NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 604/2014
ze dne 4. března 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU, a zejména její článek 74 vyžaduje, aby instituce měly spolehlivé systémy správy a řízení a účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, kterým jsou nebo by mohly být vystaveny. Tyto systémy a postupy musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizik spojených s modelem podnikání a činnostmi instituce. Musí mimo jiné zohledňovat specifická rizika uvedená v článcích 79 až 87 směrnice. Systémy a postupy jsou hodnoceny příslušnými orgány v rámci procesu dohledu a hodnocení podle článku 97 směrnice. Zjištěná rizika jsou institucemi zohledňována při posuzování dostatečnosti vnitřně stanoveného kapitálu podle článku 73 směrnice.
(2)
Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Kritéria, která se použijí pro posouzení významnosti dopadu pracovních činností zaměstnanců na rizikový profil instituce, by měla vzít v úvahu potenciální vliv zaměstnanců na rizikový profil instituce na základě jejich pravomoci a odpovědnosti a ukazatelů rizika a výkonnosti, které má instituce stanoveny. Při posouzení je třeba vzít v úvahu vnitřní organizaci instituce a povahu, rozsah a složitost jejích činností. Kritéria by měla plně odrážet všechna rizika, kterým daná instituce nebo skupina je nebo může být vystavena. To by rovněž mělo institucím umožnit stanovit vhodné pobídky v rámci politiky odměňování v zájmu obezřetného chování zaměstnanců a současně zajistit, aby určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, odráželo úroveň rizika různých činností v rámci instituce.
(3)
V roce 2012 zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) výsledky průzkumu o vnitrostátním provedení a praktickém uplatňování pokynů Evropského výboru orgánů bankovního dohledu obsahujících zásady a způsoby odměňování (dále jen „pokyny CEBS“), jež zahrnovaly obecná kritéria pro posouzení významnosti vlivu zaměstnanců na rizikový profil instituce. Průzkum ukázal, že provádění ustanovení o odměňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) institucemi a příslušnými orgány nedosáhlo dostatečné úrovně harmonizace. Rozsah způsobů odměňování zůstal příliš široký, a zejména kritéria používaná k určení kategorií zaměstnanců ne vždy dostatečně zohledňovala vliv jejich pracovních činností na rizikový profil instituce. V přístupech různých institucí a členských států k určení kategorií zaměstnanců zůstaly výrazné rozdíly. Tyto regulační technické normy by proto měly navázat na zkušenosti s uplatňováním směrnice 2006/48/ES a pokynů CEBS a pokusit se dosáhnout vyšší úrovně harmonizace. Orgán EBA v souladu s čl. 75 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vydá nové pokyny pro správné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v uvedené směrnici.
(4)
Měl by být stanoven soubor jednoznačných kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení hlavních kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, který by zajistil harmonizovaný přístup v celé Unii a pokrýval společný okruh nejvýznamnějších rizik. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU musí všechny kategorie zaměstnanců určené podle uvedených kritérii zohledňovat pouze zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Instituce by měly také vzít v úvahu výsledky vlastního posouzení rizik v rámci svých vnitřních postupů. Příslušné orgány by měly zajistit, že určení všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, bude úplné.
(5)
Členové vedoucího orgánu nesou konečnou odpovědnost za instituci, její strategii a činnosti, a proto mohou mít vždy podstatný vliv na její rizikový profil. To platí jak pro členy vedoucího orgánu v řídící funkci, kteří přijímají rozhodnutí, tak pro členy s dozorčí funkcí, kteří dohlížejí na rozhodovací proces a vznášejí připomínky k přijatým rozhodnutím.
(6)
Vrcholné vedení a vedoucí pracovníci odpovědní za významné obchodní jednotky, za řízení specifických kategorií rizik, jako je riziko likvidity, operační riziko nebo úrokové riziko, a za kontrolní funkce v rámci instituce jsou odpovědní za každodenní řízení podniku, související rizika a kontrolní funkce. To zahrnuje odpovědnost za přijímání strategických nebo jiných zásadních rozhodnutí o činnostech podniku nebo použitém rámci pro provádění kontrol. Rizika, která podnik podstupuje, a způsob jejich řízení jsou nejdůležitějšími faktory pro rizikový profil instituce.
(7)
Kromě zaměstnanců odpovědných za vytváření dalších obchodních příležitostí vystavují instituci významnému operačnímu riziku a dalším rizikům pracovníci odpovědní za poskytování vnitřní podpory, jejichž funkce má zásadní význam pro provoz podniku a již mají pravomoc přijímat rozhodnutí v daných oblastech. Proto má pracovní činnost zaměstnanců v těchto funkcích také podstatný vliv na rizikový profil instituce.
(8)
Úvěrové a tržní riziko je obvykle podstupováno s cílem uzavírat obchody, proto lze dopad činností vyvolávajících tato rizika na rizikový profil posoudit pomocí kritérií založených na limitech odpovědnosti, které se vypočítávají alespoň jednou ročně na základě kapitálových ukazatelů a postupů používaných pro regulační účely, přičemž současně platí prahová hodnota de minimis k úvěrovému riziku, kterou je zajištěna úměrnost uplatňování kritérií pro malé instituce.
(9)
Kritéria k určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měla zohledňovat skutečnost, že některé instituce mohou být osvobozeny od plnění požadavků týkajících se obchodního portfolia podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a že způsoby stanovení limitů se mezi institucemi používajícími různé postupy výpočtu kapitálových požadavků liší.
(10)
Vzhledem k tomu, že výsledek rozhodnutí je často ovlivněn zaměstnanci, od nichž požadavek na přijetí rozhodnutí vychází, zatímco formální rozhodovací pravomoc je v rukou pracovníků ve vyšším vedení nebo ve výborech, měla by kritéria přihlížet k podstatným prvkům takových rozhodovacích procesů.
(11)
Zaměstnanci ve vedoucí pozici odpovídají za činnosti podniku v oblasti spadající do jejich pravomoci. Proto by vhodná kritéria měla zajistit, aby jako zaměstnanci s podstatným vlivem na rizikový profil instituce byli určeni i zaměstnanci, kteří odpovídají za skupiny pracovníků, jejichž činnosti by mohly mít podstatný vliv na rizikový profil instituce. To zahrnuje situace, kdy činnosti jednotlivých pracovníků podléhajících jejich vedení samostatně nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, ale celkový rozsah jejich činností by takový vliv mohl mít.
(12)
Kromě kvalitativních kritérií by k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, měla být stanovena vhodná kvantitativní kritéria. Celková přiznaná odměna závisí zejména na tom, jak zaměstnanci přispívají k úspěšnému dosažení obchodních cílů instituce, tedy na jejich odpovědnosti, povinnostech, schopnostech a dovednostech, jakož i na jejich výkonnosti a na výsledcích instituce. Pokud je zaměstnanci přiznána celková odměna přesahující příslušný limit, lze předpokládat, že se odvíjí od jeho přispění k realizaci cílů instituce a vlivu jeho pracovních činností na rizikový profil instituce. Je proto vhodné založit kvantitativní kritéria na celkové odměně zaměstnance, a to jak v absolutním vyjádření, tak relativně ve vztahu k ostatním zaměstnancům téže instituce. Při uplatňování uvedených kvantitativních kritérií by měla být případně zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. K určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měly být stanoveny jasné a vhodné limity, a to s přihlédnutím k údajům shromážděným orgánem EBA a příslušnými orgány. Lze oprávněně předpokládat, že kvantitativní kritéria dokládají podstatný vliv zaměstnanců na rizikový profil dané instituce. Tyto předpoklady založené na kvantitativních kritériích se nicméně nepoužijí v případě, kdy instituce stanoví na základě dodatečných objektivních podmínek a s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým je nebo může být vystavena, že zaměstnanci ve skutečnosti nemají podstatný vliv na její rizikový profil. Vyloučení zaměstnanců s nejvyšším příjmem, kteří byli podle těchto kritérií určeni, by mělo podléhat schválení příslušným orgánem, aby bylo zajištěno účinné a jednotné uplatňování kritérií. U zaměstnanců s odměnou vyšší než 1 000 000 EUR (osoby s vysokými příjmy) by příslušné orgány měly před schválením vyloučení informovat orgán EBA, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování kritérií, zejména za takových výjimečných okolností. Postup určení zaměstnanců včetně uplatnění možnosti vyloučení by však měly vždy podléhat přezkumu orgány dohledu v souladu s čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
(13)
Také skutečnost, že se zaměstnanec řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení nebo zaměstnanci odpovědní za činnosti spojené s podstupováním rizik, může být ukazatelem, že jeho pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Při stanovení příjmové skupiny by se neměla brát v úvahu odměna vyplácená zaměstnancům v kontrolních a podpůrných funkcích a členům vedoucího orgánu s dozorčí funkcí. Při uplatňování tohoto kritéria by měla být zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. Instituce by měly mít možnost prokázat, že zaměstnanci, kteří spadají do dané příjmové skupiny, avšak nesplňují žádné kvalitativní nebo jiné kvantitativní kritérium, nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým instituce je nebo může být vystavena. Vyloučení zaměstnanců s vysokou celkovou odměnou z použití tohoto kritéria by mělo podléhat oznámení, aby byl umožněn včasný přezkum orgánem dohledu a zajištěno jednotné uplatňování tohoto kritéria.
(14)
Příslušné orgány by měly zajistit, aby instituce vedly záznamy o provedeném posouzení a zaměstnancích, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil, aby příslušné orgány a auditoři mohli posouzení přezkoumat. V dokumentaci by měli být uvedeni též zaměstnanci, kteří byli určeni podle kritérií na základě své odměny, ale jejichž pracovní činnosti nejsou považovány za činnosti s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
(15)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(16)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak uvádí čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, na úrovni skupiny, mateřské společnosti a dceřiných společností, včetně institucí, které jsou zřízeny v offshore finančních centrech.
Článek 2
Použití kritérií
Aniž je dotčena povinnost příslušných orgánů zajistit, aby instituce dodržovaly zásady uvedené v článcích 92, 93 a 94 směrnice 2013/36/EU u všech kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak stanoví čl. 92 odst. 2 uvedené směrnice, považují se zaměstnanci, kteří splňují jakékoli kvalitativní kritérium uvedené v článku 3 tohoto nařízení nebo jakékoli kvantitativní kritérium uvedené v článku 4 tohoto nařízení, za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
Článek 3
Kvalitativní kritéria
Zaměstnanec je považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvalitativních kritérií:
1)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v řídící funkci,
2)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v dozorčí funkci,
3)
zaměstnanec je členem vrcholného vedení,
4)
zaměstnanec je odpovědný vedoucímu orgánu za činnosti nezávislého řízení rizik, zajišťování shody s předpisy nebo interního auditu,
5)
zaměstnanec nese celkovou odpovědnost za řízení rizik v rámci obchodní jednotky, jak ji definuje čl. 142 odst. 1 bod 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které byl přidělen vnitřně stanovený kapitál v souladu s článkem 73 směrnice 2013/36/EU, jenž představuje nejméně 2 % vnitřně stanoveného kapitálu instituce („významná obchodní jednotka“),
6)
zaměstnanec vede významnou obchodní jednotku,
7)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost v rámci jedné z funkcí uvedených v bodě 4 nebo ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci určenému podle bodu 4 nebo 5,
8)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci, který tuto jednotku vede,
9)
zaměstnanec vede útvar zodpovědný za právní záležitosti, finance včetně zdanění a sestavování rozpočtu, lidské zdroje, odměňování, informační technologie nebo ekonomickou analýzu,
10)
zaměstnanec je odpovědný za výbor, který odpovídá za řízení kategorie rizika uvedené v článcích 79 až 87 směrnice 2013/36/EU, s výjimkou úvěrového a tržního rizika, nebo je členem takového výboru,
11)
ve vztahu k expozicím úvěrovému riziku o nominální hodnotě na transakci představující 0,5 % kmenového kapitálu tier 1 instituce a činící nejméně 5 milionů EUR zaměstnanec:
a)
odpovídá za iniciování úvěrových návrhů nebo strukturování úvěrových produktů, což může vést ke vzniku uvedených expozic úvěrovému riziku, nebo
b)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o takové expozici úvěrovému riziku, nebo
c)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a) nebo b),
12)
ve vztahu k instituci, na niž se nevztahuje výjimka pro malá obchodní portfolia podle čl. 94 nařízení (EU) č. 575/2013, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o transakcích v obchodním portfoliu, které v souhrnu splňují jeden z následujících limitů:
i)
používá-li se standardizovaný přístup, kapitálový požadavek k tržním rizikům, který představuje 0,5 % či více kmenového kapitálu tier 1 instituce, nebo
ii)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti), nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a),
13)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za skupinu zaměstnanců, kteří jsou samostatně oprávněni zavazovat instituci v rámci transakcí, a jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
tato oprávnění ve svém součtu dosahují nebo přesahují limit stanovený v bodě 11 písm. a), v bodě 11 písm. b) nebo v bodě 12 písm. a) podbodě i),
b)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, tato oprávnění dosahují 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti). Pokud instituce nevypočítává hodnotu v riziku na úrovni tohoto zaměstnance, sečtou se limity hodnoty v riziku jemu podřízených zaměstnanců,
14)
pokud jde o rozhodnutí schválit nebo zamítnout zavádění nových produktů, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijímat takováto rozhodnutí, nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat taková rozhodnutí,
15)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za zaměstnance, který splňuje některé z kritérií stanovených v bodech 1 až 14.
Článek 4
Kvantitativní kritéria
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je zaměstnanec považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvantitativních kritérií:
a)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 500 000 EUR nebo více,
b)
zaměstnanec patří mezi 0,3 % počtu zaměstnanců, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, kterým byla v předchozím účetním období přiznána nejvyšší celková odměna,
c)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo je vyšší, nebo zaměstnanec splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14.
2. Kritérium stanovené v odstavci 1 se nepovažuje za splněné, pokud instituce stanovila, že pracovní činnosti zaměstnance nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, protože zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří:
a)
vykonává pracovní činnosti a má pravomoci pouze v obchodní jednotce, jež není významnou obchodní jednotkou, nebo
b)
nemá v rámci výkonu pracovních činností podstatný vliv na rizikový profil významné obchodní jednotky.
3. Podmínka uvedená v odst. 2 písm. b) se hodnotí na základě objektivních kritérií, která zohledňují veškerá relevantní rizika a ukazatele výkonnosti, jež instituce používá k identifikaci, řízení a sledování rizik v souladu s článkem 74 směrnice 2013/36/EU, a na základě povinností a pravomocí zaměstnance nebo kategorie zaměstnanců a jejich vlivu na rizikový profil instituce v porovnání s vlivem pracovních činností zaměstnanců určených podle kritérií stanovených v článku 3 tohoto nařízení.
4. Instituce oznámí příslušnému orgánu odpovědnému za obezřetnostní dohled nad institucí, že ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. a) uplatňuje odstavec 2. V oznámení instituce uvede, na jakém základě stanovila, že dotyčný zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří, splňuje některou z podmínek stanovených v odstavci 2, a popřípadě přiloží posouzení, jež provedla podle odstavce 3.
5. Uplatnění odstavce 2 ve vztahu k zaměstnanci, kterému byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 750 000 EUR nebo více, nebo ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. b) podléhá předchozímu schválení příslušným orgánem odpovídajícím za obezřetnostní dohled nad institucí.
Příslušný orgán vydá předchozí souhlas, pouze je-li instituce schopna prokázat, že je splněna některá z podmínek stanovených v odstavci 2, a ve vztahu k podmínce v odst. 2 písm. b) s přihlédnutím ke kritériím pro posouzení stanoveným v odstavci 3.
Pokud byla zaměstnanci v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 1 000 000 EUR nebo více, vydá příslušný orgán předchozí souhlas pouze za výjimečných okolností. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, informuje příslušný orgán před vydáním svého souhlasu pro takového zaměstnance Evropský orgán pro bankovnictví.
Článek 5
Výpočet přiznané odměny
1. Pro účely tohoto nařízení se výše odměny, jež byla přiznána, ale zatím nevyplacena, stanoví podle hodnoty ke dni přiznání bez ohledu na použití diskontní sazby uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. g) bodu iii) směrnice 2013/36/EU nebo na snížení při vyplacení, ať již z důvodu zpětného vyžádání, malusu či jinak. Všechny částky se počítají v hrubé výši a v přepočtu na plné pracovní úvazky.
2. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) lze přiznanou odměnu posuzovat odděleně za každý členský stát a třetí zemi, kde má instituce pobočku, a zaměstnanci jsou přiděleni zemi, v níž vykonávají převážnou část svých činností.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. března 2014.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 604/2014
zo 4. marca 2014,
ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy so zreteľom na kvalitatívne a vhodné kvantitatívne kritériá na vymedzenie kategórií pracovníkov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a najmä jej článok 94 ods. 2,
keďže:
(1)
V smernici 2013/36/EÚ, a najmä v jej článku 74, sa požaduje, aby inštitúcie mali dôkladné mechanizmy v oblasti riadenia a účinné postupy na identifikáciu, riadenie, monitorovanie a vykazovanie rizík, ktorým sú alebo môžu byť vystavené. Tieto opatrenia a postupy musia byť komplexné a primerané povahe, rozsahu a zložitosti rizík vlastných pre podnikateľský model a činnosti inštitúcie. Musia zohľadňovať okrem iného aj špecifické riziká uvedené v článkoch 79 až 87 uvedenej smernice. Opatrenia a postupy hodnotia príslušné orgány ako súčasť postupu preskúmania a hodnotenia v oblasti dohľadu podľa článku 97 uvedenej smernice. Zistené riziká zvažujú inštitúcie v rámci postupu hodnotenia primeranosti interného kapitálu podľa článku 73 uvedenej smernice.
(2)
V rámci prudenciálneho dohľadu stanoveného v smernici 2013/36/EÚ sa vyžaduje, aby všetky inštitúcie identifikovali všetkých zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie. Kritériá, ktoré sa použijú na posúdenie významnosti vplyvu profesionálnych činností zamestnancov na rizikový profil, by mali zohľadniť potenciálny vplyv zamestnancov na rizikový profil inštitúcie na základe ich právomoci a povinností a ukazovateľov rizika inštitúcie a výkonnosti. Pri posúdení by sa mala zohľadniť vnútorná organizácia a povaha inštitúcie, ako aj rozsah a zložitosť jej činností. V kritériách by sa mali plne zohľadniť všetky riziká, ktorým inštitúcia alebo skupina je alebo môže byť vystavená. To by malo inštitúciám umožniť, aby stanovili správne stimuly v rámci politiky odmeňovania s cieľom zabezpečiť obozretné správanie zamestnancov a takisto by mali zabezpečiť, aby sa v identifikácii tých zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, odzrkadlil stupeň rizika rôznych činností v rámci inštitúcie.
(3)
V roku 2012 Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) uverejnil výsledky prieskumu vnútroštátneho vykonávania a praktického uplatňovania usmernení, ktoré vydal Výbor európskych orgánov bankového dohľadu o politikách a postupoch odmeňovania (ďalej len „usmernenia CEBS“), ktorý obsahoval všeobecné kritériá na posúdenie významnosti vplyvu zamestnancov na rizikový profil inštitúcie. Z prieskumu vyplynulo, že vykonávanie ustanovení týkajúcich sa odmeňovania uvedených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) inštitúciami a príslušnými orgánmi nedosiahlo dostatočnú mieru harmonizácie. Rozsah postupov odmeňovania zostal neprimerane rozsiahly a najmä v kritériách používaných na identifikáciu zamestnancov sa nie vždy dostatočne zohľadňuje vplyv profesionálnych činností zamestnancov na rizikový profil inštitúcie. V prístupoch prijatých rôznymi inštitúciami a členskými štátmi na identifikáciu týchto zamestnancov zostali významné rozdiely. Tieto regulačné technické predpisy by sa preto mali opierať o skúseností získané pri uplatňovaní smernice 2006/48/ES a usmernení CEBS a zamerať sa na dosiahnutie vyššej úrovne harmonizácie. EBA vydá nové usmernenia o správnych politikách odmeňovania, ktoré sú v súlade so zásadami stanovenými v smernici 2013/36/EÚ podľa článku 75 ods. 2 uvedenej smernice.
(4)
Mal by sa stanoviť súbor jasných kvalitatívnych a vhodných kvantitatívnych kritérií s cieľom identifikovať základné kategórie zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, zabezpečiť harmonizovaný prístup v celej Únii a vytvoriť spoločný súbor najvýznamnejších rizík. V súlade s článkom 94 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ, všetky kategórie zamestnancov identifikovaných týmito kritériami musia pozostávať z pracovníkov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie. Inštitúcie by mali takisto zohľadňovať výsledky vlastných posúdení rizika v rámci svojich vnútorných postupov. Príslušné orgány by mali zabezpečiť úplnú identifikáciu všetkých zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie.
(5)
Konečnú zodpovednosť za inštitúciu, jej stratégiu a činnosti majú členovia riadiaceho orgánu, a preto sú vždy schopní mať významný vplyv na rizikový profil inštitúcie. To sa týka členov riadiaceho orgánu v ich riadiacich funkciách, ktorí prijímajú rozhodnutia, a členov orgánu dohľadu, ktorí dohliadajú na rozhodovací proces a spochybňujú prijaté rozhodnutia.
(6)
Vrcholový manažment a vedúci pracovníci zodpovední za významné obchodné útvary, riadenie špecifických rizikových kategórií, ako je likviditné, prevádzkové alebo úrokové riziko, a za kontrolné funkcie v rámci jednej inštitúcie sú zodpovední za každodenné riadenie podnikania, jeho riziká alebo jeho kontrolné funkcie. To zahŕňa zodpovednosť za vypracovanie strategických alebo iných základných rozhodnutí o činnostiach podniku alebo uplatňovanom kontrolnom rámci. Riziká, ktoré podstupuje podnik a spôsob, akým sú riadené, to sú najdôležitejšie faktory vplývajúce na rizikový profil inštitúcie.
(7)
Navyše pracovníci, ktorí sú zodpovední za vytváranie dodatočných podnikateľských príležitostí, funkcie zodpovedné za zabezpečovanie vnútornej podpory, ktoré sú rozhodujúce pre prevádzku podniku a majú oprávnenie prijímať rozhodnutia v uvedených oblastiach, vystavujú inštitúciu významným prevádzkovým a iným rizikám. Preto majú profesionálne činnosti zamestnancov v takýchto funkciách významný vplyv aj na rizikový profil inštitúcie.
(8)
Do úverového rizika a trhového rizika sa obvykle ide pri vytváraní podnikateľských príležitostí, preto sa vplyv činností, ktoré vytvárajú tieto riziká na rizikový profil, môže posúdiť prostredníctvom kritérií, ktoré vychádzajú z limitov právomocí, ktoré sa počítajú minimálne raz za rok na základe hodnoty kapitálových nákladov a prístupov používaných na regulačné účely, pričom sa uplatňuje prahová hodnota de minimis pre kreditné riziká, aby sa zabezpečilo primerané uplatňovanie kritérií v rámci malých inštitúcií.
(9)
V kritériách na identifikáciu zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, by sa mali zohľadňovať tie skutočnosti, že v prípade niektorých inštitúcií sa udelí výnimka z príslušných požiadaviek týkajúcich sa obchodnej knihy podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (3) a že obmedzenia sú stanovené rôznymi spôsobmi medzi inštitúciami podľa rôznych prístupov k výpočtu kapitálových požiadaviek.
(10)
Vzhľadom na to, že výsledok rozhodnutí často závisí od zamestnancov, ktorí iniciujú rozhodnutie, zatiaľ čo formálne rozhodovacie právomoci majú vyšší vedúci pracovníci alebo výbory, v kritériách by sa mali zohľadniť významné prvky takýchto procesov rozhodovania.
(11)
Zamestnanci v riadiacej pozícii sú zodpovední za podnikateľské činnosti v oblasti ich riadenia. Z tohto dôvodu by vhodné kritériá mali zabezpečiť, aby pracovníci boli identifikovaní ako osoby s významným vplyvom na rizikový profil inštitúcie, v ktorej sú zodpovední za skupiny pracovníkov, ktorých činnosti by mohli mať významný vplyv na rizikový profil inštitúcie. Toto zahŕňa situácie, v ktorých činnosti jednotlivých zamestnancov v oblasti ich riadenia individuálne nemajú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, celkový rozsah ich činností by však takýto vplyv mohol mať.
(12)
Okrem kvalitatívnych kritérií by sa mali stanoviť aj vhodné kvantitatívne kritériá na identifikáciu kategórií zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie. Celkové pridelené odmeny závisia hlavne od prínosu uvedených zamestnancov k úspešnému dosahovaniu podnikateľských cieľov inštitúciou, a teda aj od zodpovednosti, povinností, schopností a zručností zamestnancov, ako aj od výkonu zamestnancov a inštitúcie. Ak zamestnanec dostáva celkovú odmenu, ktorá presahuje vhodnú prahovú hodnotu, je opodstatnené predpokladať, že to súvisí s prínosom zamestnanca k podnikateľským cieľom inštitúcie a s vplyvom jeho profesionálnych činností na rizikový profil inštitúcie. Preto je vhodné, aby tieto kvantitatívne kritériá boli založené na celkovej odmene, ktorú dostane zamestnanec, jednak v absolútnych hodnotách, ako aj v relatívnom pomere k ostatným zamestnancom v rámci tej istej inštitúcie. Pri uplatňovaní týchto kvantitatívnych kritérií, by sa v prípade potreby mala zohľadniť skutočnosť, že úroveň platieb v jednotlivých jurisdikciách je odlišná. Na identifikáciu zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, by sa mali stanoviť jasné a vhodné prahové hodnoty, pričom by sa mali zohľadniť údaje zhromaždené EBA a príslušnými orgánmi. Tieto kvantitatívne kritériá vytvárajú výrazný predpoklad, že zamestnanci majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie. Takéto predpoklady založené na kvantitatívnych kritériách by sa však nemali uplatňovať tam, kde inštitúcie na základe ďalších objektívnych podmienok stanovia, že zamestnanci v skutočnosti nemajú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, pričom zohľadnia všetky riziká, ktorým inštitúcia je alebo môže byť vystavená. Vylúčenie zamestnancov s najvyššími príjmami identifikovaných podľa týchto kritérií by malo podliehať schváleniu príslušným orgánom na zabezpečenie účinného a konzistentného uplatňovania týchto kritérií. V prípade zamestnancov, ktorí dostávajú viac ako 1 000 000 EUR (osoby s vysokými príjmami), by s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie týchto kritérií, najmä za takýchto výnimočných okolností, príslušné orgány mali informovať EBA predtým, ako sa schváli vylúčenie. Proces identifikácie vrátane uplatňovania výnimiek by však napriek tomu mal vždy podliehať preskúmaniu orgánmi dohľadu v súlade s článkom 92 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ.
(13)
Skutočnosť, že zamestnanci sú v rovnakej príjmovej skupine ako vrcholový manažment alebo osoby zodpovedné za podstupovanie rizika, môže byť takisto ukazovateľom, že profesionálne činnosti zamestnancov majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie. Pri stanovovaní skupiny by sa nemala zohľadňovať odmena vyplácaná pracovníkom s kontrolnými funkciami, podpornými funkciami a členom riadiaceho orgánu v rámci funkcie dohľadu. Pri uplatňovaní tohto kritéria by sa takisto mala zohľadniť skutočnosť, že úroveň platieb v jednotlivých jurisdikciách je odlišná. Inštitúcie by mali mať možnosť preukázať, že zamestnanci, ktorí patria do uvedenej príjmovej skupiny, ale nespĺňajú žiadne kvalitatívne alebo kvantitatívne kritériá, nemajú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, pričom sa zohľadnia všetky riziká, ktorým inštitúcia je alebo môže byť vystavená. Vylúčenie zamestnancov s vysokou úrovňou celkovej odmeny z tohto kritéria by malo podliehať oznamovaciemu postupu, ktorý umožní včasné preskúmanie orgánmi dohľadu s cieľom zabezpečiť dôsledné uplatňovanie tohto kritéria.
(14)
Príslušné orgány by mali zabezpečiť, aby inštitúcie viedli záznamy o vykonanom posúdení zamestnancov, v prípade ktorých bolo identifikované, že ich profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie s cieľom umožniť príslušnému orgánu a audítorom preskúmať posúdenie. Dokumentácia by mala obsahovať aj zamestnancov, ktorí boli identifikovaní podľa kritérií založených na ich odmeňovaní, ale v prípade ktorých sa usudzuje, že profesionálne činnosti nemajú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie.
(15)
Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré EBA predložil Komisii.
(16)
EBA vykonal otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (4) o stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
V tomto nariadení sa stanovujú regulačné technické predpisy vzhľadom na kvalitatívne a vhodné kvantitatívne kritériá na identifikáciu kategórie zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, ako je uvedené v článku 92 ods. 2 smernice 2013/36/EÚ, na úrovni skupiny, materskej spoločnosti a dcérskych spoločností, vrátane inštitúcií zriadených v daňových rajoch.
Článok 2
Uplatňovanie kritérií
Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti uložené na príslušný orgán, aby sa zabezpečilo, že inštitúcie dodržiavajú zásady stanovené v článkoch 92, 93 a 94 smernice 2013/36/EÚ pri všetkých kategóriách pracovníkov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie v súlade s článkom 92 ods. 2 uvedenej smernice, pri zamestnancoch, ktorí spĺňajú všetky kvalitatívne kritériá stanovené v článku 3 tohto nariadenia alebo ktoréhokoľvek z kvantitatívnych kritérií v článku 4 tohto nariadenia, sa určia za zamestnancov, ktorí majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie.
Článok 3
Kvalitatívne kritériá
Za zamestnancov s významným vplyvom na rizikový profil inštitúcie sa zamestnanci považujú vtedy, keď je splnené ktorékoľvek z týchto kvalitatívnych kritérií:
1.
zamestnanec je členom riadiaceho orgánu v jeho riadiacej funkcii;
2.
zamestnanec je členom riadiaceho orgánu v jeho funkcii dohľadu;
3.
zamestnanec je členom vrcholového manažmentu;
4.
zamestnanec pred riadiacim orgánom zodpovedá za činnosti nezávislého útvaru riadenia rizík, útvaru pre overovanie súladu alebo útvaru pre vnútorný audit;
5.
zamestnanec má celkovú zodpovednosť za riadenie rizika v rámci obchodného útvaru definovaného v článku 142 ods. 1 bode 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ktorému bol pridelený interný kapitál v súlade s článkom 73 smernice 2013/36/EÚ, ktorý predstavuje najmenej 2 % interného kapitálu inštitúcie („významný obchodný útvar“);
6.
zamestnanec vedie významný obchodný útvar;
7.
zamestnanec má riadiacu zodpovednosť v jednom z útvarov uvedených v bode 4 alebo vo významnom obchodnom útvare a zodpovedá priamo zamestnancovi určenému podľa bodu 4 alebo 5;
8.
zamestnanec má riadiacu zodpovednosť v obchodnom útvare a zodpovedá sa priamo zamestnancovi, ktorý tento útvar vedie;
9.
zamestnanec vedie útvar zodpovedný za právne veci, financie vrátane zdaňovania a zostavovania rozpočtu, ľudské zdroje, politiku odmeňovania, informačné technológie alebo ekonomickú analýzu;
10.
zamestnanec zodpovedá za výbor zodpovedný za riadenie niektorej rizikovej kategórie stanovenej v článkoch 79 až 87 smernice 2013/36/EÚ inej než kreditného rizika a trhového rizika, alebo je členom tohto výboru;
11.
pokiaľ ide o expozíciu voči kreditnému riziku nominálnej sumy na transakciu, ktorá predstavuje 0,5 % vlastného kapitálu Tier 1 inštitúcie a najmenej 5 miliónov EUR, zamestnanec:
a)
je zodpovedný za formulovanie úverových ponúk alebo štruktúrovanie úverových produktov, ktoré môžu viesť k takejto expozícii voči kreditnému riziku, alebo
b)
má právomoc prijať, schváliť alebo zamietnuť rozhodnutie o takejto expozícii voči kreditnému riziku alebo
c)
je členom výboru, ktorý má právomoc prijať rozhodnutia uvedené v písm. a) alebo b);
12.
v súvislosti s inštitúciou, na ktorú sa neuplatňuje výnimka pre činnosti v obchodnej knihe s menším rozsahom stanovená v článku 94 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, zamestnanec:
a)
má právomoc prijať, schváliť alebo zamietnuť rozhodnutie o transakciách týkajúcich sa obchodnej knihy, ktoré súhrnne dosahujú jednu z týchto prahových hodnôt:
i)
ak sa používa štandardizovaný prístup, požiadavka na vlastné zdroje pre trhové riziká predstavujúce 0,5 % alebo viac vlastného kapitálu Tier 1, alebo
ii)
ak sa na regulačné účely schváli prístup založený na interných modeloch, aspoň 5 % vnútorného limitu hodnoty v riziku inštitúcie pri expozíciách obchodnej knihy na úrovni 99. percentilu (jednostranný interval spoľahlivosti) alebo
b)
je členom výboru, ktorý má právomoc prijať rozhodnutia uvedené v písm. a);
13.
zamestnanec má riadiacu zodpovednosť týkajúcu sa skupiny zamestnancov, ktorí majú jednotlivo právomoc zaviazať inštitúciu k transakciám, a je splnená niektorá z týchto podmienok:
a)
súčet týchto právomocí sa rovná prahu stanovenému v bode 11 písm. a), bode 11 písm. b) alebo bode 12 písm. a) bode i), alebo tento prah prevyšuje;
b)
ak sa na regulačné účely schváli prístup založený na interných modeloch, uvedené právomoci dosahujú aspoň 5 % vnútorného limitu hodnoty v riziku inštitúcie pri expozíciách obchodnej knihy na úrovni 99. percentilu (jednostranný interval spoľahlivosti). Ak inštitúcia nevypočítava hodnotu v riziku na úrovni uvedeného zamestnanca, spočítajú sa limity hodnoty v riziku zamestnancov podriadených tomuto zamestnancovi;
14.
pokiaľ ide o rozhodnutia schváliť alebo zamietnuť zavedenie nových produktov, zamestnanec:
a)
má právomoc prijímať také rozhodnutia, alebo
b)
je členom výboru, ktorý má právomoc prijímať také rozhodnutia;
15.
zamestnanec má riadiacu zodpovednosť týkajúcu sa zamestnanca, ktorý spĺňa jedno z kritérií uvedených v bodoch 1 až 14.
Článok 4
Kvantitatívne kritériá
1. S výhradou odsekov 2 až 5 sa za zamestnancov s významným vplyvom na rizikový profil inštitúcie považujú zamestnanci vtedy, keď je splnené jedno z týchto kvantitatívnych kritérií:
a)
zamestnancovi sa v predchádzajúcom rozpočtovom roku pridelili celkové odmeny vo výške 500 000 EUR a viac;
b)
zamestnanec patrí medzi 0,3 % zamestnancov, ak sa ich počet zaokrúhli na najbližšie celé číslo, ktorým sa v predchádzajúcom rozpočtovom roku pridelili najvyššie odmeny;
c)
zamestnancovi sa v predchádzajúcom rozpočtovom roku pridelili celkové odmeny dosahujúce alebo prevyšujúce najnižšie celkové odmeny pridelené v uvedenom rozpočtovom roku niektorému členovi vrcholového manažmentu alebo tento zamestnanec spĺňa kritériá uvedené v bodoch 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 alebo 14 článku 3.
2. Kritérium uvedené v odseku 1 sa nepovažuje za splnené, ak inštitúcia určí, že profesionálne činnosti zamestnanca nemajú významný vplyv na rizikový profil inštitúcie, pretože zamestnanec alebo zamestnanecká kategória, do ktorej patrí:
a)
vykonáva profesionálne činnosti a má právomoci v obchodnom útvare, ktorý nie je významným obchodným útvarom, alebo
b)
prostredníctvom vykonávaných profesionálnych činností nemá žiaden významný vplyv na rizikový profil významného obchodného útvaru.
3. Podmienky stanovené v odseku 2 písm. b) sa posúdia na základe objektívnych kritérií, ktoré zohľadňujú všetky príslušné ukazovatele rizika a výkonnosti, ktoré inštitúcia používa na identifikáciu, riadenie a monitorovanie rizík v súlade s článkom 74 smernice 2013/36/EÚ, a na základe povinností a právomocí zamestnanca alebo zamestnaneckej kategórie a ich vplyvu na rizikový profil inštitúcie v porovnaní s vplyvom profesionálnych činností zamestnancov spĺňajúcich kritériá uvedené v článku 3 tohto nariadenia.
4. Inštitúcia musí príslušný orgán zodpovedný za jej prudenciálny dohľad upovedomiť o uplatňovaní odseku 2 vo vzťahu ku kritériu uvedenému v odseku 1 písm. a). V oznámení musí uviesť, podľa čoho určila, či príslušný zamestnanec alebo zamestnanecká kategória, do ktorej zamestnanec patrí, spĺňa jednu z podmienok stanovených v odseku 2, a prípadne pripojí posúdenie, ktoré vykonala podľa odseku 3.
5. Inštitúcia uplatňuje odsek 2 v prípade zamestnanca, ktorému sa v predchádzajúcom rozpočtovom roku pridelili celkové odmeny vo výške 750 000 EUR alebo viac, alebo v súvislosti s kritériom uvedeným v odseku 1 písm. b), ak získa predchádzajúci súhlas príslušného orgánu zodpovedného za prudenciálny dohľad nad uvedenou inštitúciou.
Príslušný orgán vydá predchádzajúci súhlas len vtedy, ak inštitúcia preukáže, že je splnená jedna z podmienok uvedených v odseku 2, pričom zohľadní, pokiaľ ide o podmienku uvedenú v odseku 2 písm. b), kritériá posudzovania uvedené v odseku 3.
Ak sa zamestnancovi v predchádzajúcom rozpočtovom roku pridelili celkové odmeny vo výške 1 000 000 EUR alebo viac, príslušný orgán vydá predchádzajúci súhlas len za výnimočných okolností. S cieľom zaistiť dôsledné uplatňovanie tohto článku príslušný orgán informuje Európsky orgán pre bankovníctvo predtým, ako vydá súhlas týkajúci sa takého zamestnanca.
Článok 5
Výpočet pridelených odmien
1. Na účely tohto nariadenia sa výška odmien, ktoré sa pridelili, ale ešte neboli vyplatené, stanovuje ku dňu pridelenia bez toho, aby sa bralo do úvahy uplatňovanie diskontnej sadzby uvedené v článku 94 ods. 1 písm. g) bode iii) smernice 2013/36/EÚ alebo zníženie vyplácania, a to aj prostredníctvom opatrení na spätné vymáhanie súm, malusov alebo inak. Všetky sumy sa počítajú v hrubej výške a na základe ekvivalentu plného pracovného času.
2. Na účely uplatňovania článku 4 ods. 1 písm. b) a c) sa prideľované odmeny môžu brať do úvahy oddelene pre každý členský štát a tretiu krajinu, v ktorej má inštitúcia pobočku, a zamestnanci sa pridelia ku krajine, v ktorej vykonávajú prevažnú časť svojich činností.
Článok 6
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 4. marca 2014