel mohli zvýšiť svoje vývozné ceny a zároveň zachovať ich dumpingovú úroveň, ktorá by bola podhodnotená voči predajným cenám výrobného odvetvia Únie.
(61)
Hoci sa očakáva zvýšenie domácej spotreby v Číne, ako aj spotreby na ostatných ázijských trhoch a na trhoch krajín s rozvíjajúcou sa ekonomikou, úroveň nevyužitej výrobnej kapacity v Číne predstavuje výrazný motivačný faktor na hľadanie alternatívnych trhov, ktoré by túto nadmernú kapacitu mohli absorbovať.
(62)
Komisia takisto zohľadnila možné zavedenie opatrení proti vývozu glutamanu sodného z Číny do Spojených štátov amerických (ďalej len „USA“) v nadväznosti na súbežné antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania, ktoré viedli americké orgány proti Číne v súvislosti s tým istým výrobkom. Americké orgány 26. septembra 2014 skutočne uložili konečné antidumpingové opatrenia. Štyrom čínskym vyvážajúcim výrobcom boli uložené individuálne sadzby vo výške 20,09 %, zatiaľ čo zvyškové clo sa stanovilo vo výške 39,03 %. Dôjde preto pravdepodobne k obmedzeniu prístupu čínskeho vývozu na americký trh a veľké množstvá čínskeho glutamanu sodného by mohli byť presmerované na trh Únie, a to najmä v prípade, že by sa zároveň v tom istom čase umožnilo uplynutie platnosti opatrení v Únii. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že v roku 2013 sa z Číny do USA vyviezlo asi 26 600 ton glutamanu sodného, čo predstavuje značnú časť spotreby Únie počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania.
(63)
Priemerná cena výrobného odvetvia Únie a priemerná cena indonézskych vyvážajúcich výrobcov pri dovoze do Únie, ktoré boli určené v rámci súbežného prešetrovania, uvedené v odôvodnení 61 a 80 dočasného nariadenia boli obe vyššie než priemerné ceny dovozu do Únie z Číny bez antidumpingových ciel a priemerné ceny dovozu z Číny do tretích krajín. Pri tejto analýze sa vzhľadom na to, že čínski vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, vychádzalo z dostupných informácií, t. j. z databázy čínskeho vývozu. Cenové správanie čínskych vývozcov naznačovalo, že v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti antidumpingových opatrení, Únia by bola atraktívnym trhom pre čínskych vývozcov, keďže by mohli ceny svojho vývozu do Únie zvýšiť.
(64)
Zvyšovanie podielu dovozu z Číny napriek platným opatreniam taktiež ukázalo, že čínski vyvážajúci výrobcovia sa o trh Únie naďalej zaujímali. Z pozorovanej úrovne cien vyplýva, že trh Únie s glutamanom sodným zostáva pre vývoz z Číny skutočne naďalej atraktívny. Ak by došlo k zrušeniu opatrení, tento záujem by sa pravdepodobne ešte zvýšil.
(65)
Po poskytnutí informácií vyššie uvedená zainteresovaná strana zopakovala svoje tvrdenia týkajúce sa zvyšovania domáceho dopytu po glutamane sodnom v Číne, nízkeho objemu vývozu z Číny do Únie, jeho podielu na trhu a vyšších cien čínskeho glutamanu sodného pri vývoze do tretích krajín v porovnaní s vývozom do Únie. Podľa tvrdenia tejto strany sa tieto prvky v analýze Komisie nezohľadnili.
(66)
Po prvé, tvrdenie, že vývoj čínskej výrobnej kapacity a nevyužitej kapacity, rastúci domáci dopyt po glutamane sodnom v Číne, nízky objem vývozu z Číny do Únie, jeho trhový podiel, ktorý je opísaný v odôvodnení 49, a úroveň čínskych cien pri vývoze do Únie a iných tretích krajín, neboli zohľadnené, je nepodložené. V skutočnosti boli tieto aspekty analyzované, ako sa uvádza v odôvodneniach 49 až 64, a príslušné závery boli sprístupnené zainteresovaným stranám. Po druhé, zainteresovaná strana nepredložila žiadne nové dôkazy, ktoré by preukazovali jej tvrdenia na dôvažok k aspektom, ktoré Komisia zistila v rámci prešetrovania.
(67)
A napokon, zainteresovaná strana namietala voči posúdeniu Komisie obsiahnutému v odôvodnení 62, že čínsky vývoz by mohol byť v dôsledku antidumpingových opatrení zavedených orgánmi USA na vývoz glutamanu sodného z Číny do USA presmerovaný z USA na trh Únie.
(68)
Ako však bolo uvedené v odôvodnení 62, treba poznamenať, že ak by bolo umožnené skončenie uplatňovania antidumpingových opatrení v Únii, je pravdepodobné, že antidumpingové opatrenia USA zavedené voči čínskemu vývozu glutamanu sodného by viedli k presmerovaniu tohto vývozu na trh Únie.
(69)
Z tohto dôvodu je potrebné predmetné tvrdenia zainteresovanej strany zamietnuť.
4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(70)
Uvedenou analýzou sa preukázalo, že čínsky dovoz naďalej vstupoval na trh Únie za dumpingové ceny s významnými dumpingovými rozpätiami. Vzhľadom na značnú nevyužitú výrobnú kapacitu, ktorá je k dispozícii v Číne, ako aj vzhľadom na pravdepodobnosť presmerovania vývozu na trh Únie za dumpingové ceny, Komisia dospela k záveru, že je veľmi pravdepodobné že dumping bude pokračovať, pokiaľ by opatrenia boli zrušené.
D. VYMEDZENIE POJMU VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(71)
Podobný výrobok vyrábal počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania jeden výrobca z Únie. Tento výrobca predstavuje „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(72)
Keďže výrobné odvetvie Únie predstavuje iba jeden výrobca, všetky číselné údaje týkajúce sa citlivých informácií sa z dôvodu dôvernosti museli indexovať alebo uviesť ako rozpätie.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba v Únii
(73)
Komisia stanovila spotrebu v Únii tak, že objem predaja, ktorý výrobné odvetvie Únie dosiahlo na trhu Únie, pripočítala k objemu dovozu z Číny a ďalších tretích krajín stanovenému na základe údajov Eurostatu a údajov poskytnutých indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie, v súvislosti s ktorými prebiehalo súbežné antidumpingové prešetrovanie uvedené v odôvodnení 7.
(74)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že číselné znaky KN Eurostatu zahŕňajú aj iné výrobky než predmetný výrobok, a teda že do objemu dovozu z Číny môže byť zahrnutá aj kyselina glutámová a jej soli. Údaje o dovoze boli však od Eurostatu získané na úrovni číselných znakov integrovaného sadzobníka Európskej únie, a preto sa týkali len príslušného výrobku; z uvedeného dôvodu bolo toto tvrdenie zainteresovanej strany zamietnuté.
(75)
Tá istá zainteresovaná strana ďalej tvrdila, že triedu čistoty, ktorú vyžaduje Únia pre prídavné látky v potravinách, nedosahuje všetok glutaman sodný, ktorý sa vyrába v Číne a vyváža do Únie, pričom vyslovila pochybnosti o tom, či tento fakt bol zohľadnený v rámci stanovenia objemu dovozu z Číny. Ako bolo konštatované v odôvodnení 22, do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania patria všetky druhy glutamanu bez ohľadu na ich triedu čistoty, a toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(76)
Na základe toho sa spotreba v Únii vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Spotreba glutamanu sodného v Únii (v tonách)
RR2010/2011
RR2011/2012
RR2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Index (RR2010/RR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovede na dotazník a údaje poskytnuté indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie.
(77)
Spotreba v Únii sa v účtovných obdobiach (ďalej len „ÚO“) 2010/2011 až 2011/2012 znížila a opäť mierne vzrástla v ÚO2012/2013 a v období prešetrovania v rámci preskúmania. Počas posudzovaného obdobia sa spotreba celkovo znížila o 2 %. Pokles spotreby v období ÚO2010/2011 až ÚO2011/2012 bol najmä dôsledkom poklesu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, ktorý vyplýva z poklesu výroby v tom istom období (pozri odôvodnenie 100). V rovnakom období nedošlo k žiadnym zmenám v rámci celkového dovozu. Nárast spotreby v ÚO2012/2013 je takmer výlučne dôsledkom zvýšenia celkového dovozu, keďže predaj výrobného odvetvia Únie zostal zhruba na rovnakej úrovni. Napokon zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania opäť poklesol, objemy dovozu sa značne zvýšili, a to najmä z Indonézie (pozri odôvodnenie 88).
(78)
Jedna zo zainteresovaných strán tvrdila, že opis trendov v spotrebe bol neúplný, pretože nezohľadňoval skutočnosť, že dovoz glutamanu sodného z Vietnamu bol nahradený dovozom z Indonézie, a že odberatelia v dôsledku toho neočakávali ďalší rast cien a znižovali svoje skladové zásoby. Hoci je pravda, že dovoz glutamanu sodného z tretích krajín vrátane Vietnamu sa počas posudzovaného obdobia znižoval, samotná táto skutočnosť nemala vplyv na celkovú spotrebu glutamanu sodného v Únii. Na túto spotrebu nemal vplyv ani vývoj v oblasti dovozných tokov, ani prípadná reakcia hospodárskych subjektov (odberateľov) na tento vývoj. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
2. Dovoz z príslušnej krajiny
a) Objem dovozu z príslušnej krajiny a podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu
(79)
Objem dovozu z Číny a podiel dovozu z tejto krajiny na trhu bol stanovený na základe údajov Eurostatu a údajov poskytnutých indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie, v súvislosti s ktorými prebiehalo súbežné antidumpingové prešetrovanie uvedené v odôvodnení 7.
(80)
Dovoz z príslušnej krajiny do Únie a podiel dovozu z tejto krajiny na trhu sa vyvíjali takto:
Tabuľka 2
Objem predaja a podiel na trhu
Krajina
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Čína
Objem (v tonách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Podiel na trhu Index
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovede na dotazník a údaje poskytnuté indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie.
(81)
Objemy dovozu z Číny v období ÚO2010/2011 až ÚO2011/2012 poklesli, ale počas ÚO2012/2013 sa značne zvýšili, k čomu došlo aj počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia objem dovozu z Číny zvýšil o 65 %. Rovnaký trend možno pozorovať aj v prípade zodpovedajúceho podielu na trhu - ten najprv v období ÚO2010/2011 a ÚO2011/2012 poklesol, a následne počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania výrazne vzrástol. Celkovo sa trhový podiel počas posudzovaného obdobia zvýšil o 68 %. Napriek tomuto relatívnemu zvýšeniu objem dovozu z Číny a jej trhový podiel zostali v absolútnom vyjadrení počas posudzovaného obdobia naďalej nízke.
b) Ceny dovozu z príslušnej krajiny a cenové podhodnotenie
(82)
Dovozné ceny boli stanovené na základe údajov Eurostatu.
(83)
V tejto tabuľke sa uvádza priemerná cena dovozu z Číny:
Tabuľka 3
Dovozné ceny
Krajina
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Čína
Priemerná cena (EUR/tona) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Priemerné ceny dovozu z Číny sa od ÚO2010/2011 aj počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania postupne znižovali, pričom celkovo za posudzované obdobie to bolo o 20 %.
(85)
Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania tak, že porovnala:
-
vážené priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, a
-
vývoznú cenu stanovenú na základe štatistických údajov o dovoze, ktoré má k dispozícií Komisia, konkrétne Eurostat, vypočítanú na základe váženého priemeru, s príslušnými úpravami zohľadňujúcimi clá, antidumpingové opatrenia a náklady po dovoze.
(86)
Výsledky porovnania nepreukázali, že dovozom z Číny na trh Únie dochádza k podhodnocovaniu cien výrobného odvetvia Únie. V prípade, že abstrahujeme od účinku antidumpingových opatrení, dosahuje rozpätie podhodnotenia výšku viac než 20 %.
3. Dovoz z Indonézie
a) Objem dovozu z Indonézie a jeho podiel na trhu
(87)
Objem dovozu z Indonézie bol stanovený na základe údajov Eurostatu a údajov poskytnutých indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie, v súvislosti s ktorými prebiehalo súbežné antidumpingové prešetrovanie uvedené v odôvodnení 7.
(88)
Dovoz z Indonézie do Únie a podiel dovozu z tejto krajiny na trhu sa vyvíjali takto:
Tabuľka 4
Objem predaja a podiel na trhu
Krajina
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Indonézia
Objem (v tonách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Podiel na trhu Index
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovede na dotazník a údaje poskytnuté indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie.
(89)
Objem dovozu z Indonézie sa počas posudzovaného obdobia takmer strojnásobil. Zvyšoval sa sústavne a výrazne, konkrétne o 182 % z 8 638 ton v ÚO2010/2011 na 24 385 ton v období prešetrovania v rámci preskúmania.
(90)
Zodpovedajúci podiel na trhu sa počas posudzovaného obdobia takmer strojnásobil. Napriek všeobecnému poklesu spotreby (- 2 %) sa zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonézie
(91)
Ceny dovozu z Indonézie boli stanovené na základe údajov Eurostatu a údajov poskytnutých indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie, v súvislosti s ktorými prebiehalo súbežné prešetrovanie uvedené v odôvodnení 7.
(92)
Priemerná cena dovozu z Indonézie do Únie sa vyvíjala takto:
Tabuľka 5
Dovozné ceny
Krajina
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Indonézia
Priemerná cena (EUR/tona)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovede na dotazník a údaje poskytnuté indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie.
(93)
Priemerná dovozná cena glutamanu sodného z Indonézie mierne vzrástla v období ÚO2010/2011 až ÚO2011/2012 a v ÚO2012/2013 došlo k jej poklesu, ktorý bol ešte výraznejší v období prešetrovania v rámci preskúmania. Priemerná dovozná cena glutamanu sodného z Indonézie klesla počas posudzovaného obdobia celkovo o 8 %.
4. Dovoz z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam
(94)
Objem dovozu z iných tretích krajín do Únie, jeho podiel na trhu a ceny sa vyvíjali takto:
Tabuľka 6
Dovoz z iných tretích krajín
Krajina
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Brazília
Objem (v tonách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Podiel na trhu Index
100
48
49
39
Priemerná cena (EUR/tona)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Kórejská republika
Objem (v tonách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Podiel na trhu Index
100
198
79
65
Priemerná cena (EUR/tona)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tonách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Podiel na trhu Index
100
121
34
14
Priemerná cena (EUR/tona)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Iné tretie krajiny
Objem (v tonách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Podiel na trhu Index
100
79
52
45
Priemerná cena (EUR/tona)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Iné tretie krajiny spolu
Objem (v tonách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Podiel na trhu Index
100
110
45
29
Priemerná cena (EUR/tona)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovede na dotazník a údaje poskytnuté indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie.
(95)
Objem dovozu z iných tretích krajín sa celkovo znížil z 10 268 ton v ÚO2010/2011 na 2 894 ton v období prešetrovania v rámci preskúmania, t. j. počas posudzovaného obdobia poklesol o 72 %. V tom istom období sa znížil zodpovedajúci podiel na trhu, a to o 71 %. V období prešetrovania dosahoval podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu len približne štvrtinu svojej úrovne z ÚO2010/2011. Počas posudzovaného obdobia sa ceny dovozu z tretích krajín celkovo zvýšili o 10 %.
(96)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že celkový objem dovozu vrátane dovozu z Číny sa počas posudzovaného obdobia nezmenil.
(97)
Toto tvrdenie bolo v rozpore s dostupnými štatistickými údajmi, na ktorých sa zakladajú zistenia prešetrovania a ktoré sú uvedené v tabuľke 7. Celkový objem dovozu do Únie sa počas posudzovaného obdobia skutočne zvýšil o 46 %. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(98)
Celkový dovoz vrátane dovozu z Číny a Indonézie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 7
Celkový dovoz
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Celkový dovoz
Objem (v tonách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovede na dotazník a údaje poskytnuté indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie.
5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(99)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(100)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Výrobná kapacita
Index
100
100
100
100
Využitie kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(101)
Výroba počas posudzovaného obdobia kolísala. Zatiaľ čo v období ÚO2010/2011 až ÚO2011/2012 klesla, v období ÚO2011/2012 až ÚO2012/2013 vzrástla a dosiahla najnižšiu úroveň počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania. Z prešetrovania vyplynulo, že výkyvy boli spôsobené najmä odstávkami na údržbu, ktoré výrobné odvetvie Únie uskutočňovalo každých 15 mesiacov a nepriaznivými poveternostnými podmienkami počas zimy 2010/2011, v dôsledku ktorých došlo k prerušeniu dodávok jednej z hlavných surovín (amoniaku). Počas prešetrovania v rámci preskúmania bola predĺžená odstávka na údržbu v snahe znížiť veľké objemy zásoby. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia objem výroby znížil o 9 %.
(102)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že k zníženiu objemu výroby a využitiu kapacity došlo po tom, ako sa v období pred posudzovaným obdobím najprv zvýšili. Z tohto dôvodu predmetná zainteresovaná strana tvrdila, že vzhľadom na klesajúci trend tieto faktory preto neznamenali žiadnu ujmu. V rámci stanovovania trendov, pokiaľ ide o jednotlivé ukazovatele ujmy, Komisia svoje hodnotenie založila na posudzovanom období, ktoré bolo vymedzené na začiatku prešetrovania. Toto obdobie sa skladá z obdobia prešetrovania v rámci preskúmania a z troch jemu predchádzajúcich finančných rokov, čo je v súlade s ustálenou praxou. Samotná skutočnosť, že určité ukazovatele ujmy dosahovali v čase pred posudzovaným obdobím vyššie hodnoty nie je dostatočným dôvodom na odchýlenie sa od tejto praxe. Z tohto dôvodu boli zohľadnené len trendy zaznamenané počas posudzovaného obdobia. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(103)
Kapacita výroby bola počas posudzovaného obdobia celkovo stabilná.
(104)
V dôsledku poklesu objemu výroby a stabilnej výrobnej kapacity sa využitie kapacity vyvíjalo v súlade s objemom výroby, t. j. najprv sa v ÚO2011/2012 znížilo, potom v ÚO2012/2013 vzrástlo a v období prešetrovania v rámci preskúmania znova pokleslo. Celkovo sa využitie kapacity počas posudzovaného obdobia v súlade so znížením objemu výroby znížilo o 9 %.
b) Objem predaja a podiel na trhu
(105)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie a podiel na trhu v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 9
Objem predaja a podiel na trhu
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Objem predaja na trhu Únie Index
100
84
85
83
Podiel na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: vyplnené dotazníky, Eurostat a odpovede na dotazník a údaje poskytnuté indonézskymi výrobcami vyvážajúcimi do Únie.
(106)
Objem predaja glutamanu sodného výrobného odvetvia Únie poklesol počas posudzovaného obdobia o 17 %. Objem predaja klesal najmä v období ÚO2010/2011 až ÚO2011/2012, zatiaľ čo v nasledujúcich rokoch zostal pomerne stabilný. Pokles objemu predaja spolu s paralelným poklesom spotreby a zvýšenie dovozu predovšetkým z Indonézie viedli k zníženiu podielu výrobného odvetvia Únie na trhu počas posudzovaného obdobia celkovo približne o 15 %. Trhový podiel výrobného odvetvia Únie klesol medzi ÚO2010/2011 a ÚO2011/2012 o 4 %, čo korešpondovalo s nárastom podielu dovozu z Indonézie a Číny na trhu v rovnakom období. Medzi ÚO2012/2013 a obdobím prešetrovania v rámci preskúmania sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu naďalej postupne znižoval, zatiaľ čo objem dovozu z Indonézie a jeho podiel na trhu sa podstatne zvyšoval. Podobne sa počas posudzovaného obdobia zvýšil aj dovoz z Číny a jej trhový podiel, a to aj napriek tomu, že počas tohto obdobia zostali stále nízke.
c) Rast
(107)
Zatiaľ čo spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia klesla o 2 %, objem predaja výrobného odvetvia Únie sa znížil o 17 %, čo sa prejavilo 15 % stratou podielu na trhu.
d) Zamestnanosť a produktivita
(108)
Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 10
Zamestnanosť a produktivita
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Počet zamestnancov
Index
100
103
107
108
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
Index
100
92
100
85
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(109)
Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie sa neustále zvyšovala a v posudzovanom období sa zvýšila celkovo o 8 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené najmä začlenením bývalého pripojeného podniku v roku 2011 a rozšírením oddelenia údržby vo výrobnom odvetví Únie.
(110)
Produktivita sa znížila pre nárast zamestnanosti spojený s poklesom výroby uvedenom v tabuľke 8 v odôvodnení 100.
6. Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu
(111)
Dumpingové rozpätie stanovené pre Čínu bolo výrazne nad úrovňou de minimis, pričom objem dovozu z Číny sa počas celého posudzovaného obdobia pohyboval na nízkej úrovni. Avšak v prípade, že by antidumpingové opatrenia boli zrušené, malo by to značný dosah na výrobné odvetvie Únie, vzhľadom na zvýšený objem a klesajúce ceny dovozu z Číny, ako aj vzhľadom na predpokladaný vývoj čínskeho dovozu v prípade, že by tieto opatrenia boli zrušené. Súbežne, v rámci antidumpingového prešetrovania dovozu glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii, uvádzaného v odôvodnení 7, boli zistené značné dumpingové rozpätia pre vyvážajúcich výrobcov z Indonézie, ktorí v rámci posudzovaného obdobia značne zvýšili svoj podiel na trhu Únie.
(112)
Výrobné odvetvie Únie bolo stále v procese zotavovania z účinkov minulého poškodzujúceho dumpingu spôsobeného dovozom rovnakého výrobku s pôvodom v Číne. Vzhľadom na to, že sa počas posudzovaného obdobia značne zvýšili dumpingové dovozy z Indonézie, o ktorých bolo zistené, že spôsobujú značnú ujmu priemyslu Únie (12)., možno dospieť k záveru, že proces zotavenia bol zvrátený.
a) Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(113)
Priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 11
Priemerné predajné ceny
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Priemerná jednotková predajná cena v Únii (EUR/tona)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
Index
100
120
124
130
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(114)
Priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie účtovaná neprepojeným zákazníkom v Únii sa počas posudzovaného obdobia znížila o 3 %. Najprv došlo v období ÚO2010/2011 až ÚO2011/2012 k jej nárastu o 7 %, odvtedy však neustále klesala až do obdobia prešetrovania v rámci preskúmania. Zvýšenie ceny v období ÚO2010/2011 až ÚO2011/2012 možno vnímať ako dôsledok zvýšenia nákladov počas rovnakého obdobia, aj keď zvýšenie nákladov bolo výraznejšie ako zvýšenie cien. Zároveň indonézske dovozy vzrástli a vyvinuli významný cenový tlak na výrobné odvetvie Únie. V dôsledku toho ceny výrobného odvetvia Únie klesli v období ÚO2011/2012 až ÚO2012/2013 o 6 % a o ďalšie 4 % v období medzi OÚ2012/2013 a obdobím prešetrovania v rámci preskúmania.
(115)
Jednotkové výrobné náklady sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 30 %. V ÚO2011/2012 začal trvalý nárast, ktorý bol spôsobený najmä zvýšením nákladov na suroviny a prácu. Ako už bolo uvedené, tento nárast nákladov nebolo možné vyrovnať rovnocenným zvýšením cien z dôvodu cenového tlaku dumpingového dovozu z Indonézie.
(116)
Jedna zo zainteresovaných strán požiadala Komisiu, aby prešetrila, či si výrobné odvetvie Únie umelo nezvýšilo svoje priemerné výrobné náklady tak, že do nich prípadne zahrnulo aj vedľajšie výrobky. Prešetrením sa zistilo, že vedľajšie výrobky boli zaradené správne a žiadnym spôsobom nezasiahli do stanovenie vznikajúcej ujmy. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
b) Náklady práce
(117)
Priemerné náklady práce výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 12
Priemerné náklady práce na zamestnanca
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(118)
Priemerné náklady práce na zamestnanca sa zvýšili o 24 %. Možno to vysvetliť najmä rastúcim úsilím výrobného odvetvia Únie o zlepšenie výkonnosti svojich pracovníkov a zamestnancov s cieľom optimalizovať výrobný proces.
c) Inventúrne súpisy
(119)
Úroveň zásob výrobcu z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala takto:
Tabuľka 13
Zásoby
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Konečné zásoby ako percentuálny podiel výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(120)
Konečný stav zásob sa počas posudzovaného obdobia zvýšil celkovo o 43 %. Od ÚO2010/2011 do ÚO2011/2012 sa konečný stav zásob znížil v dôsledku poklesu objemu výroby a zvýšenia objemu vývozného predaja. Od ÚO2011/2012 do ÚO2012/2013 sa zásoby zvýšili v dôsledku zvýšenia výroby, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie na trhu Únie zostal takmer stabilný. Od ÚO2012/2013 do obdobia prešetrovania v rámci preskúmania sa stav konečných zásob opäť znížil, najmä z dôvodu rozhodnutia znížiť výrobu v snahe znížiť vysoké úrovne zásob.
(121)
Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby klesol v období ÚO2010/2011 až ÚO2011/2012, avšak takmer sa zdvojnásobil v období ÚO2011/2012 až ÚO2012/2013. Ďalej vzrástol medzi ÚO2012/2013 a obdobím prešetrovania v rámci preskúmania. Počas posudzovaného obdobia sa zvýšil celkovo o 56 %. Zvýšenie v ÚO2012/2013 a v období prešetrovania v rámci preskúmania sa musí vnímať v kontexte rastúceho objemu dumpingového dovozu z Indonézie, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie zostal počas rovnakého obdobia takmer stabilný.
d) Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(122)
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcu z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 14
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
ÚO2010/2011
ÚO2011/2012
ÚO2012/2013
Obdobie prešetrovania v rámci preskúmania
Ziskovosť predajov v Únii určených neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
Index
100
30
- 31
- 80
Peňažný tok (v eurách)
Index
100
39
- 48
- 19
Investície (v eurách)
Index
100
182
143
197
Návratnosť investícií
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: vyplnené dotazníky.
(123)
Komisia ustanovila ziskovosť výrobného odvetvia Únie pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. V ÚO2010/2011 a ÚO2011/2012 sa ziskovosť výrazne znížila, avšak ešte stále sa pohybovala v kladných hodnotách. Od ÚO2012/2013 sa ziskovosť zmenila na zápornú. K ešte väčšiemu zníženiu došlo v období prešetrovania v rámci preskúmania. Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť znížila celkovo o 180 %. Tento vývoj nastal najmä kvôli cenovému tlaku indonézskeho dovozu, ktorý sa dostával do Únie za dumpingové ceny a neumožnil výrobnému odvetviu Únie zosúladiť svoje ceny s nárastom nákladov. Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobného odvetvia Únie financovať svoju činnosť. Čistý peňažný tok vykazoval rovnaký trend ako ziskovosť, teda nepretržitý pokles počas posudzovaného obdobia a záporné výsledky od ÚO2012/2013. Tento trend bol ešte zdôraznený v období prešetrovania v rámci preskúmania. Celkovo sa čistý peňažný tok počas posudzovaného obdobia znížil o 119 %.
(124)
Investície sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 97 %. Predstavovali najmä investície potrebné na údržbu a dodržiavanie zákonných bezpečnostných požiadaviek. Hoci sa výrobné odvetvie Únie pred začiatkom posudzovaného obdobia ešte stále zotavovalo z minulého dumpingu čínskych vyvážajúcich výrobcov, jeho situácia sa začala zlepšovať a odvetvie bolo na začiatku posudzovaného obdobia až do ÚO2011/2012 ziskové. Za týchto okolností došlo k realizácii niekoľkých investícií, ktoré už nebolo možné ďalej odkladať, čo vysvetľuje výrazné zvýšenie úrovne investícií v ÚO2011/2012 a nasledujúcich rokoch.
(125)
Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Rovnako ako v prípade ostatných finančných ukazovateľov, aj návratnosť investícií z výroby a predaja podobného výrobku od ÚO2012/2013 vykazovala záporné hodnoty a odzrkadľovala nepriaznivý vývoj ziskovosti. Celkovo sa návratnosť investícií počas posudzovaného obdobia znížila o 210 %.
(126)
Vzhľadom na klesajúcu ziskovosť a klesajúci peňažný tok bola schopnosť spoločnosti získavať kapitál takisto negatívne ovplyvnená.
e) Záver o ujme
(127)
Takmer všetky ukazovatele ujmy vykazovali negatívny trend. Objem výroby a využitie kapacity sa tak počas posudzovaného obdobia znížili približne o 9 % a objem predaja o 17 %. V snahe kompenzovať straty objemu predaja a podielu na trhu sa priemerné ceny výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %, zatiaľ čo výrobné náklady sa súbežne zvýšili o 30 %. V dôsledku toho ziskovosť, dosahujúca na začiatku posudzovaného obdobia kladné hodnoty, klesala, až sa v ÚO2012/2013 dostala do záporných hodnôt, a neprestávala klesať ani v období prešetrovania v rámci preskúmania. Podobné negatívne trendy bolo možné pozorovať aj v prípade čistého peňažného toku a návratnosti investícií.
(128)
Zamestnanosť v posudzovanom období vzrástla o 8 %. Tento nárast v posudzovanom období možno vysvetliť začlenením jedného bývalého pripojeného podniku, ku čomu došlo v roku 2011, a rozšírením oddelenia údržby vo výrobnom odvetví Únie. Priaznivú tendenciu vykazovali takisto investície. Týkali sa hlavne preventívnych opatrení a bezpečnostných požiadaviek, nie však zvyšovania kapacity. Tieto priaznivé tendencie preto nevylučujú, že došlo k ujme.
(129)
Jedna zo zainteresovaných strán tvrdila, že negatívna tendencia v rámci len jedného z ukazovateľov nie je dostatočným dôvodom na záver, že dochádza k značnej ujme. V zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia nie je nutné, aby všetky ukazovatele ujmy vykazovali negatívny trend, avšak situáciu výrobného odvetvia Únie je nutné analyzovať tak, že sa posudzuje vývoj v rámci všetkých ukazovateľov ujmy v celku. V predmetnom prípade vykazovali negatívny trend takmer všetky ukazovatele ujmy vrátane hlavných ukazovateľov, ako sú napr. objem predaja a výroby, trhový podiel, priemerné predajné cena a ziskovosť.
(130)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANIA ALEBO POKRAČOVANIA UJMY
1. Predbežná poznámka
(131)
Ako bolo preukázané v odôvodneniach 99 až 130, zaznamenalo odvetvie Únie v období prešetrovania v rámci preskúmania značnú ujmu. Počas posudzovaného obdobia bol čínsky dovoz na trhu Únie prítomný len v obmedzenom množstve, avšak objem dovozu z Indonézie a jej trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia takmer strojnásobil. Súbežne, v rámci antidumpingového prešetrovania dovozu glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii, uvádzaného v odôvodnení 7, sa dospelo k záveru, že dovoz z Indonézie bol dumpingový, pričom dovoz z Číny vzhľadom na svoj objem a jeho cenové úrovne k tejto ujme neprispievali (13). Z prešetrovania zároveň, tak, ako to bolo uvedené v odôvodneniach 48 a 70, vyplynulo, že dovoz z Číny vykazoval v období prešetrovania v rámci preskúmania dumpingovú cenovú úroveň, ako aj, že je pravdepodobné, že dumping by v prípade nepredĺženia antidumpingových opatrení pokračoval.
2. Vplyv predpokladaného objemu dovozu a cenové dôsledky v prípade zrušenia opatrení
(132)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa analyzoval potenciálny vplyv čínskeho dovozu na trh Únie a na výrobné odvetvie Únie s cieľom posúdiť pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť súčasných opatrení.
(133)
Táto analýza bola zameraná na nevyužitú kapacitu čínskych vyvážajúcich výrobcov, atraktívnosť trhu Únie a cenové správanie čínskych výrobcov v Únii. Ďalej boli zohľadnené aj antidumpingové opatrenia uplatnené na dovoz glutamanu sodného z Indonézie.
(134)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 51, celková nevyužitá kapacita glutamanu sodného v Číne v roku 2012 sa odhadovala na cca 600 000 - 900 000 ton. Toto množstvo výrazne presahovalo celkovú spotrebu glutamanu sodného Únie v rovnakom období.
(135)
Je možné očakávať, že v dôsledku atraktívnosti trhu Únie v zmysle opisu uvedeného v odôvodneniach 59 až 64 by v prípade nepredĺženia antidumpingových opatrení bola táto nevyužitá kapacita podľa všetkého presmerovaná na trh Únie.
(136)
Ak už bolo uvedené v odôvodnení 50, ceny čínskeho dovozu bez antidumpingového cla by boli o viac než 10 % nižšie než predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Takisto by boli nižšie než ceny indonézskeho dovozu. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že v prípade neexistencie opatrení by čínski vyvážajúci výrobcovia zintenzívnili cenový tlak na trhu Únie, čím by sa zhoršila situácia, pokiaľ ide o značnú ujmu výrobného odvetvia Únie. V tejto súvislosti treba uviesť, že súbežné antidumpingové prešetrovanie preukázalo, že dovoz z Indonézie vyvinul na trhu Únie cenový tlak, v dôsledku ktorého výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť svoje ceny tak, aby zodpovedali vyšším nákladom, a naopak ich počas posudzovaného obdobia muselo znížiť.
(137)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 60, v prípade nepredĺženia uplatňovania antidumpingových opatrení by sa ceny čínskeho dovozu mohli zvýšiť. Keď sa však zohľadnia značné rozpätia podhodnotenia stanovené odpočítaním antidumpingového cla, aj keď ceny čínskeho dovozu sa skutočne zvýšili, stále existuje rozpätie, ktoré by čínskym vyvážajúcim výrobcom umožňovalo držať ich ceny pod hladinou cien výrobného odvetvia Únie, čo im veľmi pravdepodobne umožní zväčšiť ich podiel na trhu Únie. Ak by k tomu došlo, viedlo by to okamžite k tomu, že výrobné odvetvie by čelilo poklesu predaja aj predajných cien.
(138)
Napokon treba uviesť, že so zreteľom na antidumpingové prešetrovanie dovozu glutamanu sodného s pôvodom v Indonézii a príslušné antidumpingové opatrenia prijaté v tejto súvislosti, sa očakáva, že výrobné odvetvie Únie sa zotaví z utrpenej značnej ujmy. Tento proces zotavenia by bol ohrozený, ak by sa v dôsledku nepredĺženia platnosti antidumpingových opatrení dovoz z Číny obnovil v značných množstvách a za dumpingových cien.
3. Pripomienky doručené po poskytnutí informácií
(139)
Jedna zo zainteresovaných strán po fáze poskytovania informácií tvrdila, že zachovanie opatrení neposilní postavenie výrobcu Únie, pretože k zhoršeniu situácie došlo najmä v dôsledku iných faktorov než je dovoz glutamanu sodného z Číny. Táto strana tvrdila, že medzi tieto faktory patrí predovšetkým dosah investičnej politiky výrobného odvetvia Únie na ziskovosť tohto výrobného odvetvia, zvýšenie nákladov na pracovnú silu a údajné neefektívne využívanie zdrojov. Uvedená strana ďalej tvrdila, že tieto faktory neboli v rámci hodnotenia celkovej situácie výrobného odvetvia Únie dostatočne zohľadnené.
(140)
Je treba uviesť, že predmetná zainteresovaná strana nepredložila žiadne nové informácie ani dôkazy podporujúce tejto jej tvrdenia.
(141)
Pokiaľ ide o investície výrobného odvetvia Únie, predmetná strana neozrejmila, v akom rozsahu by tieto investície mohli mať vplyv na jej ziskovosť. Ako už bolo uvedené v odôvodnení 124, výrobné odvetvie Únie realizovalo investície na základe zmysluplných podnikateľských rozhodnutí a preto ich nemožno považovať za neopodstatnené. Navyše, investičné náklady sa postupne odpisujú, a preto nemohli mať značný dosah na ziskovosť výrobného odvetvia Únie.
(142)
Pokiaľ ide o rast nákladov na pracovnú silu, aj keď nie je možné uviesť presné údaje z dôvodu ochrany dôverných údajov, prešetrovaním sa zistilo, že účinok rastu týchto nákladov nebol značný.
(143)
Pokiaľ ide o neefektívne využívanie zdrojov, predmetná zainteresovaná strana nebola schopná uviesť informácie o povahe údajnej neefektívnosti a prešetrovaním sa nepodarilo žiadnu neefektívnosť odhaliť.
(144)
Z týchto dôvodov boli uvedené tvrdenia zamietnuté.
4. Záver
(145)
Vzhľadom na zistenia vyplývajúce z prešetrovania, a to najmä vzhľadom na nevyužitú kapacitu, ako aj vzhľadom na atraktívnosť trhu Únie a očakávané cenové úrovne čínskeho dovozu možno dospieť k záveru, že zrušenie predmetných antidumpingových opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k opätovnej ujme a ďalšiemu zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie z dôvodu pravdepodobného zvýšenia čínskeho dovozu a dumpingových cien pod hodnotou predajných cien výrobného odvetvia Únie.
G. ZÁUJEM ÚNIE
(146)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia skúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení voči Číne bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Zisťovanie záujmu Únie sa zakladalo na hodnotení všetkých existujúcich dotknutých záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
(147)
Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanovisko podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.
(148)
Na základe uvedeného Komisia skúmala, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu a ujmy existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie zachovať existujúce opatrenia.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(149)
Prešetrovaním sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania značnú ujmu. Ako sa uvádza v odôvodnení 131, značná ujma bola spôsobená dumpingovým dovozom z Indonézie. Prešetrovaním sa tiež zistilo, že existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu značnej ujmy, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení voči dovozu z Číny. V prípade obnovenia dovozu glutamanu sodného do Únie z Číny za dumpingové ceny by bolo ohrozené najmä zotavenie sa výrobného odvetvia Únie z ujmy, ktorú utrpelo v dôsledku dovozu z Indonézie, očakávané vďaka antidumpingovým opatreniam uloženým voči tejto krajine.
(150)
Očakáva sa, že v prípade zachovania opatrení by výrobné odvetvie Únie mohlo v plnej miere využiť účinky opatrení, ktoré boli uložené v rámci súbežného prešetrovania týkajúceho sa dovozu glutamanu sodného z Indonézie, t. j. zotavilo by sa zo značnej ujmy, ktorú utrpelo. V konečnom dôsledku by tiež mohlo dosiahnuť zlepšenie ziskovosti.
(151)
Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie platných opatrení voči Číne by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
2. Záujem dovozcov/obchodníkov
(152)
V nadväznosti na zverejnenie oznámenia o začatí preskúmania sa prihlásilo štrnásť spoločností. Žiadna z týchto spoločností však nedovážala glutaman sodný do Únie z Číny počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania.
(153)
Počas prešetrovania sa ako používateľ prihlásil jeden obchodník v Únii predávajúci glutaman sodný ďalším zákazníkom v Únii aj mimo nej. Tento obchodník nakupoval glutaman sodný najmä od výrobného odvetvia v Únii, ale aj od dovozcov. Tento obchodník nenakúpil žiaden glutaman sodný s pôvodom v Číne, ale s pôvodom v Indonézii a iných tretích krajinách. Činnosť tohto obchodníka v oblasti predaja glutamanu sodného bola v porovnaní s jeho celkovou činnosťou okrajová. Na základe uvedených dôvodov sa dospelo k záveru, že platné opatrenia uložené na dovoz glutamanu sodného z Číny nemali na situáciu tohto obchodníka výrazný nepriaznivý účinok.
3. Záujem používateľov
(154)
Používatelia pôsobia hlavne v odvetví výroby potravín a nápojov, v ktorých sa glutaman sodný používa pri výrobe zmesí korenín, polievok a hotových jedál. Glutaman sodný sa používa takisto v niektorých „nepotravinárskych“ výrobkoch, napríklad pri výrobe detergentov.
(155)
Prihlásilo sa tridsaťtri spoločností, ktorým bol zaslaný dotazník. Na prešetrovaní spolupracovalo päť spoločností, ktoré odovzdali vyplnené dotazníky. Štyri z nich pôsobili v odvetví výroby potravín a nápojov a jedna v nepotravinárskom odvetví. Dve spolupracujúce spoločnosti, z ktorých jedna pôsobila v odvetví výroby potravín a nápojov a druhá vyrábala detergenty, boli predmetom overenia na mieste.
a) Odvetvie výroby potravín a nápojov
(156)
Prešetrovaním sa zistilo, že v prípade spoločností, ktoré poskytli potrebné údaje, predstavoval glutaman sodný približne 5 % celkových nákladov na výrobu výrobkov obsahujúcich glutaman sodný.
(157)
Zo štyroch spolupracujúcich používateľov len jeden dovážal glutaman sodný z Číny. Táto spolupracujúca spoločnosť nakupovala glutaman sodný od výrobného odvetvia Únie a dovážala asi 40 % svojho celkového objemu nákupov glutamanu sodného z Číny. Činnosť spojená s výrobkami obsahujúcimi glutaman sodný predstavovala približne tretinu jej celkovej činnosti. Zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania bola táto spoločnosť zisková.
(158)
Ostatné tri spoločnosti počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania nedovážali glutaman sodný z Číny. V prípade dvoch z týchto spoločností predstavovala činnosť spojená s glutamanom sodným pomerne bezvýznamnú časť ich celkovej činnosti. Tieto dve spoločnosti boli navyše na základe poskytnutých informácií počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania ziskové. Pokiaľ ide o tretiu z týchto spoločností, hoci jej činnosť spojená s výrobkami obsahujúcimi glutaman sodný predstavoval približne tretinu jej celkovej činnosti, bola táto spoločnosť počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania zisková.
b) Nepotravinárske odvetvie
(159)
Jedna zo spolupracujúcich spoločností používala glutaman sodný na výrobu detergentov. Glutaman sodný predstavoval 15 % až 20 % nákladov na výrobu týchto výrobkov. Počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania nakupovala spoločnosť glutaman sodný najmä od výrobného odvetvia Únie. Dovážala ho aj z iných tretích krajín, avšak nie z Číny. Výroba výrobkov obsahujúcich glutaman sodný predstavovala len malú časť jej celkovej činnosti a navyše sa ukázalo, že v tejto činnosti dosahovala počas prešetrovania v rámci preskúmania kladné ziskové rozpätie 5 % až 10 %.
(160)
Táto zainteresovaná strana tvrdila, že vzhľadom na regulačný rámec EÚ, ktorý zakazuje používanie fosfátov a iných zlúčenín fosforu (14), je pravdepodobné, že sa glutaman sodný bude pri výrobe detergentov používať vo zvýšenom množstve práve ako náhrada fosfátov a iných zlúčenín fosforu. Očakáva sa preto, že dopyt po glutamane sodnom v Únii podstatne vzrastie a že akékoľvek antidumpingové clá na jeho dovoz by mali na rozvoj tohto nového trhu škodlivý účinok. Táto strana obzvlášť argumentovala, že výška antidumpingových opatrení uložených na dovoz glutamanu sodného z Číny by neumožňovala vstup dovozu z Číny na trh Únie, takže by hrozilo, že ponuka v Únii nebude dostatočná. Táto spoločnosť tiež tvrdila, že vzhľadom na skutočnosť, že platné opatrenia sú uložené aj na dovoz glutamanu sodného z Indonézie, neexistoval by dostatok alternatívnych zdrojov dodávok.
(161)
Tento používateľ ďalej tvrdil, že výrobné odvetvie Únie bude profitovať z očakávaného zvýšenie spotreby glutamanu sodného a tiež zvýši objem svojho predaja na trhu Únie. Na druhej strane tento používateľ tvrdil, že kapacita výrobného odvetvia Únie nebude dostatočná na uspokojenie zvýšeného dopytu na trhu Únie.
(162)
V tejto fáze však možno len ťažko predpovedať, aký vplyv bude mať nový právny rámec na trh Únie a či, resp. do akej miery, podnieti prudký rozvoj výroby detergentov na základe glutamanu sodného, a následne tak ovplyvní dopyt po glutamane sodnom v Únii. Zainteresovaná strana takisto nepredložila žiadne dôkazy, z ktorých by bolo zrejmé, do akej miery by bol účinok antidumpingového cla škodlivý. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že účelom antidumpingového cla je obnoviť rovnaké podmienky na trhu EÚ. Prešetrovaním sa takisto zistilo, že existuje niekoľko alternatívnych zdrojov dodávok, ako je Brazília, Vietnam a Kórea.
(163)
Po poskytnutí informácií tá istá zainteresovaná strana zopakovala svoje tvrdenie, že dopyt po glutamane sodnom v Únii sa výrazne zvýši kvôli zákazu fosfátov a že výrobné odvetvie Únie nebude schopné tento zvýšený dopyt uspokojiť. Strana však neposkytla žiadne nové informácie ani dôkazy, ktoré by toto tvrdenie potvrdzovali, a preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(164)
Pokiaľ ide o alternatívne zdroje dodávok, v účtovnom období 2010/2011bol trhový podiel dovozu z tretích krajín značný a znížil sa len v dôsledku nekalých cien dovozu z Indonézie. Očakáva sa, že zavedenie ciel na dovoz glutamanu sodného z Indonézie v rámci súbežného prešetrovania by malo tretím krajinám umožniť, aby znovu získali stratené trhové podiely v Únii. Ak by došlo k zrušeniu opatrení týkajúcich sa Číny, ohrozilo by to očakávaný účinok antidumpingových ciel uložených voči Indonézii, keďže na trh Únie by pravdepodobne prenikol dovoz z Číny vo výrazne zvýšených objemoch za dumpingové ceny, ktoré by boli podhodnotené voči predajným cenám výrobného odvetvia Únie (ako sa uvádza v odôvodneniach 149 - 151).
(165)
Po poskytnutí informácií uvedená zainteresovaná strana zopakovala tvrdenie, že neexistujú žiadne reálne alternatívne zdroje dodávok, pretože výrobcovia na trhoch iných tretích krajín patria do tej istej skupiny ako výrobné odvetvie Únie.
(166)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 94 a 95, alternatívne zdroje dodávok glutamanu sodného existujú vo viacerých tretích krajinách, medzi ktoré okrem iných patrí Brazília, Kórejská republika alebo Vietnam. Počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania predstavoval trhový podiel dovozu z iných tretích krajín než z Číny a Indonézie len jednu štvrtinu svojej úrovne z ÚO2010/2011. V prípade zachovania opatrení uložených voči dovozu z Číny neexistuje žiaden dôvod, prečo by dovoz z iných tretích krajín nemohol aspoň čiastočne uspokojiť potreby používateľov glutamanu sodného a zodpovedajúci trhový podiel nedosiahol, resp. neprekročil svoju pôvodnú úroveň z ÚO FY2010/2011. Z dostupných informácií, ktoré mali strany k dispozícii v spise nedôverného charakteru, okrem toho vyplýva, že uvedené alternatívne zdroje patria buď spoločnostiam/skupinám, ktoré sú nezávislé od skupiny Ajinomoto, alebo tejto skupine. V každom prípade, aj keby všetky uvedené alternatívne zdroje patrili skupine Ajinomoto, nič nenaznačuje, že by na trh Únie nedodávali za spravodlivých podmienok. Tento argument by sa mal preto zamietnuť.
(167)
Tá istá strana takisto tvrdila, že výrobné odvetvie Únie má dominantné postavenie a že by na trhu Únie došlo k eliminácii hospodárskej súťaže. Tvrdila, že zachovanie opatrení proti čínskemu glutamanu sodnému by ešte viac posilnilo postavenie výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.
(168)
Z prešetrovania jasne vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné udržať svoj objem predaja v Únii, keďže stratilo podiel na trhu, a to najmä v dôsledku dovozu z Indonézie. Vzhľadom na cenový tlak dumpingového dovozu z Indonézie nebolo navyše výrobné odvetvie Únie schopné zvýšiť ceny tak, aby zodpovedali vyšším nákladom na suroviny, a počas obdobia prešetrovania v rámci preskúmania utrpelo významné straty. Komisia tiež poukázala na existenciu konkurencie, ktorú predstavuje dovoz tovaru s pôvodom v niekoľkých ďalších tretích krajinách, ktoré využívajú výhody voľného prístupu na trh Únie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti nebolo údajné dominantné postavenie výrobného odvetvia Únie dostatočne preukázané a uvedený argument sa musel zamietnuť.
(169)
Po sprístupnení informácií dotknutá strana tvrdila, že by nebolo v záujme Únie, aby sa používatelia v Únii museli spoliehať na výrobné odvetvie Únie, a že by mal existovať dostatok alternatívnych zdrojov dodávok. Na podporu tohto tvrdenia dotknutá strana uviedla, že zníženie spotreby medzi ÚO2010/2011 a ÚO2011/2012 bolo spôsobené najmä znížením objemu výroby výrobného odvetvia Únie.
(170)
Ako sa uvádza v odôvodnení 100, výroba sa medzi ÚO2010/2011 a ÚO2011/2012 znížila o 5 %, zatiaľ čo spotreba v tom istom čase klesla o 13 % (pozri odôvodnenia 76 a 78). V ÚO2011/2012 bolo využitie kapacít o 5 % nižšie než v ÚO2010/2011, čo znamená, že v ÚO2011/2012 existovala rezervná kapacita. Výrobu výrobného odvetvia Únie preto nie je možné považovať za faktor, ktorý ovplyvnil zníženie spotreby v ÚO2011/2012. V každom prípade, ako bolo uvedené v odôvodnení 166, v tretích krajinách existujú alternatívne zdroje dodávok. Tento argument by sa mal preto zamietnuť.
(171)
Na tomto základe a najmä vzhľadom na skutočnosť, že sa nezdá, že by opatrenia proti Číne mali výrazný nepriaznivý účinok na spolupracujúcich používateľov, Komisia dospela k záveru, že ak by tieto opatrenia zostali zachované, ich vplyv na hospodársku situáciu týchto subjektov by pravdepodobne nebol výrazný.
4. Záujem dodávateľov
(172)
Prihlásili sa štyria dodávatelia surovín z Únie, ktorí vyplnili dotazníky. Objem ich predaja surovín výrobnému odvetviu Únie predstavoval iba malú časť ich celkového obratu. Dvaja z týchto dodávateľov tento záver spochybnili a tvrdili, že zánik výrobného odvetvia Únie by mal výrazný vplyv na ich ekonomickú činnosť. Títo dodávatelia tvrdili, že potenciálne zastavenie výroby glutamanu sodného v Únii by malo škodlivý účinok na ich celkovú ekonomickú činnosť, pretože cukrovary musia vždy vyrábať určitý objem cukrových sirupov a melás, ktorých hlavným odberateľom je výrobné odvetvie Únie. Ak sa cukor v tejto podobe nepredá, ovplyvní to celkovú efektívnosť dotknutého cukrovaru.
(173)
Tieto tvrdenia však neboli doložené žiadnymi dôkazmi, a boli preto zamietnuté.
5. Ďalšie tvrdenia
(174)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že účinky platných opatrení proti Číne by sa mali posudzovať kumulatívne s účinkami opatrení uložených na dovoz glutamanu sodného z Indonézie.
(175)
Vplyv oboch opatrení na používateľov sa analyzoval v súvislosti s dostupnosťou alternatívnych zdrojov dodávok. Z uvedenej analýzy vyplynulo, že viacero tretích krajín je v skutočnosti schopných vyvážať glutaman sodný do Únie. Tieto tretie krajiny boli skutočne na trhu Únie prítomné pred tým, než sa na ňom objavil vo zvýšených množstvách dumpingový vývoz z Indonézie.
6. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(176)
Na základe uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody v záujme Únie proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení voči Číne.
H. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(177)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. V nadväznosti na poskytnutie informácií sa tiež stranám poskytla lehota na predloženie pripomienok. Vyjadrenia a pripomienky sa v náležitých prípadoch riadne zohľadnili.
(178)
Z uvedeného vyplýva, že v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia by sa antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz glutamanu sodného s pôvodom v Číne uložené nariadením (ES) č. 1187/2008 mali zachovať.
(179)
Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb, ak neskôr zmení názov svojho subjektu. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii. Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(180)
Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia nepredložil žiadne stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz glutamanu sodného, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselný znak KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Sadzba antidumpingového cla (%)
Doplnkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všetky ostatné spoločnosti
39,7
A999
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 21. januára 2015