NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1071/2013
ze dne 24. září 2013
o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění)
(ECB/2013/33)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou (2), a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. listopadu 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32) (3) bylo podstatným způsobem změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (4), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje ke splnění svých úkolů sestavení konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí. Hlavním účelem těchto informací je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) ucelený statistický obraz měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. Tyto statistiky, které jsou založeny na úplném a stejnorodém sektoru měnových finančních institucí a souboru zpravodajských jednotek, obsahují údaje o agregovaných finančních aktivech a pasivech vyjádřených z hlediska stavů a transakcí a jsou pravidelně sestavovány. Dostatečně podrobné statistické údaje jsou rovněž nezbytné s cílem zajistit, aby měnové agregáty a protipoložky za eurozónu byly i nadále užitečné z analytického hlediska.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(6)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby si členské státy samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB s cílem zajistit plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(7)
Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí, a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Takový postup může rovněž snížit zpravodajskou zátěž. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(8)
Statistické požadavky jsou nejpodrobnější v případě protistran, které patří do sektoru držby peněz. Podrobné údaje jsou vyžadovány o: a) vkladech v členění podle subsektorů a splatnosti a dále podle měn s cílem umožnit důkladnější analýzu vývoje cizoměnových složek zahrnutých v měnovém agregátu M3 a usnadnit zjišťování míry zastupitelnosti mezi cizoměnovými složkami a eurovou složkou M3; b) úvěrech podle subsektorů, splatnosti, účelu, nového nastavení úrokové sazby a měny, neboť tyto údaje se považují za nezbytné pro účely měnové analýzy; c) pozicích vůči ostatním měnovým finančním institucím, pokud je to potřebné pro umožnění započtení zůstatků mezi měnovými finančními institucemi nebo pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv; d) pozicích vůči nerezidentům eurozóny (zbytku světa) u „vkladů s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vkladů s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchodů“ za účelem výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, na který se uplatňuje kladná sazba minimálních rezerv; e) pozicích vůči zbytku světa, pokud jde o celkové vklady, za účelem sestavení vnějších protipoložek; f) vkladech a úvěrech vůči zbytku světa s původní lhůtou splatnosti do jednoho roku a nad jeden rok pro účely platební bilance a finančních účtů.
(9)
Pro účely shromažďování statistických informací o portfoliích cenných papírů měnových finančních institucí na základě nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1011/2012 ze dne 17. října 2012 o statistice držby cenných papírů (ECB/2012/24) (5) vykazují národní centrální banky čtvrtletně údaje podle jednotlivých cenných papírů. Národní centrální banky mohou sloučit požadavky na vykazování podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24), jestliže takový postup může minimalizovat zpravodajské zatížení úvěrových institucí. S cílem zmírnit zatížení správců fondů mohou národní centrální banky povolit, aby fondy peněžního trhu vykazovaly podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (6).
(10)
ECB vypočítává finanční transakce jako rozdíl mezi stavovými pozicemi ke dnům na konci měsíce, ke kterým se sestavují výkazy, od nějž se odečte účinek změn, které vzniknou v důsledku jiných pohybů než transakcí. Požadavek na zpravodajské jednotky nezahrnuje změny směnných kurzů, které vypočítává ECB, nebo národní centrální banky po konzultaci s ECB, ze stavových údajů členěných podle jednotlivých měn, jež zpravodajské jednotky vykáží, ani úpravy z překlasifikace, které národní centrální banky shromažďují samy prostřednictvím různých již dostupných informačních zdrojů.
(11)
Článek 5 nařízení (ES) č. 2531/98 opravňuje ECB přijímat nařízení nebo rozhodnutí s cílem osvobodit instituce od povinnosti minimálních rezerv, vymezit způsoby, jak lze vyloučit nebo odečíst závazky vůči jiné instituci od základu pro stanovení minimálních rezerv, a stanovit rozdílné sazby minimálních rezerv pro určité kategorie závazků. Podle článku 6 nařízení (ES) č. 2531/98 má ECB právo shromažďovat od institucí informace potřebné k uplatňování povinnosti minimálních rezerv a právo ověřovat přesnost a kvalitu informací, které instituce poskytují jako doklad plnění povinnosti minimálních rezerv. S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je žádoucí, aby byly statistické údaje týkající se měsíční rozvahy používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí podléhajících systému minimálních rezerv ECB v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (7).
(12)
Je potřebné stanovit zvláštní postupy, které se uplatní v případě fúzí týkajících se úvěrových institucí, s cílem vyjasnit povinnosti těchto institucí, pokud jde o povinnost minimálních rezerv.
(13)
ECB vyžaduje informace o sekuritizační činnosti měnových finančních institucí, aby mohla analyzovat vývoj úvěrů a půjček v eurozóně. Tyto informace též doplňují údaje vykazované podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2013/40) (8).
(14)
Přestože se uznává, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB se vztahuje jak na členské státy eurozóny, tak na členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(15)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(16)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
a)
„měnovou finanční institucí“ se rozumí rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
1.
centrální banky a
2.
ostatní měnové finanční instituce, které zahrnují:
a)
instituce přijímající vklady:
i)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky (9) a
ii)
instituce přijímající vklady jiné než úvěrové instituce, tj.:
-
ostatní finanční instituce, jež se zabývají převážně finančním zprostředkováním a jejichž předmětem podnikání je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od institucionálních jednotek, nikoli pouze od měnových finančních institucí (stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnových finančních institucí), a na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo
-
instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, nebo
b)
fondy peněžního trhu v souladu s článkem 2;
b)
„zpravodajská jednotka“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
c)
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, ve kterém je měnová finanční instituce rezidentem;
d)
„účelová finanční společnost pro sekuritizaci“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40);
e)
„sekuritizací“ se rozumí transakce, která je buď: a) tradiční sekuritizací ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 575/2013 nebo b) sekuritizací ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40), při níž dochází ke zcizení úvěrů, které jsou předmětem sekuritizace, ve prospěch účelové finanční společnosti pro sekuritizaci;
f)
„instituce elektronických peněz“ a „elektronické peníze“ mají stejný význam jako v čl. 2 odst. 1 a 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (10);
g)
„snížením hodnoty“ se rozumí přímé snížení účetní hodnoty úvěru v rozvaze v důsledku jeho znehodnocení,
h)
„odpisem“ se rozumí snížení hodnoty v rozsahu celé účetní hodnoty úvěru, což vede k jeho odstranění z rozvahy;
i)
„správcem“ se rozumí měnová finanční instituce, která spravuje úvěry sloužící jako podkladová aktiva pro sekuritizaci nebo úvěry, které byly jinak převedeny, pokud jde o inkaso jistiny a úroků od dlužníků;
j)
„zcizením úvěru“ se rozumí ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů zpravodajskou jednotkou na nabyvatele, a to buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce;
k)
„nabytím úvěru“ ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů převodcem na zpravodajskou jednotku, přičemž tento převod je realizován buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce;
l)
„pozicemi uvnitř skupiny“ se rozumí pozice mezi institucemi přijímajícími vklady, které jsou rezidenty eurozóny a patří do téže skupiny, jež sestává z mateřské společnosti a všech jí přímo či nepřímo kontrolovaných členů skupiny, kteří jsou rezidenty eurozóny;
m)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá měnová finanční instituce, které byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1;
n)
„odúčtováním z rozvahy“ se rozumí odstranění úvěru nebo jeho části ze stavů vykázaných podle částí 2 a 3 přílohy I včetně jeho odstranění v důsledku uplatnění výjimky uvedené v čl. 9 odst. 4.
Článek 2
Identifikace fondů peněžního trhu
Za fondy peněžního trhu se považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (11), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
i)
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
ii)
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
iii)
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
iv)
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců (v souladu s oddílem 2 v části 1 přílohy I);
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových listů a denně vydávají a odkupují akcie/podílové listy;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem hedgingu. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
Článek 3
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří měnové finanční instituce, které jsou rezidenty na území členských států eurozóny (v souladu s částí 1 přílohy II).
2. Měnové finanční instituce ve skutečném souboru zpravodajských jednotek mají plnou statistickou zpravodajskou povinnost, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle článku 9.
3. Subjekty, které splňují definici měnových finančních institucí, spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, i když jsou vyjmuty z oblasti působnosti nařízení (EU) č. 575/2013.
4. Pro účely shromažďování statistických informací o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových listů fondů peněžního trhu podle oddílu 5.7 části 2 přílohy I patří do skutečného souboru zpravodajských jednotek také ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle čl. 9 odst. 2 písm. c). Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky vytvořit a vést seznam ostatních finančních zprostředkovatelů, kteří tvoří součást skutečného souboru zpravodajských jednotek, v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 5.7 části 2 přílohy I.
Článek 4
Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede seznam měnových finančních institucí pro statistické účely s přihlédnutím k požadavkům na četnost a včasnost, které vyplývají z jeho použití v souvislosti se systémem minimálních rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely obsahuje údaj o tom, zda se na instituce vztahuje systém minimální rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí musí být aktuální, přesný, maximálně stejnorodý a pro statistické účely dostatečně stabilní.
2. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely a jeho aktualizace zpřístupní národní centrální banky a ECB zpravodajským jednotkám vhodným způsobem, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu, nebo pokud o to zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely má pouze informativní povahu. Je-li však nejnovější dostupná verze seznamu nesprávná, ECB neuloží sankci subjektu, který řádně nesplnil statistickou zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhal na nesprávný seznam.
Článek 5
Statistická zpravodajská povinnost
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje do národní centrální banky členského státu, ve kterém je měnová finanční instituce rezidentem: a) měsíční stavy vztahující se k rozvaze sestavované ke konci měsíce a b) měsíční agregované úpravy z přecenění. Agregované úpravy z přecenění se vykazují ve vztahu k odpisům a snížení hodnoty úvěrů a zahrnují změny ocenění cenných papírů. Další podrobnosti o určitých položkách rozvahy se vykazují čtvrtletně nebo ročně. Usnadňuje-li to proces vypracovávání údajů, mohou národní centrální banky čtvrtletní údaje shromažďovat měsíčně. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky mohou shromažďovat požadované statistické informace o cenných papírech vydaných a držených měnovými finančními institucemi podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit v souladu s minimálními statistickými standardy stanovenými v příloze IV.
3. Měnové finanční instituce vykazují v souladu s minimálními požadavky podle tabulky 1 A v části 4 přílohy I měsíční úpravy z přecenění ve vztahu k úplnému souboru údajů požadovaných ECB. Národní centrální banky mohou shromažďovat další údaje, které nejsou do minimálních požadavků zahrnuty. Tyto údaje se mohou vztahovat na členění uvedená v tabulce 1 A jiná než „minimální požadavky“.
4. ECB může dále požadovat vysvětlivky k úpravám v rámci „překlasifikace a ostatních úprav“, které shromažďují národní centrální banky.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (12).
Článek 6
Doplňková statistická zpravodajská povinnost týkající se sekuritizace úvěrů a jiných převodů úvěrů
Měnové finanční instituce vykazují:
a)
v souladu s oddílem 2 části 5 přílohy I čistý tok sekuritizací úvěrů a jiných převodů úvěrů, které byly provedeny ve vykazovaném období;
b)
v souladu s oddílem 3 části 5 přílohy I zůstatky ke konci období a finanční transakce s výjimkou zcizení a nabytí úvěrů během příslušného období, pokud jde o sekuritizované a odúčtované úvěry, ve vztahu k nimž vystupuje měnová finanční instituce jako správce. Národní centrální banky mohou tuto zpravodajskou povinnost rozšířit na všechny odúčtované úvěry, které jsou spravovány měnovými finančními institucemi a které byly sekuritizovány nebo jinak převedeny;
c)
v souladu s oddílem 4 části 5 přílohy I zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se všech úvěrů, ve vztahu k nimž vystupuje měnová finanční instituce jako správce v rámci sekuritizace;
d)
v souladu s oddílem 5 části 5 přílohy I zůstatky ke konci období týkající se úvěrů zcizených prostřednictvím sekuritizace, které nebyly odúčtovány z rozvahy, používá-li se mezinárodní účetní standard 39 (IAS 39), mezinárodní standard finančního vykazování (IFRS 9) nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla.
Článek 7
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodnou, kdy a s jakou periodicitou potřebují obdržet údaje od zpravodajských jednotek, aby mohly dodržet níže uvedené lhůty, přičemž tam, kde je to potřebné, přihlédnou k požadavkům ohledně lhůt v rámci systému minimálních rezerv ECB, a informují o tom zpravodajské jednotky.
2. Národní centrální banky předávají ECB měsíční statistiky do konce pracovní doby patnáctého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují.
3. Národní centrální banky předávají ECB čtvrtletní statistiky do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.
Článek 8
Účetní pravidla pro účely statistického vykazování
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, jsou účetními pravidly, jež měnové finanční instituce používají pro účely vykazování podle tohoto nařízení, pravidla stanovená ve vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (13), jakož i v ostatních platných mezinárodních standardech.
2. Vklady a úvěry se vykazují v zůstatkové hodnotě částky jistiny ke konci měsíce. Tato částka nezahrnuje odpisy a snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů. Vklady a úvěry se nezapočítávají vůči jiným aktivům nebo pasivům.
3. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
4. Za předpokladu, že tyto postupy pro vykazování používají všechny rezidentské zpravodajské jednotky, mohou národní centrální banky dovolit, aby se úvěry, k nimž se vytvářejí opravné položky, vykazovaly po započtení opravných položek (netto způsobem), a aby se úvěry nabyté za úplatu vykazovaly v ceně sjednané v okamžiku jejich nabytí.
Článek 9
Výjimky
1. Výjimku lze udělit malým měnovým finančním institucím, a to v následujících případech:
a)
národní centrální banky mohou udělit výjimku malým měnovým finančním institucím za předpokladu, že spojený příspěvek těchto institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 5 %;
b)
pokud jde o úvěrové instituce, výjimka uvedená v písmenu a) má za následek snížení statistické zpravodajské povinnosti úvěrových institucí, na něž se tato výjimka vztahuje, aniž by byly dotčeny požadavky týkající se výpočtu minimálních rezerv stanovené v příloze III;
c)
pokud jde o malé měnové finanční instituce, uplatňuje-li se výjimka uvedená v písmenu a), národní centrální banky nadále shromažďují alespoň údaje týkající se celkové bilanční sumy, a to přinejmenším s roční periodicitou, aby bylo možné sledovat spojený příspěvek institucí ve zbytkové části do národní rozvahy měnových finančních institucí;
d)
aniž je dotčeno ustanovení písmene a), mohou národní centrální banky udělit výjimku úvěrovým institucím, které nepožívají výhod režimu stanoveného v písmenech a) a b), přičemž taková výjimka má za následek omezení jejich zpravodajské povinnosti na požadavky uvedené v části 6 přílohy I, a to za předpokladu, že spojený příspěvek těchto úvěrových institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 10 % národní rozvahy měnových finančních institucí ani 1 % rozvahy měnových finančních institucí eurozóny;
e)
národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a d), aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinností od počátku každého roku;
f)
malé měnové finanční instituce se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
2. Národní centrální banky mohou udělit výjimku fondům peněžního trhu, a to v následujících případech:
a)
Národní centrální banky mohou fondům peněžního trhu udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti uvedené v čl. 5 odst. 1 za předpokladu, že fondy peněžního trhu namísto toho vykazují rozvahové údaje podle článku 5 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), a pokud jsou splněny tyto podmínky:
i)
fondy peněžního trhu vykazují tyto údaje s měsíční periodicitou podle kombinované metody uvedené v příloze I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) a v souladu se lhůtami stanovenými v článku 9 uvedeného nařízení, a
ii)
fondy peněžního trhu vykazují údaje o stavech akcií/podílových listů fondu peněžního trhu ke konci měsíce v souladu se lhůtami stanovenými v čl. 7 odst. 2;
b)
Národní centrální banky mohou fondům peněžního trhu rovněž udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti, pokud jde o poskytování údajů o:
i)
celkových pozicích 1) vkladů centrálních bank a institucí přijímajících vklady a úvěrů jim poskytnutých; 2) vkladů všech sektorů protistran kromě sektoru nefinančních podniků a úvěrů jim poskytnutých v členění podle původní splatnosti a 3) přeshraničních vkladů a úvěrů v rámci eurozóny v členění podle zemí a sektorů,
ii)
celkových naběhlých úrocích u úvěrů a vkladů,
iii)
pozicích aktiv a pasiv odděleně vůči sektoru pojišťovacích společností a sektoru penzijních fondů,
iv)
pozicích, úvěrech a vkladech uvnitř skupiny;
c)
Národní centrální banky mohou udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti, pokud se týká rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových listů fondů peněžního trhu, za následujících podmínek:
i)
pokud jsou akcie / podílové listy fondů peněžního trhu vydány poprvé nebo pokud vývoj trhu vyžaduje změnu možnosti vykazování nebo kombinace těchto možností ve smyslu oddílu 5.7 písm. b) části 2 přílohy I, mohou národní centrální banky udělit výjimku na jeden rok, pokud jde o statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v oddílu 5.7 části 2 přílohy I, nebo
ii)
požadované statistické informace o rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových listů fondů peněžního trhu jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů podle oddílu 5.7 části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku po dohodě s ECB s účinností od počátku každého roku.
3. Měnovým finančním institucím lze udělit výjimku ohledně úprav z přecenění v následujících případech:
a)
aniž je dotčen odstavec 1, mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimku ohledně vykazování úprav z přecenění tak, že je povinnosti vykazovat úpravy z přecenění zcela zbaví;
b)
národní centrální banky mohou udělit výjimku, pokud jde o četnost a včasnost vykazování změn ocenění cenných papírů, a požadovat tyto údaje čtvrtletně a ve stejném termínu jako údaje o stavech vykazovaných čtvrtletně, pokud jsou splněny následující podmínky:
i)
zpravodajské jednotky, které používají různé metody oceňování, poskytnou národním centrálním bankám příslušné informace o provádění oceňování, včetně kvantitativních údajů o procentním složení držby těchto nástrojů, a
ii)
dojde-li k podstatné změně ocenění, jsou národní centrální banky oprávněny požadovat, aby jim zpravodajské jednotky poskytly dodatečné údaje za měsíc, ve kterém k takové změně došlo;
c)
národní centrální banky mohou úvěrovým institucím, které vykazují měsíční stavy cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů, udělit výjimku ohledně vykazování změn ocenění cenných papírů, včetně jejich úplného vynětí z této zpravodajské povinnosti, pokud jsou splněny následující podmínky:
i)
vykazované informace zahrnují za každý cenný papír účetní hodnotu uvedenou v rozvaze a
ii)
v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů vykazované informace zahrnují údaje o kategorii nástrojů, splatnosti a emitentovi, jež dostačují alespoň k odvození členění, která jsou v části 5 přílohy I vymezena jako „minimální požadavky“.
4. Měnovým finančním institucím lze udělit výjimku ohledně statistického vykazování úvěrů, které jsou zcizeny prostřednictvím sekuritizace.
Měnovým finančním institucím, které používají mezinárodní účetní standard 39 (IAS 39), mezinárodní standard finančního vykazování 9 (IFRS 9) nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla, může jejich národní centrální banka povolit, aby ze stavů požadovaných podle částí 2 a 3 přílohy I vyloučily veškeré úvěry, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace v souladu s vnitrostátními postupy za předpokladu, že takové postupy uplatňují všechny rezidentské měnové finanční instituce.
5. Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím udělit výjimku ohledně vykazování některých čtvrtletních stavů ve vztahu k členským státům mimo eurozónu.
Pokud údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace ukazují, že pozice vůči protistranám, které jsou rezidenty v kterémkoli členském státě mimo eurozónu, nebo pozice vůči měně členského státu mimo eurozónu nejsou významné, může národní centrální banka rozhodnout, že nebude vykazování ve vztahu k takovému členskému státu vyžadovat. Národní centrální banka oznámí každé takové rozhodnutí svým zpravodajským jednotkám.
Článek 10
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze IV.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 11
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 12
Použití vykázaných statistických informací pro účely minimálních rezerv
1. Statistické informace vykázané úvěrovými institucemi podle tohoto nařízení používá každá úvěrová instituce k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv podle nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Každá úvěrová instituce použije tyto informace zejména k ověření toho, zda plní svou povinnost minimálních rezerv během udržovacího období.
2. Údaje pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv institucí ve zbytkové části pro tři udržovací období vycházejí z údajů ke konci čtvrtletí, které shromažďují národní centrální banky ve lhůtě 28 pracovních dnů následujících po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.
3. Zvláštní pravidla týkající se uplatňování systému minimálních rezerv ECB, která jsou stanovena v příloze III, mají v případě rozporu přednost před ustanoveními nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).
4. S cílem usnadnit řízení likvidity ECB a úvěrových institucí se požadavky na minimální rezervy potvrzují nejpozději v první den udržovacího období; výjimečně však může úvěrovým institucím nastat potřeba vykázat opravy základu pro stanovení minimálních rezerv nebo výše minimálních rezerv, které již byly potvrzeny. Postupy pro potvrzení nebo uznání výše minimálních rezerv není nijak dotčena povinnost zpravodajských jednotek vždy vykazovat správné statistické údaje a co možná nejdříve opravit nesprávné statistické údaje, které již vykázaly.
Článek 13
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo nuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je tím dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 14
První vykazování
1. Podle tohoto nařízení se poprvé vykazují údaje za prosinec 2014.
2. Pokud se týče polí v tabulce 3 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům eurozóny, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu, kdy tyto státy přijaly euro.
3. Pokud se týče polí v tabulkách 3 a 4 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům mimo eurozónu, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu jejich přistoupení k Unii. Pokud příslušná národní centrální banka rozhodne, že nevýznamné údaje není třeba poprvé vykazovat s prvními čtvrtletními údaji po datu přistoupení příslušného členského státu nebo členských států k Unii, začnou se tyto údaje vykazovat po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky o povinnosti tyto údaje vykazovat.
Článek 15
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VI.
Článek 16
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) č. 1071/2013
z 24. septembra 2013
o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (prepracované znenie)
(ECB/2013/33)
RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 5,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho články 5 ods. 1 a 6 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2531/98 z 23. novembra 1998, ktoré sa týka uplatnenia minimálnych rezerv Európskou centrálnou bankou (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 4,
so zreteľom na stanovisko Európskej komisie,
keďže:
(1)
Nariadenie Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 z 19. decembra 2008 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (ECB/2008/32) (3) bolo podstatným spôsobom zmenené a doplnené. Keďže je potrebné uskutočniť jeho ďalšie zmeny a doplnenia, najmä v nadväznosti na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (4), v záujme jednoznačnosti by sa malo prepracovať.
(2)
Aby mohol plniť svoje úlohy, Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) požaduje zostavovanie konsolidovanej bilancie sektora peňažných finančných inštitúcií. Základným účelom týchto informácií je poskytnúť Európskej centrálnej banke (ECB) úplný štatistický obraz o menovom vývoji v členských štátoch, ktorých menou je euro (ďalej len „členské štáty eurozóny“), ktoré sa považujú za jedno hospodárske územie. Do tejto štatistiky patria agregované finančné aktíva a pasíva vyjadrené z hľadiska stavov a tokov, ktoré sú založené na úplnom a homogénnom sektore peňažných finančných inštitúcií a spravodajskej skupine, a ktoré sa zostavujú pravidelne. Dostatočne podrobné štatistické údaje sú taktiež potrebné s cieľom zabezpečiť, aby menové agregáty a protistrany eurozóny boli aj naďalej užitočné z analytického hľadiska.
(3)
V súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie a za podmienok ustanovených v Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) sa od ECB požaduje, aby vydávala nariadenia v rozsahu, ktorý je potrebný na uskutočňovanie úloh ESCB vymedzených v štatúte ESCB a v niektorých prípadoch v zmysle ustanovení prijatých Radou podľa článku 129 ods. 4 zmluvy.
(4)
V článku 5.1 štatútu ESCB sa od ECB vyžaduje, aby s pomocou národných centrálnych bánk zbierala štatistické informácie potrebné na zabezpečenie plnenia úloh ESCB buď od príslušných vnútroštátnych orgánov, alebo priamo od hospodárskych subjektov. V článku 5.2 štatútu ESCB sa ustanovuje, že národné centrálne banky uskutočňujú v rámci možností úlohy vymedzené v článku 5.1.
(5)
Článok 3 nariadenia (ES) č. 2533/98 požaduje, aby ECB špecifikovala aktuálnu spravodajskú skupinu v rámci vymedzení referenčnej spravodajskej skupiny, a oprávňuje ju úplne alebo čiastočne oslobodiť určité triedy spravodajských jednotiek od svojich požiadaviek na štatistické vykazovanie. V článku 6 ods. 4 sa ustanovuje, že ECB môže prijať nariadenia upravujúce podmienky, na základe ktorých sa môže uplatňovať právo overovať štatistické informácie alebo uskutočňovať ich povinný zber.
(6)
V článku 4 nariadenia (ES) č. 2533/98 sa ustanovuje, že členské štáty si sami organizujú záležitosti v oblasti štatistiky a v plnej miere spolupracujú s ESCB, aby sa zabezpečilo plnenie povinností vyplývajúcich z článku 5 štatútu ESCB.
(7)
Môže byť vhodné, aby národné centrálne banky zbierali od aktuálnej spravodajskej skupiny štatistické informácie potrebné na plnenie požiadaviek ECB na štatistické vykazovanie ako súčasť širšieho rámca štatistického vykazovania, ktorý národné centrálne banky zavedú v rámci svojej pôsobnosti v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom, alebo podľa ustálenej praxe, a ktorý slúži aj na ostatné štatistické účely, ak to neohrozí plnenie požiadaviek ECB na štatistické vykazovanie. Môže to tiež znížiť záťaž spojenú s vykazovaním. Na podporu transparentnosti je v týchto prípadoch vhodné informovať spravodajské jednotky, že údaje sa zbierajú na plnenie iných štatistických účelov. ECB sa môže v osobitných prípadoch pri plnení svojich požiadaviek spoľahnúť na tieto štatistické informácie.
(8)
Požiadavky na štatistické vykazovanie sú najpodrobnejšie, ak sú protistrany súčasťou sektora držby peňazí. Vyžadujú sa podrobné informácie o: a) záväzkoch z vkladov podľa podsektora a splatnosti rozčlenených ďalej podľa meny za účelom bližšieho analyzovania vývoja zložiek cudzej meny zahrnutých v menovom agregáte M3 a uľahčenia skúmania, ktoré sa týka stupňa zameniteľnosti medzi zložkami M3 denominovanými v cudzej mene a v eurách; b) úveroch podľa podsektora, splatnosti, účelu, zmeny úrokovej sadzby a meny, keďže sa to považuje za nevyhnutné na účely menovej analýzy; c) pozíciách vo vzťahu k iným peňažným finančným inštitúciám, pokiaľ je to potrebné na umožnenie vylúčenia vzájomných zostatkov (netting) medzi peňažnými finančnými inštitúciami alebo na výpočet základne pre výpočet povinných minimálnych rezerv; d) pozíciách vo vzťahu k rezidentom mimo eurozóny (zahraničie) pri „vkladoch s dohodnutou splatnosťou nad dva roky“, „vkladoch s výpovednou lehotou nad dva roky“ a „repoobchodoch“ na výpočet základne pre výpočet povinných minimálnych rezerv, na ktoré sa uplatňuje kladná sadzba povinných minimálnych rezerv; e) pozíciách vo vzťahu k zahraničiu pri celkových záväzkoch z vkladov na zostavenie externých protipoložiek; f) záväzkoch z vkladov a úveroch vo vzťahu k zahraničiu s pôvodnou splatnosťou do jedného roka a nad jeden rok na účely platobnej bilancie a finančných účtov.
(9)
Na účely zberu štatistických informácií o portfóliách cenných papierov peňažných finančných inštitúcií podľa nariadenia Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1011/2012 zo 17. októbra 2012 o štatistike držby cenných papierov (ECB/2012/24) (5) národné centrálne banky vykazujú štatistické informácie štvrťročne podľa jednotlivých cenných papieroch. Národné centrálne banky môžu spájať požiadavky na vykazovanie podľa tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. 1011/2012 (ECB/2012/24), ak to môže znížiť záťaž spojenú s vykazovaním, ktorej sú vystavené úverové inštitúcie. Národné centrálne banky môžu povoliť fondom peňažného trhu, aby vykazovali štatistické informácie podľa nariadenia Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1073/2013 z 18. októbra 2013 o štatistike aktív a pasív investičných fondov (ECB/2013/38) (6) s cieľom zmierniť záťaž správcov fondov.
(10)
ECB vypočíta finančné transakcie ako rozdiel medzi stavovými pozíciami k dátumom vykazovania na konci mesiaca, z ktorého sa odstráni účinok zmien spôsobených inými vplyvmi, ako sú transakcie. Požiadavka určená spravodajským jednotkám nezahŕňa zmeny výmenných kurzov, ktoré vypočíta ECB, alebo národné centrálne banky po konzultácii s ECB, z údajov o stavoch podľa jednotlivých mien poskytnutých spravodajskými jednotkami alebo úprav vyplývajúcich z reklasifikácie, ktoré zbierajú samotné národné centrálne banky prostredníctvom rôznych už dostupných informačných zdrojov.
(11)
Článok 5 nariadenia (ES) č. 2531/98 splnomocňuje ECB prijímať nariadenia alebo rozhodnutia s cieľom oslobodiť inštitúcie od požiadavky na povinné minimálne rezervy, spresniť spôsob odpustenia záväzkov alebo odpočítavania záväzkov dlhovaných inej inštitúcii od základne pre výpočet povinných minimálnych rezerv a stanoviť rozdielne sadzby povinných minimálnych rezerv pre určité kategórie záväzkov. ECB má podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 2531/98 právo zbierať od inštitúcií informácie potrebné na uplatňovanie požiadaviek na povinné minimálne rezervy a právo overovať presnosť a kvalitu informácií, ktoré inštitúcie poskytujú s cieľom preukázať dodržiavanie požiadaviek na povinné minimálne rezervy. Na zníženie celkovej záťaže spojenej s vykazovaním je žiaduce, aby sa štatistické informácie týkajúce sa mesačnej bilancie používali na pravidelný výpočet základne pre výpočet povinných minimálnych rezerv úverových inštitúcií, ktoré podliehajú systému povinných minimálnych rezerv ECB v súlade s nariadením Európskej centrálnej banky (ES) č. 1745/2003 z 12. septembra 2003 o uplatňovaní povinných minimálnych rezerv (ECB/2003/9) (7).
(12)
Stanovenie osobitných postupov pre zlúčenie alebo splynutie týkajúce sa úverových inštitúcií je potrebné na objasnenie povinností týchto inštitúcií vo vzťahu k požiadavkám na povinné minimálne rezervy.
(13)
ECB požaduje informácie o sekuritizačných činnostiach peňažných finančných inštitúcií s cieľom analyzovať vývoj úverov a pôžičiek v eurozóne. Takéto informácie tiež dopĺňajú údaje vykazované podľa nariadenia Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1075/2013 z 18. októbra 2013 o štatistike aktív a pasív finančných korporácií osobitného účelu zapojených do sekuritizačných transakcií (ECB/2013/40) (8).
(14)
Hoci sa uznáva, že nariadenia prijaté ECB podľa článku 34.1 štatútu ESCB nepriznávajú žiadne práva ani neukladajú žiadne povinnosti členským štátom, ktorých menou nie je euro (ďalej len „členský štát mimo eurozóny“), článok 5 štatútu ESCB sa vzťahuje tak na členské štáty eurozóny, ako aj na členské štáty mimo eurozóny. V odôvodnení 17 nariadenia (ES) č. 2533/98 sa pripomína skutočnosť, že z článku 5 štatútu ESCB spolu s článkom 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii vyplýva povinnosť vypracovať a vykonávať na vnútroštátnej úrovni všetky opatrenia, ktoré členské štáty mimo eurozóny považujú za primerané na uskutočňovanie zberu štatistických informácií potrebných na plnenie požiadaviek ECB na štatistické vykazovanie a na včasnú prípravu v oblasti štatistiky, aby sa mohli stať členskými štátmi eurozóny.
(15)
Mali by sa uplatňovať normy pre ochranu a používanie dôverných štatistických informácií ustanovené v článku 8 nariadenia (ES) č. 2533/98.
(16)
V článku 7 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2533/98 sa ustanovuje, že ECB má právomoc ukladať sankcie spravodajským agentom, ktorí nesplnili požiadavky na štatistické vykazovanie ustanovené v nariadeniach a rozhodnutiach ECB,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia:
a)
„peňažnou finančnou inštitúciou“(PFI) sa rozumie rezidentský subjekt, ktorý patrí do niektorého z týchto sektorov:
1.
centrálne banky a
2.
ostatné peňažné finančné inštitúcie, ktoré zahŕňajú:
a)
korporácie prijímajúce vklady:
i)
úverové inštitúcie, ako sú vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti (9) a
ii)
korporácie prijímajúce vklady okrem úverových inštitúcií, ktoré sú:
-
inými finančnými inštitúciami, ktoré sú zapojené hlavne do finančného sprostredkovania, a ktorých podnikateľskou činnosťou je prijímanie vkladov a/alebo blízkych náhrad vkladov od inštitucionálnych jednotiek, nielen od peňažných finančných inštitúcií (stupeň zameniteľnosti medzi nástrojmi vydanými inými peňažnými finančnými inštitúciami a vkladmi uloženými v úverových inštitúciách je rozhodujúci pre ich klasifikáciu ako peňažné finančné inštitúcie) a poskytovanie úverov a/alebo investovanie do cenných papierov na vlastný účet, prinajmenšom v ekonomickom zmysle, alebo
-
inštitúcie elektronických peňazí, ktoré sú zapojené hlavne do finančného sprostredkovania v podobe vydávania elektronických peňazí, alebo
b)
fondy peňažného trhu podľa článku 2;
b)
„spravodajská jednotka“ a „rezident“ majú rovnaký význam ako v článku 1 nariadenia (ES) č. 2533/98;
c)
„príslušnou NCB“ sa rozumie NCB členského štátu eurozóny, v ktorom je PFI rezidentom;
d)
„finančná korporácia osobitného účelu“ má rovnaký význam ako v článku 1 nariadenia (EÚ) č. 1075/2013 (ECB/2013/40);
e)
„sekuritizáciou“ sa rozumie transakcia, ktorá je buď: a) tradičnou sekuritizáciou v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a/alebo b) sekuritizáciou v zmysle článku 1 nariadenia (EÚ) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) zahŕňajúcou scudzenie úverov, ktoré podliehajú sekuritizácii, vo vzťahu ku finančnej korporácii osobitného účelu (FVC);
f)
„inštitúcia elektronických peňazí“ a „elektronické peniaze“ majú rovnaký význam ako v článku 2 ods. 1 a 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES (10);
g)
„znížením hodnoty“ sa rozumie priame zníženie účtovnej hodnoty úveru v súvahe v dôsledku jeho znehodnotenia;
h)
„odpisom“ sa rozumie odpis celej účtovnej hodnoty úveru, ktorého dôsledkom je jeho odstránenie z bilancie;
i)
„správcom aktív“ sa rozumie PFI, ktorá spravuje úvery, ktoré slúžia ako podkladové aktíva pre sekuritizáciu, alebo úvery, ktoré boli inak prevedené, pokiaľ ide o príjem splátok istiny a úrokov od dlžníkov;
j)
„scudzením úveru“ sa rozumie ekonomický prevod úveru alebo skupiny úverov spravodajskou jednotkou nadobúdateľovi, a to buď prevodom vlastníctva, alebo pristúpením k pohľadávke;
k)
„nadobudnutím úveru“ sa rozumie ekonomický prevod úveru alebo skupiny úverov prevodcom spravodajskej jednotke, a to buď prevodom vlastníctva, alebo pristúpením k pohľadávke;
l)
„pozíciami v rámci skupiny“ sa rozumejú pozície medzi korporáciami eurozóny prijímajúcimi vklady, ktoré patria do tej istej skupiny pozostávajúcej z materskej spoločnosti a členov skupiny, ktorí sú rezidentmi eurozóny, a ktoré materská skupina priamo alebo nepriamo kontroluje;
m)
„inštitúciou v zostatkovej časti“ sa rozumie malá PFI, ktorej bola udelená výnimka podľa článku 9 ods. 1;
n)
„vyčlenením z bilancie“ sa rozumie vyňatie úveru alebo jeho časti zo stavov úverov vykazovaných v súlade s časťami 2 a 3 prílohy I vrátane jeho vyňatia v dôsledku uplatnenia výnimky uvedenej v článku 9 ods. 4.
Článok 2
Identifikácie fondov peňažného trhu
Za fondy peňažného trhu sa považujú tie podniky kolektívneho investovania, ktoré spĺňajú všetky nasledovné kritériá:
a)
ich investičným cieľom je udržať istinu fondu a zabezpečiť výnos porovnateľný s úrokovými sadzbami nástrojov peňažného trhu;
b)
investujú do nástrojov peňažného trhu, ktoré spĺňajú kritériá pre nástroje peňažného trhu stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (11), alebo do vkladov v úverových inštitúciách, alebo prípadne zabezpečia, že likvidita a ocenenie portfólia, do ktorého investujú, sa hodnotí na rovnocennom základe;
c)
zabezpečia, že nástroje peňažného trhu, do ktorých investujú, majú vysokú kvalitu určenú správcovskou spoločnosťou. Kvalita nástroja peňažného trhu sa posudzuje okrem iného na základe týchto faktorov:
i)
kreditnej kvality nástroja peňažného trhu;
ii)
charakteru triedy aktív, ktorú nástroj peňažného trhu reprezentuje;
iii)
v prípade štruktúrovaných finančných nástrojov na základe prevádzkového rizika a rizika zmluvnej strany, ktoré je vlastné štruktúrovaným finančným transakciám;
iv)
profilu likvidity;
d)
zabezpečia, že vážená priemerná splatnosť ich portfólia je maximálne šesť mesiacov a vážená priemerná životnosť ich portfólia je maximálne dvanásť mesiacov (v súlade s prílohou I časťou 1 oddielom 2);
e)
uskutočňujú denný výpočet čistej hodnoty aktív a výpočet ceny svojich akcií/podielových listov a umožňujú denné upisovanie a vyplácanie akcií/podielových listov;
f)
obmedzujú svoje investovanie do tých cenných papierov, ktorých zostatková splatnosť do dňa právneho splatenia je maximálne dva roky, za predpokladu, že zostatkové obdobie do dňa ďalšej zmeny úrokovej sadzby je maximálne 397 dní, pričom u cenných papierov s pohyblivou úrokovou sadzbou by sa sadzba mala zmeniť na úrokovú sadzbu peňažného trhu alebo na index;
g)
obmedzujú investovanie do iných podnikov kolektívneho investovania na tie, ktoré sú v súlade s vymedzením pojmu FPT;
h)
nevystavujú sa priamo alebo nepriamo riziku majetkových účastí alebo komodít vrátane použitia derivátov, ktoré sa využívajú iba v súlade s investičnou stratégiou fondu na peňažnom trhu. Deriváty, s ktorými je späté devízové riziko, sa môžu používať iba na účely zabezpečenia. Investovanie do cenných papierov denominovaných v iných ako referenčných menách je povolené za predpokladu, že menové riziko je plne zabezpečené;
i)
majú buď stálu, alebo pohyblivú čistú hodnotu aktív.
Článok 3
Aktuálna spravodajská skupina
1. Aktuálnu spravodajskú skupinu tvoria peňažné finančné inštitúcie, ktoré sú rezidentmi na území členských štátov eurozóny (v súlade s prílohou II časťou 1).
2. Peňažné finančné inštitúcie v aktuálnej spravodajskej skupine sú spravodajskými jednotkami s úplnou spravodajskou povinnosťou, pokiaľ sa na ne nevzťahuje výnimka podľa článku 9.
3. Subjekty, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu PFI, patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia aj v prípade, ak sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
4. Na účely zberu štatistických informácií o rezidentskej príslušnosti držiteľov akcií/podielových listov fondu peňažného trhu (FPT) uvedených v prílohe I časti 2 oddiele 5.7, aktuálna spravodajská skupina tiež pozostáva z ostatných finančných sprostredkovateľov, okrem poisťovacích korporácií a penzijných fondov, pri zohľadnení výnimiek podľa článku 9 ods. 2 písm. c). Na účely tohto nariadenia môžu národné centrálne banky vypracovať a viesť zoznam ostatných finančných sprostredkovateľov, ktorí patria do aktuálnej spravodajskej skupiny v súlade so zásadami ustanovenými v prílohe I časti 2 oddiele 5.7.
Článok 4
Zoznam peňažných finančných inštitúcií na štatistické účely
1. Výkonná rada vypracuje a udržiava zoznam peňažných finančných inštitúcií na štatistické účely, s ohľadom na požiadavky, ktoré sa týkajú periodicity a termínov vyplývajúcich z jeho používania v súvislosti so systémom povinných minimálnych rezerv ECB. Zoznam peňažných finančných inštitúcií na štatistické účely obsahuje údaj o tom, či tieto inštitúcie právne podliehajú povinnostiam vyplývajúcim zo systému povinných minimálnych rezerv ECB. Zoznam peňažných finančných inštitúcií má byť aktuálny, presný, čo najviac homogénny a dostatočne stabilný na štatistické účely.
2. Zoznam peňažných finančných inštitúcií na štatistické účely a jeho aktualizácie sprístupnia národné centrálne banky a ECB spravodajských jednotkám primeraným spôsobom, vrátane elektronických prostriedkov prostredníctvom internetu alebo na požiadanie spravodajských jednotiek v písomnej forme.
3. Zoznam peňažných finančných inštitúcií na štatistické účely má len informatívny charakter. Ak však posledná dostupná verzia zoznamu nie je správna, ECB neuloží sankcie subjektu, ktorý nesplnil správne požiadavky na štatistické vykazovanie, ak sa v dobrej viere spoliehal na nesprávny zoznam.
Článok 5
Požiadavky na štatistické vykazovanie
1. Aktuálna spravodajská skupina vykazuje národnej centrálnej banke (NCB) členského štátu, ktorého je PFI rezidentom: a) mesačné stavy týkajúce sa bilancie ku koncu mesiaca a b) mesačné agregované úpravy vyplývajúce z precenenia. Agregované úpravy vyplývajúce z precenenia sa vykazujú vo vzťahu k odpisom a zníženiu hodnoty úverov, ktoré zodpovedajú úverom a zahŕňajú úpravy vyplývajúce z precenenia cenných papierov. Ďalšie podrobnosti o určitých bilančných položkách sa vykazujú štvrťročne alebo ročne. Národné centrálne banky môžu zbierať štvrťročné údaje na mesačnom základe, ak to uľahčuje proces tvorby údajov. Požadované štatistické informácie sú uvedené v prílohe I.
2. Národné centrálne banky môžu zbierať požadované štatistické informácie o cenných papieroch vydaných a držaných peňažnými finančnými inštitúciami podľa jednotlivých cenných papierov v rozsahu, v akom možno údaje uvedené v odseku 1 odvodiť v súlade s minimálnymi štatistickými normami uvedenými v prílohe IV.
3. Peňažné finančné inštitúcie vykazujú v súlade s minimálnymi požiadavkami ustanovenými v prílohe I časti 4 tabuľke 1A mesačné úpravy vyplývajúce z precenenia týkajúce sa úplného súboru údajov, ktorý požaduje ECB. Národné centrálne banky môžu zbierať doplňujúce údaje, ktoré nie sú zahrnuté do minimálnych požiadaviek. Tieto doplňujúce údaje sa môžu týkať členení uvedených v tabuľke 1A, ale iných ako „minimálne požiadavky“.
4. ECB si môže vyžiadať vysvetľujúce informácie o úpravách v položke „reklasifikácie a ostatné úpravy“, ktoré zbierajú národné centrálne banky.
5. V súlade s rozhodnutím ECB/2010/10 z 19. augusta 2010 o nedodržiavaní požiadaviek na štatistické vykazovanie (12) môže ECB uložiť sankcie spravodajským agentom, ktorí nesplnili požiadavky na štatistické vykazovanie uvedené v tomto nariadení.
Článok 6
Doplňujúce požiadavky na štatistické vykazovanie pre sekuritizácie úverov a iné prevody úverov
Peňažné finančné inštitúcie vykazujú:
a)
čistý tok sekuritizácií úverov a iných prevodov úverov vykonaných počas vykazovacieho obdobia v súlade s prílohou I časťou 5 oddielom 2;
b)
zostatky ku koncu obdobia a finančné prevody, okrem scudzení a nadobudnutí úverov, počas príslušného obdobia vo vzťahu k sekuritizovaným úverom alebo úverom vyčleneným z bilancie, v prípade ktorých koná PFI ako správca aktív v súlade s prílohou I časťou 5 oddielom 3. NBS môžu rozšíriť tieto požiadavky na vykazovanie tak, aby zahŕňali všetky úvery vyčlenené z bilancie a spravované peňažnými finančnými inštitúciami, ktoré boli sekuritizované alebo inak prevedené;
c)
zostatky ku koncu štvrťroka týkajúce sa všetkých úverov, vo vzťahu ku ktorým PFI koná ako správca aktív v rámci sekuritizácie, v súlade s prílohou I časťou 5 oddielom 4;
d)
zostatky ku koncu obdobia týkajúce sa úverov scudzených prostredníctvom sekuritizácie, ktoré neboli vyčlenené z bilancie, v súlade s prílohou I časťou 5 oddielom 5 v prípade, ak sa uplatňuje Medzinárodný účtovný štandard č. 39 (IAS 39), Medzinárodný štandard pre štatistické vykazovanie 9 (IRFS 9) alebo podobné národné účtovné pravidlá.
Článok 7
Včasnosť
1. Národné centrálne banky rozhodujú kedy a s akou periodicitou potrebujú dostávať údaje od spravodajských jednotiek, aby splnili nižšie uvedené termíny, pričom berú do úvahy, ak je to potrebné, požiadavky systému povinných minimálnych rezerv ECB na včasnosť a informujú o tom spravodajské jednotky.
2. Národné centrálne banky zasielajú do ECB mesačné štatistiky do konca pracovnej doby v 15. pracovný deň po skončení mesiaca, ktorého sa údaje týkajú.
3. Národné centrálne banky zasielajú do ECB štvrťročné štatistiky do konca pracovnej doby v 28. pracovný deň nasledujúci po skončení štvrťroka, ktorého sa údaje týkajú.
Článok 8
Účtovné pravidlá na účely štatistického vykazovania
1. Pokiaľ nie je v tomto nariadení ustanovené inak, účtovné pravidlá, ktorými sa spravujú peňažné finančné inštitúcie na účely vykazovania podľa tohto nariadenia, sú pravidlá ustanovené vo vnútroštátnych predpisoch, ktorými sa transponuje smernica Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (13), ako aj v ďalších platných medzinárodných normách.
2. Záväzky z vkladov a úvery sa vykazujú v zostatkovej hodnote čiastky istiny ku koncu mesiaca. Táto čiastka nezahŕňa odpisy a zníženia hodnoty v zmysle príslušných účtovných postupov. Záväzky z vkladov a úvery nie je možné započítať voči akýmkoľvek iným aktívam alebo pasívam.
3. Bez toho, aby boli dotknuté účtovné postupy a mechanizmy vzájomného započítania („netting“) bežné v členských štátoch eurozóny, všetky finančné aktíva a pasíva sa na štatistické účely vykazujú v hrubom vyjadrení.
4. Za predpokladu, že takéto postupy vykazovania používajú všetky rezidentské spravodajské jednotky, národné centrálne banky môžu povoliť, aby sa úvery, ku ktorým sa tvoria opravné položky, vykazovali očistené o opravné položky a úvery nadobudnuté za odplatu v cene dohodnutej v čase ich nadobudnutia.
Článok 9
Výnimky
1. Malým peňažným finančným inštitúciám možno udeliť výnimky takto:
a)
národné centrálne banky môžu udeliť výnimky malým peňažným finančným inštitúciám za predpokladu, že ich spoločný príspevok do vnútroštátnej bilancie peňažných finančných inštitúcií z hľadiska stavov neprekračuje 5 %;
b)
pokiaľ ide o úverové inštitúcie, v dôsledku výnimiek uvedených v písmene a) dochádza k zníženiu požiadaviek na štatistické vykazovanie v prípade tých úverových inštitúcií, na ktoré sa tieto výnimky vzťahujú bez toho, aby boli dotknuté požiadavky na výpočet povinných minimálnych rezerv uvedené v prílohe III;
c)
pokiaľ ide o malé peňažné finančné inštitúcie, v prípade, že sa uplatňuje výnimka uvedená v písm. a), národné centrálne banky pokračujú minimálne so zberom údajov týkajúcich sa celkovej bilancie, a to aspoň raz za rok, s cieľom umožniť, aby sa sledoval spoločný príspevok inštitúcií v zostatkovej časti k vnútroštátnej bilancii peňažných finančných inštitúcií;
d)
bez toho, aby bolo dotknuté ustanovenie v písmene a), národné centrálne banky môžu udeliť výnimky úverovým inštitúciám, ktoré nepožívajú výhody vyplývajúce z režimu ustanoveného v písmenách a) a b), v dôsledku čoho by sa im znížili požiadavky na vykazovanie na úroveň požiadaviek ustanovených v časti 6 prílohy I za predpokladu, že ich spoločný príspevok do vnútroštátnej bilancie peňažných finančných inštitúcií z hľadiska stavov neprekračuje 10 % vnútroštátnej bilancie peňažných finančných inštitúcií ani 1 % bilancie peňažných finančných inštitúcií eurozóny;
e)
národné centrálne banky včas kontrolujú plnenie podmienok ustanovených v písmenách a) a d), aby poskytli alebo odňali, ak je to potrebné, akúkoľvek výnimku s platnosťou od začiatku každého roka;
f)
malé peňažné finančné inštitúcie sa môžu rozhodnúť nevyužiť výnimky a namiesto toho plniť úplnú spravodajskú povinnosť.
2. Národné centrálne banky môžu fondom peňažného trhu udeliť tieto výnimky:
a)
národné centrálne banky môžu udeliť fondom peňažného trhu výnimky z požiadaviek na štatistické vykazovanie ustanovených v článku 5 ods. 1 za predpokladu, že fondy peňažného trhu namiesto toho vykazujú údaje bilancie v súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38), ak sú splnené tieto podmienky:
i)
fondy peňažného trhu vykazujú údaje mesačne v súlade s „kombinovanou metódou“ uvedenou v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) a v súlade s požiadavkami na včasnosť ustanovenými v článku 9 uvedeného nariadenia a
ii)
fondy peňažného trhu vykazujú údaje o stavoch akcií/podielových listov fondov peňažného trhu ku koncu mesiaca v súlade s požiadavkami na včasnosť ustanovenými v článku 7 ods. 2;
b)
národné centrálne banky môžu fondom peňažného trhu udeliť výnimky aj z týchto požiadaviek na štatistické vykazovanie:
i)
požiadavka poskytnúť údaje o celkových pozíciách v prípade: 1. vkladov od centrálnych bánk a korporácií prijímajúcich vklady a úverov im poskytnutých, 2. vkladov od všetkých sektorov protistrán a úverov im poskytnutých, okrem sektora nefinančných korporácií v členení podľa pôvodnej splatnosti a 3. cezhraničných vkladov a úverov v rámci eurozóny v členení podľa krajín a podľa sektora;
ii)
požiadavka poskytnúť údaje o celkových naakumulovaných úrokoch z úverov a vkladov;
iii)
požiadavka poskytnúť údaje o pozíciách aktív a pasív oddelene voči poisťovacím korporáciám a voči penzijným fondom;
iv)
požiadavka poskytnúť informácie o pozíciách, úveroch a vkladoch v rámci skupiny;
c)
národné centrálne banky môžu udeliť výnimky vo vzťahu k požiadavkám na štatistické vykazovanie, pokiaľ ide o rezidentskú príslušnosť držiteľov akcií/podielových listov fondov peňažného trhu, za týchto podmienok:
i)
ak sa akcie/podielové listy vydávajú prvýkrát, alebo ak si vývoj na trhu vyžaduje zmenu danej možnosti vykazovania alebo kombináciu možností, ako je uvedené v prílohe I časti 2 oddiele 5.7 písm. b), národné centrálne banky môžu udeliť výnimky na obdobie jedného roka v súvislosti s požiadavkami na vykazovanie, ktoré sú ustanovené v prílohe I časti 2 oddiele 5.7, alebo
ii)
ak sú požadované štatistické informácie o rezidentskej príslušnosti držiteľov akcií/podielových listov fondov peňažného trhu zozbierané z iných dostupných zdrojov v súlade s prílohou I časťou 2 oddielom 5.7. NCB sú povinné včas skontrolovať splnenie tejto podmienky, aby po dohode s ECB mohli, ak je to potrebné, udeliť alebo odňať výnimku s platnosťou od začiatku každého roka.
3. Peňažným finančným inštitúciám možno udeliť výnimky v prípade vykazovania úprav vyplývajúcich z precenenia v týchto prípadoch:
a)
bez toho aby bol dotknutý odsek 1, národné centrálne banky môžu udeliť fondom peňažného trhu výnimky týkajúce sa vykazovania úprav vyplývajúcich z precenenia oslobodením týchto fondov od požiadavky vykazovať úpravy vyplývajúce z precenenia;
b)
národné centrálne banky môžu udeliť výnimky týkajúce sa periodicity a včasnosti vykazovania precenení cenných papierov a vyžadovať tieto údaje štvrťročne a s rovnakou včasnosťou ako v prípade údajov o stavoch vykazovaných štvrťročne, ak sú splnené tieto podmienky:
i)
spravodajské jednotky poskytnú národným centrálnym bankám príslušné informácie o postupoch oceňovania vrátane kvantitatívnych údajov o percentuálnej výške nimi držaných nástrojov, pričom použijú rozdielne metódy oceňovania, a
ii)
ak sa vyskytne podstatné precenenie, národné centrálne banky sú oprávnené požiadať spravodajské jednotky, aby poskytli doplňujúce informácie, ktoré sa týkajú mesiaca, keď táto skutočnosť nastala;
c)
národné centrálne banky môžu udeliť úverovým inštitúciám, ktoré vykazujú mesačné stavy cenných papierov podľa jednotlivých cenných papierov, výnimky týkajúce sa vykazovania precenení cenných papierov vrátane úplného oslobodenia od takéhoto vykazovania, ak sú splnené tieto podmienky:
i)
vykazované informácie v prípade každého cenného papiera zahŕňajú účtovnú hodnotu, v akej je tento cenný papier zaznamenaný v bilancii, a
ii)
vykazované informácie v prípade cenných papierov bez verejne prístupných identifikačných kódov zahŕňajú informácie o kategórii nástroja, splatnosti, emitentovi, ktoré sú dostatočné aspoň z hľadiska odvodenia členení vymedzených ako „minimálne požiadavky“ v prílohe I časti 5.
4. Peňažným finančným inštitúciám možno udeliť výnimky v prípade štatistického vykazovania úverov, ktoré sú scudzené prostredníctvom sekuritizácie.
Peňažným finančným inštitúciám, ktoré uplatňujú Medzinárodný účtovný štandard č. 39 (IAS 39), Medzinárodný štandard finančného výkazníctva č. 9 (IRFS 9) alebo podobné národné účtovné pravidlá, môžu ich národné centrálne banky povoliť, aby akékoľvek úvery scudzené prostredníctvom sekuritizácie v súlade s vnútroštátnou praxou boli vyňaté zo stavov požadovaných podľa prílohy I časti 2 a 3 za predpokladu, že takáto prax sa uplatňuje všetkými rezidentskými peňažnými finančnými inštitúciami.
5. Národné centrálne banky môžu udeliť výnimky peňažným finančným inštitúciám v prípade vykazovania určitých štvrťročných stavov vo vzťahu k členským štátom mimo eurozóny.
Ak sa na základe zberu údajov na vyššej úrovni agregácie ukáže, že pozície voči protistranám, ktoré sú rezidentmi v ktoromkoľvek členskom štáte mimo eurozóny, alebo pozície voči mene členského štátu mimo eurozóny nie sú významné, NCB môže rozhodnúť, že nebude požadovať vykazovanie vo vzťahu k takémuto členskému štátu. NCB oznámi každé takéto rozhodnutie svojim spravodajským jednotkám.
Článok 10
Minimálne normy a vnútroštátny režim vykazovania
1. Spravodajské jednotky plnia požiadavky na štatistické vykazovanie, ktorým podliehajú, v súlade s minimálnymi normami pre prenos, presnosť, súlad s pojmami a revízie, ako je bližšie uvedené v prílohe IV.
2. Národné centrálne banky vymedzujú a implementujú režim vykazovania, ktorý má aktuálna spravodajská skupina dodržiavať, v súlade s národnými požiadavkami. Národné centrálne banky zabezpečia, aby tento režim vykazovania poskytoval požadované štatistické informácie a umožňoval dôslednú kontrolu plnenia minimálnych noriem pre prenos, presnosť, súlad s pojmami a revízie tak, ako je bližšie uvedené v prílohe IV.
Článok 11
Zlúčenie alebo splynutie, rozdelenie a reorganizácia
V prípade zlúčenia alebo splynutia, rozdelenia alebo akejkoľvek inej reorganizácie, ktorá by mohla mať vplyv na plnenie štatistických povinností, dotknutá aktuálna spravodajská jednotka informuje príslušnú NCB, hneď ako sa úmysel uskutočniť takúto operáciu stane verejne známym a s dostatočným časovým predstihom pred tým, ako sa takáto operácia stane účinnou, o postupoch, ktoré sa plánujú použiť na splnenie požiadaviek na štatistické vykazovanie ustanovených v tomto nariadení.
Článok 12
Používanie vykazovaných štatistických informácií na účely povinných minimálnych rezerv
1. Každá úverová inštitúcia používa štatistické informácie vykazované úverovými inštitúciami v súlade s týmto nariadením na výpočet svojej základne pre výpočet povinných minimálnych rezerv v súlade s nariadením (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Každá úverová inštitúcia používa tieto informácie najmä na overovanie dodržiavania požiadaviek na jej povinné minimálne rezervy počas udržiavacieho obdobia.
2. Údaje o základni pre výpočet povinných minimálnych rezerv inštitúcií v zostatkovej časti za tri udržiavacie obdobia sú založené na údajoch ku koncu štvrťroka zozbieraných národnými centrálnymi bankami do 28. pracovného dňa nasledujúceho po skončení štvrťroka, ktorého sa údaje týkajú.
3. Osobitné pravidlá o uplatňovaní systému povinných minimálnych rezerv ECB, ktoré sú uvedené v prílohe III, majú v prípade rozporu prednosť pred ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).
4. S cieľom uľahčiť riadenie likvidity ECB a úverových inštitúcií sa požiadavky na povinné minimálne rezervy potvrdzujú najneskôr k prvému dňu udržiavacieho obdobia, výnimočne však môže byť potrebné, aby úverové inštitúcie vykazovali opravy základne pre výpočet povinných minimálnych rezerv alebo požiadaviek na povinné minimálne rezervy, ktoré boli potvrdené. Postupy potvrdzovania alebo odsúhlasovania požiadaviek na povinné minimálne rezervy sa nedotýkajú povinnosti spravodajských jednotiek sústavne vykazovať správne štatistické informácie a bezodkladne opravovať nesprávne štatistické informácie, ktoré už vykázali.
Článok 13
Overovanie a povinný zber
Právo overovať alebo nútene zbierať informácie, ktoré sú spravodajské jednotky povinné poskytovať podľa tohto nariadenia, uplatňujú národné centrálne banky bez toho, aby bolo dotknuté právo ECB overovať alebo zbierať informácie samostatne. Národné centrálne banky uplatňujú toto právo najmä vtedy, keď inštitúcia zaradená do aktuálnej spravodajskej skupiny nespĺňa minimálne normy pre prenos, presnosť, súlad s pojmami a revízie, ktoré sú uvedené v prílohe IV.
Článok 14
Začiatok vykazovania
1. Podľa tohto nariadenia sa prvýkrát vykazujú údaje za december 2014.
2. Podľa tohto nariadenia sa údaje v kolónkach v prílohe I časti 3 tabuľke 3, ktoré zodpovedajú členským štátom eurozóny, prvýkrát vykazujú za prvý štvrťrok po dátume, keď prijmú euro.
3. Podľa tohto nariadenia sa údaje v kolónkach v prílohe I časti 3 tabuľkách 3 a 4, ktoré zodpovedajú členským štátom mimo eurozóny, prvýkrát vykazujú za prvý štvrťrok po dátume ich pristúpenia k Únii. Ak príslušná NCB rozhodne, že sa údaje, ktoré nie sú významné, nemusia prvýkrát vykazovať s prvými štvrťročnými údajmi po dátume pristúpenia príslušného členského štátu alebo členských štátov k Únii, vykazovanie sa začne 12 mesiacov po tom, ako NCB informuje spravodajské jednotky o požiadavke na vykazovanie údajov.
Článok 15
Zrušovacie ustanovenie
1. Nariadenie (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2015.
2. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s korelačnou tabuľkou uvedenou v prílohe VI.
Článok 16
Záverečné ustanovenie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2015.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
Vo Frankfurte nad Mohanom 24. septembra 2013