NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 231/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ vymezuje rámec pro nástroje Unie pro financování vnější činnosti, včetně nástroje předvstupní pomoci (dále jen „NPP II“).
(2)
Jelikož nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (4) pozbylo dne 31. prosince 2013 platnosti, měl by být v zájmu vyšší účinnosti vnější činnosti Unie zachován na období 2014-2020 rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci. Politika Unie v oblasti rozšíření by měla být i nadále podporována zvláštním nástrojem pro financování vnější činnosti. Je proto třeba zřídit NPP II.
(3)
Článek 49 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv osob patřících k menšinám, může požádat o členství v Unii. Evropský stát, který požádal o přistoupení k Unii, se může členem stát pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno, že splňuje kritéria členství stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 (dále jen „kodaňská kritéria“), a za předpokladu, že přistoupení nepřesáhne schopnost Unie integrovat nového člena. Tato kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, existence fungujícího tržního hospodářství a schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž rovněž povinnosti podle Smluv, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie.
(4)
Základem obnovené shody o rozšíření je nadále strategie rozšíření založená na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci spolu se schopností Unie integrovat nové členy. Přístupový proces je založen na objektivních kritériích a použití zásady rovného zacházení se všemi žadateli, přičemž každý z nich je posuzován na základě svých vlastních výsledků. Pokrok na cestě k přistoupení závisí v případě každého žadatele na dodržování hodnot Unie a na jeho schopnosti provést potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj politický, institucionální, právní, správní a hospodářský systém pravidlům, standardům, politikám a postupům v Unii.
(5)
Proces rozšíření posiluje mír, demokracii a stabilitu v Evropě a Unie může být díky němu lépe připravena řešit globální výzvy. Transformační síla procesu rozšíření s sebou přináší v zemích zapojených procesu rozšíření dalekosáhlou politickou a hospodářskou reformu, z níž má prospěch i Unie jako celek.
(6)
Evropská rada udělila status kandidátské země Černé Hoře, Islandu, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Srbsku a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu západního Balkánu. Aniž jsou dotčeny postoje k otázce statusu nebo jakákoli budoucí rozhodnutí přijatá Evropskou radou či Radou, ti s evropskou perspektivou, kterým dosud nebyl udělen status kandidátské země, mohou být výhradně pro účely tohoto nařízení považovány za potenciální kandidáty. Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí by měla být poskytována všem příjemcům uvedeným v příloze I.
(7)
Pomoc podle tohoto nařízení by měla být poskytována v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a s řádným zohledněním sdělení o strategii rozšíření a zpráv o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušných usnesení Evropského parlamentu. Pomoc by měla být také poskytována v souladu s dohodami, které Unie uzavřela s příjemci uvedenými v příloze I, a v souladu s evropskými a přístupovými partnerstvími. Pomoc by se měla zaměřit především na vybraný počet oblastí politiky, jež příjemcům uvedeným v příloze I pomohou posílit demokratické instituce a právní stát, reformovat soudnictví a veřejnou správu, dodržovat základní práva a prosazovat rovnost žen a mužů, toleranci, sociální začleňování a zákaz diskriminace. Pomoc by měla i nadále podporovat jejich úsilí o posílení regionální, makroregionální a přeshraniční spolupráce, jakož i územního rozvoje, mimo jiné prováděním makroregionálních strategií Unie. Měla by zlepšit rovněž jejich hospodářský a sociální rozvoj, který je základem programu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, se zvláštním zřetelem na malé a střední podniky, a to za účelem dosažení cílů strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Evropa 2020 (dále jen „strategie Evropa 2020“) a zajištění postupného souladu s kodaňskými kritérii. Provázanost mezi finanční pomocí a celkovým pokrokem dosaženým při naplňování předvstupní strategie by měla být posílena.
(8)
V zájmu zohlednění změn rámce politiky rozšíření nebo významných změn týkajících se příjemců uvedených na seznamu v příloze I by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přizpůsobení a aktualizaci tematických priorit pro poskytování pomoci uvedených v příloze II. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Pro většinu příjemců uvedených v příloze I zůstávají klíčovými výzvami posílení právního státu, včetně boje proti korupci a organizované trestné činnosti, a řádná správa věcí veřejných, včetně reformy veřejné správy; tyto aspekty mají zásadní význam, aby se tito příjemci přiblížili Unii a později v plném rozsahu převzali povinnosti vyplývající z členství v Unii. Vzhledem k dlouhodobější povaze reforem prováděných v těchto oblastech a k potřebě dosahovat lepších výsledků by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla co nejdříve řešit požadavky kladené na příjemce uvedené v příloze I.
(10)
Příjemci uvedení v příloze I musí být lépe připraveni na řešení globálních výzev, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistit soulad s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. Pomoc Unie podle tohoto nařízení by měla přispět rovněž k dosažení cíle, jenž spočívá ve zvýšení části rozpočtu Unie související s oblastí klimatu nejméně o 20 %.
(11)
Na základě zkušeností členských států by Unie měla rovněž poskytnout podporu pro transformaci na cestě k přistoupení ve prospěch všech příjemců uvedených v příloze I. Tato spolupráce by se měla zaměřit zejména na výměnu zkušeností, které členské státy získaly v procesu reforem.
(12)
Komise a členské státy by měly zajistit soulad, soudržnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím pravidelných konzultací a častých výměn informací v průběhu různých fází cyklu pomoci. Dále je třeba podniknout kroky nezbytné k zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s dalšími dárci, a to i prostřednictvím pravidelných konzultací. Úloha občanské společnosti jak v programech prováděných vládními orgány, tak i jako přímého příjemce pomoci Unie by měla být posílena.
(13)
Priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politik, jež budou podporovány na základě tohoto nařízení, by měly být stanoveny v orientačních strategických dokumentech, jež vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 za partnerského přispění příjemců uvedených v příloze I na základě jejich konkrétních potřeb a na základě agendy rozšíření v souladu s obecnými a specifickými cíli vymezenými tímto nařízením a s řádným ohledem na příslušné vnitrostátní strategie. Strategické dokumenty by měly rovněž určovat oblasti politiky, jež je třeba poskytnutím pomoci podporovat, a měly by stanovit, aniž by byly dotčeny výsady Evropského parlamentu a Rady, orientační příděly finančních prostředků Unie podle jednotlivých oblastí politiky rozepsané na jednotlivé roky, včetně odhadu výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Měla by být zajištěna dostatečná pružnost, aby bylo možné zohlednit nově vznikající potřeby a poskytnout pobídky ke zvýšení výkonnosti. Strategické dokumenty by měly zajistit soudržnost a soulad s úsilím příjemců uvedených v příloze I, jež se odráží v jejich státním rozpočtu, a měly by zohledňovat podporu poskytnutou ostatními dárci. V zájmu zohlednění vnitřního a vnějšího vývoje by měly být strategické dokumenty v případě potřeby přezkoumány a revidovány.
(14)
Je v zájmu Unie napomáhat příjemcům uvedeným v příloze I v reformním úsilí zaměřeném na členství v Unii. Pomoc by měla být řízena s důrazným zaměřením na výsledky a pomocí pobídek pro příjemce, kteří účinným prováděním předvstupní pomoci a pokrokem při plnění kritérií pro členství prokáží odhodlání k reformě.
(15)
Pomoc by měla i nadále využívat struktury a nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu. Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní pomoci ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci uvedenými v příloze I by měl být postupný a měl by být v souladu s kapacitami těchto příjemců. Komise by v souladu se zásadou participativní demokracie měla u každého příjemce uvedeného v příloze I podporovat parlamentní dohled nad pomocí mu poskytovanou.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci se týkají strategických dokumentů, programovacích dokumentů a zvláštních pravidel stanovících tyto jednotné podmínky a měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (5). Při přijímání těchto prováděcích aktů by se s ohledem na jejich povahu, zejména jejich politické zaměření a finanční dopady, měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou opatření malého finančního rozsahu. Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny.
(17)
Výbor zřízený tímto nařízením by měl být rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (6).
(18)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(19)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi NPP II, ostatními Unie nástroji pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(20)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(21)
Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(22)
Je vhodné zajistit plynulý a nepřerušený přechod mezi nástrojem předvstupní pomoci NPP) zřízeným nařízením (ES) č. 1085/2006 a NPP II a uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Nástroj předvstupní pomoci na období 2014-2020 (NPP II) podporuje příjemce uvedené v příloze I při přijímání a provádění politických, institucionálních, právních, správních, sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí k tomu, aby tito příjemci dosáhli souladu s hodnotami Unie a postupného sblížení s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie s ohledem na jejich budoucí členství v Unii.
Prostřednictvím této podpory přispívá NPP II ke stabilitě, bezpečnosti a prosperitě u příjemců uvedených v příloze I.
Článek 2
Specifické cíle
1. Pomoc podle tohoto nařízení sleduje dosažení následujících specifických cílů v souladu s potřebami každého příjemce uvedeného v příloze I a jeho individuální agendou rozšíření:
a)
podpora politických reforem, mimo jiné prostřednictvím:
i)
posílení demokracie a příslušných institucí, včetně nezávislého a efektivního soudnictví, a právního státu, včetně jeho prosazování;
ii)
prosazování a ochrany lidských práv a základních svobod, důslednějšího dodržování práv příslušníků menšin, včetně osob homosexuální, bisexuální, transsexuální a intersexuální orientace, prosazování rovnosti žen a mužů, nediskriminace a tolerance a svobody sdělovacích prostředků a respektování kulturní rozmanitosti;
iii)
regionální spolupráce a dobrých sousedských vztahů;
iv)
podpory usmíření, budování míru a opatření pro budování důvěry;
v)
boje proti korupci a organizované trestné činnosti;
vii)
posílení veřejné správy a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních;
vii)
opatření pro budování kapacit v zájmu zlepšení vymáhání práva, správy hranic a provádění migrační politiky včetně řízení migračních toků;
viii)
rozvoje občanské společnosti;
ix)
zlepšení sociálního dialogu a posílení kapacit sociálních partnerů;
b)
podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje za účelem inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, mimo jiné prostřednictvím:
i)
dosažení souladu s normami Unie v hospodářské oblasti, včetně fungující tržní ekonomiky, jakož i v daňovém řízení a správě ekonomických záležitostí;
ii)
hospodářských reforem nezbytných k vypořádání se s konkurenčními tlaky a tržními silami v Unii a současně přispívajících k dosažení sociálních a environmentálních cílů;
iii)
podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil, podpory vytváření kvalitních pracovních míst a rozvoje lidského kapitálu;
iv)
podpory sociálního a ekonomického začlenění, a to zejména menšin a zranitelných skupin obyvatelstva, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a vysídlených osob;
v)
prosazování integrovaných vzdělávacích systémů podporujících začlenění a ochrany a obnovy kulturního dědictví;
vi)
rozvoje fyzického kapitálu, včetně zlepšení infrastruktury, a lepšího propojení s unijními a regionálními sítěmi;
vii)
posílení kapacit v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací;
c)
posílení schopnosti příjemců uvedených v příloze I na všech úrovních plnit povinnosti vyplývající z členství v Unii podporou postupného sbližování s acquis Unie a jeho přijetí, provádění a vymáhání, včetně příprav na řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro rozvoj venkova;
d)
posílení regionální integrace a územní spolupráce za účasti příjemců uvedených v příloze I, členských států a případně třetích zemí v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (10).
2. Pokrok v dosahování specifických cílů stanovených v odstavci 1 se sleduje a posuzuje na základě předem vymezených, jasných, transparentních a případně pro jednotlivé země uzpůsobených a měřitelných ukazatelů, mezi něž patří:
a)
pokrok v posilování demokracie, právního státu a nezávislého a efektivního systému soudnictví, dodržování lidských práv včetně práv příslušníků menšin a zranitelných skupin, základních svobod, rovnosti žen a mužů a práv žen, boji proti korupci a organizované trestné činnosti, usmíření, dobrých sousedských vztazích a navracení uprchlíků, a zejména přehled dosažených výsledků v těchto oblastech;
b)
pokrok v socioekonomických a fiskálních reformách zaměřených na strukturální a makroekonomické nerovnováhy; přiměřenost a účinnost strategií sociálního a hospodářského rozvoje, pokrok směrem k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a vytvoření otevřeného a integrovaného vzdělávání, kvalitní odborné přípravy a zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím veřejných investic podporovaných z NPP II; pokrok při vytváření příznivého podnikatelského prostředí;
c)
pokrok při slaďování právního rámce s acquis Unie, včetně výsledků jeho provádění; pokrok v oblasti institucionální reformy související s Unií, včetně přechodu na nepřímé řízení pomoci poskytované podle tohoto nařízení;
d)
pokrok při rozvoji a posilování řádné správy věcí veřejných a správních, institucionálních a absorpčních kapacit na všech úrovních včetně dostatečných lidských zdrojů, jichž je třeba k přijetí a vymáhání právních předpisů souvisejících s acquis;
e)
iniciativy v oblasti regionální a územní spolupráce a vývoj obchodních toků.
3. Ukazatele uvedené v odstavci 2 se případně použijí k monitorování, posuzování a přezkumu výkonnosti. Jako referenční bod pro posuzování výsledků pomoci z NPP II se použijí každoroční zprávy Komise uvedené v článku 4. Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny ve strategických dokumentech podle článku 6 a programech podle článku 7 a jsou stanoveny tak, aby dosažený pokrok mohl být objektivně posuzován průběžně a ve vhodných případech napříč programy.
Článek 3
Oblasti politiky
1. Pomoc podle tohoto nařízení se vztahuje především na tyto oblasti politiky:
a)
reformy při přípravě na členství v Unii a související budování institucí a kapacit;
b)
socioekonomický a regionální rozvoj;
c)
zaměstnanost, sociální politiky, vzdělávání, podpora rovnosti žen a mužů a rozvoj lidských zdrojů;
d)
zemědělství a rozvoj venkova;
e)
regionální a územní spolupráci.
2. Pomoc ve všech oblastech politiky uvedených v odstavci 1 tohoto článku podporuje příjemce uvedené v příloze I při plnění obecných a specifických cílů stanovených v článcích 1 a 2, zejména prostřednictvím politických reforem, sbližování právních předpisů, budování kapacit a investic.
Zvláštní pozornost je podle potřeby věnována řádné správě věcí veřejných, právnímu státu a boji proti korupci a organizované trestné činnosti.
3. Pomoc v oblastech politiky uvedených v odst. 1 písm. b) až e) může zahrnovat financování typu činností stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (11), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1300/2013 (12), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (13), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (14) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 13/2013 (15).
4. Pomoc v oblasti politiky uvedené v odst. 1 písm. e) může zejména financovat činnosti zahrnující více zemí nebo horizontální činnosti, jakož i činnosti v oblasti přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.
Článek 4
Rámec pro pomoc
1. Pomoc podle tohoto nařízení se poskytuje v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a náležitě zohledňuje sdělení o strategii rozšíření a zprávy o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušná usnesení Evropského parlamentu. Komise zajistí soudržnost mezi pomocí a rámcem politiky rozšíření.
2. Pomoc je cílená a je uzpůsobena konkrétní situaci příjemců uvedených v příloze I, přičemž se bere v úvahu další úsilí potřebné ke splnění kritérií pro členství i kapacity těchto příjemců. Rozsah a intenzita pomoci závisí na potřebách, odhodlání provádět reformy a pokroku při provádění těchto reforem. Pomoc se soustřeďuje především na pomoc příjemcům uvedeným v příloze I při navrhování a provádění odvětvových reforem. Odvětvové politiky a strategie musí být ucelené a přispívat k dosahování specifických cílů uvedených v čl. 2 odst. 1.
3. Tematické priority pro poskytování pomoci podle potřeb a kapacit příjemců uvedených v příloze I jsou v souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 2 odst. 1 uvedeny v příloze II. Každá z těchto tematických priorit může přispívat k dosahování více než jednoho specifického cíle.
4. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 2 odst. 1 písm. d) pomoc podporuje přeshraniční spolupráci jak mezi příjemci uvedenými v příloze I, tak mezi těmito příjemci a členskými státy nebo zeměmi evropského nástroje sousedství, zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014, a to za účelem podpory dobrých sousedských vztahů, posilování integrace Unie a podpory socio-ekonomického rozvoje. Tematické priority pro pomoc ve prospěch územní spolupráce jsou uvedeny v příloze III.
Článek 5
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1. Finanční pomoc podle tohoto nařízení musí být v souladu s politikami Unie. Musí být v souladu s dohodami uzavřenými Unií s příjemci uvedenými v příloze I a musí dodržovat závazky vyplývající z mnohostranných dohod, jejichž je Unie smluvní stranou.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy přispívá k plnění závazků Unie směřujících k větší transparentnosti a odpovědnosti při poskytování pomoci, mimo jiné zveřejňováním informací o objemu a přidělování pomoci, přičemž zajistí, aby údaje byly mezinárodně srovnatelné a snadno dostupné a aby bylo možné je sdílet a zveřejňovat.
3. Komise, členské státy a Evropská investiční banka (EIB) spolupracují, mimo jiné prostřednictvím pravidelných a otevřených zasedání věnovaných koordinaci pomoci, při zajišťování soudržnosti mezi pomocí poskytovanou podle tohoto nařízení a jinou pomocí poskytovanou Unií, členskými státy a EIB a usilují o to, aby se zabránilo zdvojování pomoci.
4. Komise, členské státy a EIB zajistí koordinaci svých programů pomoci, aby se zvýšila účinnost a efektivita při poskytování pomoci a předešlo dvojímu financování, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a postupů, zejména mezinárodními zásadami týkajícími se účinnosti pomoci. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny informací v jednotlivých fázích cyklu pomoci, zejména přímo na místě, a představuje klíčový krok v procesech programování členských států a Unie.
5. Za účelem zvýšení účinnosti a efektivity při poskytování pomoci a předcházení dvojímu financování přijme Komise ve spolupráci s členskými státy nezbytná opatření pro zajištění lepší koordinace a větší doplňkovosti s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní finanční instituce, agentury, fondy a programy OSN a dárci mimo Unii.
6. Při přípravě, provádění a monitorování pomoci podle tohoto nařízení Komise v zásadě jedná v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I. Do partnerství jsou případně zapojeny příslušné státní a místní orgány, jakož i organizace občanské společnosti. Komise podporuje koordinaci mezi zúčastněnými stranami.
Kapacity organizací občanské společnosti musí být posilovány, a to případně i jejich zahrnutím mezi přímé příjemce pomoci.
HLAVA II
STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
Článek 6
Strategické dokumenty
1. Pomoc podle tohoto nařízení je poskytována na základě orientačních strategických dokumentů pro jednotlivé země nebo více zemí (dále jen „strategické dokumenty“), které na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 vypracuje Komise v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I.
2. Strategické dokumenty vymezují priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politiky uvedených v článku 3, jež jsou podporovány na základě tohoto nařízení v souladu s obecným cílem uvedeným v článku 1 a specifickými cíli uvedenými v článku 2. Strategické dokumenty se přijímají v souladu s rámcem pro pomoc stanoveným v článku 4 a náležitě zohledňují příslušné vnitrostátní strategie.
3. Strategické dokumenty obsahují orientační částku finančních prostředků Unie přidělenou na jednotlivé oblasti politiky a rozepsanou na jednotlivé roky a umožňují řešit nově vznikající potřeby, aniž je dotčena možnost kombinovat pomoc v různých oblastech politiky. Součástí strategických dokumentů jsou ukazatele pro posuzování pokroku při dosahování cílů, které jsou v nich stanoveny.
4. Komise každoročně posoudí provádění strategických dokumentů, přičemž rovněž posoudí, zda jsou nadále relevantní s ohledem na vývoj politického rámce uvedeného v článku 4. Komise informuje výbor podle čl. 13 odst. 1 o výsledcích tohoto posouzení a může případně navrhnout revizi strategických dokumentů podle tohoto článku nebo programů a opatření podle čl. 7 odst. 1. Tyto strategické dokumenty jsou také přezkoumány v polovině období a případně revidovány.
5. Komise přijímá strategické dokumenty uvedené v tomto článku a jejich případné revize přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Programování
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení je prováděna přímo, nepřímo nebo v rámci sdíleného řízení prostřednictvím programů a opatření uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu se zvláštními pravidly, která stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o řídící struktury a postupy, a která Komise přijme v souladu s článkem 13 tohoto nařízení. Provádění má zpravidla podobu ročních nebo víceletých programů pro jednotlivé země nebo pro více zemí a programů přeshraniční spolupráce, které vypracovávají příslušní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení nebo případně Komise v souladu se strategickými dokumenty podle článku 6 tohoto nařízení.
2. Při tvorbě nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 8
Rámcové a doplňkové dohody
1. Komise a příslušní příjemci uvedení v příloze I uzavřou rámcové dohody o provádění pomoci.
2. V případě potřeby mohou být mezi Komisí a příslušnými příjemci uvedenými v příloze I nebo jejich prováděcími orgány uzavřeny doplňkové dohody týkající se provádění pomoci.
Článek 9
Ustanovení o vztahu mezi nástroji
1. V řádně odůvodněných případech a k zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie nebo na podporu regionální spolupráce může Komise rozhodnout o rozšíření způsobilosti programů a opatření uvedených v čl. 7 odst. 1 na země, území a regiony, jež by jinak nebyly způsobilé pro financování podle článku 1, pokud má daný program nebo opatření globální, regionální nebo přeshraniční povahu.
2. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) přispěje na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy, které se zavedou podle tohoto nařízení. Výše příspěvku z EFRR se určí podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013. Na použití tohoto příspěvku se vztahuje toto nařízení.
3. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření nadnárodní a meziregionální spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 1299/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
4. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 232/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
5. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření zavedené v rámci makroregionální strategie, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11 měnící přílohu II tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se příloha II tohoto nařízení mění v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10 je Komisi svěřena do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci podle článku 10 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 10 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Přijetí dalších prováděcích pravidel
Vedle pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 236/2014 se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijmou zvláštní pravidla, jimiž se stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Zřizuje se Výbor pro nástroj předvstupní pomoci (dále jen „Výbor pro NPP II“), který se skládá ze zástupců členských států a kterému předsedá zástupce Komise. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor pro NPP II je nápomocen Komisi ve všech oblastech politiky uvedených v článku 3. Je rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006.
Článek 14
Odměňování výkonnosti
1. Strategické dokumenty podle článku 6 stanoví, že přiměřená výše pomoci zůstává k dispozici za účelem odměnění konkrétního příjemce uvedeného v příloze I za:
a)
zvláštní pokrok při plnění kritérií pro členství nebo
b)
účinné uplatňování předvstupní pomoci, přičemž je dosahováno zvláště dobrých výsledků v souvislosti se specifickými cíli stanovenými v příslušném strategickém dokumentu.
2. Pokud pokrok dosažený příjemcem uvedeným v příloze I nebo jeho výsledky výrazným způsobem nedosahují úrovně stanovené ve strategických dokumentech, Komise přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 výši přidělených prostředků přiměřeně upraví.
3. Za účelem odměn uvedených v odstavci 1 tohoto článku se vyčlení přiměřená částka a přidělí se na základě hodnocení výkonnosti a pokroku za období několika let, nejpozději však v roce 2017 v případě hodnocení výkonnosti a v roce 2020 v případě hodnocení pokroku. Zohlední se přitom ukazatele výkonnosti podle čl. 2 odst. 2 vymezené ve strategických dokumentech.
4. Orientační částka finančních prostředků Unie obsažená ve strategických dokumentech podle článku 6 zohlední možnost přidělit příslušné dodatečné finanční prostředky na základě výkonnosti nebo pokroku.
Článek 15
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 11 698 668 000 EUR v běžných cenách. Až 4 % finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy na základě jejich potřeb a priorit.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
3. V souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (16) se z různých nástrojů pro financování vnější činnosti, totiž nástroje pro rozvojovou spolupráci, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (17), evropského nástroje sousedství, NPP II a nástroje partnerství, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (18), přiděluje orientační částka ve výši 1 680 000 000 EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do partnerských zemí nebo z partnerských zemí ve smyslu nařízení (EU) č. 1288/2013 a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Použití těchto finančních prostředků se řídí nařízením (EU) č. 1288/2013.
Finanční prostředky se poskytnou ve dvou víceletých přídělech, z nichž první se bude vztahovat na první čtyři roky, druhý pak na zbývající tři roky. S přidělením těchto finančních prostředků počítá programování stanovené v tomto nařízení v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. V případě závažných nepředvídaných okolností nebo významných politických změn mohou být tyto příděly přehodnoceny v souladu s prioritami vnější činnosti Unie.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 231/2014
z 11. marca 2014,
ktorým sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA II)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Vo svojom oznámení z 29. júna 2011 s názvom „Rozpočet stratégie Európa 2020“ stanovila Komisia rámec pre nástroje Únie na financovanie vonkajšej činnosti vrátane nástroja predvstupovej pomoci (ďalej len „IPA II“).
(2)
Keďže účinnosť nariadenia Rady (ES) č. 1085/2006 (4) uplynula 31. decembra 2013 a v záujme zefektívnenia vonkajšej činnosti Únie by sa rámec na plánovanie a poskytovanie vonkajšej pomoci mal zachovať aj na obdobie rokov 2014 až 2020. Politika rozširovania Únie by mala byť aj naďalej podporená osobitným nástrojom na financovanie vonkajšej činnosti. Mala by sa preto ustanoviť IPA II.
(3)
V článku 49 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) sa ustanovuje, že každý európsky štát, ktorý dodržiava hodnoty rešpektovania ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, môže požiadať o členstvo v Únii. Európsky štát, ktorý požiadal o pristúpenie k Únií, sa môže stať členom, len keď sa potvrdí, že spĺňa kritériá členstva stanovené na kodanskom zasadnutí Európskej rady v júni 1993 (ďalej len „kodanské kritériá“), a za predpokladu, že pristúpenie nebude nad rámec kapacity Únie integrovať nového člena. Uvedené kritériá sa týkajú stability inštitúcií zaručujúcich demokraciu, právny štát, dodržiavanie ľudských práv a rešpektovanie a ochranu menšín, existencie fungujúceho trhového hospodárstva, schopnosti zvládať konkurenčný tlak a trhové sily v Únii a schopnosti vziať na seba nielen práva, ale aj povinnosti vyplývajúce zo zmlúv vrátane prijatia cieľov politickej, hospodárskej a menovej únie.
(4)
Stratégia rozširovania založená na konsolidácii, podmienenosti a komunikácii spolu s kapacitou Únie integrovať nových členov naďalej tvorí základ pre obnovený konsenzus v otázke rozširovania. Prístupový proces je založený na objektívnych kritériách a uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so všetkými žiadateľskými krajinami, ktoré sa posudzujú na základe vlastných zásluh. Pokrok smerom k pristúpeniu závisí od dodržiavania hodnôt Únie zo strany jednotlivých žiadateľských krajín a ich schopnosti uskutočniť potrebné reformy na harmonizáciu ich politického, inštitucionálneho, právneho, administratívneho a hospodárskeho systému s pravidlami, normami, politikami a postupmi platnými v Únii.
(5)
Proces rozširovania posilňuje mier, demokraciu a stabilitu v Európe a umožňuje Únii lepšie reagovať na globálne výzvy. Transformačný vplyv procesu rozširovania prináša v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania ďalekosiahle politické a hospodárske reformy, z ktorých má úžitok aj Únia ako celok.
(6)
Európska rada udelila štatút kandidátskej krajiny Islandu, Čiernej Hore, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, Turecku a Srbsku. Potvrdila európsku perspektívu pre krajiny západného Balkánu. Bez toho, aby boli dotknuté pozície týkajúce sa štatútu alebo akýchkoľvek budúcich rozhodnutí prijatých Európskou radou alebo Radou, krajiny, ktoré požívajú výhody plynúce z takejto európskej perspektívy a ktorým sa neudelil štatút kandidátskej krajiny, sa môžu výhradne na účely tohto nariadenia považovať za potenciálnych kandidátov. Finančná pomoc podľa tohto nariadenia by sa mala udeľovať všetkým prijímateľom uvedeným v prílohe I.
(7)
Pomoc podľa tohto nariadenia by sa mala poskytovať v súlade s rámcom politiky rozširovania, ktorý vymedzila Európska rada a Rada, a pri náležitom zohľadnení oznámenia o stratégii rozširovania a správ o pokroku obsiahnutých vo výročnom balíku Komisie o rozširovaní, ako aj príslušných uznesení Európskeho parlamentu. Pomoc by sa tiež mala poskytovať v súlade s dohodami, ktoré Únia uzatvorila s prijímateľmi uvedenými v prílohe I, a v súlade s európskym a prístupovým partnerstvom. Pomoc by sa mala zameriavať najmä na vybraný počet politických oblastí, ktoré prijímateľom uvedeným v prílohe I pomôžu posilniť demokratické inštitúcie a právny štát, reformovať súdnictvo a verejnú správu, dodržiavať základné práva a podporovať rodovú rovnosť, toleranciu, sociálne začlenenie a nediskrimináciu. Účelom pomoci by naďalej mala byť podpora ich úsilia o prehĺbenie regionálnej, makroregionálnej a cezhraničnej spolupráce, ako aj posilnenie územného rozvoja, a to aj prostredníctvom vykonávania makroregionálnych stratégií Únie. Mala by tiež posilňovať ich hospodársky a sociálny rozvoj a byť základom agendy inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s osobitným zameraním sa na malé a stredné podniky s cieľom dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len„stratégia Európa 2020“) a postupné zosúladenie s kodanskými kritériami. Mala by sa posilniť súdržnosť medzi finančnou pomocou a celkovým pokrokom dosiahnutým pri vykonávaní predvstupovej stratégie.
(8)
S cieľom zohľadniť zmeny vykonané v rámci politiky rozširovania alebo významného vývoja súvisiaceho s prijímateľmi uvedenými v prílohe I by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o úpravu a aktualizáciu tematických priorít pomoci uvedených v prílohe II. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(9)
Posilňovanie právneho štátu vrátane boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, ako aj dobrá správa vecí verejných vrátane reformy verejnej správy, sú u väčšiny prijímateľov uvedených v prílohe I naďalej kľúčovými výzvami a sú zásadnými pre týchto prijímateľov, aby sa priblížili k Únii a neskôr v plnej miere prevzali záväzky vyplývajúce z členstva v Únii. Vzhľadom na dlhodobú povahu reforiem realizovaných v uvedených oblastiach a na potrebu dosahovať dobré výsledky by sa finančná pomoc poskytovaná podľa tohto nariadenia mala čo najskôr zamerať na požiadavky prijímateľov uvedených v prílohe I.
(10)
Prijímatelia uvedení v prílohe I musia byť lepšie pripravení na riešenie globálnych výziev, ako sú napríklad udržateľný rozvoj a zmena klímy, a na zosúladenie s úsilím Únie o riešenie týchto otázok. Pomoc Únie podľa tohto nariadenia by takisto mala prispievať k dosiahnutiu cieľa zvýšiť podiel rozpočtu Únie súvisiaci s klímou na aspoň 20 %.
(11)
Únia by tiež mala na základe skúseností svojich členských štátov podporovať prechod k pristúpeniu v prospech všetkých prijímateľov uvedených v prílohe I. Táto spolupráca by sa mala zamerať najmä na výmenu skúseností, ktoré členské štáty získali v procese reforiem.
(12)
Komisia a členské štáty by mali zaručiť súlad, súdržnosť a komplementárnosť svojej pomoci, najmä prostredníctvom pravidelných konzultácií a častých výmen informácií v priebehu rôznych etáp cyklu pomoci. Mali by sa tiež vykonať potrebné kroky na zaistenie lepšej koordinácie a komplementárnosti činnosti s inými darcami, a to aj pravidelných konzultácií. Mala by sa posilniť úloha občianskej spoločnosti, a to v rámci programov, ktoré sa vykonávajú prostredníctvom vládnych orgánov, ako aj ako priameho prijímateľa pomoci Únie.
(13)
Priority opatrení zameraných na dosiahnutie cieľov v príslušných oblastiach politiky, ktoré sa budú podporovať v rámci tohto nariadenia, by sa mali vymedziť v orientačných strategických dokumentoch, ktoré Komisia vypracuje na obdobie platnosti viacročného finančného rámca Únie na obdobie rokov 2014 až 2020 v partnerstve s prijímateľmi uvedenými v prílohe I, a to na základe ich špecifických potrieb a agendy v oblasti rozšírenia a v súlade so všeobecnými a osobitnými cieľmi vymedzenými v tomto nariadení, pričom sa náležite zohľadnia príslušné národné stratégie. V strategických dokumentoch by sa tiež mali identifikovať oblasti politiky, ktoré by sa mali podporovať poskytovaním pomoci, a bez toho, aby boli dotknuté výhradné práva Európskeho parlamentu a Rady, malo by sa v nich stanoviť orientačné pridelenie prostriedkov Únie podľa oblastí politiky, rozdelené podľa rokov, vrátane odhadu výdavkov súvisiacich s klímou. Na zohľadnenie vznikajúcich potrieb a na poskytnutie stimulov na zlepšenie výkonu by sa mala zabezpečiť dostatočná flexibilita. Strategické dokumenty by mali zaručovať súdržnosť a jednotnosť, pokiaľ ide o úsilie prijímateľov uvedených v prílohe I, ktoré sa odráža v ich štátnych rozpočtoch, a mali by zohľadňovať podporu poskytnutú inými darcami. Strategické dokumenty by sa mali podľa potreby preskúmať a revidovať s cieľom zohľadniť vnútorný a vonkajší vývoj.
(14)
Pomoc poskytovaná prijímateľom uvedeným v prílohe I, pokiaľ ide o ich reformné úsilie s ohľadom na členstvo v Únii, je v záujme Únie. Pomoc by sa mala realizovať s výrazným zameraním sa na výsledky, pričom by sa mali motivovať tí prijímatelia, ktorí preukážu záväzok k reformám prostredníctvom účinného využívania predvstupovej pomoci a pokroku na ceste k splneniu kritérií členstva.
(15)
Pomoc by naďalej mala využívať štruktúry a nástroje, ktoré sa osvedčili v predvstupovom procese. Prechod z priameho riadenia predvstupových fondov Komisiou na nepriame riadenie delegované na prijímateľov uvedených v prílohe I by mal byť postupný a v súlade s ich príslušnými kapacitami. Komisia by v súlade so zásadou participatívnej demokracie mala u každého prijímateľa uvedeného v prílohe I podporovať parlamentný dohľad nad pomocou, ktorá sa tomuto prijímateľovi poskytuje.
(16)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci sa týkajú strategických dokumentov, programových dokumentov a osobitných pravidiel, ktorými sa takéto jednotné podmienky určujú, a mali by sa vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (5). Vzhľadom na povahu uvedených vykonávacích aktov, najmä ich usmerňovaciu povahu z hľadiska politiky alebo ich finančné dôsledky, by sa s výnimkou prípadu technických vykonávacích opatrení malého finančného rozsahu mal pri ich prijímaní v zásade použiť postup preskúmania. Pri určovaní jednotných podmienok vykonávania tohto nariadenia by sa mali zohľadniť skúsenosti získané pri riadení a poskytovaní predvstupovej pomoci v minulosti. V prípade, že si to okolnosti vyžadujú, by sa tieto jednotné podmienky mali zmeniť.
(17)
Právomoc výboru zriadeného podľa tohto nariadenia by sa mala vzťahovať na právne akty a záväzky podľa nariadenia (ES) č. 1085/2006, ako aj na uplatňovanie článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 389/2006 (6).
(18)
Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie na jeho obdobie uplatňovania, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (7) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
(19)
Únia by sa mala usilovať o čo najefektívnejšie využitie dostupných zdrojov v snahe optimalizovať vplyv svojej vonkajšej činnosti. Malo by sa to dosiahnuť súdržnosťou a komplementárnosťou medzi nástrojmi Únie pre vonkajšiu činnosť, ako aj vytvorením synergií medzi IPA II, inými nástrojmi Únie na financovanie vonkajšej činnosti a inými politikami Únie. Malo by to ďalej viesť k vzájomnému posilňovaniu programov vytvorených v rámci nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti.
(20)
Spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti sú ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 (8).
(21)
Keďže cieľ tohto nariadenia nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(22)
Je vhodné zabezpečiť hladký a plynulý prechod z nástroja predvstupovej pomoci (IPA) ustanoveného podľa nariadenia (ES) č. 1085/2006 na IPA II a zosúladiť dobu uplatňovania tohto nariadenia s dobou uplatňovania nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (9). Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Všeobecný cieľ
Nástroj predvstupovej pomoci na obdobie rokov 2014 až 2020 (ďalej len „IPA II“) podporuje prijímateľov uvedených v prílohe I pri prijímaní a vykonávaní politických, inštitucionálnych, právnych, administratívnych, sociálnych a hospodárskych reforiem, ktoré sa od týchto prijímateľov požadujú s cieľom dosiahnuť súlad s hodnotami Únie a postupné prebratie pravidiel, noriem, politík a postupov Únie s ohľadom na členstvo v Únii.
IPA II prostredníctvom takejto podpory prispieva k stabilite, bezpečnosti a prosperite prijímateľov uvedených v prílohe I.
Článok 2
Osobitné ciele
1. Účelom pomoci podľa tohto nariadenia je dosiahnutie nasledujúcich osobitných cieľov podľa potrieb každého z prijímateľov uvedených v prílohe I, ako aj ich agendy v oblasti rozšírenia:
a)
podpora politických reforiem, okrem iného prostredníctvom:
i)
posilňovania demokracie a jej inštitúcií vrátane nezávislého a efektívneho súdnictva, ako aj právneho štátu a jeho presadzovania;
ii)
podpory a ochrany ľudských práv a základných slobôd, dôslednejšieho dodržiavania práv osôb patriacich k menšinám vrátane lesieb, gejov, bisexuálnych, transrodových a intersexuálnych osôb, podpory rodovej rovnosti, nediskriminácie a tolerancie, ako aj slobody médií a rešpektovania kultúrnej rozmanitosti;
iii)
regionálnej spolupráce a dobrých susedských vzťahov;
iv)
presadzovania opatrení na zmierenie, budovanie mieru a budovanie dôvery;
v)
boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti;
vi)
posilňovania verejnej správy a dobrej správy vecí verejných na všetkých úrovniach;
vii)
opatrení na budovanie kapacít na zlepšenie presadzovania práva, riadenia hraníc a vykonávania migračnej politiky vrátane riadenia migračných tokov;
viii)
rozvoja občianskej spoločnosti;
ix)
zlepšovania sociálneho dialógu a posilnenia kapacít sociálnych partnerov;
b)
podpora hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja s cieľom inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, okrem iného prostredníctvom:
i)
dosahovania štandardov Únie v hospodárstve vrátane fungujúceho trhového hospodárstva, ako aj v oblasti fiškálnej správy a správy ekonomických záležitostí;
ii)
hospodárskych reforiem potrebných na zvládanie konkurenčného tlaku a trhových síl v Únii a súčasného prispievania k dosahovaniu sociálnych a environmentálnych cieľov;
iii)
posilňovania zamestnanosti a mobility pracovných síl, podpory pri vytváraní kvalitných pracovných príležitostí a rozvoja ľudského kapitálu;
iv)
podpory sociálneho a hospodárskeho začlenenia, najmä menšín a zraniteľných skupín vrátane osôb so zdravotným postihnutím, utečencov a vysídlených osôb;
v)
posilňovania inkluzívnych a integrovaných systémov vzdelávania a zachovania kultúrneho dedičstva;
vi)
rozvoja fyzického kapitálu vrátane zlepšovania infraštruktúry a spojení s Úniou a regionálnymi sieťami;
vii)
posilňovania výskumu, technologického rozvoja a inovačných možností;
c)
posilňovanie schopnosti prijímateľov uvedených v prílohe I na všetkých úrovniach plniť si povinnosti vyplývajúce z členstva v Únii prostredníctvom podpory postupného zosúladenia sa s acquis Únie, jeho prijatia, vykonávania a presadzovania vrátane prípravy na riadenie štrukturálnych fondov Únie, Kohézneho fondu a Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka;
d)
posilňovanie regionálnej integrácie a územnej spolupráce zahŕňajúcej prijímateľov uvedených v prílohe I, členské štáty a, ak je to vhodné, tretie krajiny v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 (10).
2. Pokrok v dosahovaní osobitných cieľov ustanovených v odseku 1 sa monitoruje a posudzuje na základe vopred vymedzených, zrozumiteľných, transparentných, prípadne pre krajinu špecifických a merateľných ukazovateľov, medzi ktoré okrem iného patria:
a)
pokrok v oblasti posilňovania demokracie, právneho štátu a nezávislého a efektívneho súdneho systému, dodržiavania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám a zraniteľným skupinám, základných slobôd, rodovej rovnosti a práv žien, boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, zmierenia, dobrých susedských vzťahov a návratu utečencov, a najmä dosahovanie výsledkov v týchto oblastiach;
b)
pokrok v oblasti socio-ekonomických a fiškálnych reforiem zameraných na riešenie štrukturálnych a makroekonomických nerovnováh, spoľahlivosť a efektivita stratégií sociálneho a hospodárskeho rozvoja; pokrok smerom k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu a zavedenie inkluzívneho a integrovaného vzdelávania, kvalitnej odbornej prípravy a zamestnanosti, a to aj prostredníctvom verejných investícií podporovaných nástrojom IPA II; pokrok vo vytváraní priaznivého podnikateľského prostredia;
c)
pokrok v zosúlaďovaní súboru právnych predpisov s acquis Únie vrátane výsledkov ich vykonávania; pokrok v realizácii inštitucionálnej reformy súvisiacej s Úniou vrátane prechodu na nepriame riadenie pomoci poskytovanej podľa tohto nariadenia;
d)
pokrok v budovaní a posilňovaní dobrej správy vecí verejných a administratívnych, inštitucionálnych a absorpčných kapacít na všetkých úrovniach vrátane primeraných ľudských zdrojov, ktoré sú potrebné na prijatie a presadzovanie právnych predpisov súvisiacich s acquis;
e)
iniciatívy regionálnej a územnej spolupráce a vývoj obchodných tokov.
3. Ukazovatele uvedené v odseku 2 sa použijú s cieľom monitorovať, posudzovať a preskúmať výkon, podľa toho, čo je potrebné. Pri posudzovaní výsledkov pomoci z IPA II sa za referenčný rámec považujú výročné správy Komisie uvedené v článku 4. Príslušné ukazovatele výkonu sa vymedzia a uvedú v strategických dokumentoch a programoch uvedených v článkoch 6 a 7 a stanovia sa takým spôsobom, aby umožnili objektívne posudzovanie pokroku v rámci určitého časového obdobia, prípadne v rámci viacerých programov.
Článok 3
Oblasti politiky
1. Pomoc podľa tohto nariadenia bude zahŕňať najmä tieto oblasti politiky:
a)
reformy v rámci prípravy na členstvo v Únii a súvisiace budovanie inštitúcií a kapacít;
b)
socio-ekonomický a regionálny rozvoj;
c)
zamestnanosť, sociálna politika, vzdelávanie, podpora rodovej rovnosti a rozvoj ľudských zdrojov;
d)
poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka;
e)
regionálna a územná spolupráca.
2. Pomoc poskytovaná v rámci všetkých oblastí politiky uvedených v odseku 1 tohto článku podporuje prijímateľov uvedených v prílohe I pri dosahovaní všeobecných a osobitných cieľov ustanovených v článkoch 1 a 2, a to najmä prostredníctvom politických reforiem, aproximácie právnych predpisov, budovania kapacít a investícií.
Osobitná pozornosť sa v relevantných prípadoch venuje dobrej správe vecí verejných, právnemu štátu a boju proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti.
3. Pomoc poskytovaná v rámci oblastí politiky uvedených v odseku 1 písm. b) až e) môže zahŕňať financovanie typov opatrení ustanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 (11), nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1300/2013 (12), nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 (13), nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 (14) a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (15).
4. Z pomoci v rámci oblasti politiky uvedenej v odseku 1 písm. e) sa môžu financovať najmä opatrenia viacerých krajín alebo horizontálne opatrenia, ako aj opatrenia v rámci cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce.
Článok 4
Rámec pomoci
1. Pomoc podľa tohto nariadenia sa poskytuje v súlade s rámcom politiky rozširovania, ktorý vymedzila Európska rada a Rada, a pri náležitom zohľadnení oznámenia o stratégii rozširovania a správ o pokroku obsiahnutých vo výročnom balíku Komisie o rozširovaní, ako aj príslušných uznesení Európskeho parlamentu. Komisia zabezpečuje súdržnosť medzi pomocou a rámcom politiky rozširovania.
2. Pomoc sa zameriava na osobitné okolnosti prijímateľov uvedených v prílohe I a je im prispôsobená, pričom sa zohľadňuje ďalšie úsilie potrebné na splnenie kritérií členstva, ako aj kapacity prijímateľov. Rozsah a intenzita poskytovania pomoci sa líšia v závislosti od potrieb, odhodlania vykonávať reformy a v závislosti od pokroku v realizácií týchto reforiem. Jej cieľom je predovšetkým pomáhať prijímateľom uvedeným v prílohe I pri tvorbe a vykonávaní sektorových reforiem. Sektorové politiky a stratégie majú komplexnú povahu a prispievajú k dosiahnutiu osobitných cieľov ustanovených v článku 2 ods. 1.
3. Tematické priority poskytovania pomoci v závislosti od potrieb a kapacít prijímateľov uvedených v prílohe I sú v súlade s osobitnými cieľmi ustanovenými v článku 2 ods. 1 a uvádzajú sa v prílohe II. Každá z uvedených tematických priorít môže prispieť k dosiahnutiu viac ako jedného osobitného cieľa.
4. Pomoc v súlade s osobitným cieľom ustanoveným v článku 2 ods. 1 písm. d) podporuje cezhraničnú spoluprácu, a to tak medzi prijímateľmi uvedenými v prílohe I, ako aj medzi nimi a členskými štátmi alebo krajinami, na ktoré sa vzťahuje nástroj európskeho susedstva (ďalej len „ENI“) ustanovený nariadením (EÚ) č. 232/2014, v záujme podpory dobrých susedských vzťahov, integrácie Únie a socio-ekonomického rozvoja. Tematické priority pomoci pre územnú spoluprácu sa uvádzajú v prílohe III.
Článok 5
Súlad, súdržnosť a komplementárnosť
1. Finančná pomoc poskytovaná na základe tohto nariadenia je v súlade s politikami Únie. Pri jej poskytovaní sa dodržiavajú dohody, ktoré Únia uzatvorila s prijímateľmi uvedenými v prílohe I, a záväzky vyplývajúce z viacstranných dohôd, ktorých je Únia zmluvnou stranou.
2. Komisia v súčinnosti s členskými štátmi prispieva k plneniu záväzkov Únie vo vzťahu k zvýšenej transparentnosti a zodpovednosti pri poskytovaní pomoci, a to aj zverejňovaním informácií o objeme a prideľovaní pomoci, pričom zaručí ich medzinárodnú porovnateľnosť, ľahký prístup k údajom a ich jednoduchú výmenu a zverejňovanie.
3. Komisia, členské štáty a Európska investičná banka (EIB) spolupracujú pri zabezpečovaní súdržnosti a usilujú sa zabrániť zdvojovaniu pomoci poskytovanej podľa tohto nariadenia a inej pomoci zo strany Únie, členských štátov a EIB, a to aj prostredníctvom pravidelných a inkluzívnych stretnutí zameraných na koordináciu pomoci.
4. Komisia, členské štáty a EIB zabezpečujú koordináciu svojich príslušných programov pomoci s cieľom zvyšovať efektívnosť a účinnosť poskytovania pomoci a zabrániť dvojitému financovaniu v súlade s ustanovenými zásadami v oblasti operatívnej koordinácie vonkajšej pomoci a harmonizácie politík a postupov, najmä medzinárodných zásad efektívnosti pomoci. Koordinácia zahŕňa pravidelné konzultácie a časté výmeny informácií počas rôznych fáz cyklu pomoci, najmä na sektorovej úrovni, a predstavuje kľúčový krok v procese prípravy programov členských štátov a Únie.
5. V záujme zvýšenia efektívnosti a účinnosti poskytovania pomoci a zabránenia dvojitému financovaniu Komisia v spolupráci s členskými štátmi prijme nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie lepšej koordinácie a komplementárnosti s multilaterálnymi a regionálnymi organizáciami a subjektmi, ako sú napríklad medzinárodné finančné inštitúcie, agentúry, fondy a programy Organizácie Spojených národov a darcovia mimo Únie.
6. Komisia pri príprave, vykonávaní a monitorovaní pomoci podľa tohto nariadenia v zásade koná v partnerstve s prijímateľmi uvedenými v prílohe I. Partnerstvo podľa vhodnosti zahŕňa príslušné národné orgány a miestne orgány verejnej správy, ako aj organizácie občianskej spoločnosti. Komisia podporuje koordináciu medzi relevantnými zainteresovanými stranami.
Mali by sa posilniť kapacity organizácií občianskej spoločnosti, vo vhodných prípadoch aj ako priamych prijímateľov pomoci.
HLAVA II
STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE
Článok 6
Strategické dokumenty
1. Pomoc podľa tohto nariadenia sa poskytuje na základe orientačných strategických dokumentov pre jednotlivé krajiny alebo pre viacero krajín (ďalej len „strategické dokumenty“), ktoré na obdobie platnosti viacročného finančného rámca Únie na obdobie rokov 2014 až 2020 vypracúva Komisia v partnerstve s prijímateľmi uvedenými v prílohe I.
2. V strategických dokumentoch sa vymedzujú priority opatrení zameraných na dosiahnutie cieľov v príslušných oblastiach politiky uvedených v článku 3, ktoré sa budú podporovať podľa tohto nariadenia v súlade so všeobecnými a osobitnými cieľmi uvedenými v článkoch 1 a 2. Strategické dokumenty sa prijímajú v súlade s rámcom pomoci ustanoveným v článku 4 a náležite zohľadňujú relevantné národné stratégie.
3. Strategické dokumenty zahŕňajú orientačné pridelenie finančných prostriedkov Únie v jednotlivých oblastiach politiky v jednotlivých rokoch a umožňujú riešenie vznikajúcich potrieb bez toho, aby bola dotknutá možnosť spojenia pomoci v rozličných oblastiach politiky. V strategických dokumentoch sa uvádzajú ukazovatele pre posudzovanie pokroku ohľadne dosahovania cieľov v nich stanovených.
4. Komisia každoročne posudzuje vykonávanie strategických dokumentov a ich pretrvávajúci význam so zreteľom na vývoj politického rámca uvedeného v článku 4. Komisia o výsledkoch uvedeného posúdenia informuje výbor uvedený v článku 13 ods. 1 a prípadne môže navrhnúť revíziu strategických dokumentov uvedených v tomto článku a/alebo programov a opatrení uvedených v článku 7 ods. 1. Tieto strategické dokumenty sa tiež preskúmavajú v polovici vykonávania a podľa potreby sa revidujú.
5. Komisia prijíma strategické dokumenty uvedené v tomto článku a akékoľvek ich revízie v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 236/2014.
HLAVA III
VYKONÁVANIE
Článok 7
Programovanie
1. Pomoc Únie podľa tohto nariadenia sa vykonáva priamo, nepriamo alebo formou spoločného riadenia prostredníctvom programov a opatrení uvedených v článkoch 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 236/2014 a v súlade s osobitnými pravidlami ustanovujúcimi jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia, najmä pokiaľ ide o riadiace štruktúry a postupy, ktoré Komisia prijíma v súlade s článkom 13 tohto nariadenia. Vykonávanie má spravidla formu ročných alebo viacročných programov pre jednotlivé krajiny alebo pre viacero krajín, ako aj cezhraničných programov spolupráce zriadených v súlade so strategickými dokumentmi uvedenými v článku 6 a vypracovaných prijímateľmi uvedenými v prílohe I tohto nariadenia a/alebo Komisiou, podľa vhodnosti.
2. Pri akomkoľvek programovaní alebo preskúmaní programov, ktoré sa uskutoční po uverejnení správy o preskúmaní v polovici vykonávania uvedenej v článku 17 nariadenia EÚ č. 236/2014 (ďalej len „správa o preskúmaní v polovici vykonávania“), sa zohľadnia výsledky, zistenia a závery tejto správy.
Článok 8
Rámcové a doplňujúce dohody
1. Komisia a jednotliví prijímatelia uvedení v prílohe I uzatvoria rámcové dohody o vykonávaní pomoci.
2. V prípade potreby sa medzi Komisiou a jednotlivými prijímateľmi uvedenými v prílohe I alebo ich vykonávajúcimi orgánmi môžu uzatvoriť doplňujúce dohody o vykonávaní pomoci.
Článok 9
Ustanovenia o vzájomnom vzťahu medzi nástrojmi
1. Za riadne odôvodnených okolností a s cieľom zaručiť súdržnosť a účinnosť financovania Únie alebo s cieľom podporovať regionálnu spoluprácu sa Komisia môže rozhodnúť rozšíriť oprávnenosť na programy a opatrenia podľa článku 7 ods. 1 na krajiny, územia a regióny, ktoré by inak neboli oprávnené na financovanie podľa článku 1, ak takýto program alebo opatrenie, ktoré sa má vykonávať, je globálnej, regionálnej alebo cezhraničnej povahy.
2. Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) prispieva na programy alebo opatrenia zriadené podľa tohto nariadenia na účely cezhraničnej spolupráce medzi prijímateľmi uvedenými v prílohe I a členskými štátmi. Výška príspevku z EFRR sa určí podľa článku 4 nariadenia (EÚ) č. 1299/2013. Na použitie uvedeného príspevku sa vzťahuje toto nariadenia.
3. Nástroj IPA II môže prípadne prispievať na nadnárodné a medziregionálne programy alebo opatrenia zamerané na spoluprácu, ktoré sú zriadené a vykonávané podľa nariadenia (EÚ) č. 1299/2014 a na ktorých sa zúčastňujú prijímatelia uvedení v prílohe I k tomuto nariadeniu.
4. Nástroj IPA II môže prípadne prispievať na cezhraničné programy alebo opatrenia zamerané na spoluprácu, ktoré sú zriadené a vykonávané podľa ustanovení nariadenia (EÚ) č. 232/2014 a na ktorých sa zúčastňujú prijímatelia uvedení v prílohe I k tomuto nariadeniu.
5. Nástroj IPA II môže prípadne prispievať na programy alebo opatrenia, ktoré sú zriadené ako súčasť makroregionálnej stratégie a na ktorých sa zúčastňujú prijímatelia uvedení v prílohe I.
HLAVA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 10
Delegovanie právomocí
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 11, ktoré sa týkajú zmeny prílohy II k tomuto nariadeniu. Komisia predovšetkým v nadväznosti na uverejnenie správy o preskúmaní v polovici vykonávania, a na základe odporúčaní uvedených v tejto správe prijme do 31. marca 2018 delegovaný akt, ktorým sa mení príloha II k tomuto nariadeniu.
Článok 11
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 10 sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2020.
3. Delegovanie právomocí uvedené v článku 10 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 10 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 12
Prijatie ďalších vykonávacích predpisov
Popri pravidlách stanovených v nariadení (EÚ) č. 236/2014 sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 236/2014 prijmú osobitné predpisy, ktorými sa ustanovia jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia.
Článok 13
Postup výboru
1. Zriaďuje sa výbor nástroja predvstupovej pomoci (ďalej len „výbor IPA II“), ktorý pozostáva zo zástupcov členských štátov a ktorému predsedá zástupca Komisie. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Výbor IPA II pomáha Komisii ohľadne všetkých oblastí politiky uvedených v článku 3. Výbor IPA II má tiež právomoc prijímať právne akty a záväzky podľa nariadenia (ES) č. 1085/2006 a vykonávať článok 3 nariadenia (ES) č. 389/2006.
Článok 14
Ocenenie výkonu
1. Strategické dokumenty uvedené v článku 6 ustanovia, aby zostala k dispozícii primeraná výška pomoci, ktorou sa ocenia jednotliví prijímatelia uvedení v prílohe I za:
a)
osobitný pokrok v plnení kritérií členstva; a/alebo
b)
efektívne vykonávanie predvstupovej pomoci, ktoré vedie k obzvlášť dobrým výsledkom, pokiaľ ide o osobitné ciele ustanovené v príslušnom strategickom dokumente.
2. V prípade, že dosiahnutý pokrok a/alebo výsledky prijímateľa uvedeného v prílohe I významne zaostávajú za dohodnutými úrovňami stanovenými v strategických dokumentoch, Komisia v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 236/2014 primerane upraví výšku pridelených finančných prostriedkov.
3. Na ocenenie uvedené v odseku 1 tohto článku sa vyhradí primeraná výška finančných prostriedkov, ktoré sa pridelia na základe posúdenia výsledkov a pokroku počas niekoľkých rokov, ale nie neskôr ako v roku 2017 a 2020. V tejto súvislosti sa zohľadnia ukazovatele výkonu uvedené v článku 2 ods. 2, ktoré sú detailne stanovené v strategických dokumentoch.
4. Pri orientačnom prideľovaní finančných prostriedkov Únie v strategických dokumentoch uvedených v článku 6 sa zohľadňuje možnosť pridelenia dodatočných finančných prostriedkov na základe výsledkov a/alebo pokroku.
Článok 15
Finančné krytie
1. Finančné krytie, ktoré je k dispozícii na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 - 2020, sa stanovuje vo výške 11 698 668 000 EUR v bežných cenách. Na programy cezhraničnej spolupráce medzi prijímateľmi uvedenými v prílohe I a členskými štátmi sa v súlade s ich potrebami a prioritami pridelí suma do výšky 4 % finančného krytia.
2. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v rámci limitov viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 až 2020.
3. V súlade s článkom 18 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 (16) sa z rôznych nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti, konkrétne nástroja rozvojovej spolupráce ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 (17), ENI, IPA II a nástroj partnerstva ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 234/2014 (18), prideľuje orientačná suma 1 680 000 000 EUR na opatrenia týkajúce sa mobility v oblasti vzdelávania do partnerských krajín v rámci nariadenia (EÚ) č. 1288/2013 a z týchto krajín a na spoluprácu a politický dialóg s orgánmi, inštitúciami, a organizáciami z týchto krajín. Na využívanie týchto finančných prostriedkov sa uplatňuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013.
Financovanie sa sprístupňuje formou dvoch viacročných prídelov, z ktorých prvý sa vzťahuje na prvé štyri roky a druhý na zvyšné tri roky. Výška pridelených finančných prostriedkov sa zohľadňuje v programovaní podľa tohto nariadenia v súlade so zistenými potrebami a prioritami dotknutých krajín. Výška pridelených finančných prostriedkov sa môže prehodnotiť v prípade závažných nepredvídateľných okolností alebo dôležitých politických zmien v súlade s prioritami Únie v oblasti vonkajšej činnosti.
Článok 16
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 11. marca 2014