NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1285/2013
ze dne 11. prosince 2013
o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem evropské politiky družicové navigace je poskytnout Unii dva systémy družicové navigace, systém vytvořený v rámci programu Galileo a systém EGNOS (dále jen „systémy“). Základem těchto systémů jsou programy Galileo a EGNOS. Obě infrastruktury sestávají z družic a sítě pozemních stanic.
(2)
Cílem programu Galileo je zřídit a provozovat první infrastrukturu družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely a již mohou využívat nejrůznější veřejné a soukromé subjekty v Evropě i ve světě. Systém vytvořený v rámci programu Galileo funguje nezávisle na ostatních stávajících či budoucích systémech, čímž přispívá mimo jiné ke strategické autonomii Unie, jak zdůraznily Evropský parlament a Rada.
(3)
Cílem programu EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů stávajících globálních systémů družicové navigace (dále jen „GNSS“), ale i signálů z otevřené služby nabízené systémem, který vznikl v rámci programu Galileo, jakmile budou dostupné. Služby poskytované v rámci programu EGNOS by měly přednostně pokrývat území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Azory, Kanárské ostrovy a Madeira.
(4)
Evropský parlament, Rada, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů programy Galileo a EGNOS trvale podporovaly.
(5)
Jelikož se programy Galileo a EGNOS nacházejí v pokročilém stadiu vývoje a přecházejí v systémy v provozní fázi, je nutné jim dát zvláštní právní nástroj k uspokojení jejich potřeb, a to především v oblasti správy a bezpečnosti, a který by odpovídal požadavku řádného finančního řízení a podporoval využívání systémů.
(6)
Systémy jsou infrastruktury zřízené jako transevropské sítě, jejichž využívání výrazně přesahuje hranice členských států. Kromě toho přispívají služby nabízené těmito systémy k různým ekonomickým a sociálním činnostem, včetně rozvoje transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur.
(7)
Programy Galileo a EGNOS jsou nástrojem průmyslové politiky a součástí strategie Evropa 2020, jak vyplývá ze sdělení Komise ze dne 17. listopadu 2010 nazvaného „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace - Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“. Hovoří se o nich i ve sdělení Komise ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“. Tyto programy, jejichž celková hodnota byla odhadnuta na přibližně 130 miliard EUR pro období 2014-2034, přinášejí řadu výhod pro hospodářství a občany Unie.
(8)
Družicové navigační systémy rostoucí měrou využívá stále více hospodářských odvětví, zejména odvětví dopravy, telekomunikací, zemědělství a energetiky. Také veřejné orgány mohou využívat výhod spojených s těmito systémy, a to v různých oblastech, jako jsou tísňové služby, policejní činnost, řízení krizí či správa hranic. Rozvoj využití družicové navigace s sebou nese velké výhody pro hospodářství, společnost i životní prostředí. Tyto výhody lze rozdělit do tří hlavních kategorií: přímé výhody plynoucí z růstu trhu v oblasti vesmíru, přímé výhody plynoucí z růstu odběratelského trhu s aplikacemi a službami na základě GNSS a nepřímé výhody plynoucí z pronikání nových aplikací do jiných odvětví či z transferu technologií do jiných odvětví, díky čemuž vznikají nové tržní příležitosti v jiných odvětvích, v průmyslové oblasti dochází k růstu produktivity a veřejným přínosem je snižování znečištění či zvýšená úroveň bezpečnosti.
(9)
Unie by proto měla rozvoj aplikací a služeb založených na těchto systémech podporovat. Díky tomu budou moci občané Unie využívat výhod těchto systémů a důvěra veřejnosti v programy Galileo a EGNOS zůstane zachována. Vhodným nástrojem pro financování činností v oblasti výzkumu a inovací týkajících se rozvoje aplikací založených na GNSS je Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (dále jen „program Horizont 2020“), zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (2). Nicméně velmi specifická dodavatelská část činností v oblasti výzkumu a vývoje by měla být financována z rozpočtu přiděleného na programy Galileo a EGNOS podle tohoto nařízení, pokud se takové činnosti týkají základních prvků, jako jsou čipové sady nebo přijímače uzpůsobené pro systém Galileo, které usnadní rozvoj aplikací v různých odvětvích hospodářství. Toto financování by však nemělo ohrozit spuštění nebo provoz infrastruktury vznikající v rámci uvedených programů.
(10)
Vzhledem k stále většímu využívání družicové navigace v řadě oblastí činnosti by přerušení dodávky služeb mohlo moderní společnosti způsobit značné škody a přivodit ztráty mnoha hospodářským subjektům. Systémy družicové navigace jsou navíc z důvodu svého strategického rozsahu citlivou infrastrukturou, která by mohla být předmětem zneužití. Uvedené faktory mohou mít vliv na bezpečnost Unie, jejích členských států a občanů. Při navrhování, vývoji, zavádění a využívání infrastruktur vznikajících v rámci programů Galileo a EGNOS by proto měly být zohledněny požadavky na bezpečnost v souladu se standardními postupy.
(11)
Program Galileo zahrnuje definiční fázi, která již byla ukončena, fázi vývoje a ověřování, která by měla být ukončena v roce 2013, zaváděcí fázi, která byla zahájena v roce 2008 a měla by být dokončena v roce 2020, a fázi využívání, která by měla být postupně zahajována v období 2014-2015, aby byl systém funkční v roce 2020. První čtyři funkční družice byly zkonstruovány a uvedeny do provozu během fáze vývoje a ověřování, zatímco úplná konstelace družic by měla být dokončena během zaváděcí fáze a k dobudování by mělo dojít během fáze využívání. Obdobně by měla být budována a provozována i pozemní infrastruktura.
(12)
Program EGNOS je ve fázi využívání od chvíle, kdy byla v roce 2009 jeho otevřená služba prohlášena za funkční a kdy v březnu 2011 byla za funkční prohlášena jeho služba pro zajištění bezpečnosti života. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS může být s výhradou technických a finančních omezení a na základě mezinárodních dohod rozšířeno do dalších oblastí světa, zejména na území kandidátských zemí, třetích zemí přidružených k jednotnému evropskému nebi, a zemí v rámci evropské politiky sousedství. Toto rozšíření do jiných oblastí světa by však nemělo být financováno z rozpočtových prostředků, které byly přiděleny na programy Galileo a EGNOS v souladu s nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (3), a nemělo by se jím zpozdit rozšíření pokrytí na celé území členských států zeměpisně umístěné v Evropě.
(13)
Původní profil služby pro zajištění bezpečnosti života poskytované v rámci programu Galileo, který byl stanoven nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (4), byl znovu upraven v zájmu zajištění interoperability s jinými systémy GNSS, schopnosti účinně reagovat na potřeby uživatelů služeb pro zajištění bezpečnosti života a v zájmu zjednodušení potřebné infrastruktury a snížení rizik a nákladů s ní spojených.
(14)
V zájmu co největšího rozšíření služby pro zajištění bezpečnosti života programu EGNOS by tato služba měla být přímým uživatelům poskytována bezplatně. Veřejná regulovaná služba (PRS) programu Galileo by v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (5) měla být poskytována bezplatně rovněž těmto odběratelům PRS: členským státům, Radě, Komisi, Evropské službě pro vnější činnost (ESVČ) a řádně zmocněným agenturám Unie. Bezplatnost by však neměla být vykládána tak, že jsou jí dotčena ustanovení o nákladech na fungování příslušného orgánu PRS, jež jsou obsažena v rozhodnutí č. 1104/2011/EU.
(15)
V zájmu optimalizace využití poskytovaných služeb by systémy, sítě a služby, které mají základ v programech Galileo a EGNOS, měly být, pokud možno, slučitelné a interoperabilní mezi sebou i s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými prostředky navigace, pokud je taková slučitelnost nebo interoperabilita uvedena v určité mezinárodní smlouvě a aniž by tím byl dotčen cíl strategické autonomie.
(16)
Vzhledem k tomu, že Unie zajišťuje v zásadě celé financování programů Galileo a EGNOS, je třeba stanovit, že Unie je vlastníkem veškerého hmotného nebo nehmotného majetku, který byl vytvořen nebo vyvinut v rámci těchto programů. Aby byla plně dodržena veškerá základní vlastnická práva, měly by být se stávajícími vlastníky uzavřeny patřičné dohody, a to zejména pokud jde o hlavní části infrastruktur a jejich bezpečnost. Mělo by být zřejmé, že ustanovení týkající se vlastnictví nehmotného majetku stanovená v tomto nařízení se nevztahují na nehmotná práva, která nejsou v rámci příslušných vnitrostátních předpisů převoditelná. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. Unie by zejména měla mít možnost převést na třetí strany vlastnictví práv duševního vlastnictví vyplývajících z činnosti prováděné v rámci programů Galileo a EGNOS nebo jim udělit licenci k využívání těchto práv. V zájmu snazšího přijetí družicové navigace na trzích je třeba zajistit, aby třetí strany mohly optimálně využívat především práv duševního vlastnictví, která plynou z programů Galileo a EGNOS a náležejí Unii, a to včetně na socio-ekonomické úrovni.
(17)
Majetek vytvořený nebo vyvinutý mimo programy Galileo a EGNOS není dotčen ustanoveními o vlastnictví uvedenými v tomto nařízení. Takové prostředky ovšem častokrát mohou mít na provádění programů zásadní dopad. S cílem povzbudit vývoj nových technologií mimo programy Galileo a EGNOS by Komise měla vybízet třetí strany, aby příslušnému nehmotnému majetku věnovaly pozornost, a měla by, pokud by to bylo pro programy přínosné, vyjednat podmínky pro jeho odpovídající využívání.
(18)
Zaváděcí fáze a fáze využívání programu Galileo a fáze využívání programu EGNOS by měly být zcela financovány Unií. Nicméně v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6), by členské státy měly mít možnost poskytnout do programů Galileo a EGNOS dodatečné prostředky nebo věcné příspěvky na základě příslušných dohod, a financovat tak další prvky programů související s případnými konkrétními cíli dotčených členských států. Do programů by rovněž měly mít možnost přispívat třetí země a mezinárodní organizace.
(19)
K zajištění kontinuity a stability programů Galileo a EGNOS je na finanční plánovací období zapotřebí dostatečné a systematické financování, a to i vzhledem k evropskému rozměru těchto programů a jejich skutečnému přínosu pro Evropu. Rovněž by se měla pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 určit částka požadovaná na financování dokončení zaváděcí fáze programu Galileo a fáze využívání programů Galileo a EGNOS.
(20)
Nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 přiděluje na financování činností spojených s programy Galileo a EGNOS v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 částku v maximální výši 7 071,73 milionů EUR v běžných cenách. V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by celková částka měla být rozdělena do několika kategorií. Komise by však měla mít možnost přesunovat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programů. Je třeba, aby činnosti v rámci programů Galileo a EGNOS zahrnovaly též ochranu systémů a jejich fungování, a to i při vypouštění družic. Příspěvek na náklady služeb, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na programy v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a s ohledem na celkovou částku stanovenou nařízením (EU, Euratom) č. 1311/2013. Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely zajištění údajů a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury. Toto nařízení stanoví finanční krytí pro další provádění programů Galileo a EGNOS, které má během ročního rozpočtového procesu představovat pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (7) (EU, Euratom) č. 1311/2013.
(21)
V tomto nařízení je třeba stanovit činnosti, na něž mají být poskytovány rozpočtové prostředky Unie vyčleněné na programy Galileo a EGNOS pro období 2014-2020. Tyto prostředky by měly být poskytnuty především na činnosti spojené se zaváděcí fází programu Galileo včetně řízení této fáze a dohledu nad ní a s využitím systému vytvořeného v rámci programu Galileo včetně předběžných a přípravných úkonů vztahujících se k fázi využívání tohoto programu a také na činnosti týkající se využití systému EGNOS. Rovněž by měly být poskytnuty na financování některých jiných činností nezbytných pro řízení a realizaci cílů programů Galileo a EGNOS, zejména podpory výzkumu a vývoje základních prvků, jako jsou sady čipů a přijímače uzpůsobené pro systém Galileo včetně softwarových modulů sloužících jako vhodný prostředek k monitorování polohy a integrity. Tyto prvky představují rozhraní mezí službami poskytovanými infrastrukturou a odběratelskými aplikacemi a umožňují rozvoj aplikací v rámci různých hospodářských odvětví. Jejich rozvoj přispívá k maximalizaci socioekonomických přínosů, neboť umožňuje tržní uplatnění nabízených služeb. Komise každoročně předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o sledované strategii řízení nákladů.
(22)
Je třeba zdůraznit, že odhadované investiční náklady a náklady na provoz systémů v období 2014 až 2020 nezohledňují nepředpokládané finanční závazky, které mohou Unii vzniknout, především ve spojení s režimem odpovědnosti vzhledem k poskytování služeb nebo k vlastnictví systémů ze strany Unie, zejména s ohledem na špatné fungování systémů. Komise tyto závazky podrobuje specifické analýze.
(23)
Rovněž je třeba upozornit, že rozpočtové zdroje stanovené tímto nařízením nezahrnují práce financované z prostředků přidělených na program Horizont 2020, např. práce spojené s rozvojem aplikací odvozených od těchto systémů. Tyto práce umožní optimalizovat využití služeb poskytovaných v rámci programů Galileo a EGNOS, zajistit návratnost investic ze strany Unie v oblasti sociálních a ekonomických výhod a posílit know-how podniků Unie v oblasti družicové navigace. Komise by měla zajistit transparentnost a přehlednost, pokud jde o různé zdroje financování pro různé aspekty programů.
(24)
Příjmy ze systémů pocházející zejména z komerčních služeb, které poskytuje systém zavedený v rámci programu Galileo, by nicméně měla vybírat Unie, aby bylo zajištěno částečné uhrazení předchozích investic, a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře cílů programů Galileo a EGNOS. Ve smlouvách uzavřených se soukromými subjekty by však mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů.
(25)
Ve snaze zabránit nárůstu nákladů a zpožděním, která se u programů Galileo a EGNOS v minulosti objevila, je nezbytné usilovat o lepší kontrolu rizik, která by mohla způsobit navýšení nákladů či zpoždění, jak požaduje Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o přezkumu evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a perspektivy financování (8) a Rada ve svých závěrech ze dne 31. března 2011 a jak vyplývá ze sdělení Komise ze dne 29. června 2011 nazvaného „Rozpočet - Evropa 2020“.
(26)
Řádná veřejná správa programů Galileo a EGNOS vyžaduje na jedné straně přísné rozdělení povinností a úkolů zejména mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a Evropskou kosmickou agenturu (ESA) a na straně druhé postupné přizpůsobování správy potřebám provozu systémů.
(27)
Komise by jakožto zástupce Unie, která v zásadě sama zajišťuje financování programů Galileo a EGNOS a která je vlastníkem systémů, měla nést odpovědnost za průběh programů a zajišťovat jejich celkový dohled. Měla by tedy spravovat finanční prostředky přidělené na programy na základě tohoto nařízení, dohlížet na provádění všech činností programů a zajistit jasné rozdělení povinností a úkolů zejména mezi Agenturu pro evropský GNSS a agenturu ESA. Za tím účelem je třeba Komisi pověřit kromě těchto obecných úkolů a jiných úkolů, které jí ukládá toto nařízení, určitými konkrétními úkoly. Ve snaze optimalizovat zdroje a pravomoci různých zúčastněných stran by Komise měla některé úkoly přenést prostřednictvím pověřovacích smluv v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(28)
S ohledem na význam pozemní infrastruktury systémů pro programy Galileo a EGNOS a její dopad na bezpečnost systémů by určení umístění této infrastruktury mělo představovat jeden ze zvláštních úkolů Komise. Pozemní infrastruktura systémů by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu. Umístění této infrastruktury by mělo být určeno s ohledem na zeměpisná a technická omezení spolu s optimálním zeměpisným rozšířením této pozemní infrastruktury a na případnou existenci stávajících zařízení a vybavení vhodných pro příslušné úkoly a rovněž při zajištění souladu s bezpečnostními potřebami každé pozemní stanice a s vnitrostátními bezpečnostními požadavky každého členského státu.
(29)
Agentura pro evropský GNSS byla zřízena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (9) za účelem dosažení cílů programů Galileo a EGNOS a provádění některých úkolů spojených s průběhem těchto programů. Jedná se o agenturu Unie, jež má jako subjekt ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 povinnosti stanovené pro agentury Unie. Měly by jí být přiděleny úkoly související s bezpečností programů a jejím případným jmenováním příslušným orgánem PRS. Měla by rovněž přispívat k podpoře systémů a jejich uvedení na trh, a to včetně navázání kontaktů s uživateli a potenciálními uživateli služeb poskytovaných v rámci programů Galileo a EGNOS, a shromažďovat informace o jejich požadavcích a o vývoji na trhu družicové navigace. Kromě toho je třeba, aby vykonávala úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více pověřovacích smluv pro různé zvláštní úkoly související s programy, zejména úkoly související s fázemi využívání systémů, včetně řízení provozních činností programů, podporou aplikací a služeb na trhu družicové navigace a podporou vývoje základních prvků týkajících se programů. Aby Komise jakožto zástupce Unie mohla plně vykonávat své právo auditu, měly by tyto pověřovací smlouvy zahrnovat obecné podmínky pro správu finančních prostředků svěřených Agentuře pro evropský GNSS.
Odpovědnost za plnění úkolů spojených s řízením provozních činností programů Galileo a EGNOS a za jejich využívání by na Agenturu pro evropský GNSS měla být přenesena postupně a pod podmínkou úspěšného dokončení zprávy o náležitém předání, ale i připravenosti Agentury pro evropský GNSS převzít tyto úkoly, aby byla zajištěna kontinuita programů. V případě programu EGNOS by předání mělo proběhnout nejpozději dne 1. ledna 2014, v případě programu Galileo by k němu mělo dojít v roce 2016.
(30)
Unie by pro zaváděcí fázi programu Galileo měla s agenturou ESA uzavřít pověřovací smlouvu, v níž budou stanoveny úkoly agentury ESA pro tuto fázi. Komise jakožto zástupce Unie by měla vynaložit veškeré úsilí na to, aby tuto pověřovací smlouvu uzavřela do šesti měsíců po uplynutí data použitelnosti tohoto nařízení. Aby Komise mohla plně vykonávat své právo auditu, měla by pověřovací smlouva zahrnovat obecné podmínky pro správu finančních prostředků svěřených agentuře ESA. Pokud se jedná o činnosti financované výhradně Unií, měly by tyto podmínky zajišťovat kontrolu na stejné úrovni, jaká by byla vyžadována v případě, že by agentura ESA byla agenturou Unie.
(31)
Pro fázi využívání programů Galileo a EGNOS by Agentura pro evropský GNSS měla s agenturou ESA uzavřít pracovní ujednání stanovující úkoly této agentury v rozvíjení budoucí generace systémů a při poskytování technické podpory ve vztahu ke stávající generaci systémů. Tato ujednání by měla být v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Tato ujednání by neměla zahrnovat úlohu agentury ESA při činnostech týkajících se výzkumu a technologií, ani v raných fázích činností v oblasti vývoje a výzkumu souvisejících s infrastrukturou budovanou v rámci programů Galileo a EGNOS. Tyto činnosti by měly být financovány mimo rozpočet přidělený na programy, a to například z finančních prostředků přidělených na program Horizont 2020.
(32)
Odpovědnost za průběh programů Galileo a EGNOS zahrnuje zejména odpovědnost za jejich bezpečnost, za bezpečnost systémů i jejich provoz. Kromě případů, kdy je použita společná akce Rady 2004/552/SZBP (10), u níž je třeba provést přezkum za účelem zohlednění změn programů Galileo a EGNOS, jejich řízení a změn Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie zavedených Lisabonskou smlouvou, nese odpovědnost za bezpečnost Komise, a to i přesto, že některé úkoly týkající se bezpečnosti jsou svěřeny Agentuře pro evropský GNSS. Komise má zejména uplatňovat mechanismy pro zajištění odpovídající koordinace mezi různými subjekty pověřenými úkoly týkajícími se bezpečnosti.
(33)
Při uplatňování tohoto nařízení by Komise ve věcech souvisejících s bezpečností měla vést konzultace s příslušnými odborníky v oblasti bezpečnosti z členských států.
(34)
Vzhledem ke specifickým kompetencím a k jejím pravidelným kontaktům se správami třetích zemí a mezinárodními agenturami se má za to, že ESVČ by mohla být orgánem, který bude Komisi nápomocen při provádění některých úkolů týkajících se bezpečnosti systémů a programů Galileo a EGNOS v oblasti vnějších vztahů v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (11). Komise by měla zajistit, aby ESVČ plně vykonávala své činnosti při provádění bezpečnostních úkolů v oblasti vnějších vztahů. Za tímto účelem by ESVČ měla být poskytnuta veškerá nezbytná technická podpora.
(35)
V zájmu zajištění bezpečného předávání informací v rámci působnosti tohoto nařízení by příslušné bezpečnostní předpisy měly pro utajované informace EU poskytovat stejný stupeň ochrany, který je zajištěn bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (12) a bezpečnostními předpisy Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí Rady 2013/488/EU (13). Každý členský stát by měl zajistit, aby se jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy vztahovaly na všechny fyzické osoby s bydlištěm na jejich území a na všechny právnické osoby usazené na jejich území, jež přicházejí do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se programů Galileo a EGNOS. Bezpečnostní předpisy agentury ESA a rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 15. června 2011 (14) by měly být považovány za rovnocenné s bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a bezpečnostními předpisy stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU.
(36)
Tímto nařízením nejsou dotčena stávající ani budoucí pravidla přístupu k dokumentům přijatá v souladu s čl. 15 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto nařízení by rovněž nemělo být chápáno tak, že ukládá členským státům povinnost nezohledňovat své ústavní požadavky, pokud jde o přístup k dokumentům.
(37)
Pro přidělování prostředků Unie vyčleněných na programy Galileo a EGNOS, jejichž výše představuje maximální limit, který by Komise neměla překročit, je nezbytné, aby byly používány účinné postupy zadávání zakázek a zejména aby byly vyjednány smlouvy, kterými se docílí optimálního využívání zdrojů a spolehlivého splnění zadání, plynulé kontinuity programů, řízení rizik a plnění navrženého časového rozvrhu. O dodržení těchto požadavků by měl usilovat příslušný zadavatel.
(38)
Vzhledem k tomu, že programy Galileo a EGNOS bude v zásadě financovat Unie, mělo by být zadávání veřejných zakázek v jejich rámci v souladu s pravidly Unie pro veřejné zakázky a mělo by být především zaměřeno na optimalizaci zdrojů, kontrolu nákladů, snížení rizik, zvýšení účinnosti a snížení závislosti na jednotlivých dodavatelích. Je třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci umožňující vyváženou účast různých průmyslových odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků a malých a středních podniků. Je třeba zabránit možnému zneužití dominace a zabránit dlouhodobé závislosti na jednom dodavateli. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programů, jejich nákladů a časového rozvrhu je třeba, aby kdykoli je to možné, byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Ve všech oblastech týkajících se družicové navigace by navíc v souladu s mezinárodními dohodami, jejichž je Unie stranou, měl být chráněn a podporován rozvoj evropského průmyslu. Nebezpečí nedostatečného plnění zakázky nebo jejího neplnění je třeba co nejvíce zmírnit. Dodavatelé by za tímto účelem měli prokázat udržitelnost svého smluvního plnění, pokud jde o přijaté závazky a dobu trvání smlouvy. Zadavatel by proto měl v případě potřeby upřesnit požadavky týkající se spolehlivosti dodávek a poskytování služeb.
Zadavatel kromě toho může v případě nákupu zboží a služeb citlivé povahy podmínit tento nákup zvláštními požadavky, zejména za účelem zajištění bezpečnosti informací. Průmyslová odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické povahy programů a požadavků Unie na bezpečnost a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné způsobilosti v oblasti průmyslu včetně těch, které byly získány ve fázích definování, vývoje a ověřování programů, a zároveň zajistit, že nedojde k narušení pravidel pro výběrová řízení.
(39)
V zájmu lepšího vyhodnocení celkových nákladů spojených se zadávaným výrobkem, službou nebo prací, včetně souvisejících dlouhodobých provozních nákladů, je třeba při zadávání zakázek ve vhodných případech, pokud se jedná o zadávání zakázek založené na kritériu hospodářsky nejvýhodnější zakázky, zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti zadávaného výrobku, služby nebo práce, a to za použití přístupu založeného na nákladové účinnosti, jako je zjištění nákladů v průběhu životního cyklu. Zadavatel by pro tento účel měl zajistit, aby metoda, která má být použita pro výpočet nákladů spojených s dobou životnosti výrobku, služby nebo práce, byla výslovně uvedena v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce a aby umožňovala ověřit přesnost informací poskytovaných zhotovitelem.
(40)
Družicová navigace je komplexní a neustále se vyvíjející technologií. Z toho pro veřejné zakázky uzavírané v rámci programů Galileo a EGNOS plynou nejistoty a rizika, a to zejména pokud se tyto zakázky mohou týkat dlouhodobého zařízení nebo poskytování služeb. Tyto charakteristiky vyžadují, aby se na veřejné zakázky vedle pravidel stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 vztahovala i zvláštní opatření. Jestliže má jeden nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici důvěrné informace o činnostech týkajících se tohoto nabídkového řízení, měl by mít zadavatel možnost stanovit nové rovné podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z důvodů technických nejistot, které jsou pro programy Galileo a EGNOS charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby zakázky byly smlouvy o zakázce byly uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.
(41)
V souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by se členské státy měly zdržet všech opatření, jež by mohla poškodit programy Galileo a EGNOS nebo služby. Rovněž je třeba objasnit, že dotčené členské státy by měly učinit veškerá nezbytná opatření s cílem zajistit ochranu pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby rádiové spektrum nezbytné pro systém vytvořený v rámci programu Galileo bylo dostupné a aby bylo chráněno způsobem, který umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na tomto systému založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU (15).
(42)
S ohledem na světový rozměr systémů je důležité, aby Unie mohla v rámci programů Galileo a EGNOS uzavírat se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi dohody v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, kterými zajistí především jejich řádný průběh, projednání některých otázek týkajících se bezpečnosti a zpoplatnění, optimalizaci služeb pro občany Unie a uspokojí potřeby třetích zemí a mezinárodních organizací. Případně je rovněž užitečné stávající dohody upravit v souladu s vývojem programů Galileo a EGNOS. Při přípravě nebo provádění těchto dohod může Komise v mezích úkolů, které jí byly svěřeny tímto nařízením, požádat o pomoc ESVČ, ESA a Agenturu pro evropský GNSS.
(43)
Je třeba potvrdit, že Komise může při plnění některých svých úkolů, které nejsou regulačního rázu, případně a je-li to nezbytné využít technické pomoci některých externích subjektů. Tutéž technickou pomoc mohou při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení, využívat i jiné subjekty zapojené do veřejné správy programů Galileo a EGNOS.
(44)
Unie je založena na dodržování základních práv a zejména články 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie výslovně uznávají základní právo na soukromí a ochranu osobních údajů. V rámci programů Galileo a EGNOS by měla být zajištěna ochrana osobních údajů a soukromí.
(45)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(46)
Je důležité pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o provádění programů Galileo a EGNOS, zejména pokud jde o řízení rizik, náklady, časový rozvrh a plnění. Evropský parlament, Rada a Komise kromě toho zasednou v interinstitucionální skupině odborníků pro Galileo v souladu se společným prohlášením o interinstitucionální skupině odborníků pro Galileo, které je zveřejněné společně s tímto nařízením.
(47)
Komise by měla na základě dohodnutých ukazatelů hodnotit účinnost a efektivitu přijatých opatření pro účely realizace cílů programů Galileo a EGNOS.
(48)
Ve snaze zajistit bezpečnost systémů a jejich fungování je třeba na Komisi přenést pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie v souvislosti s hlavními cíli nezbytnými k zajištění bezpečnosti systémů a jejich fungování. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(49)
Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto nařízení. Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16).
(50)
V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programů Galileo a EGNOS, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci Agentury pro evropský GNSS a agentury ESA měli mít možnost podílet se na činnostech Výboru pro evropské programy GNSS (dále jen "výbor"), jenž má být nápomocen Komisi, jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích tohoto výboru, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, mohli podílet i zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Tito zástupci Agentury pro evropský GNSS, agentury ESA, třetích zemí a mezinárodních organizací nejsou oprávnění účastnit se hlasování výboru.
(51)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení a využití systémů družicové navigace, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států, a vzhledem k jeho rozsahu nebo účinkům jej tedy může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 SEU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro dosažení tohoto cíle nezbytné.
(52)
Společný podnik Galileo, který byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 876/2002 (17), svou činnost ukončil dne 31. prosince 2006. Nařízení (ES) č. 876/2002 by proto mělo být zrušeno.
(53)
Vzhledem k potřebě hodnocení programů Galileo a EGNOS a k rozsahu změn, které mají být v nařízení (ES) č. 683/2008 provedeny, a v zájmu přehlednosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 683/2008 mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro zřízení a využití systémů v rámci evropských programů družicové navigace, a to zejména pravidla týkající se správy a finančního příspěvku Unie.
Článek 2
Evropské systémy a programy družicové navigace
1. Evropské programy družicové navigace, Galileo a EGNOS, zahrnují všechny činnosti nezbytné k definování, vývoji, ověřování, výstavbě, provozu, obnově a zdokonalování evropských systémů družicové navigace, totiž systému vytvořeného v rámci programu Galileo a systému EGNOS, a k zajištění jejich bezpečnosti a interoperability.
Cílem těchto programů je rovněž maximalizace socioekonomických přínosů evropských systémů družicové navigace, a to zejména podporou využívání těchto systémů a rozvojem aplikací a služeb, které jsou na těchto systémech založeny.
2. Systém vytvořený v rámci programu Galileo je civilní systém pod kontrolou civilních složek a nezávislá infrastruktura globálního družicového navigačního systému (GNSS), která sestává z konstelace družic a celosvětové sítě pozemních stanic.
3. Systém EGNOS je infrastruktura regionálního družicového navigačního systému sledující a opravující otevřené signály vysílané stávajícími globálními družicovými navigačními systémy, jakož i signály otevřené služby poskytované systémem vytvořeným v rámci programu Galileo, až se stanou dostupné. Systém EGNOS sestává z pozemních stanic a několika transpondérů umístěných na geostacionárních družicích.
4. Specifické cíle programu Galileo zajistí, aby signály vysílané systémem, který byl vytvořen v rámci tohoto programu, mohly být využívány k plnění těchto funkcí:
a)
nabízet „otevřenou službu“ (tzv. „Open Service“ nebo OS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci a je určena především k masovému používání družicové navigace;
b)
prostřednictvím signálů v rámci otevřené služby programu Galileo nebo ve spolupráci s jinými družicovými navigačními systémy přispívat k integritě služeb sledování zaměřených na uživatele aplikací pro zajištění bezpečnosti života, a to v souladu s mezinárodními normami;
c)
nabízet obchodní službu (tzv. „Commercial Service“ nebo CS) umožňující vývoj aplikací pro profesionální či obchodní účely díky zvýšeným výkonům a údajům s vyšší přidanou hodnotou oproti aplikacím otevřené služby;
d)
nabízet veřejnou regulovanou službu (tzv. „Public Regulated Service“ nebo PRS) určenou pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují maximální nepřetržitost služby, bezplatně členským státům EU, Radě, Komisi, ESVČ a případně řádně zmocněným agenturám Unie; tato služba používá silné a šifrované signály. Otázka zpoplatnění služby pro ostatní odběratele PRS uvedené v článku 2 rozhodnutí č. 1104/2011/EU bude posuzována případ od případu a v dohodách uzavřených podle čl. 3 odst. 5 uvedeného rozhodnutí se upřesní příslušná ustanovení;
e)
přispívat ke službě pátrání a záchrany (tzv. „Search and Rescue Support Service“ nebo SAR) systému COSPAS-SARSAT odhalováním tísňových signálů vysílaných bójemi a zpětným posíláním zpráv.
5. Specifickými cíli programu EGNOS je zajistit, aby signály vysílané systémem EGNOS mohly být využívány k plnění těchto funkcí:
a)
nabízet otevřenou službu (OS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci a která je určena především k masovému používání družicové navigace v oblasti pokryté systémem EGNOS;
b)
nabízet službu pro šíření obchodních údajů (tzv. „EGNOS Data Access Service“ nebo EDAS) umožňující vývoj aplikací pro profesionální či obchodní účely díky zvýšeným výkonům a údajům s vyšší přidanou hodnotou oproti aplikacím otevřené služby tohoto programu;
c)
nabízet službu pro zajištění bezpečnosti života (tzv. „Safety of Life Service“ nebo SoL) pro uživatele, pro které je nejpodstatnější bezpečnost; tato služba, která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků, splňuje především požadavky některých odvětví na nepřetržitost, dostupnost a přesnost a obsahuje funkci zprávy o integritě, která v případě selhání systémů podporovaných systémem EGNOS v oblasti pokrytí nebo v případě signálů o překročení limitů, které tyto systémy vydají, upozorní uživatele.
Přednostně se tyto funkce co nejdříve poskytnou na území členských států nacházejících se v Evropě.
Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS může být rozšířeno do dalších oblastí světa, zejména na území kandidátských zemí, třetích zemí přidružených k iniciativě jednotného evropského nebe, a zemí v rámci evropské politiky sousedství, pokud je to technicky proveditelné a v souladu s mezinárodními dohodami. Náklady spojené s tímto rozšířením, včetně souvisejících nákladů na využívání, nejsou hrazeny ze zdrojů uvedených v článku 9. Uvedené rozšíření nezpůsobí prodlevu v rozšíření geografického pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS v rámci území členských států nacházejících se v Evropě.
Článek 3
Fáze programu Galileo
Program Galileo sestává z těchto fází:
a)
definiční fáze, během které byla navržena architektura systému a určeny jeho prvky a která skončila v roce 2001;
b)
fáze vývoje a ověřování, která má být podle plánu ukončena do 31. prosince 2013 a zahrnuje výrobu a vypuštění prvních družic, zřízení prvních pozemních infrastruktur a všechny činnosti a kroky, které umožňují ověřování systému na oběžné dráze;
c)
zaváděcí fáze, která by měla být ukončena do 31. prosince 2020 a která zahrnuje:
i)
vybudování, zřízení a ochranu veškeré infrastruktury ve vesmíru, zejména všech družic nezbytných pro dosažení konkrétních cílů uvedených v čl. 2 odst. 4 a potřebných náhradních družic, a související vývojovou údržbu a provoz;
ii)
vybudování, zřízení a ochranu veškeré pozemní infrastruktury, zejména infrastruktury, která je potřebná k řízení družic a zpracování údajů z družicového navigačního systému, a středisek služeb a jiných pozemních středisek, a související vývojovou údržbu a provoz;
iii)
přípravu na fázi využívání, včetně přípravných činností souvisejících s poskytování služeb uvedených v čl. 2 odst. 4;
d)
fáze využívání, která zahrnuje:
i)
řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu infrastruktury ve vesmíru, včetně dobudování a managementu zastarávání;
ii)
řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu pozemní infrastruktury, zejména středisek služeb a jiných pozemních středisek, sítí a míst, včetně dobudování a managementu zastarávání;
iii)
vývoj budoucích generací systému a rozvíjení služeb uvedených v čl. 2 odst. 4;
iv)
certifikaci a normalizaci spojené s programem;
v)
poskytování služeb uvedených v čl. 2 odst. 4 a jejich uvádění na trh;
vi)
spolupráci s dalšími GNSS; a
vii)
a všechny další činnosti nezbytné pro vývoj tohoto systému a řádný průběh programu.
Fáze využívání bude spuštěna postupně mezi roky 2014 a 2015, kdy bude zahájeno poskytování prvních služeb v oblasti otevřené služby, služby pomoci a záchrany a veřejně regulované služby. Tyto počáteční služby budou postupně zlepšovány a postupně budou prováděny ostatní funkce uvedené v konkrétních cílech podle čl. 2 odst. 4 s cílem dosáhnout plné provozuschopnosti do 31. prosince 2020.
Článek 4
Fáze využívání programu EGNOS
Fáze využívání programu EGNOS zahrnuje především:
a)
řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu infrastruktury ve vesmíru, včetně dobudování a managementu zastarávání;
b)
řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu infrastruktury ve vesmíru, zejména sítí, míst a podpůrných zařízení, včetně dobudování a managementu zastarávání;
c)
vývoj budoucích generací systému a rozvíjení služeb uvedených v čl. 2 odst. 5;
d)
certifikaci a normalizaci spojené s programem;
e)
poskytování služeb uvedených v čl. 2 odst. 5 a jejich uvádění na trh;
f)
veškeré prvky dokládající spolehlivost systému a jeho využití;
g)
koordinační činnost týkající se plnění specifických cílů podle čl. 2 odst. 5 druhého a třetího pododstavce.
Článek 5
Slučitelnost a interoperabilita systémů
1. Systémy, sítě a služby zřízené v rámci programů Galileo a EGNOS jsou z technického hlediska slučitelné a interoperabilní.
2. Systémy, sítě a služby zřízené v rámci programů Galileo a EGNOS jsou slučitelné a interoperabilní s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými prostředky navigace, pokud je požadavek takové slučitelnosti a interoperability stanoven v mezinárodní dohodě uzavřené podle článku 29.
Článek 6
Vlastnictví
Unie je vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programů Galileo a EGNOS. Za tímto účelem se se třetími stranami případně uzavírají dohody o stávajících vlastnických právech.
Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití majetku uvedeného v tomto článku; zejména co nejúčinněji spravuje práva duševního vlastnictví týkající se programů Galileo a EGNOS, přičemž zohledňuje potřebu chránit a posilovat práva duševního vlastnictví Unie, zájmy všech zúčastněných stran a nezbytnost vyváženého rozvoje trhů a nových technologií. Za tím účelem zajistí, aby smlouvy uzavřené v rámci programů Galileo a EGNOS zahrnovaly možnost převodu práv duševního vlastnictví nebo udělení licence k využití produktů, vzniklých při činnosti v rámci těchto programů, třetím stranám.
KAPITOLA II
ROZPOČTOVÝ PŘÍSPĚVEK A MECHANISMY
Článek 7
Činnosti
1. Rozpočtové prostředky Unie přidělené na programy Galileo a EGNOS pro období 2014-2020 podle tohoto nařízení jsou poskytnuty za účelem financování činností spojených s:
a)
dokončením zaváděcí fáze programu Galileo uvedené v čl. 3 písm. c);
b)
fází využívání programu Galileo uvedenou v čl. 3 písm. d);
c)
fází využívání programu EGNOS uvedenou v článku 4;
d)
řízením a sledováním programů Galileo a EGNOS.
2. Rozpočtové prostředky Unie přidělené na programy Galileo a EGNOS jsou v souladu s čl. 9 odst. 2 poskytnuty rovněž za účelem financování činností spojených s výzkumem a vývojem základních prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro systém Galileo.
3. Tyto rozpočtové prostředky Unie přidělené na programy Galileo a EGNOS pokrývají rovněž výdaje Komise související s přípravou, dohledem, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou nezbytné pro řízení programů a plnění specifických cílů uvedených v čl. 2 odst. 4 a 5. Tyto výdaje mohou zahrnovat zejména:
a)
studie a schůzky s odborníky;
b)
informační a komunikační činnosti, včetně institucionální komunikace o prioritách Unie, mají-li tato opatření přímou souvislost s cíli tohoto nařízení, přičemž cílem je zejména vytvořit synergie s ostatními relevantními politikami Unie;
c)
informační sítě, jejichž cílem je zpracování nebo výměna informací;
d)
jakoukoli jinou technickou nebo administrativní pomoc, která je Komisi poskytnuta v souvislosti s řízením programů.
4. Náklady na programy Galileo a EGNOS a na jednotlivé fáze programů se jasně určí. Komise v souladu se zásadou transparentního řízení každý rok informuje Evropský parlament, Radu a výbor uvedený v článku 36 (dále jen "výbor") o přidělení a využívání finančních prostředků Unie, včetně bezpečnostní rezervy, na jednotlivé činnosti uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku.
Článek 8
Financování programů Galileo a EGNOS
1. V souladu s článkem 9 financuje Unie činnosti spojené s programy Galileo a EGNOS uvedené v čl. 7 odst. 1, 2 a 3, aniž je dotčena případná účast jiných zdrojů financování, zejména zdrojů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku.
2. Členské státy mohou pro programy EGNOS a Galileo v určitých případech žádat o poskytnutí dodatečných finančních prostředků pro účely financování dalších prvků za podmínky, že tyto další prvky nevytvářejí finanční ani technickou zátěž a že nezpůsobují u dotčených programů prodlení. Na základě žádosti členského státu Komise přezkumným postupem uvedeným v čl. 36 odst. 3 rozhodne, zda byly splněny obě uvedené podmínky. Komise informuje Evropský parlament, Radu a výbor o všech dopadech vyplývajících z použití tohoto odstavce na programy Galileo a EGNOS.
3. Dodatečné finanční prostředky na programy Galileo a EGNOS mohou poskytnout i třetí země a mezinárodní organizace. Podmínky jejich účasti jsou stanoveny v mezinárodních dohodách uvedených v článku 29.
4. Dodatečné finanční prostředky podle odstavců 2 a 3 tohoto článku představují vnější účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 9
Zdroje
1. Finanční krytí na provádění činností podle čl. 7 odst. 1, 2 a 3 a na pokrytí rizika spojeného s těmito činnostmi se stanoví ve výši 7 071,13 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
Částka uvedená v prvním pododstavci se rozdělí na tyto kategorie výdajů v běžných cenách:
a)
na činnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. a) 1 930 milionů EUR;
b)
na činnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. b) 3 000 milionů EUR;
c)
na činnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. c) 1 580 milionů EUR;
d)
na činnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. d) a čl. 7 odst. 3 561,73 milionů EUR.
2. Aniž jsou dotčeny částky přidělené na vývoj aplikací založených na systémech v rámci programu Horizont 2020, jsou z rozpočtových prostředků přidělených na programy Galileo a EGNOS, včetně účelově vázaných příjmů, hrazeny činnosti uvedené v čl. 7 odst. 2, a to do maximální výše 100 milionů EUR v běžných cenách.
3. Komise může prostředky z jedné kategorie výdajů, jak jsou uvedeny v odst. 1 třetím pododstavci písm. a) až d), přesunout do jiné kategorie, a to až do výše 10 % částky uvedené v odst. 1 prvním pododstavci. V případě přesunu celkové částky ve výši přesahující 10 % částky uvedené v odst. 1 prvním pododstavci Komise poradním postupem podle čl. 36 odst. 2 konzultuje s výborem.
Komise informuje o každém přesunu prostředků mezi kategoriemi výdajů Evropský parlament a Radu.
4. Tyto prostředky se používají v souladu s platnými ustanoveními tohoto nařízení a s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. Rozpočtové závazky pro programy Galileo a EGNOS se přidělují v ročních splátkách.
6. Komise spravuje finanční zdroje uvedené v odstavci 1 transparentně a hospodárně. Každoročně předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o sledované strategii řízení nákladů.
Článek 10
Příjmy z programů Galileo a EGNOS
1. Příjmy plynoucí z využití systémů vybírá Unie a tyto příjmy jsou placeny do rozpočtu Unie a přiděleny programům Galileo a EGNOS, a to zejména cíli uvedenému v čl. 2 odst. 1. Jsou-li tyto příjmy vyšší, než je pro financování fází využití programů nutné, musí každou úpravu zásady přidělení těchto částek schválit Evropský parlament a Rada na základě návrhu Komise.
2. V případných smlouvách sjednaných s podniky soukromého sektoru může být stanoven mechanismus rozdělování příjmů.
3. Úrokové výnosy z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací smlouva nebo dohoda uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem. Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající úroky.
KAPITOLA III
VEŘEJNÁ SPRÁVA PROGRAMŮ GALILEO A EGNOS
Článek 11
Zásady veřejné správy programů Galileo a EGNOS
Veřejná správa programů je založena na těchto zásadách:
a)
přesné rozdělení úkolů a povinností mezi různé zapojené subjekty, zejména mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a agenturu ESA, přičemž hlavní odpovědnost nese Komise;
b)
loajální spolupráce mezi subjekty uvedenými v písmenu a) a členskými státy;
c)
důsledná kontrola programů, včetně toho, zda všechny zapojené subjekty v rámci svých povinností přísně dodržují náklady a časový rozvrh v souladu s cíli programů Galileo a EGNOS;
d)
optimalizace a racionalizace využití stávající struktur, aby se zabránilo jakémukoli zdvojování technického odborného poradenství;
e)
používání osvědčených systémů a metod projektového řízení při dohledu nad prováděním programů Galileo a EGNOS, s ohledem na zvláštní požadavky a za podpory odborníků v této oblasti.
Článek 12
Úloha Komise
1. Komise nese celkovou odpovědnost za programy Galileo a EGNOS. Spravuje prostředky přidělené na základě tohoto nařízení a dohlíží na provádění všech činností v rámci programů, zejména pokud jde o náklady, časový rozvrh a plnění.
2. Kromě celkové odpovědnosti, která je uvedena v odstavci 1, a konkrétních úkolů uvedených v tomto nařízení Komise:
a)
zajistí jasné rozdělení úkolů mezi jednotlivé subjekty zapojené do programů Galileo a EGNOS a za tímto účelem pověří především prostřednictvím pověřovacích smluv Agenturu pro evropský GNSS úkoly uvedenými v čl. 14 odst. 2 a agenturu ESA úkoly uvedenými v článku 15;
b)
zajistí včasné provedení programů Galileo a EGNOS v rámci zdrojů přidělených na programy a v souladu s cíli stanovenými v článku 2.
Za tímto účelem zřídí vhodné nástroje a zavede strukturální opatření nezbytná ke zjištění, řízení, zmírnění a sledování rizik, která jsou s programy spojena;
c)
jménem Unie a v oblasti její pravomoci řídí vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;
d)
poskytuje členským státům a Evropskému parlamentu včas všechny příslušné informace týkající se programů Galileo a EGNOS, zejména pokud jde o řízení rizika, celkové náklady, roční náklady na provoz každého významného prvku infrastruktury programu Galileo, příjmy, časový rozvrh a plnění a rovněž přehled zavádění systémů a metod projektového řízení uvedených v čl. 11 písm. e);
e)
posuzuje možnosti prosazování a zajištění využití evropských systémů družicové navigace v různých odvětvích hospodářství, a to i provedením analýzy možností, jak využít výhod těchto systémů.
3. V zájmu řádného průběhu fází zavádění a využívání programu Galileo a fáze využívání programu EGNOS, které jsou uvedeny v článcích 3 a 4, učiní Komise v případě potřeby nezbytná opatření, jejichž cílem je:
a)
řídit a omezit rizika spojená s průběhem programů Galileo a EGNOS
b)
vymezit rozhodovací fáze, které jsou určující pro sledování a hodnocení provádění programů;
c)
otevřeným a transparentním procesem určit lokalizaci pozemní infrastruktury systémů v souladu s bezpečnostními požadavky a zajistit její fungování;
d)
vymezit technické a provozní specifikace nezbytné pro plnění funkcích uvedených v čl. 2 odst. 4 písm. b) a c) a zavádět změny v systémech v souladu s vývojem.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 36 odst. 3.
Článek 13
Bezpečnost systémů a jejich fungování
1. Komise zajistí bezpečnost programů Galileo a EGNOS, včetně bezpečnosti systémů a jejich fungování. Za tímto účelem Komise:
a)
zohlední nutnost dohledu a zahrnutí požadavků na bezpečnost do všech programů a norem;
b)
zajistí, aby celkový účinek těchto požadavků a norem podporoval úspěšný pokrok při provádění programů, zejména pokud jde o náklady, řízení rizik a časový rozvrh;
c)
zavede mechanismy koordinace mezi jednotlivými subjekty zapojenými do programů;
d)
zohlední platné bezpečnostní normy a požadavky, aby nebyla snížena všeobecná úroveň bezpečnosti a nebylo ovlivněno fungování stávajících systémů založených na těchto normách a požadavcích.
2. Aniž jsou dotčeny články 14 a 16 tohoto nařízení a článek 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1104/2011/EU, přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35, jimiž stanoví hlavní cíle nezbytné k zajištění bezpečnosti programů Galileo a EGNOS uvedené v odstavci 1.
3. Komise zavede technické specifikace a jiná opatření nezbytná k provedení hlavních cílů uvedených v odstavci 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 36 odst. 3.
4. ESVČ je v souladu s čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 2010/427/EU i nadále nápomocna Komisi při plnění funkcí v oblasti vnějších vztahů.
Článek 14
Úloha Agentury pro evropský GNSS
1 V souladu s pokyny Komise Agentura pro evropský GNSS:
a)
zajišťuje, pokud jde o bezpečnost programů Galileo a EGNOS, a aniž jsou dotčeny články 13 a 16:
i)
prostřednictvím rady pro bezpečnostní akreditaci bezpečnostní akreditaci podle kapitoly III nařízení (EU) č. 912/2010; za tímto účelem dává podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sleduje je a provádí bezpečnostní prověrky systému;
ii)
provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 912/2010, v souladu s normami a požadavky uvedenými v článku 13 tohoto nařízení a v souladu s pokyny stanovenými společnou akcí 2004/552/SZBP;
b)
plní úkoly stanovené v článku 5 rozhodnutí č. 1104/2011/EU a je nápomocna Komisi v souladu s čl. 8 odst. 6 uvedeného rozhodnutí;
c)
přispívá v rámci zaváděcí fáze a fáze využívání programu Galileo a fáze využívání programu EGNOS k podpoře služeb uvedených v čl. 2 odst. 4 a 5 a jejich uvedení na trh, včetně provádění nezbytné analýzy trhu, zejména prostřednictvím zprávy o trhu s aplikacemi a službami vypracovávané ročně Agenturou pro evropský GNSS, navázáním úzkých vztahů s uživateli a potenciálními uživateli systému s cílem shromažďovat informace o jejich potřebách, dalším sledováním vývoje odběratelských trhů v oblasti družicové navigace a vypracováním akčního plánu pro přijetí služeb uvedených v čl. 2 odst. 4 a 5 sdružením uživatelů, jehož součástí jsou zejména vhodná opatření související s normalizací a certifikací.
2. Agentura pro evropský GNSS vykonává rovněž další úkoly týkající se provádění programů Galileo a EGNOS, včetně úkolů v oblasti řízení programů, a je za ně odpovědná. Tyto úkoly jí Komise svěří prostřednictvím pověřovací smlouvy přijaté na základě rozhodnutí o pověření v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a budou zahrnovat:
a)
provozní činnosti, včetně řízení infrastruktury systémů, údržby a neustálého zlepšování systémů, certifikace a normalizace a poskytování služeb uvedených v čl. 2 odst. 4 a 5;
b)
vývojové a zaváděcí činnosti související s vývojem a příštími generacemi systémů a příspěvek k vymezení vývoje služeb, a to včetně zadávání zakázek;
c)
podpora vývoje aplikací a služeb založených na systémech a zvyšování povědomí o těchto aplikacích a službách, včetně určení, propojení a koordinace sítě evropských center excelence v oblasti aplikací a služeb GNSS, čerpání z odborných znalostí veřejného a soukromého sektoru a vyhodnocování opatření týkajících se této podpory a zvyšování povědomí;
d)
podpora vývoje základních prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro systém Galileo.
3. Pověřovací smlouvy uvedené v odstavci 2 poskytnou Agentuře pro evropský GNSS odpovídající míru samostatnosti a pravomoci, zejména s ohledem na zadavatele, v rámci působnosti čl. 58 odst. 1 písm. c) a článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Dále stanoví všeobecné podmínky pro správu finančních prostředků svěřených Agentuře pro evropský GNSS, a zejména akce, které mají být provedeny, související financování, řídicí postupy, opatření pro dohled a kontrolu, opatření pro případ nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, časového rozvrhu a plnění a pravidla upravující vlastnictví veškerého hmotného a nehmotného majetku.
Opatření pro dohled a kontrolu stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů, systematické informování Komise o nákladech a časovém rozvrhu a v případě rozdílu mezi předpokládaným rozpočtem, plněním a časovým rozvrhem, nápravná opatření, která zajistí realizaci infrastruktur v rámci přiděleného rozpočtu.
4. Agentura pro evropský GNSS uzavře pracovní ujednání s agenturou ESA potřebná pro plnění jejich příslušných úkolů, které vyplývají z tohoto nařízení, v rámci fáze využívání programů Galileo a EGNOS. Komise informuje Evropský parlament, Radu a výbor o pracovních ujednáních uzavřených Agenturou pro evropský GNSS a o veškerých jejich změnách. Kdykoli je to vhodné, může rovněž Agentura pro evropský GNSS zvážit možnost obrátit se na jiné subjekty veřejného nebo soukromého sektoru.
5. Kromě úkolů uvedených v odstavcích 1 a 2 a v mezích svého pověření Agentura pro evropský GNSS poskytuje Komisi své technické odborné znalosti a veškeré informace nezbytné pro provádění jejích úkolů v rámci tohoto nařízení, a to i pro posouzení možnosti podpory a zajištění využití systémů uvedených v čl. 12 odst. 2 písm. e).
6. Výbor je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 2 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 36 odst. 2. Evropský parlament, Rada a výbor jsou předem informovány o pověřovacích smlouvách, jež mají být uzavřeny mezi Unií zastoupenou Komisí a Agenturou pro evropský GNSS.
7. Komise informuje Evropský parlament a výbor o průběžných a konečných výsledcích posouzení nabídkových řízení a o všech smlouvách s podniky soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
Článek 15
Úloha Evropské kosmické agentury
1. Komise pro zaváděcí fázi programu Galileo podle čl. 3 písm. c) uzavře neprodleně pověřovací smlouvu s agenturou ESA, v níž budou podrobně uvedeny úkoly, které má agentura plnit, zejména při navrhování systému, vývoji a při zadávání zakázek. Pověřovací smlouva s agenturou ESA se uzavře na základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Je-li to nezbytné pro úkoly a plnění rozpočtu, které jsou předmětem pověření podle, stanoví pověřovací smlouva obecné podmínky pro správu finančních prostředků, které jsou agentuře ESA svěřeny, a zejména akce, které mají být provedeny, pokud jde o navrhování, vývoj a pořizování systému, související financování, řídicí postupy, opatření pro dohled a kontrolu, opatření pro případ nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, časového rozvrhu a plnění a pravidla upravující vlastnictví veškerého hmotného a nehmotného majetku.
Opatření pro dohled a kontrolu stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů, systematické informování Komise o nákladech a časovém rozvrhu a v případě rozdílu mezi předpokládaným rozpočtem, plněním a časovým rozvrhem, nápravná opatření, která zajistí realizaci infrastruktur v rámci přiděleného rozpočtu.
2. Výbor je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 36 odst. 2. Evropský parlament, Rada a výbor jsou předem informovány o pověřovací smlouvě, jež má být uzavřena mezi Unií zastoupenou Komisí a agenturou ESA.
3. Komise informuje výbor, Evropský parlament a Radu o průběžných a konečných výsledcích posouzení nabídkových řízení a smluv, které má agentura ESA uzavřít s podniky soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
4. Pro fázi využívání programů Galileo a EGNOS podle čl. 3 odst. d) a článku 4 řeší pracovní ujednání mezi Agenturou pro evropský GNSS a agenturou ESA uvedená v článku 14 odst. 4 úlohu agentury ESA během této fáze a její spolupráci s Agenturou pro evropský GNSS, zejména pokud jde o:
a)
koncepci, návrh, sledování, veřejné zakázky a ověřování v rámci vývoje budoucích generací systémů;
b)
technickou podporu při provozu a údržbě současné generace systémů.
Tato ujednání jsou v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a s opatřeními stanovenými Komisí v souladu s čl. 12 odst. 3.
5. Aniž je dotčena pověřovací smlouva uvedená v odstavci 1 a pracovní ujednání uvedené v odstavci 4, může Komise od agentury ESA vyžadovat technické odborné poradenství a informace nezbytné pro plnění jejích úkolů podle tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
OTÁZKY TÝKAJÍCÍ SE BEZPEČNOSTI UNIE NEBO JEJÍCH ČLENSKÝCH STÁTŮ
Článek 16
Společná akce
V případě, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, se použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.
Článek 17
Použití předpisů o utajovaných informacích
V rámci působnosti tohoto nařízení:
a)
každý členský stát zajistí, aby jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy poskytovaly pro utajované informace EU stupeň ochrany rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a bezpečnostními předpisy Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU;
b)
členské státy neprodleně informují Komisi o vnitrostátních bezpečnostních předpisech uvedených v písmenu a);
c)
Fyzické osoby s bydlištěm ve třetích zemích a právnické osoby usazené ve třetích zemích mohou přicházet do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se programů Galileo a EGNOS, pouze pokud se na ně v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy poskytujícími stupeň ochrany přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními předpisy Komise stanovenými v příloze rozhodnutí 2013//488/EU, ESUO, Euratom a bezpečnostními předpisy Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2011/292/EU. Rovnocennost bezpečnostních předpisů uplatňovaných ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci se vymezí v rámci dohody o bezpečnosti informací uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU;
d)
aniž je dotčen článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU a předpisy upravující průmyslovou bezpečnost ve znění uvedeném v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom, může být fyzické osobě a právnické osobě, třetímu státu nebo mezinárodní organizaci umožněn přístup k utajovaným informacím EU, je-li to na základě posouzení jednotlivých případů považováno ze nezbytné a s ohledem na povahu a obsah těchto informací, potřebu příjemce znát tyto informace a míru prospěchu pro Unii.
KAPITOLA V
VEŘEJNÉ ZAKÁZKY
ODDÍL I
Obecná ustanovení týkající se veřejných zakázek uzavřených v rámci zaváděcí fáze a fáze využívání programu galileo a fáze využívání programu egnos
Článek 18
Obecné zásady
Aniž jsou dotčena opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění souladu s požadavky Unie na kontrolu vývozu, použije se na zaváděcí fázi a fázi využívání programu Galileo a fázi využívání programu EGNOS nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Kromě toho se na zaváděcí fázi a fázi využívání programu Galileo a na fázi využívání programu EGNOS vztahují tyto obecné zásady: otevřený přístup a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého dodavatelského řetězce, nabídková řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňující rovné podmínky všem potenciálním uchazečům.
Článek 19
Specifické cíle
Zadavatelé při zadávání zakázek sledují ve svých nabídkových řízeních tyto cíle:
a)
podporovat co nejrozsáhlejší a nejotevřenější účast všech podniků v celé Unii, zejména nových účastníků a malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím podpory využívání subdodávek ze strany zhotovitelů;
b)
zabránit možnému zneužití dominantního postavení a závislosti na jednom dodavateli;
c)
využít předchozích investic veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu, včetně těch, které byly získány v průběhu fází definování, vývoje, ověřování a zavádění programů Galileo a EGNOS, a zároveň zajistit, aby nedošlo k porušení pravidel pro výběrová řízení.
d)
ve vhodných případech usilovat o zajištění více zdrojů s cílem zabezpečit lepší celkovou kontrolu programů Galileo a EGNOS, jejich nákladů a časového rozvrhu;
e)
ve vhodných případech zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti daného zadávaného výrobku, služby nebo práce.
ODDÍL 2
Zvláštní ustanovení týkající se veřejných zakázek uzavřených v rámci zaváděcí fáze a fáze využívání programu galileo a fáze využívání programu egnos
Článek 20
Zavedení rovných podmínek hospodářské soutěže
Zadavatel učiní příslušná opatření, která zajistí rovné podmínky hospodářské soutěže v případě, že předchozí účast určitého podniku na činnostech souvisejících s činnostmi, které jsou předmětem nabídkového řízení:
a)
může tomuto podniku přinést značné výhody ve smyslu důvěrných informací, a může tudíž vést k obavám ohledně dodržování zásady rovného zacházení; nebo
b)
ovlivňuje běžné podmínky hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání nebo plnění smluv.
Tato opatření nenarušují hospodářskou soutěž, rovné zacházení a důvěrnost získaných informací týkajících se podniků, jejich obchodních vztahů a jejich struktury nákladů. Tato opatření musí v souvislosti s tím zohledňovat povahu a podmínky smlouvy, která má být uzavřena.
Článek 21
Bezpečnost informací
Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní zadavatel v dokumentaci týkající se zakázky opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.
Článek 22
Spolehlivost dodávek
Zadavatel v dokumentaci týkající se zakázky upřesní požadavky související se spolehlivostí dodávek a poskytování služeb při plnění zakázky.
Článek 23
Zakázky rozdělené na podmíněné části
1. Zadavatel může zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2. Zakázka rozdělená na podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je stanoven odpovídající rozpočtový závazek a z něj plynoucí pevný závazek k výkonu prací a poskytnutí dodávek a služeb dohodnutých pro tuto část, a z jedné nebo více částí, jež jsou podmíněné z hlediska rozpočtu i plnění. Specifické rysy zakázky rozdělené na podmíněné části jsou uvedeny v zadávací dokumentaci. Zejména je zde vymezen předmět, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky pro výkon prací, poskytnutí dodávek a služeb v jednotlivých částech.
3. Poskytování pevné části musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část s přihlédnutím k poskytování všech dřívějších částí.
4. Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu zadavatele, který své rozhodnutí dodavateli sdělí ve lhůtě stanovené v zakázce. Je-li podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li vůbec potvrzena, může dodavatel v případě, že to zakázka umožňuje, za podmínek, které zakázka stanoví, požadovat náhradu za prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
5. Pokud zadavatel v určité části shledá, že práce, dodávky či služby sjednané pro tuto část nebyly poskytnuty, může v případě, že to smlouva umožňuje, a za podmínek, které smlouva stanoví, uplatnit nárok na náhradu škody a od smlouvy odstoupit.
Článek 24
Zakázky s nákladově stanovenou cenou
1. Zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 2 v mezích maximálního limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.
Cenu, která má být za takovéto zakázky zaplacena, tvoří úhrada všech reálných výdajů, které dodavateli vznikly při plnění zakázky, jakou jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží, využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší o paušální částku pokrývající obecné náklady a zisk, nebo o částku pokrývající obecné náklady a výnos v závislosti na výsledcích cílů a časovém rozvrhu.
2. Zadavatel se může pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu a může-li rozumně prokázat, že pevná cena by byla z důvodu nejasností v plnění zakázky značně vysoká, protože:
a)
se zakázka týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značné technické problémy; nebo
b)
činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není možné stanovit pevnou a definitivní celkovou cenu, protože existují značné obtíže nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na jiných zakázkách.
3. Maximální limit zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech a s předchozím souhlasem zadavatele.
4. V zadávací dokumentaci zakázek se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je třeba upřesnit:
a)
typ zakázky, tj. zda se jedná o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou v mezích maximálního limitu;
b)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky, které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)
výši maximálního limitu;
d)
kritéria pro zadání zakázky, která musí zejména umožnit prokázat věrohodnost předběžného rozpočtu, uhraditelné náklady, mechanismy určování těchto nákladů a zisk uvedený v nabídce;
e)
způsob navýšení uvedený v odstavci 1, který se má u výdajů použít;
f)
pravidla a postupy pro určení způsobilosti nákladů, které zhotovitel v souvislosti s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených v odstavci 5;
g)
účetní pravidla, která je zhotovitel povinen dodržovat;
h)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být změněna na zakázku s pevně stanovenou cenou, parametry platné pro takovou změnu.
5. Výdaje, které dodavatel při plnění zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou vynaložil jsou způsobilé, pouze v případě, že:
a)
byly skutečně během doby trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou výdajů za zařízení, infrastruktury a dlouhodobý nehmotný majetek, které jsou nezbytné pro plnění zakázky a u kterých lze za způsobilé výdaje považovat celou pořizovací cenu;
b)
jsou uvedeny v předběžném rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků k původní zakázce;
c)
jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)
vyplývají z plnění zakázky nezbytné a lze je přičítat plnění zakázky;
e)
jsou identifikovatelné, ověřitelné, zaúčtované v účetnictví dodavatele a stanoveny v souladu s účetními normami uvedenými v zadávací dokumentaci a ve smlouvě;
f)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
g)
se neodchylují od podmínek zakázky;
h)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Dodavatel odpovídá za své nákladové účetnictví, za vedení účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných požadovaných dokumentů, které mají prokázat, že náklady, jejichž proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami vymezenými v tomto článku. Náklady, které dodavatel nemůže odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada je zamítnuta.
6. Zadavatel je v zájmu zajištění řádného plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou povinen:
a)
stanovit maximální limit tak, aby byl co nejvíce realistický a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou pro zohlednění technických problémů;
b)
změnit zakázku s částečně nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a definitivní cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a definitivní cenu možné stanovit; určit za tím účelem parametry pro změnu zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou a definitivní cenou;
c)
zavést opatření pro dohled a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů;
d)
určit vhodné zásady, nástroje a postupy pro plnění zakázek, především pro určení a kontrolu způsobilosti výdajů dodavatele nebo jeho subdodavatelů a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)
ověřit, zda dodavatel a jeho subdodavatelé dodržují účetní normy uvedené v zakázce a zda předložili průkazné účetní doklady;
f)
zajistit, aby při plnění zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 25
Dodatky
Zadavatel a dodavatelé mohou zakázku pozměnit dodatkem, který však musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
nemění předmět zakázky;
b)
nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)
nezavádí podmínky, které by v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací dokumentaci k zakázce, umožnily přístup jiným zhotovitelům, než na které se původní zakázka vztahovala, nebo umožnily přijmout jinou nabídku než tu, která byla původně přijata.
Článek 26
Subdodávky
1. Zadavatel zhotovitele požádá, aby část zakázky zadal prostřednictvím výběrového řízení na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáleží do zadavatelovy skupiny, zejména novým účastníkům a malým a středním podnikům.
2. Zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky jako rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. Zadavatel zajistí, aby tyto podíly byly přímo úměrné cíli a hodnotě zakázky, s přihlédnutím k povaze dotčeného odvětví činnosti a především zjištěnému stavu hospodářské soutěže a průmyslovému potenciálu.
3. Pokud zhotovitel ve své nabídce uvede, že nemá v úmyslu zadat žádný podíl zakázky subdodavatelům nebo že podíl, který zamýšlí zadat ve formě subdodávek, je nižší než rozmezí uvedené v odstavci 2, uvede zadavateli příslušné důvody. Zadavatel tyto informace předloží Komisi.
4. Zadavatel může subdodavatele, které si zvolil uchazeč ve fázi přidělování hlavní zakázky nebo zhotovitel při jejím plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na základě kritérií pro výběr zhotovitelů pro hlavní zakázky a musí být písemné.
KAPITOLA VI
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 27
Plánování
Komise přijme roční pracovní program ve formě plánu provádění akcí, které jsou nutné pro dosažení specifických cílů programu Galileo stanovených v čl. 2 odst. 4 podle fází uvedených v článku 3 a specifických cílů programu EGNOS stanovených v čl. 2 odst. 5. Roční pracovní program rovněž stanoví financování těchto akcí.
Tyto prováděcí akty přijme přezkumným postupem podle čl. 36 odst. 3.
Článek 28
Opatření členských států
Členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění řádného fungování programů Galileo a EGNOS, včetně opatření pro zajištění ochrany pozemních stanic zřízených na jejich území, přičemž tato opatření musí být alespoň rovnocenná s opatřeními vyžadovanými pro účely ochrany evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (18). Členské státy se zdrží opatření, která by mohla poškodit programy nebo služby, které jsou poskytovány prostřednictvím jejich využití, zejména pokud jde o nepřetržitý provoz infrastruktur.
Článek 29
Mezinárodní dohody
Unie může v rámci programů Galileo a EGNOS sjednat dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU.
Článek 30
Technická pomoc
Při plnění úkolů technické povahy uvedených v čl. 12 odst. 2 může Komise požádat o nezbytnou technickou pomoc, a to zejména pokud jde o schopnosti a odborné znalosti příslušných vnitrostátních agentur v kosmické oblasti, pomoc nezávislých odborníků a subjektů a poskytnutí nestranných analýz a stanovisek k průběhu programů Galileo a EGNOS.
Tutéž technickou pomoc mohou kromě Komise využívat i subjekty zapojené do veřejné správy programů, zejména Agentura pro evropský GNSS a agentura ESA, při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení.
Článek 31
Ochrana osobních údajů a soukromí
1. Komise zajistí, aby byla při navrhování, zřizování a využívání systémů zaručena ochrana osobních údajů a soukromí a aby byly do těchto systémů začleněny odpovídající záruky.
2. Při plnění úkolů a činností stanovených tímto nařízením jsou osobní údaje zpracovávány v souladu s právními předpisy platnými v oblasti ochrany osobních údajů, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (19) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (20).
Článek 32
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (21) a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (22) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci, nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí mezinárodní dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody a rozhodnutí o grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 33
Informace Evropskému parlamentu a Radě
1. Komise zajistí provádění tohoto nařízení. Každý rok při předkládání předběžného návrhu rozpočtu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění programů Galileo a EGNOS. Tato zpráva obsahuje veškeré informace týkající se programů, zejména pokud jde o řízení rizik, celkové náklady, roční náklady na provoz, příjmy, časový rozvrh a plnění, jak je stanoveno v čl. 12 odst. 2 písm. d), a pokud jde o fungování pověřovacích smluv uzavřených podle čl. 14 odst. 2 a čl. 15 odst. 1. Obsahuje:
a)
přehled přidělení a využívání finančních prostředků přidělených na programy podle čl. 7 odst. 4;
b)
informace o strategii řízení nákladů sledované Komisí, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 6;
c)
posouzení správy práv duševního vlastnictví;
d)
přehled zavádění systémů a metod projektového řízení, včetně systémů a metod řízení rizik uvedených v čl. 12 odst. 2 písm. d);
e)
posouzení opatření přijatých s cílem maximalizovat socioekonomické přínosy programů.
2. Komise informuje Evropský parlament a Radu o průběžných a konečných výsledcích posouzení nabídkových řízení a smluv s podniky soukromého sektoru uzavíraných Agenturou pro evropský GNSS podle čl. 14 odst. 7 a agenturou ESA podle článku čl. 15 odst. 3.
Rovněž Evropský parlament a Radu informuje o:
a)
každém přesunu prostředků mezi kategoriemi výdajů, jež se uskuteční podle čl. 9 odst. 3;
b)
o všech dopadech vyplývajících z použití čl. 8 odst. 2 na programy Galileo a EGNOS.
Článek 34
Přezkum provádění tohoto nařízení
1. Komise do 30. června 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o provádění tohoto nařízení za účelem přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření přijatých na základě tohoto nařízení a týkajících se:
a)
realizace cílů těchto opatření z hlediska výsledků i dopadů;
b)
účinného využívání zdrojů;
c)
evropské přidané hodnoty.
Kromě možností zjednodušení je při hodnocení zkoumán technologický vývoj související se systémy, vnitřní a vnější soudržnost, význam všech cílů a přínos opatření pro priority Unie, pokud jde o inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Přihlíží k hodnocení dlouhodobých dopadů předchozích opatření.
2. Hodnocení zohlední dosažený pokrok, pokud jde o specifické cíle programů Galileo stanovené v čl. 2 odst. 4 a specifické cíle programu EGNOS stanovené v čl. 2 odst. 5, na základě výkonnostních ukazatelů, jako jsou:
a)
v případě programu Galileo a v souvislosti:
i)
se zaváděním jeho infrastruktury:
-
počet a dostupnost funkčních družic a počet náhradních pozemních družic, které jsou dostupné, oproti plánovanému počtu družic stanovenému v pověřovací smlouvě;
-
aktuální dostupnost prvků pozemní infrastruktury (jako jsou pozemní stanice, střediska družicové kontroly) oproti plánované dostupnosti;
ii)
s úrovní služeb:
-
mapa znázorňující dostupnost služeb podle jednotlivých služeb oproti dokumentu vymezujícím služby;
iii)
s náklady:
-
index nákladové účinnosti u každé významné položky programu založený na poměru srovnávajícím skutečné náklady s náklady stanovenými v rozpočtu;
iv)
s časovým rozvrhem:
-
index plnění časového rozvrhu u každé významné položky programu založený na srovnání nákladů na vykonanou práci stanovených v rozpočtu s náklady na předpokládanou práci stanovenými v rozpočtu;
v)
s úrovní trhu:
-
vývoj na trhu vycházející z procentuálního podílu přijímačů Galileo a EGNOS na celkovém počtu modelů zahrnutých ve zprávě o trhu vypracovávané Agenturou pro evropský GNSS podle čl. 14 odst. 1 písm. c).
b)
v případě programu EGNOS a v souvislosti:
i)
s rozšířením jeho pokrytí:
-
pokrok při rozšiřování pokrytí oproti dohodnutému plánu rozšiřování pokrytí;
ii)
s úrovní služeb:
-
index dostupnosti služeb založený na počtu letišť využívajících funkční postupy přiblížení založené na programu EGNOS oproti celkovému počtu letišť využívajících postupy přiblížení založené na programu EGNOS;
iii)
s náklady:
-
index nákladové účinnosti založený na srovnání skutečných nákladů s náklady stanovenými v rozpočtu;
iv)
s časovým rozvrhem:
-
index plnění časového rozvrhu založený na srovnání nákladů na vykonanou práci stanovených v rozpočtu s náklady na předpokládanou práci stanovenými v rozpočtu.
3. Subjekty zapojené do provádění tohoto nařízení poskytnou Komisi nezbytné údaje a informace umožňující dohled nad danými opatřeními a jejich hodnocení.
KAPITOLA VII
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ
Článek 35
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl.13 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem 1. ledna 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 13 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 13 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 36
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Zástupci Agentury pro evropský GNSS a agentury ESA se jako pozorovatelé podílejí na činnosti výboru za podmínek stanovených jeho jednacím řádem.
5. Mezinárodní dohody uzavřené Unií podle článku 29 mohou případně obsahovat ustanovení o účasti třetích zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti výboru za podmínek stanovených jeho jednacím řádem.
6. Výbor se schází pravidelně, pokud možno čtyřikrát ročně, každé čtvrtletí. Komise poskytne pro každé zasedání zprávu o pokroku při provádění programů. Tyto zprávy poskytují obecný přehled o stavu a vývoji programů, zejména pokud jde o řízení rizik, náklady, časový rozvrh a plnění. Tyto zprávy uvádějí alespoň jednou ročně ukazatele plnění uvedené v čl. 34 odst. 2.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 37
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 876/2002 a (ES) č. 683/2008 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Jakákoli opatření přijatá na základě nařízení (ES) č. 876/2002 nebo nařízení (ES) č. 683/2008 zůstávají v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nařízení (ES) č. 683/2008 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 38
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1285/2013
z 11. decembra 2013
o zriadení a využívaní európskych systémov satelitnej navigácie, ktorým sa ruší nariadenie Rady (ES) č. 876/2002 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Cieľom európskej politiky v oblasti satelitnej navigácie je poskytnúť Únii dva systémy satelitnej navigácie - systém vytvorený v rámci programu Galileo a systém EGNOS (ďalej len „systémy“). Tieto systémy sa zriaďujú v rámci programov Galileo a EGNOS. Obidve infraštruktúry sa skladajú zo satelitov a siete pozemných staníc.
(2)
Cieľom programu Galileo je zriadiť a prevádzkovať prvú infraštruktúru satelitnej navigácie a určovania polohy špecificky navrhnutú na civilné účely, ktorú môžu používať najrôznejšie verejné a súkromné subjekty v Európe a vo svete. Systém zriadený v rámci programu Galileo funguje nezávisle od ostatných existujúcich alebo potenciálnych systémov, čím prispieva okrem iného k strategickej autonómnosti Únie, ako zdôraznili Európsky parlament a Rada.
(3)
Cieľom programu EGNOS je zlepšiť kvalitu verejne prístupných signálov vysielaných existujúcimi globálnymi systémami satelitnej navigácie (ďalej len „GNSS“ - Global Navigation Satellite Systems), ako aj signálov v rámci otvorenej služby, ktorú poskytuje systém zriadený v rámci programu Galileo, keď začnú byť dostupné. Služby poskytované v rámci programu EGNOS by mali prednostne pokrývať územie členských štátov, ktoré sa geograficky nachádza v Európe, pričom na tento účel sa za takéto územia považujú aj Azory, Kanárske ostrovy a Madeira.
(4)
Európsky parlament, Rada, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov trvalo poskytujú programom Galileo a EGNOS plnú podporu.
(5)
Keďže programy Galileo a EGNOS už značne pokročili a vyúsťujú do systémov vo fáze prevádzky, je potrebné poskytnúť im osobitný právny nástroj, ktorý lepšie naplní ich potreby najmä z hľadiska správy a bezpečnosti a vyhovie požiadavke riadneho finančného hospodárenia a podporí využitie systémov.
(6)
Systémy sú infraštruktúrami zriadenými ako transeurópske siete, ktorých použitie výrazne presahuje hranice členských štátov. Služby poskytované týmito systémami okrem toho prispievajú k širokej škále hospodárskych a sociálnych aktivít, okrem iného k rozvoju transeurópskych sietí v oblasti dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr.
(7)
Programy Galileo a EGNOS predstavujú nástroj priemyselnej politiky a ako vyplýva z oznámenia Komisie zo 17. novembra 2010 s názvom „Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie: Konkurencieschopnosť a udržateľnosť v popredí záujmu“, zapadajú do rámca stratégie Európa 2020. Uvádzajú sa aj v oznámení Komisie zo 4. apríla 2011 pod názvom „Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov“. Uvedené programy poskytujú hospodárstvu a občanom Únie mnohé výhody, ktorých celková hodnota za obdobie rokov 2014 - 2034 bola odhadnutá na približne 130 mld. EUR.
(8)
Systémy satelitnej navigácie stále častejšie využíva čoraz väčší počet odvetví hospodárstva, najmä odvetvie dopravy, telekomunikácií, poľnohospodárstva a energetiky. Aj verejné orgány môžu využívať výhody plynúce z týchto systémov, a to v rôznych oblastiach, napríklad v záchranných službách, policajných činnostiach, v krízovom riadení či správe hraníc. Rozvoj využitia satelitnej navigácie predstavuje obrovský prínos pre hospodárstvo, spoločnosť a životné prostredie. Takéto sociálno-ekonomické prínosy možno rozdeliť do troch hlavných kategórií: priame výhody plynúce z rastu trhu v oblasti vesmíru, priame výhody plynúce z rastu odberateľského trhu s aplikáciami a službami založenými na GNSS a nepriame výhody plynúce z prenikania nových aplikácií do iných odvetví alebo z transferu technológií do iných odvetví, pričom vznikajú nové trhové príležitosti v iných odvetviach, zvyšuje sa produktivita v priemyslovej oblasti a verejným prínosom je zníženie znečisťovania alebo vyššia miera bezpečnosti.
(9)
Je preto dôležité, aby Únia podporovala rozvoj aplikácií a služieb založených na týchto systémoch. Tým sa zabezpečí, že občania Únie budú mať z týchto systémov prospech, a zachová sa dôvera verejnosti v programy Galileo a EGNOS. Vhodným nástrojom na financovanie výskumných a inovatívnych činností týkajúcich sa rozvoja aplikácií založených na GNSS je Horizont 2020 - rámcový program pre výskum a inovácie (ďalej len „program Horizont 2020“) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (2). Avšak veľmi osobitná dodávateľská časť činností v oblasti výskumu a inovácií by sa mala financovať z rozpočtu vyčleneného na programy Galileo a EGNOS v rámci tohto nariadenia, ak sa tieto činnosti týkajú základných prvkov, akými sú čipové súbory a prijímače kompatibilné so systémom Galileo, ktoré uľahčia rozvoj aplikácií v rozličných odvetviach hospodárstva. Takéto financovanie by však nemalo ohroziť rozmiestňovanie alebo využívanie infraštruktúr vznikajúcich v rámci daných programov.
(10)
So zreteľom na rastúce využívanie satelitnej navigácie v mnohých oblastiach činnosti môže prerušenie dodávky služieb spôsobiť v súčasných spoločnostiach značné škody a mnohým hospodárskym subjektom priniesť materiálne straty. Vzhľadom na svoj strategický rozmer systémy satelitnej navigácie okrem toho predstavujú citlivé infraštruktúry, ktoré môžu byť najmä predmetom zneužitia. Uvedené faktory môžu mať vplyv na bezpečnosť Únie, jej členských štátov a jej občanov. Bezpečnostné požiadavky by sa preto mali zohľadňovať pri navrhovaní, rozvoji, rozmiestňovaní a využívaní infraštruktúr vznikajúcich v rámci programov Galileo a EGNOS v súlade s štandardnými postupmi.
(11)
Program Galileo pozostáva z fázy vymedzenia, ktorá bola ukončená, fázy vývoja a validácie, ktorá by mala skončiť do roku 2013, fázy rozmiestňovania, ktorá sa začala v roku 2008 a mala by skončiť v roku 2020 a z fázy prevádzky, ktorá by sa mala začať postupne v období 2014-2015, aby bol celý systém plne prevádzkyschopný v roku 2020. Prvé štyri prevádzkyschopné satelity boli skonštruované a vypustené počas fázy vývoja a validácie, pričom úplná konštelácia satelitov by mala byť dokončená v priebehu fázy rozmiestňovania a dobudovanie by malo prebehnúť počas fázy využívania. Súvisiaca pozemná infraštruktúra by sa mala vyvinúť a uviesť do prevádzky obdobným spôsobom.
(12)
Program EGNOS je vo fáze využívania od chvíle, kedy bola vyhlásená za prevádzkyschopnú jeho otvorená služba v októbri 2009 a jeho služba nazývaná „Safety of Life“ v marci 2011. S výhradou technických a finančných obmedzení a na základe medzinárodných dohôd by sa mohlo geografické pokrytie služieb poskytovaných systémom EGNOS rozšíriť na ďalšie regióny sveta, najmä územia kandidátskych krajín, tretích krajín pridružených k iniciatíve jednotné európske nebo, a krajín európskej susedskej politiky. Toto rozšírenie na ďalšie regióny sveta by sa však nemalo financovať z rozpočtových prostriedkov, ktoré boli vyčlenené na programy Galileo a EGNOS v rámci nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (3) a nemalo by spôsobiť odklad rozšírenia pokrytia na celé územia členských štátov, ktoré sa geograficky nachádzajú v Európe.
(13)
Pôvodná koncepcia služby systému Galileo na ochranu života, ktorá sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (4), bola upravená tak, aby sa zabezpečila jej interoperabilita s ostatnými systémami GNSS a aby sa účinne reagovalo na potreby používateľov služieb na ochranu života a zjednodušila potrebná infraštruktúra a znížilo riziko a náklady s ňou spojené.
(14)
V záujme čo najväčšieho rozšírenia služby ochrany života programu EGNOS by sa mala poskytovať priamym používateľov bezplatne. Verejná regulovaná služba (PRS) v rámci systému Galileo by sa v zmysle rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1104/2011/EÚ (5), mala poskytovať bezplatne týmto odberateľom PRS: členským štátom, Rade, Komisii, Európskej službe pre vonkajšiu službu (ESVČ) a riadne oprávneným agentúram Únie. Odstránenie poplatkov by sa však nemalo chápať tak, že sú ním dotknuté ustanovenia týkajúce sa nákladov na fungovanie príslušného orgánu PRS, ako sa ustanovuje v rozhodnutí č. 1104/2011/EÚ.
(15)
S cieľom optimalizovať využívanie poskytovaných služieb by systémy, siete a služby zriadené v rámci programov Galileo a EGNOS mali byť podľa možnosti vzájomne kompatibilné a interoperabilné aj s inými systémami satelitnej navigácie, ako aj s konvenčnými prostriedkami navigácie, ak sa takáto kompatibilita a interoperabilita ustanovuje v medzinárodnej dohode a bez toho, aby tým bol dotknutý cieľ strategickej autonómnosti.
(16)
Keďže Únia v podstate zabezpečuje celé financovanie programov Galileo a EGNOS, Únia by aj mala byť vlastníkom všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci uvedených programov. V záujme úplného dodržiavania všetkých základných práv spojených s vlastníctvom by sa mali s existujúcimi vlastníkmi uzavrieť potrebné zmluvy, najmä s ohľadom na hlavné časti infraštruktúr a ich bezpečnosť. Malo by byť zrejmé, že ustanovenia o vlastníctve hmotných aktív stanovené v tomto nariadení sa nevzťahujú na nehmotné práva, ktoré nie sú v zmysle príslušných vnútroštátnych právnych predpisov prenosné. Takýmto vlastníctvom Únie by nemala byť dotknutá možnosť, aby Únia v súlade s týmto nariadením a tam, kde sa to na základe individuálneho posúdenia považuje za vhodné, sprístupnila takýto majetok tretím stranám alebo sa ho zbavila. Únia by najmä mala mať možnosť preniesť vlastníctvo práv duševného vlastníctva vyplývajúce z práce vykonávanej v rámci programov Galileo a EGNOS na tretie strany alebo na tieto práva udeľovať licenciu. Aby sa uľahčilo uvedenie satelitnej navigácie na trh, je potrebné zabezpečiť, aby tretie strany mohli optimálne využívať najmä práva duševného vlastníctva, ktoré plynú z programov Galileo a EGNOS a prislúchajú Únii, a to aj v sociálno-ekonomickej oblasti.
(17)
Majetok, ktorý bol vytvorený alebo vyvinutý mimo programov Galileo a EGNOS, nie je dotknutý ustanoveniami o vlastníctve stanovenými v tomto nariadení. Takýto majetok však môže byť v niektorých prípadoch významný pre výkon programov. Na podporu vývoja nových technológií mimo programov Galileo a EGNOS by Komisia mala podnecovať tretie strany k tomu, aby venovali pozornosť relevantnému nehmotnému majetku a v prípade, ak by bol pre programy prínosný, mala by rokovať o podmienkach jeho primeraného využitia.
(18)
Fázy rozmiestňovania a využívania programu Galileo a fázu využívania programu EGNOS by mala plne financovať Únia. V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (6), by však členské štáty mali mať možnosť na základe príslušných zmlúv dodatočne finančne alebo vecne prispieť na programy Galileo a EGNOS na účely financovania dodatočných prvkov programov, ktoré súvisia s prípadnými konkrétnymi cieľmi dotknutých členských štátov. Na programy by mali mať možnosť prispieť aj tretie krajiny a medzinárodné organizácie.
(19)
V záujme zabezpečenie kontinuity a stability programov Galileo a EGNOS a so zreteľom na ich celoeurópsky rozmer a ich skutočnú európsku pridanú hodnotu je potrebné dostatočné a sústavné financovanie v priebehu finančných plánovacích období. Mala by sa tiež stanoviť suma, ktorá bude v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 potrebná na financovanie dokončenia fázy rozmiestňovania programu Galileo, ako aj fáz využívania programov Galileo a EGNOS.
(20)
Nariadenie (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 vyčleňuje maximálne 7 071,73 mil. EUR v bežných cenách na financovanie činností súvisiacich s programami Galileo a EGNOS v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. Z dôvodu jednoznačnosti a na uľahčenie kontroly nákladov by celková suma mala byť rozdelená do jednotlivých kategórií. V záujme pružnosti a zabezpečenia bezproblémového fungovania programov by však Komisia mala byť schopná prerozdeliť finančné prostriedky z jednej kategórie do inej. Činnosti programu by mali zahŕňať aj ochranu systémov a ich fungovania, a to aj pri vypúšťaní satelitov. Príspevok na náklady služieb, ktoré takúto ochranu môžu zabezpečiť, by sa preto mohol financovať z rozpočtu prideleného na programy Galileo a EGNOS v medziach dostupnosti danej prísnou kontrolou nákladov a s ohľadom na maximálnu sumu, ktorá je stanovená v nariadení (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Tento príspevok by sa mal použiť iba na poskytovanie údajov a služieb a nie na nákup žiadnej infraštruktúry. Týmto nariadením sa ustanovuje finančné krytie na účely pokračovania programov Galileo a EGNOS, ktoré predstavuje základnú referenčnú sumu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení (7) pre Európsky parlament a Radu v rámci ročného rozpočtového postupu.
(21)
Činnosti, na ktoré sa majú poskytnúť rozpočtové prostriedky Únie vyčlenené na programy Galileo a EGNOS na obdobie rokov 2014 - 2020 by sa mali špecifikovať v tomto nariadení. Takéto rozpočtové prostriedky by sa mali poskytnúť predovšetkým na činnosti súvisiace s fázou rozmiestňovania programu Galileo vrátane činností v oblasti riadenia a monitorovania uvedenej fázy a tiež činností súvisiacich s využívaním systému zriadeného v rámci programu Galileo vrátane predbežných a prípravných činností na fázu využívania uvedeného programu, ako aj činností súvisiacich s využívaním systému EGNOS. Mali by sa poskytnúť aj na financovanie niektorých ďalších činností potrebných na riadenie a uskutočňovanie cieľov programov Galileo a EGNOS, najmä podpory výskumu a vývoja základných prvkov, akými sú čipové súbory a prijímače kompatibilné so systémom Galileo, vrátane vhodných softvérových modulov slúžiacich na určenie polohy a monitorovanie integrity. Uvedené prvky predstavujú spojenie medzi službami, ktoré poskytujú infraštruktúry a podradené aplikácie, a umožňujú vývoj aplikácií v rôznych odvetviach hospodárstva. Ich rozvoj prispieva k maximalizácii sociálno-ekonomických výhod, pretože uľahčuje trhové uplatnenie ponúkaných služieb. Komisia by mala každoročne predkladať Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovanej stratégii riadenia nákladov.
(22)
Je potrebné zdôrazniť, že odhadované investičné a prevádzkové náklady na systémy v období rokov 2014 - 2020 nezahŕňajú neplánované finančné záväzky, ktoré môže byť Únia povinná prevziať, najmä záväzky súvisiace so zodpovednosťou vyplývajúcou z výkonu služieb alebo verejného vlastníctva systémov zo strany Únie, osobitne pokiaľ ide o akékoľvek nedostatky vo fungovaní systémov. Uvedené záväzky sú predmetom osobitnej analýzy zo strany Komisie.
(23)
Zároveň treba zdôrazniť, že rozpočtové prostriedky ustanovené týmto nariadením nepokrývajú práce financované z prostriedkov pridelených na program Horizont 2020, ako sú práce spojené s vývojom aplikácií odvodených od systémov. Takéto práce umožnia dosiahnuť optimálnu úroveň využívania služieb ponúkaných v rámci programov Galileo a EGNOS, zabezpečiť primeranú návratnosť investícií Únie v oblasti sociálnych a ekonomických výhod a rozšíriť know-how podnikov Únie o technológiách satelitnej navigácie. Komisia by mala vo vzťahu k jednotlivým zdrojom financovania jednotlivých aspektov programov zabezpečiť transparentnosť a prehľadnosť.
(24)
Okrem toho príjmy zo systémov pochádzajúce najmä z komerčných služieb, ktoré poskytuje systém zavedený v rámci programu Galileo, by mala vyberať Únia, aby sa čiastočne zaistila kompenzácia jej predchádzajúcich investícií, a tieto príjmy by sa mali využiť na podporu cieľov programov Galileo a EGNOS. V zmluvách uzatvorených so subjektmi zo súkromného sektora by okrem toho malo byť možné stanoviť mechanizmus rozdeľovania príjmov.
(25)
S cieľom zamedziť prekročeniu nákladov a omeškaniam, ktoré v minulosti ovplyvnili priebeh programov Galileo a EGNOS, je potrebné zvýšiť úsilie v oblasti kontroly rizík zvýšenia nákladov a/alebo omeškaní, ako to požaduje Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. júna2011 o hodnotení európskych programov satelitnej navigácie v polovici trvania: posúdenie ich vykonávania, budúce výzvy a perspektívy financovania (8) a Rada vo svojich záveroch z 31. marca 2011 a ako to vyplýva z oznámenia Komisie z 29. júna 2011 nazvaného „Rozpočet na stratégiu Európa 2020“.
(26)
Riadne verejná správa programov Galileo a EGNOS si vyžaduje jednak prísne rozdelenie povinností a úloh najmä medzi Komisiu, Agentúru pre európsky GNSS a Európsku vesmírnu agentúru (ESA), a jednak postupné prispôsobenie tejto správy potrebám prevádzky systémov.
(27)
Komisia by ako zástupkyňa Únie, ktorá v podstate sama zabezpečuje financovanie programov Galileo a EGNOS a je vlastníkom systémov, mala zodpovedať za priebeh uvedených programov a zabezpečovať nad ním celkový dohľad. Mala by tiež hospodáriť s finančnými prostriedkami pridelenými na programy na základe tohto nariadenia a zabezpečiť vykonávanie všetkých činností programu a zaručiť jasné rozdelenie povinností a úloh najmä medzi Agentúru pre európsky GNSS a agentúru ESA. Na tento účel je Komisii potrebné prideliť okrem úloh spojených s touto všeobecnou zodpovednosťou a úloh, ktoré jej prislúchajú v zmysle tohto nariadenia, aj určité osobitné úlohy. V záujme optimalizácie zdrojov a odborných znalostí jednotlivých zainteresovaných strán by Komisia mala mať možnosť delegovať určité úlohy prostredníctvom dohôd o delegovaní v súlade nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
(28)
Vzhľadom na význam pozemnej infraštruktúry systémov pre programy Galileo a EGNOS a jej dopad na ich bezpečnosť by určenie lokality infraštruktúry malo byť jednou z osobitných úloh pridelených Komisii. Rozmiestnenie pozemnej infraštruktúry systémov by naďalej malo byť otvoreným a transparentným procesom. Pri určení lokality takejto infraštruktúry by sa mali zohľadniť geografické a technické obmedzenia spojené s optimálnym geografickým rozdelením pozemnej infraštruktúry a možnou prítomnosťou existujúcich zariadení a vybavenia vhodných pre príslušné úlohy, ako aj zabezpečiť súlad s bezpečnostnými potrebami každej pozemnej stanice a s národnými bezpečnostnými požiadavkami každého členského štátu.
(29)
Agentúra pre európsky GNSS bola zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010 (9) na účely plnenia cieľov programov Galileo a EGNOS a vykonávania určitých úloh spojených s priebehom uvedených programov. Je agentúrou Únie, ktorá ako orgán v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 podlieha povinnostiam vzťahujúcim sa na agentúry Únie. Mali by sa jej stanoviť určité úlohy spojené s bezpečnosťou programov a s jej prípadným vymenovaním za zodpovedný orgán PRS. Mala by tiež prispievať k propagácii a uvádzaniu systémov na trh, a to i nadväzovaním kontaktov s používateľmi a potenciálnymi používateľmi služieb poskytovaných v rámci programov Galileo a EGNOS, a mala by zbierať informácie o ich požiadavkách a vývoji na trhu satelitnej navigácie. Ďalej by mala plniť úlohy, ktorými ju Komisia môže poveriť prostredníctvom jednej alebo niekoľkých dohôd o delegovaní, ktoré by sa vzťahovali na rôzne osobitné úlohy súvisiace s programami, najmä úlohy spojené s fázami prevádzky systémov, vrátane prevádzkového riadenia programov, propagácie aplikácií a služieb na trhu satelitnej navigácie a propagácie základných prvkov týkajúcich sa programov. Aby mohla Komisia ako zástupca Únie v plnej miere vykonávať svoju kontrolnú právomoc, mali by uvedené dohody o delegovaní obsahovať najmä všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými Agentúre pre európsky GNSS.
Prenos zodpovednosti za úlohy spojené s prevádzkovým riadením programov Galileo a EGNOS a ich využívaním na Agentúru pre európsky GNSS by mal byť postupný a podmienený úspešným dokončením vhodného protokolu o odovzdaní, ako aj pripravenosťou Agentúry pre európsky GNSS prevziať na seba takéto úlohy s cieľom zabezpečiť kontinuitu týchto programov. V prípade programu EGNOS by odovzdanie malo prebehnúť 1. januára 2014, v prípade programu Galileo by k nemu malo dôjsť v roku 2016.
(30)
Na fázu rozmiestňovania programu Galileo by Únia mala uzavrieť s agentúrou ESA dohodu o delegovaní, v ktorej by sa stanovili úlohy agentúry ESA pre túto fázu. Komisia by v zastúpení Únie mala vynaložiť všetko úsilie o uzavretie uvedenej dohody o delegovaní do šiestich mesiacov odo dňa uplatňovania tohto nariadenia. Aby mohla Komisia v plnej miere vykonávať svoju kontrolnú právomoc, mala by táto dohoda o delegovaní obsahovať najmä všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými ESA. Pokiaľ ide o činnosti, ktoré sú financované výlučne Úniou, takéto podmienky by mali zaistiť stupeň kontroly porovnateľný so stupňom, ktorý by sa požadoval, keby ESA bola agentúrou Únie.
(31)
Pre fázu využívania programov Galileo a EGNOS by Európska agentúra pre GNSS mala uzatvoriť pracovné dohody s agentúrou ESA, v ktorých stanoví jej úlohy pri vývoji budúcich generácií systémov a pri poskytovaní technickej podpory existujúcej generácii systémov. Uvedené dohody by mali byť v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Tieto dohody by sa nemali vzťahovať na úlohu agentúry ESA, pokiaľ ide o činnosti týkajúce sa výskumu a technológie, alebo raných fáz činností v oblasti vývoja a výskumu týkajúcich sa infraštruktúr zriadených v rámci programov Galileo a EGNOS. Takéto činnosti by sa mali financovať mimo rámca rozpočtu vyčleneného na tieto programy, napríklad prostredníctvom finančných prostriedkov vyčlenených na program Horizont 2020.
(32)
Zodpovednosť za priebeh programov Galileo a EGNOS zahŕňa najmä zodpovednosť za ich bezpečnosť, za bezpečnosť systémov a ich prevádzky. Okrem prípadov, keď sa uplatňuje jednotná akcia Rady 2004/552/SZBP (10), ktorá sa musí zrevidovať, aby zohľadňovala zmeny v programoch Galileo a EGNOS, ich správu a zmeny Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní Európskej únie vyplývajúce z Lisabonskej zmluvy, zodpovednosť za bezpečnosť nesie Komisia, aj keď sú určité úlohy v oblasti bezpečnosti zverené Agentúre pre európsky GNSS. Komisia je predovšetkým povinná zaviesť vhodné mechanizmy na zabezpečenie primeranej koordinácie medzi jednotlivými subjektmi zodpovednými za bezpečnosť.
(33)
Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mala otázky týkajúce sa bezpečnosti konzultovať s príslušnými odborníkmi členských štátov v oblasti bezpečnosti.
(34)
ESVČ je vzhľadom na svoje špecifické odborné znalosti a svoje pravidelné styky s úradmi tretích krajín a medzinárodných organizácií podľa všetkého orgánom, ktorý by mohol pomáhať Komisii pri plnení niektorých úloh týkajúcich sa bezpečnosti systémov a programov Galileo a EGNOS v oblasti vonkajších vzťahov v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ (11). Komisia by mala zabezpečiť, aby bola ESVČ pri plnení úloh týkajúcich sa bezpečnosti v oblasti vonkajších vzťahov plne zapojená do jej činností. ESVČ by mala získať na tento účel všetku potrebnú technickú podporu.
(35)
S cieľom zabezpečiť bezpečný pohyb informácií v rámci rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia by príslušné bezpečnostné predpisy mali poskytovať stupeň ochrany na utajované skutočnosti EÚ, ktorý je rovnocenný stupňu, ktorý poskytujú bezpečnostné predpisy uvedené v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom (12) a bezpečnostné predpisy Rady uvedené v prílohe k rozhodnutiu Rady 2013/488/EÚ (13); Každý členský štát zabezpečí, aby sa jeho vnútroštátne bezpečnostné predpisy vzťahovali na všetky fyzické osoby s pobytom na jeho území a na všetky právne subjekty zriadené na jeho území, ktoré dochádzajú do styku s utajovanými skutočnosťami EÚ týkajúcimi sa programov Galileo a EGNOS. Bezpečnostné predpisy agentúry ESA a rozhodnutie vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 15. júna 2011 (14) by mali byť považované za rovnocenné k bezpečnostným predpisom bezpečnostným predpisom ustanoveným v prílohe k rozhodnutiu 2001/844/ES, ESUO, Euratom a bezpečnostnými predpismi stanovenými v prílohách k rozhodnutiu 2013/488/EÚ.
(36)
Týmto nariadením nie sú dotknuté existujúce ani budúce predpisy o prístupe k dokumentom prijatým v súlade s článkom 15 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Okrem toho by sa toto nariadenie nemalo vnímať tak, že ukladá členským štátom povinnosť nezohľadňovať svoje ústavné požiadavky týkajúce sa prístupu k dokumentom.
(37)
Pri prideľovaní finančných prostriedkov Únie poskytovaných na programy Galileo a EGNOS, ktorých výška predstavuje strop, ktorý by Komisia nemala prekročiť, by sa mali uplatniť účinné postupy verejného obstarávania, predovšetkým rokovania o udelení zákazky, ktoré prinesú najlepší pomer medzi kvalitou a cenou, uspokojivé výkony, hladkú kontinuitu programov, správne riadenie rizík a dodržiavanie navrhnutého harmonogramu. Príslušný verejný obstarávateľ by sa mal usilovať splniť uvedené požiadavky.
(38)
Keďže programy Galileo a EGNOS budú v zásade financované Úniou, verejné zákazky uzatvorené v rámci uvedených programov by mali byť v súlade s pravidlami Únie v oblasti verejného obstarávania a mali by predovšetkým priniesť najlepší pomer medzi kvalitou a cenou, kontrolovať náklady, zmierniť riziká, zlepšiť efektívnosť a znížiť závislosť od jedného dodávateľa. Mal by sa zabezpečiť otvorený prístup a spravodlivá hospodárska súťaž v celom dodávateľskom reťazci a vyvážené možnosti účasti priemyselných odvetví na všetkých úrovniach, najmä nových subjektov a malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“). Malo by sa zabrániť možnému zneužívaniu dominantného postavenia a dlhodobej závislosti od jedného dodávateľa. Malo by sa zabrániť možnému zneužívaniu dominantného postavenia alebo dlhodobej závislosti od jedného dodávateľa. V záujme zmiernenia rizík spojených s programom, zamedzenia závislosti od dodávok z jedného zdroja a zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programov, ich nákladov a harmonogramov je potrebné získavať vždy, keď je to možné, dodávky z viacerých zdrojov. Navyše by sa vo všetkých oblastiach týkajúcich sa satelitnej navigácie mal v súlade s medzinárodnými dohodami, ktorých je Únia zmluvnou stranou, zachovávať a presadzovať rozvoj európskeho priemyslu. Malo by sa čo najviac zmierniť riziko nedostatočného alebo žiadneho plnenia zmluvy. Na tento účel by dodávatelia mali preukázať udržateľnosť svojho zmluvného plnenia, pokiaľ ide o prijaté záväzky a trvanie zmlúv. Verejní obstarávatelia by preto podľa potreby mali spresniť požiadavky týkajúce sa spoľahlivosti dodávok a poskytovania služieb.
Okrem toho v prípade nákupu tovarov a služieb citlivej povahy môžu verejní obstarávatelia podrobiť takýto nákup osobitným požiadavkám, najmä s cieľom zaistiť bezpečnosť informácií. Priemyselné odvetvia Únie by mali mať možnosť využívať na obstarávanie určitých komponentov a služieb zdroje mimo Únie v prípade preukázaných výrazných výhod z hľadiska kvality a nákladov, avšak so zreteľom na strategickú povahu programov a požiadavky Únie v oblasti bezpečnosti a kontroly vývozu. Mali by sa využiť investície verejného sektora a skúsenosti a odborné znalosti subjektov priemyslu vrátane tých, ktoré boli získané počas fáz vymedzenia, vývoja a validácie programov, a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby sa neporušovali pravidlá konkurenčnej verejnej súťaže.
(39)
S cieľom lepšie posúdiť celkové náklady produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania, vrátane ich dlhodobých prevádzkových nákladov, by sa počas obstarávania podľa potreby mali zohľadniť celkové náklad počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom obstarávania, a to použitím prístupu založeného na nákladovej efektívnosti, ako sú napr. náklady počas celého životného cyklu v prípade obstarávania, pri ktorom je najdôležitejším kritériom na udelenie zákazky ekonomicky najvýhodnejšia ponuka. Verejný obstarávateľ by na tento účel mal zaistiť, že metodika, ktorá sa má použiť na výpočet nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, sa výslovne uvádza v zmluvných dokumentoch alebo v oznámení o zmluve, a že umožňuje overenie presnosti informácií poskytnutých uchádzačmi.
(40)
Satelitná navigácia je komplexná technológia, ktorá sa neustále vyvíja. V súvislosti s verejnými zákazkami uzatvorenými v rámci programov Galileo a EGNOS to vyvoláva neistotu a riziká vzhľadom na skutočnosť, že sa takéto zákazky môžu týkať zariadení alebo dlhodobého poskytovania služieb. Takéto charakteristiky si vyžadujú prijatie osobitných opatrení, ktoré sa budú uplatňovať popri pravidlách stanovených nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Verejný obstarávateľ by mal mať preto možnosť obnoviť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže v prípade, keď podnik alebo podniky majú už pred verejnou súťažou dôverné informácie o činnostiach súvisiacich s verejnou súťažou. Zároveň by mal mať možnosť uskutočniť obstarávanie formou zákazky rozdelenej na podmienené časti, za určitých podmienok pripojiť k zmluve v rámci jej plnenia dodatok, alebo tiež stanoviť minimálny podiel zákazky so subdodávateľským plnením. Napokon z dôvodu neistoty súvisiacej s technológiami, ktorá je pre programy Galileo a EGNOS príznačná, nemôžu byť ceny verejných zákaziek vždy určené presne, a preto by sa mali uzatvárať zmluvy v osobitnej forme, v ktorých by sa neuviedla presná a konečná cena a ktoré by obsahovali doložky o ochrane finančných záujmov Únie.
(41)
Je potrebné poznamenať, že v súlade s článkom 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii („ZEÚ“) by sa členské štáty mali zdržať akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli poškodiť programy Galileo a EGNOS alebo služby. Malo by sa tiež vyjasniť, že dotknuté členské štáty by mali prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby zabezpečili ochranu pozemných staníc nachádzajúcich sa na ich územiach. Členské štáty a Komisia by navyše mali spoločne s príslušnými medzinárodnými subjektmi a regulačnými orgánmi zabezpečiť, aby bolo dostupné rádiové frekvenčné spektrum ustanovené v rámci programu Galileo a aby bolo chránené s cieľom umožniť plný rozvoj a využívanie aplikácií založených na uvedenom systéme v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 243/2012/EÚ (15).
(42)
So zreteľom na svetový rozmer systémov je dôležité, aby Únia v rámci programov Galileo a EGNOS uzatvárala dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami v súlade s článkom 218 ZFEÚ, predovšetkým s cieľom zaistiť ich hladký priebeh, zaoberať sa istými otázkami týkajúcimi sa bezpečnosti a spoplatnenia, optimalizovať služby poskytované občanom Únie a splniť potreby tretích krajín a medzinárodných organizácií. Zároveň je v relevantných prípadoch potrebné prispôsobiť existujúce dohody zmenám v programoch Galileo a EGNOS. Pri príprave alebo vykonávaní týchto dohôd môže Komisia v rozsahu úloh, ktoré jej boli zverené týmto nariadením, požiadať o pomoc ESVČ, agentúru ESA a Agentúru pre európsky GNSS.
(43)
Malo by sa potvrdiť, že Komisia pri plnení niektorých svojich úloh neregulačnej povahy môže v prípade potreby využiť v nevyhnutnom rozsahu technickú pomoc určitých externých strán. Rovnakú technickú pomoc môžu využívať aj iné subjekty zapojené do verejnej správy programov Galileo a EGNOS pri plnení úloh, ktoré im boli zverené podľa tohto nariadenia.
(44)
Únia je založená na dodržiavaní základných práv, a najmä článkov 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie, v ktorých sa výslovne uznáva základné právo na súkromie a ochranu osobných údajov. V rámci programov Galileo a EGNOS by sa mala zabezpečiť ochrana osobných údajov a súkromia.
(45)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich zisťovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním správnych a finančných sankcií v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
(46)
Európsky parlament a Rada musia byť pravidelne informovaní o vykonávaní programov Galileo a EGNOS, najmä pokiaľ ide o rizikové riadenie, náklady, časový harmonogram a výkonnosť. Európsky parlament, Rada a Komisia okrem toho zasadnú v medziinštitucionálnom výbore programu Galileo v súlade so spoločným prehlásením o medziinštitucionálnom výbore programu Galileo uverejneným spoločne s týmto nariadením.
(47)
Komisia by mala na základe dohodnutých ukazovateľov vyhodnocovať účinnosť a efektívnosť opatrení prijatých na účely uskutočňovania cieľov programov Galileo a EGNOS.
(48)
S cieľom zaistiť bezpečnosť systémov a ich fungovania by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o vysokú mieru objektívnosti potrebnej na zaistenie bezpečnosti systémov a ich fungovania. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(49)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa vykonávacie právomoci mali udeliť Komisii. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (16).
(50)
Keďže riadna verejná správa si vyžaduje jednotné riadenie programov Galileo a EGNOS, rýchlejšie rozhodovanie a rovnaký prístup k informáciám, na práci Výboru pre európske programy GNSS („výbor“) zriadeného na poskytovanie pomoci Komisii by mali mať možnosť zúčastňovať sa ako pozorovatelia zástupcovia Agentúry pre európsky GNSS a agentúry ESA. Z rovnakých dôvodov by mali mať možnosť zúčastňovať sa na práci výboru zástupcovia tretích krajín alebo medzinárodných organizácií, ktorí uzavreli s Úniou medzinárodnú dohodu, s výhradou bezpečnostných obmedzení a v súlade s ustanoveniami takejto dohody. Títo zástupcovia Agentúry pre európsky GNSS, agentúry ESA, tretích krajín a medzinárodných organizácií nie sú oprávnení zúčastňovať sa hlasovania výboru.
(51)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zriadenie a využívanie systémov satelitnej navigácie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, pretože presahuje finančné a technické možnosti jednotlivých členských štátov, ale v dôsledku jeho rozsahu a účinkom ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa.
(52)
Spoločný podnik Galileo vytvorený nariadením Rady (ES) č. 876/2002 (17) ukončil svoju činnosť 31. decembra 2006. Nariadenie (ES) č. 876/2002 by sa preto malo zrušiť.
(53)
Vzhľadom na potrebu vyhodnocovať programy Galileo a EGNOS, rozsah zmien, ktoré sa majú vykonať v nariadení (ES) č. 683/2008 a v záujme jasnosti a právnej istoty by sa nariadenie (ES) č. 683/2008 malo zrušiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet
Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá zriadenia a využívania systémov v rámci európskych programov satelitnej navigácie vrátane pravidiel správy a finančného príspevku Únie.
Článok 2
Európske systémy a programy satelitnej navigácie
1. Európske programy satelitnej navigácie, Galileo a EGNOS, zahŕňajú všetky činnosti potrebné na vymedzenie, vývoj, validáciu, vybudovanie, prevádzku, obnovu a zdokonalenie európskych systémov satelitnej navigácie, a to systému zriadeného v rámci programu Galileo a systému EGNOS, ako aj na zaistenie ich bezpečnosti a interoperability.
Uvedené programy majú tiež za cieľ maximalizovať sociálno-ekonomické výhody európskych satelitných navigačných systémov, najmä propagáciou využívania systémov a podporou rozvoja aplikácií a služieb založených na uvedených systémoch.
2. Systém zriadený v rámci programu Galileo je civilný systém pod civilným dohľadom a nezávislá infraštruktúra globálneho satelitného navigačného systému (GNSS), ktorú tvorí sústava satelitov a globálna sieť pozemných staníc.
3. Systém EGNOS je infraštruktúra regionálneho satelitného navigačného systému na monitorovanie a korekciu otvorených signálov vysielaných existujúcimi globálnymi systémami satelitnej navigácie, ako aj signálov z otvorenej služby ponúkanej systémami zriadenými v rámci programu Galileo, keď sa stanú dostupné. Zahŕňa pozemné stanice a niekoľko transpondérov nainštalovaných na geostacionárnych satelitoch.
4. Osobitnými cieľmi programu Galileo je zabezpečiť, aby sa signály vysielané systémom vytvoreným v rámci tohto programu mohli využívať na plnenie týchto funkcií:
a)
poskytovať otvorenú službu (Open Service - OS), ktorej používanie je bezplatné a ktorá zabezpečuje informácie o polohe a synchronizácii, určenej najmä na masové používanie satelitnej navigácie;
b)
prispievať prostredníctvom signálov otvorenej služby systému Galileo a/alebo v spolupráci s inými systémami satelitnej navigácie k službám monitorujúcim integritu, ktoré sú zamerané na používateľov aplikácií ochrany života v súlade s medzinárodnými normami;
c)
poskytovať komerčnú službu (Commercial Service - CS) na účely vývoja aplikácií na profesionálne alebo komerčné účely vďaka vyšším výkonom a údajom s vyššou pridanou hodnotou v porovnaní s otvorenou službou;
d)
poskytovať verejnú regulovanú službu (Public Regulated Service - PRS) určenú len pre používateľov schválených vládou na účely citlivých aplikácií, ktoré si vyžadujú vysokú mieru nepretržitosti poskytovania služby, a to bezplatne pre členské štáty, Radu, Komisiu, ESVČ a prípadne riadne oprávnené agentúry Únie; táto služba využíva odolné a šifrované signály. Otázka spoplatnenia služby pre ostatných odberateľov PRS uvedených v článku 2 rozhodnutia č. 1104/2011/EÚ sa bude posudzovať v každom jednotlivom prípade a príslušné ustanovenia sa stanovia v dohodách uzavretých v súlade s článkom 3 ods. 5 uvedeného rozhodnutia;
e)
prispievať k pátracej a záchrannej podpornej službe (Search and Rescue Support Service - SAR) systému COSPAS-SARSAT prostredníctvom detekcie núdzových signálov vysielaných majákmi, lokalizácie týchto majákov a spätného zasielania správ.
5. Osobitnými cieľmi programu EGNOS je zabezpečiť, aby sa signály vysielané systémom EGNOS mohli využívať na plnenie týchto funkcií:
a)
poskytovať otvorenú službu (OS), ktorá je pre užívateľa bezplatná a ktorá zabezpečuje informácie o polohe a synchronizácie, určenej najmä na masové používanie satelitnej navigácie v oblasti pokrytej systémom EGNOS;
b)
poskytovať službu šírenia komerčných údajov, a to EGNOS Data Access Service - EDAS, na podporu vývoja aplikácií na profesionálne alebo komerčné účely vďaka vyšším výkonom a údajom s vyššou pridanou hodnotou v porovnaní s otvorenou službou tohto systému;
c)
poskytovanie služby ochrany života (SoL) určenej pre používateľov, pre ktorých je podstatná bezpečnosť; táto služba, ktorá sa poskytuje bez priamych poplatkov pre používateľov, osobitne vyhovuje požiadavkám určitých odvetví na nepretržitosť, dostupnosť a presnosť a zahŕňa správu o integrite, ktorá umožňuje upozorniť používateľa na poruchy alebo signály „mimo tolerancie“ v systémoch zosilnených systémom EGNOS v oblasti pokrytia.
Prednostne sa čo najskôr poskytujú uvedené funkcie na územiach členských štátov, ktoré sa geograficky nachádzajú v Európe.
Geografické pokrytie službami systému EGNOS možno rozšíriť na iné regióny sveta, najmä na územia kandidátskych krajín, tretích krajín pridružených k jednotnému európskemu nebu a krajín európskej susedskej politiky za predpokladu technickej uskutočniteľnosti a na základe medzinárodných dohôd. Náklady na takéto rozšírenie vrátane súvisiacich nákladov na využívanie sa nehradia zo zdrojov uvedených v článku 9. Toto rozšírenie nespôsobí odklad rozšírenia geografického pokrytia systému EGNOS na celé územie členských štátov, ktoré sa geograficky nachádza v Európe.
Článok 3
Fázy programu Galileo
Program Galileo tvoria tieto fázy:
a)
fáza vymedzenia, počas ktorej sa navrhla štruktúra systému a stanovili sa jej prvky a ktorá sa skončila v roku 2001;
b)
fáza vývoja a validácie, ktorá má byť podľa plánu dokončená 31. decembra 2013 a zahŕňa výrobu a vypustenie prvých satelitov, zriadenie prvej pozemnej infraštruktúry a všetky činnosti a úkony potrebné na validáciu systému na obežnej dráhe;
c)
fáza rozmiestňovania, ktorej cieľom je, aby sa ukončila do 31. decembra 2020, a ktorá zahŕňa:
i)
výstavbu, zriadenie a ochranu celej vesmírnej infraštruktúry, najmä všetkých satelitov potrebných na dosiahnutie osobitných cieľov uvedených v článku 2 ods. 4 a požadovaných náhradných satelitov, ako aj súvisiacu postupnú údržbu a prevádzku;
ii)
výstavbu, zriadenie a ochranu celej pozemnej infraštruktúry, najmä infraštruktúry potrebnej na kontrolu satelitov a spracovanie satelitných rádionavigačných údajov a centier služieb a iných pozemných centier, ako aj súvisiacu postupnú údržbu a prevádzku;
iii)
prípravu na fázu využívania, a to vrátane prípravných činností súvisiacich s poskytovaním služieb uvedených v článku 2 ods. 4;
d)
fáza využívania, ktorá zahŕňa:
i)
riadenie, údržbu, sústavné zdokonaľovanie, vývoj a ochranu vesmírnych infraštruktúr vrátane dobudovania a riadenia zastarávania;
ii)
riadenie, údržbu, sústavné zdokonaľovanie, vývoj a ochranu pozemných infraštruktúr, najmä centier služieb a iných pozemných centier, sietí a lokalít vrátane dobudovania a riadenia zastarávania;
iii)
vývoj budúcich generácií systému a rozvoj služieb uvedených v článku 2 ods. 4;
iv)
certifikačné a štandardizačné úkony súvisiace s programom;
v)
poskytovanie a uvedenie na trh služieb uvedených v článku 2 ods. 4;
vi)
spoluprácu s inými GNSS; ako aj
vii)
všetky ostatné činnosti potrebné na rozvoj systému a zabezpečenie hladkého priebehu programu.
Fáza využívania začne postupne v rokoch 2014 až 2015 poskytovaním prvých služieb pre otvorenú službu, pátraciu a záchrannú službu a verejnú regulovanú službu. Tieto prvé služby sa postupne zdokonalia a postupne sa zavedú ďalšie funkcie, ktoré sú spresnené v osobitných cieľoch uvedených v článku 2 ods. 4, s cieľom dosiahnuť plnú prevádzkovú kapacitu do 31. decembra 2020.
Článok 4
Fáza využívania systému EGNOS
Fáza využívania systému EGNOS zahŕňa hlavne:
a)
riadenie, údržbu, sústavné zdokonaľovanie, vývoj a ochranu vesmírnych infraštruktúr vrátane dobudovania a riadenia zastarávania;
b)
riadenie, údržbu, sústavné zdokonaľovanie, vývoj a ochranu pozemných infraštruktúr, najmä sietí, lokalít a podporných zariadení vrátane dobudovania a riadenia zastarávania;
c)
vývoj budúcich generácií systému a rozvoj služieb uvedených v článku 2 ods. 5;
d)
certifikačné a štandardizačné úkony súvisiace s programom;
e)
poskytovanie služieb uvedených v článku 2 ods. 5 a ich uvádzanie na trh;
f)
všetky prvky podávajúce dôkaz o spoľahlivosti systému a jeho využívania;
g)
koordinačné činnosti týkajúce sa dosiahnutia osobitných cieľov v súlade s článkom 2 ods. 5 druhým a tretím pododsekom.
Článok 5
Kompatibilita a interoperabilita systémov
1. Systémy, siete a služby zriadené v rámci z programov Galileo a EGNOS sú z technického hľadiska vzájomne kompatibilné a interoperabilné.
2. Systémy, siete a služby zriadené v rámci programov Galileo a EGNOS sú kompatibilné a interoperabilné s inými systémami satelitnej navigácie, ako aj s konvenčnými navigačnými prostriedkami, ak sú takéto požiadavky na kompatibilitu a interoperabilitu ustanovené v medzinárodnej dohode uzavretej v súlade s článkom 29.
Článok 6
Vlastníctvo
Únia je vlastníkom všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci programov Galileo a EGNOS. Na tento účel sa v prípade potreby uzavrú s tretími stranami dohody týkajúce sa existujúcich vlastníckych práv.
Komisia zabezpečí prostredníctvom vhodného rámca optimálne využívanie majetku uvedeného v tomto článku; predovšetkým čo najefektívnejšie spravuje práva duševného vlastníctva súvisiace s programami Galileo a EGNOS, pričom zohľadňuje potrebu chrániť práva duševného vlastníctva Únie a dať im hodnotu, záujmy všetkých zainteresovaných strán a potrebu harmonického vývoja na trhoch i nových technológií. Na uvedený účel zabezpečí, aby zmluvy uzatvorené v rámci programov Galileo a EGNOS zahŕňali možnosť prevodu práv duševného vlastníctva alebo udeľovania licencie na využívanie produktov, ktoré sú výsledkom činnosti v rámci uvedených programov, tretím osobám.
KAPITOLA II
ROZPOČTOVÝ PRÍSPEVOK A MECHANIZMY
Článok 7
Činnosti
1. Rozpočtové prostriedky Únie určené na programy Galileo a EGNOS na obdobie rokov 2014 - 2020 podľa tohto nariadenia sa poskytujú na účely financovania činností súvisiacich s:
a)
dokončením fázy rozmiestňovania programu Galileo, ako sa uvádza v článku 3 písm. c);
b)
fázou využívania programu Galileo, ako sa uvádza v článku 3 písm. d);
c)
fázou využívania programu EGNOS uvedených v článku 4;
d)
riadením a monitorovaním programov Galileo a EGNOS.
2. Rozpočtové prostriedky Únie vyčlenené na programy Galileo a EGNOS sa v súlade s článkom 9 ods. 2 poskytujú aj na financovanie činností súvisiacich s výskumom a vývojom základných prvkov, akými sú čipové súbory a prijímače kompatibilné s programom Galileo.
3. Z rozpočtových prostriedkov Únie pridelených na programy Galileo a EGNOS sa hradia aj výdavky Komisie na činnosti v oblasti prípravy, monitorovania, kontroly, auditu a vyhodnocovania nevyhnutné na riadenie programov a uskutočňovanie osobitných cieľov uvedených v článku 2 ods. 4 a 5. Takéto výdavky môžu pokrývať najmä:
a)
štúdie a stretnutia expertov;
b)
informačné a komunikačné činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ priamo súvisia s cieľmi tohto nariadenia, a najmä vytvorenie súčinnosti s ostatnými relevantnými politikami Únie;
c)
siete informačných technológií (IT), ktorých cieľom je spracovanie alebo výmena informácií;
d)
akúkoľvek technickú alebo administratívnu pomoc Komisii na účely riadenia programov.
4. Náklady na programy Galileo a EGNOS a na ich jednotlivé fázy sú jasne identifikované. Komisia v súlade so zásadou transparentného hospodárenia každoročne informuje Európsky parlament, Radu a výbor uvedený v článku 36 (ďalej len „výbor“) o pridelení finančných prostriedkov Únie vrátane rezervy na nepredvídané výdavky na každú činnosť uvedenú v odseku 1, 2 a 3 tohto článku a o využití týchto prostriedkov.
Článok 8
Financovanie programov Galileo a EGNOS
1. V súlade s článkom 9 financuje Únia činnosti týkajúce sa programov Galileo a EGNOS uvedené v článku 7 ods. 1, 2 a 3 s cieľom splniť ciele vytýčené v článku 2 bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek príspevky z akéhokoľvek iného zdroja financovania vrátane tých, ktoré sú uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku.
2. Členské štáty môžu požiadať o dodatočné finančné prostriedky na programy Galileo a EGNOS, aby sa pokryli dodatočné prvky v konkrétnych prípadoch, pod podmienkou, že takéto dodatočné prvky nespôsobia žiadne finančné alebo technické zaťaženie alebo oneskorenie v predmetnom programe. Komisia na základe tejto žiadosti a v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 36 ods. 3 rozhodne, či boli splnené uvedené dve podmienky. Komisia informuje Európsky parlament, Radu a výbor o akýchkoľvek vplyvoch uplatňovania tohto odseku na programy Galileo a EGNOS.
3. Dodatočnými finančnými prostriedkami môžu na programy Galileo a EGNOS prispievať aj tretie krajiny a medzinárodné organizácie. Podmienky a podrobné pravidlá ich prispievania sa stanovujú v medzinárodných dohodách uvedených v článku 29.
4. Dodatočné finančné prostriedky uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 9
Zdroje
1. Finančné krytie na vykonávanie činností uvedených v článku 7 ods. 1, 2 a 3 a na pokrytie rizík súvisiacich s uvedenými činnosťami v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je7 071,73 miliónov EUR v bežných cenách.
Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.
Suma uvedená v prvom pododseku sa rozdelí na tieto kategórie výdavkov v bežných cenách:
a)
na činnosti uvedené v článku 7 ods. 1) písm. a) 1 930 miliónov EUR;
b)
na činnosti uvedené v článku 7 ods. 1) písm. b) 3 000 miliónov EUR;
c)
na činnosti uvedené v článku 7 ods. 1) písm. c) 1 580 miliónov EUR;
d)
na činnosti uvedené v článku 7 ods. 1) písm. d) a v článku 7 ods. 3) 561,73 miliónov EUR.
2. Bez toho, aby boli dotknuté sumy pridelené na vývoj aplikácií založených na systémoch v rámci programu Horizont 2020, sa z rozpočtových prostriedkov vyčlenených na programy Galileo a EGNOS vrátane pripísaných príjmov financujú činnosti uvedené v článku 7 ods. 2 až do výšky 100 miliónov EUR v bežných cenách.
3. Komisia môže prerozdeliť finančné prostriedky z jednej kategórie výdavkov, ako je stanovené v odseku 1 treťom pododseku písm. a) až d), do inej až do najviac 10 % sumy uvedenej v odseku 1 prvom pododseku. Ak prerozdelenie dosiahne celkovú sumu vyššiu ako 10 % sumy uvedenej v odseku 1 prvom pododseku, Komisia konzultuje s výborom v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 36 ods. 2.
Komisia informuje Európsky parlament a Radu o každom presune prostriedkov medzi kategóriami výdavkov.
4. Tieto rozpočtové prostriedky sa používajú v súlade s uplatniteľnými ustanoveniami tohto nariadenia a nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
5. Viazané rozpočtové prostriedky na programy Galileo a EGNOS sa poskytujú v ročných splátkach.
6. Komisia spravuje rozpočtové zdroje uvedené v odseku 1 transparentne a nákladovo účinne. Komisia každoročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovanej stratégii riadenia nákladov.
Článok 10
Príjmy plynúce z programov Galileo a EGNOS
1. Príjmy plynúce z využívania systémov vyberá Únia, odvádzajú sa do rozpočtu Únie a prideľujú sa na programy Galileo a EGNOS a najmä na cieľ uvedený v článku 2 ods. 1. Ak sa ukáže, že príjmy presahujú rámec toho, čo je potrebné na financovanie fáz využívania programov, akúkoľvek úpravu zásady prideľovania musí na návrh Komisie schváliť Európsky parlament a Rada.
2. V zmluvách uzatvorených so subjektmi zo súkromného sektora sa môže ustanoviť mechanizmus rozdeľovania príjmov.
3. Úroky získané z predbežného financovania vyplateného subjektom, ktoré sú nepriamo zodpovedné za plnenie rozpočtu, sa priradia k činnostiam, ktoré sú predmetom dohody o delegovaní alebo zmluvy uzatvorenej medzi Komisiou a dotknutým subjektom. V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia subjekty nepriamo zodpovedné za plnenie rozpočtu otvoria účty, ktoré umožnia identifikáciu finančných prostriedkov a príslušných úrokov.
KAPITOLA III
VEREJNÁ SPRÁVA PROGRAMOV GALILEO a EGNOS
Článok 11
Zásady správy programov Galileo a EGNOS
Verejná správa programov Galileo a EGNOS sa zakladá na týchto zásadách:
a)
prísne rozdelenie úloh a povinností medzi jednotlivé zúčastnené subjekty, najmä medzi Komisiu, Agentúru pre európsky GNSS a agentúru ESA, pričom hlavnú zodpovednosť nesie Komisia;
b)
lojálna spolupráca medzi subjektmi uvedenými v písm. a) a členskými štátmi;
c)
dôsledná kontrola programov vrátane striktného dodržiavania nákladov a harmonogramu všetkými zapojenými subjektmi v rámci ich oblastí zodpovednosti so zreteľom na ciele programov Galileo a EGNOS;
d)
optimalizácia a racionalizácia používania existujúcich štruktúr s cieľom vyhnúť sa akémukoľvek zdvojovaniu technických znalostí;
e)
využitie osvedčených systémov a techník projektového riadenia na dohľad nad vykonávaním programov Galileo a EGNOS so zreteľom na osobitné požiadavky a s podporou odborníkov v tejto oblasti.
Článok 12
Úloha Komisie
1. Komisia nesie celkovú zodpovednosť za programy Galileo a EGNOS. Riadi finančné prostriedky, ktoré boli poskytnuté na základe tohto nariadenia a dohliada na vykonávanie všetkých činností programov, najmä pokiaľ ide o ich náklady, časový harmonogram a výkonnosť.
2. Okrem celkovej zodpovednosti uvedenej v článku 1 a špecifických úloh uvedených v tomto nariadení Komisia:
a)
zabezpečuje jasné rozdelenie úloh medzi jednotlivé subjekty zapojené do programov Galileo a EGNOS a najmä prostredníctvom dohôd o delegovaní zveruje na tento účel Agentúre pre európsky GNSS a agentúre ESA úlohy uvedené v článku 14 ods. 2 a v článku 15 v uvedenom poradí;
b)
zabezpečuje včasné vykonávanie programov Galileo a EGNOS v rozsahu zdrojov vyčlenených pre programy a v súlade s cieľmi programov uvedenými v článku 2.
Na tento účel zriaďuje a zavádza vhodné nástroje a štrukturálne opatrenia potrebné na identifikáciu, kontrolu, zmierňovanie a monitorovanie rizík spojených s programami;
c)
riadi v mene Únie a v rámci svojej pôsobnosti vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami;
d)
poskytuje členským štátom a Európskemu parlamentu včas príslušné informácie týkajúce sa programov Galileo a EGNOS, najmä pokiaľ ide o riadenie rizík, celkové náklady, ročné prevádzkové náklady každej významnej položky infraštruktúry programu Galileo, príjmy, harmonogram a výkon, ako aj prehľad vykonávania systémov a techník projektového riadenia uvedených v článku 11 písm. e);
e)
hodnotiť možnosti propagácie a zabezpečenia využívania európskych satelitných navigačných systémov v jednotlivých odvetviach hospodárstva, a to i prostredníctvom analýzy spôsobu, ako možno využívať výhody plynúce z týchto systémov.
3. So zreteľom na plynulý priebeh fáz rozmiestňovania a využívania programu Galileo a fázy využívania programu EGNOS, ktoré sú uvedené v článkoch 3 a 4, Komisia podľa potreby prijme nevyhnutné opatrenia na:
a)
riadenie a zmenšenie rizík spojených s priebehom programov Galileo a EGNOS;
b)
vymedzenie fáz rozhodovania rozhodujúcich pre hodnotenie vykonávania programov;
c)
určenie lokalizácie pozemnej infraštruktúry systémov v súlade s bezpečnostnými požiadavkami a v nadväznosti na otvorený a transparentný proces a zabezpečenie jej fungovania;
d)
určenie technických a prevádzkových špecifikácií potrebných na plnenie funkcií uvedených v článku 2 ods. 4 písm. b) a c) a na vykonávanie vývoja systémov.
Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 36 ods. 3.
Článok 13
Bezpečnosť systémov a ich prevádzky
1. Komisia zaistí bezpečnosť programov Galileo a EGNOS, a to i bezpečnosť systémov a ich prevádzky. Na tento účel Komisia:
a)
zohľadňuje potrebu dohľadu a integrácie v rámci všetkých programov týkajúcich sa bezpečnostných požiadaviek a noriem;
b)
zabezpečuje, aby celkový vplyv uvedených požiadaviek a noriem podporoval úspešný priebeh programov, najmä pokiaľ ide o náklady, riadenie rizika a harmonogram;
c)
ustanovuje mechanizmy koordinácie medzi jednotlivými zúčastnenými subjektmi;
d)
zohľadňuje platné bezpečnostné normy a požiadavky s cieľom neznížiť všeobecnú mieru bezpečnosti a neovplyvniť fungovanie existujúcich systémov založené na týchto normách a požiadavkách.
2. Bez toho, aby boli dotknuté články 14 a 16 tohto nariadenia a článok 8 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1104/2011/EÚ, Komisia prijíma delegované akty v súlade s článkom 35, v ktorých sa ustanovujú ciele na vysokej úrovni potrebné na zaistenie bezpečnosti programov Galileo a EGNOS uvedených v odseku 1.
3. Komisia stanoví potrebné technické špecifikácie a iné opatrenia na dosiahnutie hlavných cieľov uvedených v ods. 2. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 36 ods. 3.
4. V súlade s článkom 2 ods. 2 rozhodnutia 2010/427/EÚ Komisii naďalej pomáha pri výkone jej úloh v oblasti vonkajších vzťahov ESVČ.
Článok 14
Úloha Agentúry pre európsky GNSS
1. V súlade s usmerneniami Komisie Agentúra pre európsky GNSS:
a)
zabezpečuje, pokiaľ ide o bezpečnosť programov Galileo a EGNOS a bez toho, aby boli dotknuté články 13 a 16:
i)
bezpečnostnú akreditáciu v súlade s kapitolou III nariadenia (EÚ) č. 912/2010 prostredníctvom svojej Rady pre bezpečnostnú akreditáciu; na tento účel bude iniciovať bezpečnostné postupy, dohliadať na ich vykonávanie a vykoná audity bezpečnosti systému;
ii)
prevádzku strediska na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) č. 912/2010 článku 6 písm. d), a to v súlade s normami a požiadavkami uvedenými v článku 13 daného nariadenia a pokynmi podľa jednotnej akcie 2004/552/SZBP;
b)
plní úlohy ustanovené v článku 5 rozhodnutia č. 1104/2011/EÚa pomáha Komisii v súlade s článkom 8 ods. 6 tohto rozhodnutia;
c)
v rámci fáz rozmiestňovania a využívania program Galileo a fázy využívania programu EGNOS prispieva k propagovaniu služieb uvedených v článku 2 ods. 4 a 5 a ich uvádzania na trh, a to i prostredníctvom vykonávania potrebnej analýzu trhu, najmä prostredníctvom správy, o trhu pre aplikácie a služby, ktorú každoročne vypracuje Agentúra pre európske GNSS, nadviazaním úzkych kontaktov z používateľmi a potenciálnymi používateľmi systémov s cieľom zhromaždiť informácie o ich potrebách, sledovaním vývoja na podradených trhoch satelitnej navigácie a vypracovaním akčného plánu zameraného na prijatie služieb uvedených v článku 2 ods. 4 a 5 spoločenstvom používateľov, ktoré zahŕňajú najmä príslušné normalizačné a certifikačné činnosti.
2. Agentúra pre európsky GNSS plní aj iné úlohy súvisiace s vykonávaním programov vrátane úloh riadenia programov Galileo a EGNOS a zodpovedá za ne. Týmito úlohami ju Komisia poverí prostredníctvom dohody o delegovaní prijatej na základe rozhodnutia o delegovaní v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a tieto úlohy zahŕňajú:
a)
prevádzkové činnosti vrátane riadenia infraštruktúry systémov, údržby a neustáleho zdokonaľovania a obnovy systémov, certifikačných a štandardizačných úkonov v rámci programov a s poskytovaním služieb uvedených v článku 2 ods. 4 a 5;
b)
vývojové činnosti a činnosti rozmiestňovania súvisiace s vývojom a budúcimi generáciami systémov a prispievanie k vymedzeniu vývoja služieb vrátane obstarávania;
c)
podporu rozvoja aplikácií a služieb založených na systémoch, ako aj zvyšovanie povedomia o uvedených aplikáciách a službách vrátane určovania, prepájania a koordinácie siete európskych centier excelentnosti v oblasti aplikácií a služieb GNSS, využitie odborných znalostí verejného a súkromného sektora a hodnotiace opatrenia týkajúce sa tejto propagácie a zvyšovania povedomia;
d)
podpora rozvoja základných prvkov, akými sú čipové súbory a prijímače podporované programom Galileo.
3. Dohoda o delegovaní uvedených v ods. 2 Agentúre pre európsky GNSS s osobitným odkazom na verejného obstarávateľa poskytuje vhodnú úroveň samostatnosti a právomocí v rámci rozsahu pôsobnosti článku 58 ods. 1 písm. c) a článku 60 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Okrem toho sa v nej ustanovia všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými Agentúre pre európsky GNSS, a najmä činnosti, ktoré sa majú vykonať, súvisiace financovanie, postupy riadenia, opatrenia na monitorovanie a kontrolu, opatrenia uplatniteľné v prípade nedostatočného plnenia zmlúv z hľadiska nákladov, harmonogramu a realizácie, a pravidlá týkajúce sa vlastníctva všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku.
Opatrenia na monitorovanie a kontrolu stanovia najmä schému prognózy predbežných nákladov, systematické informovanie Komisie o nákladoch a harmonograme a v prípade rozdielu medzi stanovenými rozpočtami, výkonnosťou a harmonogramom aj nápravné opatrenia, ktorými sa zaručí vybudovanie infraštruktúry v rozsahu pridelených rozpočtov.
4. Agentúra pre európsky GNSS uzavrie s agentúrou ESA pracovné dojednania, ktoré sú potrebné na plnenie ich príslušných úloh v rámci tohto nariadenia pre fázu využívania programov Galileo a EGNOS. Komisia informuje Európsky parlament, Radu a výbor o takýchto pracovných dojednaniach uzavretých Agentúrou pre európsky GNSS a o ich prípadných zmenách. Agentúra pre európsky GNSS môže vždy, ak je to vhodné, zvážiť, že sa obráti na iné podniky verejného alebo súkromného sektora.
5. Okrem úloh uvedených v odsekoch 1 a 2 a v rozsahu pôsobnosti svojho poslania Agentúra pre európsky GNSS poskytuje Komisii svoje odborné znalosti a všetky informácie potrebné na plnenie jej úloh v rámci tohto nariadenia vrátane hodnotenia možnosti podpory a zabezpečenia využitia systémov uvedených v článku 12 ods. 2 písm. e).
6. Rozhodnutie o delegovaní uvedené v odseku 2 tohto článku sa prekonzultuje s výborom a v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 36 ods. 2. Európsky parlament, Rada a výbor sú vopred informovaní o dohodách o delegovaní, ktoré majú uzavrieť Únia zastúpená Komisiou a Agentúra pre európsky GNSS.
7. Komisia oznámi Európskemu parlamentu, Rade a výboru predbežné a konečné výsledky vyhodnotenia verejných súťaží a zmlúv s podnikmi súkromného sektora vrátane informácií o zadávaní zákaziek subdodávateľom.
Článok 15
Úloha Európskej vesmírnej agentúry
1. V súvislosti s fázou rozmiestňovania programu Galileo v zmysle článku 3 písm. c) Komisia bezodkladne uzavrie s agentúrou ESA dohodu o delegovaní, v ktorej sa podrobne uvedú úlohy tejto agentúry, najmä pokiaľ ide o navrhovanie a vývoj systému a jeho obstarávanie. Dohoda o delegovaní s agentúrou ESA sa uzavrie na základe rozhodnutia o delegovaní prijatého Komisiou v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Pokiaľ si to vyžaduje plnenie úloh a rozpočtu, ktoré sú predmetom delegovania, v dohode o delegovaní sa stanovia všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými agentúre ESA, a najmä činnosti, ktoré sa majú vykonať, pokiaľ ide o navrhovanie systému, vývoj a obstarávanie, súvisiace financovanie, postupy riadenia, opatrenia na monitorovanie a kontrolu, opatrenia uplatniteľné v prípade nedostatočného vykonávania zmlúv z hľadiska nákladov, harmonogramu a výkonnosti, ako aj pravidlá týkajúce sa vlastníctva všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku.
Opatrenia na monitorovanie a kontrolu stanovia najmä schému prognózy predbežných nákladov, systematické informovanie Komisie o nákladoch a harmonograme a v prípade rozdielu medzi stanovenými rozpočtami, priebehom plnenia a harmonogramom nápravné opatrenia, ktorými sa zaručí vybudovanie infraštruktúr v rozsahu pridelených rozpočtov.
2. Rozhodnutie o delegovaní uvedené v odseku 1 tohto článku sa prekonzultuje s výborom v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 36 ods. 2. Európsky parlament, Rada a výbor budú vopred informovaní o dohode o delegovaní, ktorú majú uzavrieť Únia zastúpená Komisiou a ESA.
3. Komisia oznámi Európskemu parlamentu, Rade a výboru predbežné a konečné výsledky vyhodnotenia verejných súťaží a zmlúv s podnikmi, ktoré ESA uzavrie, vrátane informácií o zadávaní zákaziek subdodávateľom.
4. Pokiaľ ide o fázu využívania programov Galileo a EGNOS uvedených v článku 3 písm. d) a článku 4, pracovné dojednania medzi Agentúrou pre európsky GNSS a agentúrou ESA uvedené v článku 14 ods. 4 sa zaoberajú úlohou agentúry ESA počas uvedenej fázy a jej spolupráce s Agentúrou pre európsky GNSS, najmä pokiaľ ide o:
a)
koncepciu, návrh, verejné obstarávanie, monitorovanie a validáciu v rámci vývoja budúcich generácií systémov;
b)
technickú podporu v rámci prevádzky a údržby existujúcej generácie systémov.
Uvedené dojednania sú v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a s opatreniami, ktoré ustanovila Komisia v súlade s článkom 12 ods. 3.
5. Bez toho, aby tým bola dotknutá dohoda o delegovaní a pracovné dojednania uvedené v odsekoch 1 a 4, Komisia môže od agentúry ESA požadovať technické znalosti a informácie, ktoré potrebuje na plnenie svojich úloh podľa tohto nariadenia.
KAPITOLA IV
ASPEKTY SÚVISIACE S BEZPEČNOSŤOU ÚNIE A JEJ ČLENSKÝCH ŠTÁTOV
Článok 16
Jednotná akcia
Vo všetkých prípadoch, keď prevádzka systémov môže mať vplyv na bezpečnosť Únie alebo jej členských štátov, sa uplatnia postupy ustanovené jednotnou akciou 2004/552/SZBP.
Článok 17
Uplatňovanie predpisov o utajovaných skutočnostiach
V rozsahu tohto nariadenia:
a)
každý členský štát zabezpečí, aby jeho vnútroštátne bezpečnostné predpisy poskytovali stupeň ochrany utajovaných skutočností EÚ, ktorý je rovnocenný stupňu, aký poskytujú bezpečnostné predpisy uvedené v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom a bezpečnostné predpisy Rady stanovené v prílohe k rozhodnutiu Rady 2013/488/EÚ;
b)
členské štáty bezodkladne informujú Komisiu o vnútroštátnych bezpečnostných predpisoch uvedených v písmene a);
c)
fyzické osoby s pobytom a právnické osoby usadené v tretích krajinách môžu narábať s utajovanými skutočnosťami EÚ týkajúcimi sa programov Galileo a EGNOS, len ak sa na ne v týchto krajinách vzťahujú bezpečnostné predpisy zabezpečujúce aspoň taký stupeň ochrany, aký zaručujú bezpečnostné predpisy Komisie ustanovené v prílohe k rozhodnutiu 2001/844/ES, ESUO, Euratom a bezpečnostné predpisy Rady ustanovené v prílohách k rozhodnutiu 2013/488/EÚ. Rovnocennosť bezpečnostných predpisov uplatňovaných v tretích krajinách alebo medzinárodných organizáciách sa vymedzí v dohode o bezpečnosti informácií medzi Úniou a danou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou, a to v súlade s postupom ustanoveným v článku 218 ZFEÚ a so zreteľom na článok 13 rozhodnutia 2013/488/EÚ;
d)
bez toho, aby bol dotknutý článok 13 rozhodnutia 2013/488/EÚ a predpisy, ktorými sa riadi oblasť priemyselnej bezpečnosti, uvedené v prílohe k rozhodnutiu 2001/844/ES, ESUO, Euratom, sa fyzickým osobám alebo právnickým osobám, tretím krajinám alebo medzinárodným organizáciám môže podľa potreby a na individuálnom základe poskytnúť prístup k utajovaným skutočnostiam EÚ, a to podľa povahy a obsahu takýchto skutočností, príjemcovej potreby poznať takéto skutočnosti a stupňa výhodnosti pre Úniu.
KAPITOLA V
VEREJNÉ OBSTARÁVANIE
ODDIEL 1
Všeobecné ustanovenia týkajúce sa verejných zákaziek uzavretých v rámci fáz rozmiestňovania a využívanie programu galileo a fázy rozmiestňovania programu egnos
Článok 18
Všeobecné zásady
Bez toho, aby boli dotknuté opatrenia potrebné na ochranu základných záujmov Únie v oblasti bezpečnosti alebo verejnej bezpečnosti alebo na splnenie požiadaviek Únie na kontrolu vývozu, sa vo fázach rozmiestňovania a využívania programu Galileo a vo fáze využívania programu EGNOS uplatňuje nariadenie (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Okrem toho sa vo fázach rozmiestňovania a využívania programu Galileo a vo fáze využívania programu EGNOS uplatňujú tieto všeobecné zásady: otvorený prístup a spravodlivá hospodárska súťaž v celom odvetvovom dodávateľskom reťazci, verejné súťaže na základe transparentných a aktualizovaných informácií, jasné oznamovanie uplatniteľných pravidiel verejného obstarávania, výberových kritérií a kritérií prideľovania zákaziek a akýchkoľvek ďalších relevantných informácií v záujme zabezpečenia rovnakých podmienok pre všetkých potenciálnych uchádzačov.
Článok 19
Konkrétne ciele
Počas postupu verejného obstarávania budú verejní obstarávatelia vo svojich výzvach na predkladanie ponúk sledovať tieto ciele:
a)
presadzovanie čo najširšej a čo najviac otvorenej účasti všetkých podnikov, najmä nových subjektov a MSP, v celej Únii, a to aj tým, že uchádzači sa budú nabádať k zadávaniu zákaziek subdodávateľom;
b)
zamedzenie možnému zneužívaniu dominantného postavenia a závislosti od jedného dodávateľa;
c)
využitie predchádzajúcich investícií verejného sektora a získaných poznatkov, ako aj skúseností a odborných znalostí subjektov priemyslu vrátane tých, ktoré sa získali počas fázy vymedzenia, fázy vývoja a validácie a fázy rozmiestňovania programov Galileo a EGNOS, pričom je potrebné zabezpečiť dodržiavanie pravidiel konkurenčnej verejnej súťaže;
d)
využitie viacerých zdrojov vždy, keď je to vhodné, aby sa zabezpečilo lepšie celkové riadenie programov Galileo a EGNOS, ich nákladov a harmonogramu;
e)
zohľadnenie vždy, keď je to vhodné, celkových nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania.
ODDIEL 2
Osobitné ustanovenia týkajúce sa verejného obstarávania uskutočňovaného v rámci fáz rozmiestňovania a využívania programu galileo a fázy rozmiestňovania programu egnos
Článok 20
Stanovenie spravodlivých súťažných podmienok
Verejný obstarávateľ prijme vhodné opatrenia na stanovenie spravodlivých súťažných podmienok v prípade, že predchádzajúca účasť podniku na činnostiach súvisiacich s činnosťami, ktoré sú predmetom verejnej súťaže:
a)
môže tento podnik značne zvýhodniť z hľadiska dôverných informácií a teda vyvolať obavy, či bude dodržaná zásada rovnakého zaobchádzania; alebo
b)
má vplyv na obvyklé súťažné podmienky alebo na nestrannosť a objektívnosť alebo plnenie zmlúv.
Uvedené opatrenia nebudú narúšať hospodársku súťaž, alebo ohrozovať rovnosť zaobchádzania alebo dôvernosť zozbieraných informácií o podnikoch, ich obchodných vzťahoch a štruktúre ich nákladov. V tejto súvislosti uvedené opatrenia prihliadajú na druh a podmienky navrhovanej zmluvy.
Článok 21
Bezpečnosť informácií
Ak ide o zákazky, ktoré zahŕňajú, vyžadujú si a/alebo obsahujú utajované skutočnosti, verejný obstarávateľ upresní v súťažných podkladoch opatrenia a požiadavky potrebné na to, aby sa zaistila bezpečnosť týchto utajovaných skutočností na požadovanej úrovni.
Článok 22
Spoľahlivosť dodávok
Verejní obstarávateľ upresní v súťažných podkladoch svoje požiadavky vo vzťahu k spoľahlivosti dodávok a poskytovania služieb na realizáciu zákazky.
Článok 23
Zákazky rozdelené na podmienené časti
1. Verejný obstarávateľ môže uskutočniť obstarávanie formou zákazky rozdelenej na podmienené časti.
2. Zákazka rozdelená na podmienené časti obsahuje pevnú časť, na ktorú sa vzťahuje rozpočtový záväzok, z ktorého vyplynie pevný záväzok vykonávať práce a poskytovať služby zmluvne dohodnuté pre danú časť, a jednu alebo niekoľko častí podmienených z hľadiska rozpočtu a vykonávania. V súťažných podkladoch sa uvedú informácie špecifické pre zákazky rozdelené na podmienené časti. Vymedzí sa v nich najmä predmet zákazky, cena zákazky a pravidlá uskutočnenia prác, dodávok a služieb v rámci jednotlivých častí.
3. Výkony uskutočňované v rámci pevnej časti zákazky tvoria súdržný celok; to isté platí pre výkony uskutočňované v rámci jednotlivých podmienených častí so zreteľom na výkony uskutočnené v rámci všetkých predchádzajúcich častí.
4. Plnenie každej podmienenej časti zákazky podlieha rozhodnutiu verejného obstarávateľa oznámenému dodávateľovi za podmienok stanovených v zmluve. V prípade oneskoreného potvrdenia podmienenej časti zákazky alebo jej nepotvrdenia má dodávateľ nárok na náhradu za čakanie alebo za nedodržanie zmluvy.
5. Ak so zreteľom na osobitnú časť verejný obstarávateľ skonštatuje, že práce, dodávky alebo služby dohodnuté pre túto časť neboli dokončené, môže žiadať náhradu škody a vypovedať zmluvu, ak to zmluva umožňuje a za podmienok v nej ustanovených.
Článok 24
Zákazky s nákladovo kalkulovanou cenou
1. Verejný obstarávateľ si môže zvoliť zákazku s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých výkonov alebo ich časti v rozsahu cenového stropu za podmienok ustanovených v odseku 2.
Cenu, ktorá sa má zaplatiť za takéto zákazky, tvorí náhrada všetkých skutočných výdavkov, ktoré vznikli dodávateľovi v súvislosti s plnením zákazky, ako sú výdavky na pracovnú silu, materiál, spotrebný materiál a používanie zariadení a infraštruktúr nevyhnutných na plnenie zákazky. K týmto výdavkom sa pripočíta buď paušálna suma pokrývajúca všeobecné výdavky a zisk, alebo suma pokrývajúca všeobecné výdavky a odmena v závislosti od splnenia cieľov týkajúcich sa dosiahnutia výsledkov a dodržania harmonogramu.
2. Verejný obstarávateľ si môže zvoliť zmluvu s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých výkonov alebo ich časti v prípade, že objektívne nie je možné presne stanoviť pevnú cenu a možno primerane preukázať, že takáto pevná cena by bola neobvykle vysoká kvôli neistote súvisiacej s realizáciou zákazky, pretože:
a)
zákazka sa vzťahuje na prvky, ktoré sú veľmi komplexné alebo sa v spojitosti s nimi využíva nová technológia, a preto sú s ňou spojené značné technické riziká; alebo
b)
činnosti, ktoré sú predmetom zákazky, musia z prevádzkových dôvodov začať bezodkladne, aj keď ešte nemožno stanoviť celkovú pevnú a konečnú cenu, pretože jestvujú značné riziká alebo plnenie zmluvy sčasti závisí od plnenia iných zmlúv.
3. Cenovým stropom je v prípade zmluvy s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo časti výkonov maximálna splatná cena. Možno ju prekročiť len vo výnimočných, riadne odôvodnených prípadoch a s predchádzajúcim súhlasom verejného obstarávateľa.
4. V súťažných podkladoch v rámci postupu verejného obstarávania týkajúceho sa zákaziek s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo časti výkonov sa spresnia:
a)
povaha zákazky, t. j. že je to zákazka s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo časti výkonov v rozsahu cenového stropu;
b)
v prípade zákazky s nákladovo kalkulovanou cenou časti výkonov položky zákazky, ktoré sú zahrnuté do kontrolovaných nákladov;
c)
výška cenového stropu;
d)
kritériá na vyhodnotenie ponuky, na základe ktorých sa musí dať posúdiť pravdepodobnosť dodržania plánovaného rozpočtu, nahraditeľných nákladov, mechanizmov určenia uvedených nákladov, zisku uvedeného v ponuke;
e)
druh sumy uvedenej v odseku 1, ktorá sa pripočíta k výdavkom;
f)
pravidlá a postupy zisťovania oprávnenosti nákladov na plnenie zmluvy plánovaných uchádzačom v súlade so zásadami uvedenými v odseku 5;
g)
účtovné pravidlá, ktorými sa musia riadiť uchádzači;
h)
parametre zmeny v prípade zmluvy s nákladovo kalkulovanou cenou časti výkonov, ktorá sa má zmeniť na zmluvu s pevnou a konečnou cenou.
5. Náklady dodávateľa vynaložené počas plnenia zmluvy s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo časti výkonov sú oprávnené iba v prípade, ak:
a)
boli skutočne vynaložené počas trvania zmluvy, s výnimkou nákladov na zariadenia, infraštruktúry a nehmotný majetok nevyhnutný na plnenie zmluvy, ktoré možno považovať za oprávnené v celom rozsahu ich kúpnej hodnoty;
b)
sú uvedené v plánovanom rozpočte, ktorý bol prípadne upravený dodatkami k pôvodnej zmluve;
c)
sú nevyhnutné na plnenie zmluvy;
d)
vyplývajú z plnenia zmluvy a boli vynaložené v súvislosti s ňou;
e)
dajú sa identifikovať, overiť, vykázať v účtovníctve dodávateľa a určiť v súlade s účtovnými normami uvedenými v technických špecifikáciách a v zmluve;
f)
sú v súlade s ustanoveniami platných daňových právnych predpisov a právnych predpisov sociálneho zabezpečenia;
g)
neodchyľujú sa od podmienok zmluvy;
h)
sú primerané, opodstatnené a vyhovujú požiadavkám riadneho finančného hospodárenia, najmä pokiaľ ide o hospodárnosť a efektívnosť.
Dodávateľ zodpovedá za zúčtovanie svojich nákladov, riadne vedenie svojich účtovných kníh alebo akéhokoľvek iného dokumentu potrebného na preukázanie skutočnosti, že náklady, o ktorých náhradu žiada, mu skutočne vznikli a sú v súlade so zásadami stanovenými v tomto článku. Náklady, ktoré dodávateľ nemôže preukázať, sa považujú za neoprávnené a ich náhrada bude zamietnutá.
6. Verejný obstarávateľ zodpovedá za nasledujúce úlohy, aby zaistil riadne plnenie zmlúv s nákladovo kalkulovanou cenou:
a)
určenie, čo možno najrealistickejší cenový strop, pričom vezme do úvahy flexibilitu potrebnú na zohľadnenie technických rizík;
b)
zmena zmluvy s nákladovo kalkulovanou cenou časti výkonov na zmluvu s celkovou pevnou a konečnou cenou hneď, ako bude počas plnenia zmluvy možné stanoviť takúto pevnú a konečnú cenu; na tento účel určí parametre zmeny, na základe ktorých sa uzavretá zmluva s nákladovo kalkulovanou cenou zmení na zmluvu s pevnou a konečnou cenou;
c)
prijatie opatrení na monitorovanie a kontrolu, ktorými ustanoví najmä schému zálohových platieb na úhradu nákladov;
d)
určenie príslušných zásad, nástrojov a postupov na plnenie zmluvy, najmä na účely zistenia a kontroly oprávnenosti nákladov vynaložených dodávateľom alebo jeho subdodávateľmi počas plnenia zmluvy a na účely pripojenia dodatkov k zmluve;
e)
kontrola, či sa dodávateľ a jeho subdodávatelia riadia účtovnými normami stanovenými v zmluve a povinnosťou predložiť preukazné účtovné doklady;
f)
nepretržitá kontrola účinnosti zásad, nástrojov a postupov uvedených v písm. d) počas plnenia zmluvy.
Článok 25
Dodatky
Verejný obstarávateľ a dodávatelia môžu zmeniť zmluvu dodatkom za predpokladu, že dodatok spĺňa všetky tieto podmienky:
a)
nemení predmet zmluvy;
b)
nenarúša ekonomickú rovnováhu zmluvy;
c)
nezavádza podmienky, ktoré by umožnili, ak by boli na začiatku stanovené v súťažných podkladoch, prijatie iných ako pôvodných uchádzačov, alebo výber inej ako pôvodne vybranej ponuky.
Článok 26
Zadanie zákazky subdodávateľom
1. Verejný obstarávateľ požiada uchádzača, aby prostredníctvom konkurenčnej verejnej súťaže na primeraných úrovniach zadávania zákazky subdodávateľom zadal časť zákazky subdodávateľom - spoločnostiam, ktoré nepatria do skupiny uchádzača, najmä novým účastníkom a malým a stredným podnikom.
2. Verejný obstarávateľ uvedie požadovanú časť zákazky, ktorá sa má zadať subdodávateľom, v podobe minimálneho a maximálneho percentuálneho podielu. Verejný obstarávateľ zabezpečí, aby takéto percentuálne podiely boli primerané cieľu a hodnote zákazky, a vezme do úvahy povahu dotknutého odvetvia činnosti, a najmä zistený stav hospodárskej súťaže a priemyselného potenciálu.
3. Ak uchádzač vo svojej ponuke uvedie, že nemá v úmysle zadať žiadnu časť zákazky subdodávateľom alebo zadá subdodávateľom podiel, ktorý je menší ako minimálny podiel uvedený v odseku 1a, verejnému obstarávateľovi poskytne dôvody takéhoto postupu. Verejný obstarávateľ predloží uvedenú informáciu Komisii.
4. Verejný obstarávateľ môže odmietnuť subdodávateľov, ktorých vybral záujemca vo fáze pridelenia pôvodnej zmluvy alebo uchádzač počas plnenia zmluvy. Toto odmietnutie, ktoré môže byť založené len na kritériách výberu uchádzačov pre pôvodnú zmluvu, odôvodní písomne.
KAPITOLA VI
RÔZNE USTANOVENIA
Článok 27
Plánovanie
Komisia zostavuje ročný pracovný program formou vykonávacieho plánu hlavných činností, ktoré sú potrebné na splnenie osobitných cieľov programu Galileo stanovených v článku 2 ods. 4 podľa fáz, ktoré sú stanovené v článku 3, a osobitných cieľov programu EGNOS stanovených v článku 2 ods. 5. Ročný pracovný program poskytuje aj financovanie týchto činností.
Uvedené vykonávacie opatrenia sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 36 ods. 3.
Článok 28
Opatrenia členských štátov
Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie dobrého fungovania programov Galileo a EGNOS vrátane opatrení na zaistenie ochrany pozemných staníc zriadených na ich území, pričom tieto opatrenia sú minimálne rovnocenné s opatreniami požadovanými na ochranu európskych kritických infraštruktúr v zmysle ustanovení smernice Rady 2008/114/ES (18). Členské štáty neprijmú žiadne opatrenia, ktoré by mohli poškodiť programy alebo služby poskytované prostredníctvom ich využívania, najmä pokiaľ ide o kontinuitu prevádzky infraštruktúr.
Článok 29
Medzinárodné dohody
Únia môže v rámci programov Galileo a EGNOS uzatvárať s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami dohody, najmä dohody o spolupráci v súlade s postupom podľa článku 218 ZFEÚ.
Článok 30
Technická pomoc
Na účely vykonávania úloh technickej povahy uvedených v článku 12 ods. 2 Komisia môže využívať nevyhnutnú technickú pomoc, osobitne schopnosti a odborné znalosti príslušných vnútroštátnych agentúr pre oblasť vesmíru a pomoc nezávislých expertov a subjektov schopných poskytovať nezávislé analýzy a stanoviská o priebehu programov Galileo a EGNOS.
Rovnakú technickú pomoc môžu okrem Komisie využívať aj podniky zapojené do verejnej správy programov, najmä Agentúra pre európsky GNSS a agentúra ESA pri plnení úloh, ktoré im boli zverené na základe tohto nariadenia.
Článok 31
Ochrana osobných údajov a súkromia
1. Komisia zabezpečí, aby pri navrhovaní, zavádzaní a využívaní systémov bola zaručená ochrana osobných údajov a súkromia a aby jej primerané záruky boli začlenené do týchto systémov.
2. Každé spracovanie osobných údajov v rámci vykonávania úloh a činností ustanovených týmto nariadením sa vykonáva v súlade s platným právom v oblasti ochrany osobných údajov, najmä nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (19) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (20).
Článok 32
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie pri vykonávaní činností financovaných podľa tohto nariadenia, a to prostredníctvom uplatňovania opatrení na predchádzanie podvodom, korupcii a akejkoľvek inej nezákonnej činnosti formou účinných kontrol a v prípade zistenia nezrovnalostí formou vymáhania neoprávnene vyplatených súm a prípadne uplatňovaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov sú oprávnení vykonávať audity na základe dokladov a kontroly na mieste u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorí na základe tohto nariadenia získali finančné prostriedky Únie.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v prípade hospodárskych subjektov, na ktorých sa takéto financovanie vzťahuje priamo alebo nepriamo, v súlade s ustanoveniami a postupmi ustanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (21) a nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (22), s cieľom preukázať prípadnú existenciu sprenevery, korupčného konania alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Únie v spojitosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o pridelení grantu alebo zmluvou o financovaní Úniou.
Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek, medzinárodné dohody uzavreté s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o pridelení grantu a zmluvy uzavreté v rámci uplatňovania tohto nariadenia obsahujú ustanovenia, ktorými sa Komisia, Dvor audítorov a OLAF výslovne splnomocňujú vykonávať takéto audity a vyšetrovania v súlade s ich právomocami.
Článok 33
Informovanie Európskeho parlamentu a Rady
1. Komisia zabezpečí vykonávanie tohto nariadenia. Každoročne počas predkladania predbežného návrhu rozpočtu predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní programov Galileo a EGNOS. Uvedená správa obsahuje informácie týkajúce sa programov, najmä pokiaľ ide o riadenie rizík, celkových nákladov, ročných prevádzkových nákladov, príjmov, harmonogramu a výkonnosti, ako sa uvádza v článku 12 ods. 2 písm. d), a pokiaľ ide o fungovanie dohôd o delegovaní uzavretých podľa článkov 14 ods. 2 a 15 ods. 1. Obsahuje:
a)
prehľad prideľovania a využívania finančných prostriedkov vyčlenených na programy, ako sa uvádza v článku 7 ods. 4;
b)
informácie o stratégii riadenia nákladov, ktorú sleduje Komisia podľa článku 9 ods. 6;
c)
hodnotenie správy práv duševného vlastníctva;
d)
prehľad zavádzania systémov a techník projektového riadenia vrátane systémov a techník riadenia rizík, ako sa uvádza v článku 12 ods. 2 písm. d);
e)
hodnotenie opatrení prijatých na maximalizáciu sociálno-ekonomických prínosov programov.
2. Komisia oznamuje Európskemu parlamentu a Rade predbežné a konečné výsledky vyhodnotenia verejných súťaží a zmlúv s podnikmi súkromného sektora, ktoré Agentúra pre európsky GNSS a agentúra ESA uzavrú v súlade s článkom 14 ods. 7 a s článkom 15 ods. 3.
Informuje tiež Európsky parlament a Radu o:
a)
každom prerozdelení finančných prostriedkov do kategórií výdavkov vynaložených v zmysle článku 9 ods. 3;
b)
každom vplyve uplatňovania článku 8 ods. 2 na programy Galileo a EGNOS;
Článok 34
Hodnotenie vykonávania tohto nariadenia
1. Komisia najneskôr do 30. júna 2017 predloží Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu o vykonávaní tohto nariadenia na účely rozhodnutia o predĺžení, zmene alebo pozastavení opatrení prijatých na základe tohto nariadenia, ktorá sa bude týkať:
a)
uskutočňovania cieľov týchto opatrení z hľadiska výsledkov, ako aj z hľadiska vplyvov;
b)
efektívnosti využívania zdrojov;
c)
európskej pridanej hodnoty.
Okrem toho hodnotenie preskúma technologický vývoj týkajúci sa systémov, možnosti zjednodušenia, vnútorný i vonkajší súlad, relevantnosť všetkých cieľov, ako aj prínos opatrení k prioritám Únie v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Zohľadní výsledky hodnotení dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení.
2. Hodnotenie zohľadňuje pokrok dosiahnutý v plnení osobitných cieľov programov Galileo a EGNOS stanovených v článkoch 2 ods. 4 a 5 na základe týchto ukazovateľov výkonnosti:
a)
v prípade programu Galileo a pokiaľ ide o:
i)
rozmiestňovanie jeho infraštruktúry:
-
počet a dostupnosť prevádzkyschopných satelitov a počet dostupných pozemných náhradných satelitov oproti počtu plánovaných satelitov uvedených v dohode o delegovaní;
-
aktuálna dostupnosť prvkov pozemných infraštruktúr (ako sú pozemné stanice, kontrolné centrá) v porovnaní s plánovanou dostupnosťou;
ii)
úroveň služieb:
-
mapa dostupnosti služieb podľa jednotlivých služieb oproti dokumentu vymedzujúcemu služby;
iii)
náklady:
-
index plnenia nákladov pre hlavnú nákladovú položku programu na základe pomeru, v ktorom sa porovnávajú skutočné náklady s rozpočtovými nákladmi;
iv)
harmonogram:
-
index plnenia harmonogramu pre hlavný prvok programu založený na porovnaní rozpočtových nákladov uskutočnenej práce s rozpočtovými nákladmi naplánovanej práce;
v)
stav trhu:
-
vývoj na trhu vychádzajúci z percentuálneho podielu prijímačov Galileo a EGNOS z celkového počtu modelov prijímačov zahrnutých v správy o trhu, ktorú vypracúva Agentúra pre európsky GNSS podľa článku 14 ods.1 písm. c).
b)
v prípade programu EGNOS a pokiaľ ide o:
i)
rozšírenie pokrytia:
-
pokrok v rozšírení pokrytia oproti schválenému plánu rozšírenia pokrytia;
ii)
úroveň služieb:
-
index dostupnosti služieb založený na počte letísk s postupmi približovania založenými na programe EGNOS v prevádzke oproti celkovému počtu letísk s postupmi približovania založenými na programe EGNOS;
iii)
náklady:
-
index plnenia nákladov založený na pomere, v ktorom sa porovnávajú skutočné náklady s rozpočtovými nákladmi;
iv)
harmonogram:
-
index plnenia harmonogramu založený na porovnaní rozpočtových nákladov uskutočnenej práce s rozpočtovými nákladmi naplánovanej práce.
3. Subjekty zúčastnené na vykonávaní tohto nariadenia Komisii poskytujú potrebné údaje a informácie na účely monitorovania a vyhodnocovania dotknutých činností.
KAPITOLA VII
DELEGOVANIE PRÁVOMOCÍ A VYKONÁVACIE OPATRENIA
Článok 35
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 13 ods. 2 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 1. januára 2014.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 13 ods. 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 13 ods. 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 36
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
4. Na práci výboru sa ako pozorovatelia zúčastňujú zástupcovia Agentúry pre európsky GNSS a agentúry ESA za podmienok stanovených v rokovacom poriadku výboru.
5. V medzinárodných dohodách uzavretých s Úniou podľa článku 29 sa môže prípadne ustanoviť účasť zástupcov tretích krajín alebo medzinárodných organizácií na práci výboru za podmienok stanovených v jeho rokovacom poriadku.
6. Tento výbor zasadá pravidelne, prednostne štyrikrát ročne, a to každý štvrťrok. Komisia predloží na každom zasadnutí správu o pokroku v programe. V uvedených správach sa poskytne všeobecný prehľad o stave programu a vývoji, najmä pokiaľ ide o riadenie rizika, náklady, harmonogram a výkonnosť. Aspoň raz ročne sa do uvedených správ zahrnú ukazovatele výkonnosti uvedené v článku 34 ods. 2.
KAPITOLA VIII
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 37
Zrušenie
1. Nariadenia (ES) č. 876/2002 a (ES) č. 683/2008 sa zrušujú s účinnosťou od 1. januára 2014.
2. Všetky opatrenia prijaté na základe nariadenia (ES) č. 876/2002 alebo nariadenia (ES) č. 683/2008 zostávajú v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nariadenie (ES) č. 683/2008 sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe.
Článok 38
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 11. decembra 2013