PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1379/2014
ze dne 16. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 248/2011, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na jeho článek 15, a nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 248/2011 (3) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Zahájení antisubvenčního řízení
(2)
Dne 12. prosince 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (dále jen „oznámení o zahájení antisubvenčního řízení“), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Evropské unie (4).
(3)
Řízení zahájila Komise na základě podnětu, který podalo dne 28. října 2013 sdružení European Glass Fibre Producers Association („APFE“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých výrobků ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých výrobků ze skleněných vláken a o tím způsobené podstatné újmě, což Komise považovala za dostačující pro zahájení řízení.
(4)
V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) Komise před zahájením řízení oznámila vládě ČLR, že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala vládu ČLR ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(5)
Vláda ČLR přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly dne 5. prosince 2013. Během konzultací nebylo možné dospět k řešení na základě vzájemné dohody. Komise však řádně přihlédla ke stanoviskům, jež čínská vláda předložila ohledně režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace došlo dne 9. prosince 2013 písemné podání od vlády ČLR.
(6)
Vládě ČLR byly nabídnuty další konzultace o dalších režimech, jež byly zjištěny v průběhu šetření. Vláda ČLR však tuto nabídku nepřijala s konstatováním, že neobdržela dostatek informací o těchto režimech.
3. Souběžná žádost o částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření
(7)
Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu platných antidumpingových opatření (5) omezeného na posouzení újmy podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní antidumpingové nařízení“). Žádost podalo dne 28. října 2013 také sdružení APFE jménem výrobců v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby některých výrobků ze skleněných vláken v Unii.
(8)
Komise poté, co zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, dne 18. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení částečného prozatímního antidumpingového přezkumu“) (6) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení.
(9)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že co se týče jeho, stávající opatření uložená prováděcím nařízením Rady č. 248/2011 jsou od počátku neplatná a že současné přezkumné řízení týkající se stávajících opatření uložených uvedeným nařízením by tudíž mělo být ukončeno. Tvrdil, že stávající opatření jsou v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož danému vyvážejícímu výrobci bylo zamítnuto individuální zacházení ve smyslu ustanovení čl. 9 odst. 5 základního antidumpingového nařízení, tak jak tato ustanovení platila v době přijetí uvedeného nařízení. Na podporu svého tvrzení se odvolával na zprávu odvolacího orgánu WTO ze dne 28. července 2011 ve věci DS397 (7).
(10)
V návaznosti na zprávu odvolacího orgánu WTO ze dne 28. července 2011 ve věci DS397 byl pozměněn čl. 9 odst. 5 základního antidumpingového nařízení (8). Změna se uplatňuje na všechna řízení zahájená po jejím vstupu v platnost, tj. od 6. září 2012. Pokud jde o vyvážející výrobce, na které se vztahují opatření, jež byla v platnosti ještě před uvedeným datem, Komise zveřejnila dne 23. března 2012 oznámení (9), v němž vyzvala vyvážející výrobce v zemích s netržním hospodářstvím, aby požádali o přezkum, pokud se domnívají, že opatření, která se na ně vztahují, by měla být přezkoumána s ohledem na výše uvedenou zprávu odvolacího orgánu. V uvedeném oznámení bylo konkrétně zmíněno prováděcí nařízení (EU) č. 248/2011. Komise od daného vyvážejícího výrobce takovou žádost o přezkum neobdržela a tento vyvážející výrobce nepožádal ani o prozatímní přezkum ve smyslu čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(11)
O platnosti stávajících opatření tudíž není sporu, a toto tvrzení se proto zamítá.
4. Období šetření a posuzované období použitelné pro obě řízení
(12)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo v tabulkách „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(13)
Analýzy újmy provedené v rámci antisubvenčního šetření a částečného prozatímního antidumpingového přezkumu vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, stejných reprezentativních výrobců v Unii a stejného období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajících zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byla stanoviska týkající se aspektů újmy předložená v jednom z těchto šetření zohledněna v obou šetřeních.
5. Strany dotčené řízeními
(14)
Komise v obou oznámeních o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v obou řízeních kontaktovaly. Kromě toho Komise informovala o zahájení obou řízení žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány v ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich to týká, a vyzvala je, aby se řízení zúčastnili.
(15)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení obou řízení a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
6. Výběr vzorku
(16)
Komise v obou oznámeních o zahájení řízení uvedla, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude šetření týkat, a to prostřednictvím výběru vzorků v souladu s článkem 17 základního antidumpingového nařízení a článku 27 základního antisubvenčního nařízení.
6.1. Výběr vzorku výrobců v Unii použitelného pro obě řízení
(17)
V obou oznámeních o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě produkce v Unii a objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie v období šetření a na základě zeměpisného rozložení. Tento vzorek sestával z výrobních závodů tří výrobců v Unii, kteří se nacházejí v Belgii, Francii a na Slovensku (10) a kteří představují přibližně 52 % celkové výroby v Unii a 49 % všeho prodeje na trhu Unie. Vzorek byl proto považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily.
(18)
V průběhu řízení vláda ČLR uvedla, že v původním antidumpingovém šetření byla bez zdůvodnění použita odlišná metodika pro výběr vzorku výrobců v Unii než v současných řízeních. Vláda ČLR uvedla, že i) Komise již vybrala vzorek před zahájením šetření, a tudíž už před zahájením šetření rozhodla, že vzorek je nutný, ii) v původním šetření musely všechny strany, která si přály být zahrnuty do vzorku, poskytnout Komisi informace do 15 dnů po zahájení šetření, zatímco v tomto případě se to od výrobců již zařazených do vzorku nevyžaduje, iii) strany, které si přály být zařazeny do vzorku, nebyly v obou oznámeních o zahájení řízení obeznámeny s tím, jaké informace musí poskytnout, aby byly zařazeny do vzorku, a že nebyly poskytnuty žádné informace, pokud jde o objem výroby a prodeje představovaný výrobci zařazenými do vzorku, iv) použité výběrové kritérium „tento vzorek představuje největší reprezentativní objem výrobců, kteří mohou být přiměřeně prošetřeni ve stanoveném čase“ není obsaženo v článku 17 základního antidumpingového nařízení a vzorek vybraný na tomto základě není v souladu s uvedeným ustanovením.
(19)
V obou oznámeních o zahájení řízení Komise vysvětlila, že s ohledem na velký počet výrobců v Unii a za účelem dokončení šetření ve stanovených lhůtách se uchýlila k výběru vzorku a současně byl navržen prozatímní vzorek. Byla použita stejná metoda jako v předchozím šetření tj. výběr vzorků. Použití prozatímního vzorku neznamenalo změnu metodiky, pouze umožnilo Komisi získat čas při plném respektování práv na obhajobu. Komise totiž dala příležitost ostatním výrobcům v Unii, kteří se domnívají, že existují důvody, proč by měli být zařazeni do vzorku, aby kontaktovali Komisi, nebo jiným zúčastněným stranám, aby předložily jakékoli další relevantní informace týkající se vzorku. V konečném vzorku by měly být zohledněny všechny případné obdržené připomínky. Protože k navrženému vzorku nedošly žádné připomínky, prozatímní vzorek byl potvrzen. Co se týče druhého tvrzení, výrobci, kteří byli předběžně vybráni do vzorku, vyplnili obvyklý formulář, který obsahoval informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla vybrat prozatímní vzorek. Obvyklý formulář a odpovědi byly k dispozici ke kontrole ve spisu s informacemi nedůvěrného charakteru. Pokud jde o třetí tvrzení, strany, které chtěly být zařazeny, byly vyzvány, aby se Komisi přihlásily do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení, a měly možnost nahlédnout do spisu s informacemi nedůvěrného charakteru, kde se nacházely obvyklé formuláře. Obvyklé formuláře obsahovaly informace týkající se objemu výroby a prodeje. Čtvrtá výtka také není opodstatněná, protože čl. 17 odst. 1 základního antidumpingového nařízení jasně odkazuje na největší reprezentativní objem, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(20)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR zopakovala svá tvrzení týkající se údajné procedurální nedůslednosti při výběru vzorku výrobců v Unii před zahájením obou řízení a poukázala na to, že: i) zdůvodnění Komise o dodržení lhůt v řízení je neudržitelné, neboť v čl. 17 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a v čl. 27 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení se jednoznačně předpokládá výběr vzorku po zahájení obou řízení a podle připomínek ve lhůtě tří týdnu po zahájení obou řízení, ii) prozatímní vzorek je diskriminační nebo neobjektivní a další výrobce v Unii prý odradil od toho, aby se přihlásili, a iii) Komise neposkytla dalším výrobcům v Unii na přihlášení tři týdny.
(21)
V čl. 17 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a čl. 27 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení se uvádí, že „nejvhodnější je výběr vzorku po projednání s dotčenými stranami a s jejich souhlasem, pokud se tyto strany přihlásí ve lhůtě tří týdnů od zahájení šetření a poskytnou dostatek informací“. Pokud jde o první tvrzení, základní anitdumpingové nařízení ani základní antisubvenční nařízení nebrání Komisi, aby při zahájení řízení navrhla prozatímní vzorek a vyzvala strany, aby se k jeho složení vyjádřily. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii (nebo alespoň jejich velká část) podnět podporují a s ohledem na informace získané z obvyklých formulářů měla Komise k dispozici nezbytné informace týkající se výrobního odvětví Unie, aby mohla v počáteční fázi řízení vybrat prozatímní vzorek. S těmito poznatky byl výběr vzorku výrobců v Unii jiný než výběr vzorku vyvážejících výrobců. Pokud jde o druhé a třetí tvrzení, v oznámeních o zahájení řízení bylo uvedeno, že výrobci v Unii, kteří se domnívají, že existují důvody, proč by měli být zahrnuti do vzorku, musí kontaktovat Komisi do 15 dnů. Komise nechápe, jak tento postup porušuje základní nařízení nebo proč ho lze považovat za diskriminační, neobjektivní, natož demotivující.
(22)
Vláda ČLR tvrdila, že vzorek není reprezentativní, protože do něj nebyla zařazena žádná společnost s významnou výrobou pro vlastní spotřebu, a část domácího výrobního odvětví tudíž prostě nebyla hodnocena.
(23)
Toto tvrzení se zamítá, neboť výrobci v Unii zařazení do vzorku skutečně prodávali pro vlastní spotřebu. Vláda ČLR kromě toho neuvedla, který výrobce v Unii měl být do vzorku zařazen a který měl být vyřazen.
(24)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vzorek výrobců v Unii není reprezentativní, neboť žádný výrobce v Unii zařazený do vzorku nevyráběl či neprodával rohože ze střiže.
(25)
Tři výrobci v Unii zařazení do vzorku opravdu nevyráběli rohože ze střiže, ale vyráběli rohože z nekonečných skleněných vláken a další hlavní typy výrobku. Subjekty zařazené do vzorku se tedy považovaly za reprezentativní také proto, že představovaly přibližně 52 % celkové výroby v Unii, 49 % veškerého prodeje na trhu Unie a byly vhodně zeměpisně rozptýleny. Na tomto závěru nic nemění to, že výrobci v Unii nevyráběli jednu z mnoha variant typů výrobku.
6.2. Výběr vzorku dovozců použitelného pro obě šetření
(26)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nebyli ve spojení, aby poskytli informace uvedené v obou oznámeních o zahájení řízení.
(27)
Vzhledem k tomu, že pouze dva dovozci, kteří nebyli ve spojení, odpověděli na formulář pro výběr vzorku, nebylo nutné provést výběr vzorku.
6.3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR použitelného pro obě šetření
(28)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámeních o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala Stálé zastoupení ČLR při Evropské unii, aby určilo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast v šetření.
(29)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení a čl. 17 odst. 1 základního antidumpingového nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení a čl. 17 odst. 2 základního antidumpingového nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi vyzváni, aby se vyjádřili k prozatímně vybranému vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky. Komise proto rozhodla zachovat navrhovaný vzorek a všechny zúčastněné strany byly v tomto smyslu informovány o konečném výběru vzorku.
(30)
Vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zahrnuje tyto podniky:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“),
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH“) a s ní spojené společnosti: Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH“) a Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma“). Tyto tři společnosti jsou označovány jako „Jiangsu Changhai Group“,
-
Jinko Solar Co. Ltd a s ní spojené společnosti: Jushi Group Chengdu Co., Ltd a Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Tyto tři společnosti jsou označovány jako Jushi Group.
(31)
Vzorek představoval 78 % celkového objemu vývozu na prodej z ČLR do Unie během období šetření, a to na základě odpovědí na formuláře pro výběr vzorku.
7. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(32)
Komise rozeslala dotazníky vládě ČLR, všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a oborovým sdružením, kteří se přihlásili během lhůty stanovené v obou oznámeních o zahájení řízení.
(33)
Odpovědi na dotazník došly od vlády, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, 14 uživatelů a dvou dovozců, kteří nebyli ve spojení. Odpověď jednoho z uživatelů však byla nedostatečná a neumožnila Komisi provést užitečnou analýzu těchto údajů, přestože zaslala několik upomínek.
(34)
Kromě toho se sdružení „Glass Alliance Europe“ zastupující sklářský průmysl přihlásilo jménem svých členů jako zúčastněná strana a předložilo stanovisko.
(35)
Písemné informace došly také od několika sdružení uživatelů, jmenovitě od „Danish Wind Industry Association“, „Danish Plastics Federation“ a „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)“, jakož i od Siemens Wind Power AG.
(36)
Kromě tohoto předložila připomínky čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz výrobků lehkého průmyslu a uměleckých řemesel („CCCLA“).
(37)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního antidumpingového nařízení a článku 26 základního antisubvenčního nařízení byly provedeny v sídle vlády ČLR a v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
3B Fibreglass SPRL, Belgie,
-
Owens Corning Fibreglass France, Francie,
-
Johns Manville Slovakia a.s., Slovensko.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Chongqing Polycomp International Corporation,
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd,
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd,
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd,
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd,
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Obchodníci se sídlem v ČLR ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“),
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).
Obchodníci se sídlem v Unii a ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
Jushi Italia Srl,
-
Jushi Spain SA,
-
Jushi France SAS.
Nezávislí dovozci:
-
Helm AG, Německo.
Uživatelé:
-
Basell Polyolefine, Německo,
-
DSM, Nizozemsko,
-
DuPont de Nemours, Belgie,
-
Exel Composites, Belgie,
-
Fiberline Composites, Dánsko,
-
Formax, Spojené království,
-
Polyone, Německo,
-
Vestas Wind Systems, Dánsko.
(38)
Vláda ČLR uvedla, stručně řečeno, že byla porušena její práva na obhajobu, pokud jde o přístup ke spisu, který je zúčastněným stranám přístupný ke kontrole, protože ve spisu s informacemi nedůvěrného charakteru bez „řádného důvodu“ chyběly informace nebo nebyly uvedeny v podobě dostatečně podrobných shrnutí, nebo ve výjimečných případech nebyly udány důvody pro neposkytnutí shrnutí bez důvěrných údajů.
(39)
Komise měla za to, že spis s informacemi nedůvěrného charakteru, který je zúčastněným stranám přístupný ke kontrole, obsahoval dostatečné informace k tomu, aby se zúčastněné strany mohly seznámit s údaji, které Komise použila ve své analýze, a toto tvrzení se proto pokládá za nepodložené. Vláda byla informována o důvodech, proč Komise měla za to, že uvedená tvrzení byla nepodložená.
(40)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR a jeden vyvážející výrobce zopakovali, že ustanovení o důvěrnosti byla použita příliš široce, a požádali o poskytnutí informací o typech výrobku, které prodávali výrobci v Unii, a též o celkových množstvích podle kontrolních čísel výrobků (PCN).
(41)
Komise má za to, že k porušení práv na obhajobu nedošlo, protože všichni vyvážející výrobci obdrželi konkrétní informace o výrobcích podle kontrolních čísel výrobků (PCN) vyráběných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, u nichž docházelo k soutěži s ČLR. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(42)
Výrobek, jehož se týkají obě řízení, je stejný jako výrobek definovaný v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 248/2011 a popsaný v obou oznámeních o zahájení řízení, a to střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „výrobky ze skleněných vláken“), v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a 7019 31 00 (tento kód nahradil dne 1.1.2014 kód 7019 31 10) a pocházející z Čínské lidové republiky.
(43)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené nekonečnými skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě listů větrných elektráren, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve zbrojním průmyslu atd.
(44)
Toto řízení se týká tří základních typů výrobků ze skleněných vláken - totiž střiže (chopped strands) (11), pramenců (rovings) (12) a rohoží (mats) (13) (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny). Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Žádosti o vyloučení výrobku
2.1. Kód KN 7019 31 90
(45)
Po zveřejnění obou oznámení o zahájení řízení CCCLA vznesla připomínku, že obě oznámení o zahájení řízení odkazovala na kód KN 7019 31 10, zatímco žadatel odkazoval na kód KN 7019 31 00, který už neexistuje. Uvedli, že výrobky dříve zařazené pod kód KN 7019 31 00 jsou nyní zařazené do dvou různých kódů KN: 7019 31 10 (rohože z nekonečných skleněných vláken) a 7019 31 90 (ostatní rohože ze skleněných vláken). Vzhledem k tomu, že současné šetření se týká některých výrobků z nekonečných skleněných vláken, CCCLA se domnívá, že výrobky zařazené pod kódem KN 7019 31 90, a sice „rohože ze skleněných vláken bez filamentů“, by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku.
(46)
Toto tvrzení není relevantní, protože tento výrobek v první řadě není dotčeným výrobkem.
(47)
Žadatel odkázal na kód KN ex 7019 31 00 a výslovně uvedl, že rohože ze skleněné vlny (tj. jiné rohože nebo rohože ze skleněných vláken bez filamentů) jsou vyloučeny. Proto je před kódem KN uvedeno „ex“.
(48)
Obě oznámení o zahájení řízení byla zveřejněna v prosinci 2013 a uvádělo se v nich, že „v současnosti kódů KN […] 7019 31 10“. Vzhledem k tomu, že od 1. ledna 2012 jsou výrobky spadající pod kód KN 7019 31 00 rozděleny pod kódy KN 7019 31 10 a 7019 31 90, oznámení o zahájení řízení nezahrnuje „rohože ze skleněných vláken bez filamentů“, neboť se v něm uvádí „v současnosti kódů KN […] 7019 31 10“.
(49)
Stávající nařízení však uvádí „v současnosti kódů KN […] 7019 31 00“, neboť tyto dva kódy KN 7019 31 10 a 7019 31 90 byly od 1. ledna 2014 znovu sloučeny, protože kód KN 7019 31 90 zůstal prakticky prázdný (protože ostatní rohože ze skleněných vláken, a sice rohože ze skleněné vlny, byly spíše řazeny pod kód KN 7019 39 00).
(50)
Proto žádost o vynětí kódu KN 7019 31 90 není relevantní.
2.2. Strukturované pramence
(51)
Jeden uživatel požádal o vynětí strukturovaných pramenců (14) z definice výrobku na základě toho, že výrobci nekonečných skleněných vláken v Unii tyto výrobky nevyrábějí.
(52)
V Unii však byly nalezeny tři společnosti vyrábějící strukturované pramence s dostatečnou kapacitou dodávat je pro potřeby trhu. Šetření prokázalo, že navzdory možným rozdílům v konečném využití mají všechny různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Žádost o vynětí strukturovaných pramenců z definice výrobku se proto zamítá.
(53)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR vznesla námitku, že strukturované pramence by měly být vyloučeny, neboť i) pouze jeden výrobce v Unii dodává strukturované pramence na trh v omezeném množství, a proto dovoz takových výrobků nemůže způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ii) strukturované pramence se liší od rovných pramenců, které jsou v příčném směru složeného pultruzovaného profilu pevnější a jinak se vyrábějí a iii) na rozdíl od toho, jak se postupovalo v původním antidumpingovém šetření v souvislosti s nitěmi, se Komise nyní domnívá, že omezená nahraditelnost není významným faktorem pro vyloučení strukturovaných pramenců z definice výrobku.
(54)
Pokud jde o první námitku, Komise opakuje, že v Unii je několik výrobců, kteří jsou schopni dodávat strukturované pramence pro potřeby trhu, ale jen jeden tento typ výrobku v současnosti prodává. Argument vlády ČLR, že v současnosti prodává daný výrobek pouze jeden výrobce v Unii, je spíše projevem újmy, neboť to znamená, že uživatelé se obrátili k jiným dodavatelům mimo Unii, zejména z ČLR.
(55)
Pokud jde o druhou námitku, výrobní proces strukturovaných pramenců je totožný s výrobním procesem „normálních“ pramenců, až na jeden úkon navíc, při němž se fouká vzduch do příze, což vyžaduje jen poměrně nepříliš nákladné technické zařízení, ale základní technické a fyzikální vlastnosti výrobku se tím nemění. Strukturovaný pramenec vypadá o něco huňatější než „normální“ pramenec.
(56)
Pokud jde o třetí námitku, Komise postupovala stejně jako v předchozím šetření, v němž byly strukturované pramence také součástí dotčeného výrobku a kdy byla žádost o jejich vyloučení zamítnuta. Argumenty, jež by vedly k jinému závěru, nebyly předloženy.
(57)
Žádost o vyloučení strukturovaných pramenců z definice výrobku se proto zamítá.
2.3. Výrobky, u nichž výrobní odvětví Unie nečelí konkurenci ČLR
(58)
Vláda ČLR požádala, aby výrobky, u nichž výrobní odvětví v Unii nečelí konkurenci ze strany čínského dovozu (jak je uvedeno v nedůvěrné verzi antisubvenčního podnětu), byly vyňaty z definice výrobku. Uvedené produkty byly střiže pro vlhké použití a rohože.
(59)
Střiže pro vlhké použití mají omezenou dobu použitelnosti a vyžadují vyšší náklady na dopravu v důsledku dodatečné hmotnosti obsahu vody. Se střižemi pro vlhké použití se nicméně obchoduje v celosvětovém měřítku. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití mají všechny různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Střiže pro vlhké použití a rohože, stejně jako ostatní typy dotčeného výrobku, se používají jako výztužný materiál. Kromě toho tvrzení vlády ČLR, že některé čínské výrobky z nekonečných skleněných vláken se zatím ve velkých množstvích na trhu Unie nevyskytují, nevylučuje změnu obchodního chování v budoucnosti, pokud jde o vývoz těchto konkrétních typů. Žádost o vynětí těchto výrobků z definice výrobku se proto zamítá.
(60)
Po poskytnutí konečných informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že i) střiže pro vlhké použití vyrábí jenom jeden výrobce v Unii, a tudíž dovoz takových výrobků nemůže způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, ii) pokud jde o výše zmíněné výrobky, výrobcům Unie není způsobována újma, neboť v nedůvěrném znění žádosti výrobní odvětví Unie tvrdilo, že z těchto výrobků dosahuje zisk kolem 8 % - 10 %, iii) střiže pro vlhké použití mají vyšší obsah vody, omezenou dobu skladovatelnosti a jinak se vyrábějí, a proto mají jiné fyzikální i chemické vlastnosti než normální střiže, a (iv) na rozdíl od toho, jak se postupovalo v předchozím šetření v souvislosti s nitěmi, se nyní Komise domnívá, že omezená nahraditelnost není významným faktorem pro vyloučení střiže pro vlhké použití a rohoží z definice výrobku.
(61)
První tvrzení se zamítá, jelikož střiže pro vlhké použití prodává několik výrobců v Unii, a výrobní odvětví Unie tudíž nelze vyloučit z újmy způsobované tímto typem výrobku.
(62)
Pokud jde o druhé tvrzení, to, že některé typy výrobku jsou v některých okamžicích ziskové, není dostatečným důvodem pro jejich vyloučení z definice výrobku. Střiže pro vlhké použití se kromě toho dovážejí do Unie v mnohem menším množství než jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken. Ziskové rozpětí u tohoto jediného typu výrobku tedy není reprezentativní pro dotčený výrobek.
(63)
Pokud jde o třetí tvrzení, dotčený výrobek není definován odkazem na jeho obsah vody. Obsah vody ve střiži pro vlhké použití tudíž nezdůvodňuje její vynětí z definice výrobku. Proces výroby střiže pro vlhké použití je navíc stejný jako proces výroby střiže pro suché použití, až na fázi sušení.
(64)
Pokud jde o čtvrté tvrzení, Komise postupovala stejně jako v předchozím antidumpingovém šetření, v němž byla střiž pro vlhké použití také součástí dotčeného výrobku. Argumenty, jež by vedly k jinému závěru, nebyly předloženy.
(65)
Žádost o vynětí střiže pro vlhké použití z definice výrobku se proto zamítá.
3. Obdobný výrobek
(66)
Podobně jako v případě předchozích antidumpingových šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Tyto výrobky jsou proto obdobné výrobky pro účely stávajících řízení ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního antidumpingového nařízení a čl. 2 písm. c) základního antisubvenčního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(67)
Ve 12. pětiletém plánu národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR je osvětlena strategická vize vlády ČLR, pokud jde o zlepšení a podporu klíčových průmyslových odvětví, mimo jiné také odvětví výroby skleněných vláken. V 9. kapitole 12. pětiletého plánu, která pojednává o transformaci a modernizaci zpracovatelského průmyslu, se uvádí:
„Zaměříme se na vývoj nových materiálů, jako je fotovoltaické sklo, ultratenké substrátové sklo, speciální skleněná vlákna a speciální keramika.“
(68)
V 3. části 9. kapitoly zmíněného plánu, která pojednává o technologické modernizaci podniků, se konkrétně uvádí, že vláda ČLR „bude pobízet podniky k tomu, aby lépe uměly vyvíjet nové výrobky, zvyšovat technologický obsah a přidanou hodnotu svých výrobků a rychleji aktualizovat a modernizovat své výrobky“.
(69)
Kromě toho kapitola 10 oddíl 1 uvedeného plánu stanoví následující:
„V odvětvích využívajících nové materiály je středem zájmu rozvoj nových funkčních materiálů, moderních konstrukčních materiálů, vysoce výkonných vláken a z nich vyráběných směsných materiálů a základních materiálů pro běžné účely“
.
(70)
Význam inovací a nových materiálů obecně je jasně vysvětlen jak v „12. pětiletém programu průmyslových technologických inovací“, tak v „Národním plánu dlouhodobého rozvoje vědy a technologie (2006-2020)“.
(71)
Ve Směrném indexu průmyslové restrukturalizace z roku 2011 (rozhodnutí č. 9) se kromě toho výslovně uvádí, že upřednostňovaná odvětví jsou „výroba skleněných vláken z E-skla tažením v pecích […], vývoj a výroba vysoce výkonných skleněných vláken a výrobků z nich“. Také „Směrný index odvětví vhodných pro zahraniční investice“ vyjmenovává odvětví, v nichž se upřednostňují zahraniční investice (15) a výslovně odkazuje na výrobu výrobků ze skleněných vláken a speciálních skleněných vláken.
(72)
Vláda ČLR uvedla, že tyto plány jsou pouze orientační a nezávazné. Ve 12. pětiletém plánu se však jednoznačně uvádí, že je právně závazný:
„Tento plán má po projednání a schválení Všečínským shromážděním lidových zástupců právní platnost.“
(73)
Po poskytnutí informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že dotčeným výrobkem jsou pouze výrobky ze standardních skleněných vláken (E-sklo), nikoli technologicky vyspělejší a vysoce výkonné skleněné vlákno (skleněná vlákna pro zvláštní účely neboli S-sklo) Dotčený výrobek, jehož se týká toto šetření, tudíž nespadá pod upřednostňovaná odvětví, jelikož upřednostňovanými odvětvími jsou jen výroba speciálních skleněných vláken nebo vysoce výkonných vláken. Vláda ČLR se odvolává mezi jiným na 12. pětiletý plán, který se zmiňuje jen o „vysoce výkonných vláknech“ a „speciálních skleněných vláknech“.
(74)
Zaprvé, dotčeným výrobkem jsou některé výrobky z nekonečných skleněných vláken. Definice výrobku nerozlišuje, zda se jedná o výrobky za standardních skleněných vláken (dále jen E-sklo) nebo ze speciálních skleněných vláken (S-sklo). Zadruhé, žádná zúčastněná strana nepředložila žádost o vynětí některého výrobku s tím, že definice výrobku by neměla zahrnovat speciální skleněná vlákna. Zatřetí, vláda ČLR nezpochybnila, že upřednostňuje vývoj „speciálních skleněných vláken“. Vždyť i výrobky ze standardních skleněných vláken jsou uvedeny coby odvětví s upřednostňovanými zahraničními investicemi (viz 71. bod odůvodnění).
(75)
V každém případě, i kdyby se akceptovalo, že vláda ČLR upřednostňuje pouze vývoj vysoce výkonných skleněných vláken (např. S-sklo), ze šetření nevyplynul žádný rozdíl mezi odvětvím standardních skleněných vláken na jedné straně a odvětvím speciálních skleněných vláken na straně druhé. Naopak, všechny výrobky ze skleněných vláken, ať již z E-skla nebo s vysoce výkonných skleněných vláken, jako je S-sklo, vyrábí stejné odvětví skleněných vláken. Komise v tomto ohledu zejména zjistila, že všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku používají ve výrobním procesu jak standardní skleněná vlákna (E-sklo), tak vysoce výkonná skleněná vlákna (např. S-sklo), a neexistuje mechanismus, jak omezit poskytovanou podporu buď v podobě preferenčních úvěrů nebo poskytnutí práv k užívání pozemků jen na jeden segment výroby. Z toho vyplývá, že výslovné upřednostňování vývoje výrobků z vysoce výkonných skleněných vláken nemůže ani právně ani fakticky vyloučit základní odvětví skleněných vláken z celkové strategické politiky orientované na pobízení podniků k vývoji nových výrobků, zvyšování technologického obsahu a přidané hodnoty jejich výrobků a rychlejší aktualizaci a modernizaci jejich výrobků.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že tvrzení, že dotčený výrobek není součástí upřednostňovaného odvětví, není podložené, a proto se zamítá.
(77)
V „Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení ‚Dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace‘“ (které se společně s „Dočasnými pravidly o podpoře průmyslové restrukturalizace“ označuje jako „rozhodnutí č. 40“) se navíc uvádí, že vláda ČLR bude aktivně podporovat rozvoj různých průmyslových odvětví (16).
(78)
I když rozhodnutí č. 40 výslovně neodkazuje na odvětví nekonečných skleněných vláken ani obecněji na odvětví využívající nové materiály, přesto vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytovaly úvěry pouze upřednostňovaným projektům a předpokládá provádění „dalších preferenčních politik v případě upřednostňovaných projektů“ (17). Lze proto dojít k závěru, že rozhodnutí č. 40 se týká odvětví nekonečných skleněných vláken.
(79)
Vláda ČLR uvedla, že rozhodnutí č. 40 znamená pouze, že upřednostňovaná odvětví by měla obdržet úvěrovou podporu „podle úvěrových zásad“, ale z toho nelze dovodit, že tato podpora by měla být přednostní.
(80)
Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku těžily z preferenční úvěrové politiky. Ve skutečnosti některé ztrátové podniky i nadále dostávaly úvěry za preferenčních podmínek. Komise proto odmítá tvrzení vlády ČLR, že poskytování úvěrů odvětví nekonečných skleněných vláken probíhalo „podle úvěrových zásad“. Rozhodující je, že podle rozhodnutí č. 40 budou všechny finanční instituce poskytovat úvěry upřednostňovaným odvětvím, mezi které patří odvětví nekonečných skleněných vláken, a že tato podpora je de facto poskytována za preferenčních podmínek.
(81)
A navíc v Národním plánu střednědobého a dlouhodobého rozvoje v oblasti vědy a technologie (2006-2020) se čínská vláda zavazuje, že „na prvním místě bude politicky zaměřené financování“, že „vybídne finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, že „vybídne finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“.
(82)
Výroba nekonečného skleněného vlákna spadá pod popis technologicky vyspělého podniku, jak dokazuje řada výrobců se statusem podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií v ČLR. Šetření skutečně odhalilo, že některé společnosti zařazené do vzorku získaly osvědčení podniku využívajícího nové a špičkové technologie, a mohou tedy využít preferenční zacházení uvedené ve výše zmíněném „Národním plánu střednědobého a dlouhodobého rozvoje vědy a technologie (2006-2020)“.
2. Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
2.1. Použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení na jednoho vyvážejícího výrobce
(83)
Během inspekce na místě v jedné společnosti v ČLR se zjistilo, že společnost vyměnila auditovanou účetní závěrku, kterou původně předložila Komisi ve své odpovědi na antisubvenční dotazník. Společnost tyto informace nezveřejnila dobrovolně a existence jiné auditované účetní závěrky byla odhalena, až když byla společnost požádána, aby poskytla originál účetní závěrky. Kromě toho byla nová závěrka k dispozici pouze v čínštině. Jelikož šíření dvou auditovaných účetních závěrek je v rozporu s mezinárodními normami pro audit (č. 560: o „následných událostech“), inspekční tým zdůraznil, že se jedná o závažný problém, neboť vyvolává pochybnosti ohledně důvěryhodnosti předložených účetních závěrek. Společnost vysvětlila, že auditovaná účetní závěrka, kterou původně předložila v odpovědi na dotazník, obsahovala chyby, a proto byla nahrazena novou verzí od téže auditorské společnosti, zpětně datovanou a znovu vydanou pod stejným pořadovým číslem jako původní účetní závěrka, která byla zničena.
(84)
Po inspekci na místě, když byl k dispozici překlad „druhé“ účetní závěrky, zaslala Komise společnosti dopis, v němž uvedla konkrétní a podrobné důvody, proč má za to, že některé údaje uvedené v dotazníku nelze považovat za ověřené. Společnost byla informována, že Komise může založit svá zjištění na dostupných údajích v souladu s čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, a byla jí poskytnuta možnost vyjádřit své stanovisko.
(85)
Společnost předložila své připomínky písemně i během slyšení u úředníka pro slyšení. Ve své odpovědi naznačila existenci další (třetí) auditované účetní závěrky (ve formátu, který se používá pro kotované společnosti). Třebaže se nezdálo, že rozdíly mezi „druhou“ a „třetí“ závěrkou jsou podstatné, třetí závěrka byla mnohem podrobnější a obsažnější. Byla již vydána a ač ji společnost měla k dispozici během inspekce na místě (18), nebyla existence této účetní závěrky prozrazena Komisi včas ještě během inspekce. Na rozdíl od jiných účetních závěrek, v této „třetí“ verzi byly výslovně a podrobně uvedeny všechny subvence (včetně jejich právního základu), které společnost obdržela v průběhu období šetření. Prozkoumání této účetní závěrky při inspekci na místě by tudíž bylo velmi užitečné za účelem ověření všech předložených informací týkajících se jednotlivých právních režimů subvencí, které společnost dostala.
(86)
Auditované účetní závěrky jsou základním dokumentem umožňujícím řádné ověření informací, které společnost poskytla Komisi, pokud jde mimo jiné o granty, úvěry, práva k užívání pozemků, odklady daní atd.
(87)
Jak je uvedeno výše, spolupráce společnosti nebyla vstřícná a představovala vážnou překážku pro řádné ověření informací předkládaných Komisi, která proto nemohla řádně ověřit obdržené informace týkající se mimo jiné výše subvencí, jež společnost dostala. V důsledku toho nemohla Komise dospět k přiměřeně správným zjištěním, zejména co se týče výše obdržených subvencí.
(88)
Má se za to, že společnost poskytla zavádějící informace a přiměřeně nespolupracovala. Komise proto rozhodla, že použije ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Vzhledem k tomu, že tato společnost byla součástí skupiny, ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení bylo použitelné na celou skupinu.
(89)
Pro stanovení úrovně subvencování v případě skupiny však Komise použila skutečné údaje týkající se dvou společností ve skupině, které plně spolupracovaly v obou šetřeních a jejichž údaje o jejich úrovni subvencování byly považovány za spolehlivé. Pokud jde o společnost v rámci skupiny, která poskytla zavádějící informace, úroveň subvencování byla stanovena na základě dostupných údajů. Při stanovení úrovně subvencování u této právnické osoby použila Komise dostupné údaje, které byly na nejvyšší úrovni subvencí zjištěných u každého režimu subvencí pro právnické osoby z řad společností zařazených do vzorku nebo skupin společností uvedených v 30. bodě odůvodnění, které při šetření plně spolupracovaly.
(90)
Po poskytnutí informací přišel žadatel s tvrzením, že nebyla použita správná metodika výpočtu úrovně subvencování skupiny. Tvrdil, že subvenční rozpětí by mělo být mnohem vyšší, jelikož subvenční rozpětí skupiny je součtem nejvyšších subvenčních rozpětí zjištěných u každého režimu subvence pro každou spolupracující společnost.
(91)
Toto tvrzení vyvěrá z nepochopení. Metodika použitá pro výpočet úrovně subvencování je popsaná v 89. bodě odůvodnění a byla uplatněna jen na společnost (v rámci skupiny), která poskytla zavádějící informace, nikoli však na skupinu jako celek. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(92)
Společnost, která poskytla zavádějící informace, dotčený výrobek nevyvážela. Dotčený výrobek vyvážela jedna ze společností ve spojení v rámci dané skupiny. Tato společnost však plně spolupracovala v obou šetřeních a poskytla spolehlivé informace o vývozních cenách skupiny. Tyto poskytnuté informace byly proto použity pro konečná zjištění Komise v uvedeném řízení.
(93)
Po poskytnutí informací přišel vyvážející výrobce s tvrzením, že Komise pochybila, když použila ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(94)
Především tvrdil, že v dopise zaslaném této společnosti, v němž Komise uvedla podrobné důvody pro použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, nebylo nikde řečeno, že si nemohla ověřit informace o subvencích. Komise se proto o tuto argumentaci nemohla opřít ve svých konečných závěrech, protože daná společnost nedostala příležitost vyjádřit se k tomuto argumentu.
(95)
Toto tvrzení nelze přijmout. Ve zmíněném dopise Komise výslovně uvedla, že„nemůže konstatovat, že informace o úrovni subvencí, které obdržela (společnost), byly ověřeny“. Daná společnost byla každopádně plně informována o důvodech pro použití nejlepších dostupných údajů v dokumentu s konečnými informacemi a byla jí poskytnuta příležitost vyjádřit se, což také učinila.
(96)
Zadruhé, vyvážející výrobce tvrdil, že i kdyby Komise mohla použít ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního opatření, neměla by odkazovat na údaje o jiných společnostech jako na základ pro určení úrovně subvencování, ale měla by vycházet z auditované účetní závěrky dané společnosti, jelikož se přece jedná o „nejvhodnější“ a „nejuspokojivější“ informace o úrovni subvencování dané společnosti.
(97)
Jak je objasněno výše v 83. až 88. bodě odůvodnění, Komise má vážné pochybnosti o věrohodnosti předložených účetních závěrek, a proto se na ně nemohla spolehnout, když chtěla ověřit úroveň subvencování v různých právních režimech nebo subvenčních programech, jako jsou preferenční úvěry a práva k užívání pozemků za nižší než přiměřenou odměnu. Spolehlivé auditované účetní závěrky jsou totiž velmi zásadní pro ověření přesnosti a úplnosti informací poskytnutých jinou cestou. Komise se proto musela uchýlit k nejlepším dostupným údajům, když chtěla určit úroveň subvencování, což v tomto případě byly ověřené informace o příslušných subvenčních režimech od jiných spolupracujících společností. Tento argument se proto odmítá.
(98)
Společnost také tvrdila, že Komise chybně použila mezinárodní účetní standardy („IAS“) coby kritérium pro odmítnutí auditované účetní závěrky. Podle společnosti se mělo rozlišovat mezi úlohou účetní závěrky a významem IAS při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství na jedné straně v antidumpingovém řízení a v antisubvenčním řízení na straně druhé. Porušení IAS nemůže zakládat důvod pro použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(99)
Komise poznamenává, že porušení mezinárodních účetních standardů, na které se přišlo během šetření, nebylo samo o sobě důvodem pro použití čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Důvodem byla skutečnost, že Komisi byly předloženy různé verze účetních závěrek, což zpochybňuje jejich věrohodnost, a vedlo to Komisi k závěru, že jiné informace o úrovni subvencování nelze ověřit. Tento argument se proto odmítá.
(100)
Tato společnost rovněž tvrdila, že metodika, kterou Komise použila pro výpočet subvenčního rozpětí a která spočívala v tom, že vzala nejvyšší sazbu vyrovnávacího cla z každého právního režimu zjištěnou u každé spolupracující právnické osoby (a ne u každé skupiny), je neodůvodněná. Společnost tvrdila, že tato metodika je chybná, neboť společnosti ve stejné skupině se mohou rozhodnout, že soustředí subvence do jednoho konkrétního subjektu ku prospěchu celé skupiny.
(101)
Jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně subvencování za celou skupinu použila Komise skutečné údaje dvou jiných společností v této skupině, jež spolupracovaly v obou šetřeních. Dostupné údaje byly použity jen na jednu právnickou osobu ve skupině, která poskytla zavádějící informace. Komise zjistila, že pro určení úrovně subvencování právnické osoby ve skupině je nejlepší vycházet při výpočtech ze stejné úrovně korporátní struktury a vzít za základ nejvyšší úroveň subvencování zjištěnou u kterékoli právnické osoby (případně v rámci skupiny), která patří mezi společnosti nebo skupiny společností zařazené do vzorku. Tento argument se proto odmítá.
2.2. Použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení na banky ve státním vlastnictví
(102)
Žádná státní banka v ČLR s Komisí nespolupracovala. Tyto banky byly vyzvány, aby vyplněním dotazníku poskytly informace nezbytné pro účely antisubvenčního šetření. Komise proto oznámila vládě ČLR, že pokud jde o údaje týkající se státních bank, zváží založit svá zjištění na dostupných údajích ve smyslu čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(103)
V odpovědi na dopis Komise a v návaznosti na poskytnutí informací vznesla vláda ČLR námitku proti použití čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, pokud jde o informace požadované od státních bank. Tvrdila, že velké množství informací poskytla v rámci tohoto šetření vláda ČLR. Komise nicméně zjistila, že uvedené informace nemohly zcela nahradit odpovědi státních bank na zvláštní dotazníky. Vláda ČLR nezpochybnila skutečnost, že státní banky neodpověděly na dotazník, ani to, že banky jsou ve vlastnictví státu. Své závěry týkající se bank ve státním vlastnictví proto musela Komise opřít o dostupné údaje.
3. Prošetřované režimy
(104)
Komise zaslala vládě ČLR dotazníky, mezi nimiž byly dotazníky určené státním bankám a vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a v nichž se požadovaly informace o právních režimech, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence odvětví nekonečných skleněných vláken. Byly prošetřeny následující právní režimy:
a)
Politika preferenčních úvěrů, záruk a pojištění pro odvětví nekonečných skleněných vláken:
-
Politika preferenčních úvěrů
-
Subvenční programy vývozních úvěrů
-
Vývozní záruky a pojištění pro nové materiály
-
Výhody plynoucí z přístupu k offshore holdingovým společnostem a ze splacení úvěrů vládou
b)
Grantové programy:
-
Subvence na rozvoj „známých značek“ a programu „China world top brands“
-
Granty centrální vlády
-
Granty vlád na nižších úrovních (provinčních)
-
Finanční prostředky na vnější expanzi průmyslu v provincii Guangdong
c)
Poskytnutí vládních zdrojů za cenu nižší než přiměřenou
-
Vládní dodávky elektrické energie
-
Vládní dodávky vody
-
Vládní dodávky surovin
-
Poskytnutí pozemku vládou za cenu nižší než přiměřenou
d)
Programy osvobození od daně z příjmů a jiných přímých daní a jejich snížení
-
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
-
Snížení daně z příjmů pro proexportně zaměřené podniky se zahraničními investicemi
-
Úlevy na dani z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy
-
Místní programy na osvobození od daně z příjmu a její snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi
-
Snížení daně pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně
-
Zápočty daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi
-
Vrácení daně za reinvestici zisků v případě podniků se zahraničními investicemi orientovanými na vývoz
-
Preferenční daňové programy pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou označovány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
-
Snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v určených projektech
-
Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
-
Daňové programy v provincii Guangdong
-
Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
-
Snížené sazby daně z příjmů právnických osob
e)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla:
-
Osvobození od DPH při využívání dovezeného zařízení
-
Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně
-
Osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv v rámci programu na rozvoj zahraničního obchodu
4. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
4.1. Preferenční úvěry
a) Úvod
(105)
Jak je vysvětleno v oddíle C.2.2, závěry týkající se státních bank byly učiněny na základě dostupných údajů v souladu s čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
b) Právní základ
(106)
Preferenční úvěry v ČLR upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčním bankovnictví z roku 2003 (dále jen „zákon o bankovnictví“), Obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínskou lidovou bankou dne 28. června 1996 a rozhodnutí Státní rady č. 40.
c) Závěry šetření
Existence subvence
(107)
Zatímco čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace o podílnících resp. vlastnické struktuře bank v ČLR, šetřením na základě dostupných údajů se zjistilo, že pro čínský finanční trh je charakteristický významný vliv a kontrola vlády. Při analýze, zda jsou banky pověřeny vládními pravomocemi, zda jsou jim svěřeny či zda je vykonávají (jakožto veřejnoprávní subjekty), použila Komise všechny dostupné informace nejen o státním vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vliv a dohled vlády na činnost bank, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a to, zda byly bankovní subjekty zřízeny právním předpisem.
(108)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky v úplném státním vlastnictví mají správní radu s převahou vlády ČLR, drží největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Na státní banky se vztahují právní předpisy, které mimo jiné vyžadují, aby vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc upřednostňovaným projektům (19) či upřednostňovaly rozvoj výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie (20).
(109)
Další známkou účasti státu na čínském finančním trhu je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob stanovení úrokových sazeb a jejich kolísání. (21) Finanční instituce mají poskytovat úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od referenční úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě preferenčních úvěrů se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Limity úrokových sazeb společně se stropy pro sazby z vkladů vytvářejí situaci, kdy banky mají zaručený přístup k levnému kapitálu (vzhledem k nařízení o sazbách z vkladů) a jsou schopny půjčovat vybraným výrobním odvětvím za výhodné sazby podle vládní politiky, jež nařizuje bankám, aby konkrétním způsobem podporovaly některá upřednostňovaná nebo technologicky vyspělá průmyslová odvětví, jako je odvětví nekonečných skleněných vláken.
(110)
Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definici a formulacím, jež jsou obsaženy v oběžníku č. 251, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Jak je však popsáno výše v oddíle C. 2.2, vláda ČLR tyto oběžníky neposkytla. Vláda ČLR však tvrdila, že oběžník č. 250 byl zrušen oběžníkem č. 251, že od července roku 2013 byly minimální úrokové sazby úvěrů zrušeny, a k zasahování státu do bankovního sektoru tudíž nedochází.
(111)
Ke zrušení minimálních úrokových sazeb úvěrů však došlo v průběhu období šetření. Čínská lidová banka tudíž po velkou část období šetření ovlivňovala stanovování úrokových sazeb státními bankami. Šetřením se navíc neprokázal žádný bezprostřední účinek tohoto zrušení na půjčky pro výrobce zařazené do vzorku. V každém případě spodní hranice pro úrokové sazby, která platila v průběhu období šetření, není jediným argumentem, proč Komise považuje státní banky za veřejnoprávní subjekty.
(112)
Závěry antisubvenčního šetření, jež se týkaly solárních panelů (22) a solárního skla (23), tj. že státní banky v ČLR jednají jako veřejnoprávní subjekty (viz 158. až 168. bod odůvodnění nařízení o solárních panelech a 73. bod odůvodnění nařízení o solárním skle), jsou dostupnými údaji také v tomto šetření, pokud jde o statut veřejnoprávního subjektu státních bank. Tyto skutečnosti lze shrnout takto:
-
stání banky mají největší tržní podíl a jsou předními aktéry na trhu v ČLR;
-
z dostupných údajů vyplývá, že státní banky podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví a správní kontroly jejich obchodního chování, včetně mezí pro úrokové sazby, které mohou nabízet;
-
zákon o bankovnictví a ostatní právní předpisy vyžadují, aby banky půjčovaly v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc upřednostňovaným projektům a upřednostňovaly podniky působící v oblasti nových a špičkových technologií.
(113)
Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že státní banky vykonávají funkce vlády z pověření vlády ČLR, zejména pak povinnou podporu některých hospodářských odvětví v souladu se státním plánem a politickými dokumenty. Silná majetková účast státu v státních bankách potvrzuje, že tyto banky jsou při výkonu svých veřejných funkcí kontrolovány vládou. Čínská vláda vykonává účinnou kontrolu nad státními bankami tím, že všudypřítomně zasahuje do finančního sektoru a naléhá na státní banky, aby se řídily vládními politikami. Státní banky jsou proto považovány za veřejnoprávní subjekty, neboť mají vládní moc, jsou jí pověřeny a uplatňují ji.
(114)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila tento závěr, přičemž uvedla, že Komise neuvedla důvody, proč považuje státní banky za veřejnoprávní subjekty. Komise s upokojením konstatuje, že skutečnosti uvedené v předchozích bodech zdůvodňují závěr, že státní banky jsou veřejnoprávními subjekty.
(115)
Zatímco valnou většinu úvěrů, které dostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku, poskytly státní banky, šetřením bylo zjištěno, že malá část úvěrů je poskytována soukromými bankami. Komise proto zkoumala, zda vláda ČLR pověřuje soukromé banky v ČLR nebo jim přikazuje, aby výrobcům nekonečného skleněného vlákna poskytovaly preferenční úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního antisubvenčního nařízení.
(116)
Článek 34 zákona o bankovnictví stanoví, že soukromé banky jsou také povinny „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (24).
(117)
Šetřením bylo zjištěno, že úrokové sazby státních a soukromých bank pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly všeobecně na velmi podobné úrovni. Svědčí to o tom, že státní banky, které jsou v ČLR předními aktéry na bankovním trhu a trhu půjček, určují výši úrokových sazeb a soukromé banky pouze kopírují úrokové sazby stanovené státními bankami (veřejnoprávními subjekty).
(118)
Za těchto okolností se konstatuje, že soukromé banky nestanovují své sazby bez ohledu na zásahy státu a že úvěrovou strategii soukromých bank řídí vláda ČLR.
(119)
Po poskytnutí informací vznesla vláda ČLR námitku proti tomu, jak Komise interpretuje článek 34 zákona o bankovnictví, a uvedla, že „Komise vkládá do článku 34 význam, který tam evidentně nepatří“. Čínská vláda upozornila Komisi na jiné články zákona o bankovnictví, zejména na články 4, 5 a 7, které mají zajistit, aby byly úvěry poskytovány bez vměšování a po řádném úvěrovém hodnocení.
(120)
Komise uznává, že tyto články existují, ale má za to, že je třeba je chápat a vykládat s ohledem na článek 34. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ani vláda ČLR ani banky či dotčené společnosti zařazené do vzorku nebyly s to prokázat, že úvěry byly poskytnuty bez vměšování nebo po řádném úvěrovém hodnocení. Šetřením bylo naopak zjištěno, že jeden vyvážející výrobce utrpěl ztráty, avšak podařilo se mu získat od bank úvěry za obvyklé úrokové sazby bez přirážky za riziko v souvislosti s jeho obtížnou finanční situací.
(121)
Komise proto činí závěr, že vláda pověřuje nebo řídí soukromé banky tak, aby poskytovaly preferenční úvěry podobné těm, které poskytují státní banky, a tudíž že existuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního antisubvenčního nařízení.
Specifičnost
(122)
Co se týče bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, většina z nich je ve vlastnictví státu a v konečném důsledku jsou ovládané vládou ČLR. Jedná se především o největší komerční banky a banky spojené s vládní politikou v ČLR jako China Development Bank, EXIM Bank, Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China.
(123)
Komise kromě toho konstatuje, že vláda ČLR nařizuje poskytovat preferenční úvěry omezenému počtu odvětví. V rozhodnutí č. 40 se například uvádí, že vláda ČLR aktivně podpoří rozvoj odvětví využívajících nové materiály, a odvětví nekonečných skleněných vláken je za takové považováno. Všechny finanční instituce také dostaly pokyn, aby poskytovaly úvěry pouze upřednostňovaným projektům, a do této kategorie patří projekty nekonečných skleněných vláken. Toto rozhodnutí rovněž slibuje provádění „dalších preferenčních politik vůči upřednostňovaným projektům“.
(124)
Vláda ČLR tvrdila, že Komise mylně argumentuje rozhodnutím č. 40, jelikož dotčený výrobek není klasifikován jako upřednostňované odvětví. I kdyby se akceptovalo, že toto odvětví je upřednostňované, vláda tvrdila, že odvolávání se na rozhodnutí č. 40 nelze rozšířit na odvětví, jež není vyjmenováno v rozhodnutí č. 9 („Směrný index průmyslové restrukturalizace z roku 2011“).
(125)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku patří jak do kategorie upřednostňovaných odvětví, jak je uvedeno v 67. až 76. bodě odůvodnění, tak do kategorie výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie. Kromě toho v rozporu s tvrzením vlády jsou speciální skleněná vlákna a výrobky z nich, jakož i pece pro výrobu E-skla výslovně uvedené v rozhodnutí č. 9, kapitole XII, bodě 6 (25). Toto tvrzení je proto neodůvodněné.
Výhoda.
(126)
Výhoda spočívá v míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu.
Nutnost využívat referenční hodnoty
(127)
Komise se pokusila ověřit posouzení úvěrového rizika vypracované bankami, které v průběhu období šetření půjčily finanční prostředky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Někteří vyvážející výrobci byli ve ztrátě. Podařilo se jim však získat úvěry od bank za referenční sazbu bez jakékoli přirážky za rizika spojená s jejich zhoršující se finanční situací. Komise má proto důvody se ptát, zda půjčky společnostem vyrábějícím nekonečná skleněná vlákna vycházely z řádného posouzení rizik a zda je stanovená úroková sazba výsledkem takového postupu.
(128)
Jak je vysvětleno výše, úvěry, jež čínské banky poskytují, jsou výrazem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím bankovním trhu; vhodná tržní referenční úroveň byla početně zjištěna pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodné tržní referenční úrovně úrokových sazeb rovněž dostupné údaje.
(129)
Při výpočtu vhodné referenční úrovně pro úvěry v RMB se pokládá za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby se v nich promítalo běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována v podmínkách narušeného trhu bankovních úvěrů a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné nevycházet jen z nominálních hodnot údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců, ale uplatnit na ně přirážku, která odráží potenciální dopad narušeného čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(130)
Stejná situace platí pro půjčky v cizích měnách. Jako referenční úroveň byly použity podnikové dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané během období šetření.
(131)
Jak bylo uvedeno výše, vláda ČLR i spolupracující vyvážející vývozci byli požádáni o informace o úvěrové politice čínských bank a o tom, jak byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Tyto informace však nebyly poskytnuty. Vzhledem k této nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným údajům a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního antisubvenčního nařízení se lze oprávněně domnívat, že všem podnikům v Číně by byla udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg) a na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky by byla uplatněna přiměřená prémie předpokládaná u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají.
(132)
Pro výpočet referenční úrokové sazby úvěrů pro společnosti zařazené do vzorku během období šetření byla vypočtena riziková přirážka s použitím rozdílu mezi úrokovou sazbou dluhopisů společností s ratingem BB a dluhopisů společností s ratingem AAA (což je úvěrový rating dluhopisů vydávaných v ČLR) podle evidence agentury Bloomber. Následně byla riziková přirážka připočtena ke zveřejněným úvěrovým sazbám Čínské lidové banky pro dluhopisy s ratingem BB se zohledněním doby trvání úvěrů.
(133)
Poté bylo vypočteno zvýhodnění pro vyvážející výrobce jako rozdíl mezi úrokem, který společnosti skutečně zaplatily během období šetření, a úrokem, jenž by byl zaplacen, kdyby se na úvěry použila referenční úroková sazba. Toto zvýhodnění bylo poté vyjádřeno jako procentuální podíl z celkového obratu každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(134)
Po poskytnutí informací vláda ČLR přišla s tvrzením, že Komise neměla při výpočtu zvýhodnění odkazovat na žádnou referenční hodnotu, jelikož úvěry prý byly poskytnuty za tržních podmínek, a proto nevzniklo žádné zvýhodnění.
(135)
Jak je vysvětleno v 127. až 130. bodě odůvodnění, trh bankovních půjček je v ČLR narušený, a Komise se tudíž domnívá, že použití referenční hodnoty je plně odůvodněné.
(136)
Vláda ČLR kromě toho tvrdila, že volbu této konkrétní referenční hodnoty Komise dostatečně nezdůvodnila.
(137)
Komise se domnívá, že při výpočtu vhodné referenční hodnoty pro úvěry je přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby se v nich promítalo běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována v podmínkách narušeného trhu a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci se proto pokládá za nezbytné uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad narušených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
d) Závěr
(138)
Na základě závěrů šetření dospěla Komise k názoru, že odvětví nekonečných skleněných vláken v ČLR těžilo v průběhu období šetření z preferenčních úvěrů jak od státních bank, tak také od soukromých bank. Financování odvětví nekonečných skleněných vláken zakládá subvenci ve smyslu základního antisubvenčního nařízení, jelikož
a)
existuje finanční příspěvek vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i);
b)
existuje pověření a řízení vládou podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a
c)
tím je příjemci poskytnuta výhoda, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2.
(139)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě pro vyvážející výrobce a specifičnosti je tato subvence napadnutelná.
e) Výpočet výše subvence
(140)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního antisubvenčního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by podnik (příjemce půjčky) mohl získat na trhu. Jak již bylo uvedeno, vzhledem k neexistenci smysluplného posouzení rizik stanovila Komise pro srovnatelné obchodní půjčky tržní referenční hodnotu.
(141)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v průběhu období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(142)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise použila pro výpočet zvýhodnění nesprávnou úrokovou sazbu, kterou skutečně zaplatila daná společnost za jednu půjčku. Toto tvrzení bylo přijato a Komise výpočet opravila. Opravený výpočet však neměl žádný účinek na zjištěné subvenční rozpětí.
(143)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku na základě této metodiky mají tuto podobu:
Preferenční úvěry
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Další režimy preferenčních půjček
(144)
Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky v rámci ostatních režimů preferenčních půjček uvedených v bodě C.3 výše.
5. Grantové programy
(145)
Společností zařazené do vzorku nedostaly během období šetření žádný finanční příspěvek z programů „Famous Brands“, „China World Top Brands“ ani „Funds for Outward Expansion of Industries in Guangdong Province“.
5.1. Zvláštní grantové programy a granty
a) Úvod
(146)
Společnosti zařazené do vzorku dostaly jednorázové granty od různých vládních orgánů na různých úrovních, z čehož vyplynulo přijetí výhody během období šetření. Má se za to, že tyto granty spadají pod grantové programy, jež jsou uvedeny v podnětu, neboť žadatel tvrdil, že výrobci nekonečných skleněných vláken získali jednorázové granty od provinčních a místních orgánů samosprávy a že tyto granty jim přinesly výhodu, protože finanční prostředky obdrželi bez přiměřeného plnění.
(147)
Komise nabídla vládě ČLR konzultace o těchto zvláštních grantech.
(148)
Vláda ČLR se postavila proti konzultacím s argumentem, že by to nebylo v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož takové konzultace by se měly uskutečnit před zahájením šetření a pro čínské orgány by bylo nepřiměřenou zátěží, kdyby měly ověřovat informace týkající se každého jednotlivého režimu.
(149)
Většina grantů byla v zanedbatelné výši. Proto je Komise dále neprošetřovala.
(150)
Komise však přešetřila jeden zvláštní a relativně velký grant na vybudování ubytovny pro zaměstnance společnosti, který byl poskytnut jedné ze společností zařazených do vzorku, a u něhož se má za to, že má vazbu na grantové programy uvedené v podnětu.
b) Závěr
(151)
Jednorázový charakter výše uvedeného grantu svědčí jasně o tom, že nebyl dostupný jiným společnostem, a byl tudíž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení. Na základě shromážděných důkazů o poskytnutí tohoto grantu a vzhledem k neexistenci jakýchkoli dalších informací má Komise za to, že tento grant představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního antisubvenčního nařízení, čímž byla poskytnuta dotčenému vyvážejícímu výrobci výhoda.
(152)
Po poskytnutí informací přišla společnost, jež obdržela grant, s tvrzením, že jí byl grant poskytnutý na obnovu dlouhodobých aktiv, která se odepisují 50 let. Tato subvence by se tedy měla rozepsat na 50 let a při výpočtu subvenčního rozpětí by se měla brát v potaz jen 1/50, která odpovídá výhodě obdržené v období šetření.
(153)
Společnost nepředložila žádný důkaz, jenž by zdůvodňoval odpisové období 50 let u investic do dlouhodobých aktiv, v tomto případě do budovy používané jako ubytovna zaměstnanců. Skutečné odpisové období dlouhodobých aktiv společnosti je obvykle mnohem kratší a odpovídá 10 až 20 rokům. Na tomto základě lze tedy soudit, že zvýhodnění získané tímto grantem je zanedbatelné, a proto by nemělo být napadnuto.
6. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
6.1. Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
a) Úvod
(154)
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ opravňuje podniky se zahraničními investicemi k tomu, aby první dva roky neplatily žádnou daň z příjmu právnických osob a tři následující roky platily pouze 12,5 % místo 25 %.
b) Právní základ
(155)
Právním základem tohoto programu je článek 8 zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků (dále jen „zákon o dani týkající se podniků se zahraničními investicemi“) a článek 72 prováděcích pravidel k zákonu Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků. Podle vlády ČLR byl tento program ukončen podle článku 57 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 s přechodným obdobím do konce roku 2012. Z uvedeného zákona tedy jasně vyplývá, že v rámci tohoto režimu by existovala výhoda v zdaňovacím období 2012.
c) Závěry šetření
(156)
Uvedený režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ přinesl výhody podnikům v průběhu účetního roku 2012, načež byl podle čínské vlády uvedený režim zrušen. Žádná ze společností zařazených do vzorku není podnikem v zahraničním vlastnictví, který by byl způsobilý k využívání uvedeného daňového režimu v průběhu období šetření.
d) Závěr
(157)
Společnosti zařazené do vzorku nedostaly v rámci tohoto programu během období šetření žádný finanční příspěvek. Šetřením se dále zjistilo, že vláda ČLR tento právní režim skutečně zrušila.
6.2. Podniky využívající nové a špičkové technologie
a) Úvod
(158)
Na základě tohoto programu mohou společnosti, které jsou schopny prokázat splnění určitého souboru kritérií k získání statusu „podniku využívajícího nové a špičkové technologie“, využívat sníženou sazbu u daně z příjmů právnických osob ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %.
b) Právní základ
(159)
Právní základ tohoto programu tvoří čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 společně se „správními opatřeními pro určení podniku využívajícího nové a špičkové technologie“ (Guo Fa Ke Huo [2008] č. 172); a článek 93 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků, společně s Oznámením státní daňové správy o otázkách týkajících se daně z příjmů podniků využívajících nové a špičkové technologie (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Závěry šetření
(160)
Tento režim se použije na podniky, které vláda ČLR uzná za podniky využívající nové a špičkové technologie. Aby byly podniky pro tento režim způsobilé, musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat následující požadavky, které jsou stanoveny v uvedeném právním základě a lze je shrnout takto:
a)
jejich výroba spadá pod definici výrobků v „oblastech špičkových technologií s klíčovou státní podporou“;
b)
jejich celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří 3-6 % celkového příjmu z prodeje;
c)
jejich příjem z výrobků v oblasti špičkových a nových technologií činí více než 60 % celkového příjmu z prodeje;
d)
pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují 10 % z celkového počtu zaměstnanců;
e)
ostatní požadavky stanovené „správními opatřeními pro podniky využívající špičkové a nové technologie z roku 2008“ jsou splněny.
(161)
Bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zařazení do vzorku tento režim využívají, a platí tedy daň z příjmu právnických osob pouze ve výši 15 % a nikoli 25 %. Tyto společnosti požádaly o status podniků využívajících nové a špičkové technologie a obdržely úřední oznámení, že splnily kritéria režimu, a jsou proto způsobilé k tomu, aby svá přiznání k dani právnických osob vyplnily odpovídajícím způsobem.
d) Závěr
(162)
Komise je toho názoru, že v případě tohoto režimu se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě prominutých příjmů vlády ČLR, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(163)
Tato subvence je specifická, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení, jelikož je omezena na podniky, které získaly osvědčení podniků využívajících špičkové a nové technologie a splňují všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Společnosti zařazené do vzorku vyvážejících výrobců toto osvědčení získaly. Právními předpisy nebo orgánem poskytujícím subvenci nebyla stanovena žádná objektivní kritéria pro způsobilost.
(164)
Po poskytnutí informací vláda ČLR zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Kritérium specifičnosti tedy nesplňují.
(165)
Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Grant mohou dostat jen společnosti se zvláštní charakteristikou (podniky využívající špičkové a nové technologie), nikoli všechna odvětví a všechny sektory. Způsobilost navíc rovněž není automatická, ale závisí na udělení osvědčení podniku využívajícímu špičkové a nové technologie, které vydává příslušný orgán na základě vlastního uvážení. Tento režim je tudíž v podstatě specifický.
(166)
Komise proto tuto subvenci považuje za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(167)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
Podniky využívající nové a špičkové technologie
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně
a) Úvod
(168)
Tento program umožňuje společnosti uplatnit daňové úlevy na nákup tuzemského zařízení, pokud je projekt v souladu s průmyslovou politikou čínské vlády. Na dodatečné zvýšení daňové povinnosti z předchozího roku se může uplatňovat daňová úleva až do výše 40 % nákupní ceny tuzemského zařízení.
b) Právní základ
(169)
Právním základem tohoto programu jsou prozatímní opatření, která se týkají slevy na dani z příjmu u investic do zařízení vyrobených v tuzemsku pro projekty technologické modernizace ze dne 1. července 1999 a oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkající se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] s účinností od 1. ledna 2008.
c) Závěry šetření
(170)
Vláda ČLR tvrdila, že tento program byl ukončen počínaje lednem 2008, a to v souladu se zmíněným oznámením č. 52. Šetření však odhalilo, že jedna společnost zařazená do vzorku těžila z tohoto programu během období šetření.
d) Závěr
(171)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě prominutých příjmů vlády ČLR v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje příjemcům výhodu ve výši, která se rovná daňové úspoře ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního anitsubvenčního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního antisubvenčního nařízení, neboť daňová úspora závisí na přednostním používání domácího zboží na úkor zboží dováženého.
e) Výpočet výše subvence
(172)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
(173)
Subvenční sazba zjištěná pro tuto subvenci podniku Jiangsu Changhai Group během období šetření činí 0,2 %.
(174)
Po poskytnutí informací přišel jeden vyvážející výrobce s tvrzením, že v rámci režimu „Snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně“ nebyl způsobilý k získání finančního příspěvku, jelikož nebyl podnikem se zahraničními investicemi. Komise mu tedy na základě dostupných údajů chybně připsala zvýhodnění podle tohoto režimu. Rovněž tvrdil, že byly zjištěny menší početní chyby. Obě tvrzení byla přijata a výpočet subvenčního rozpětí byl odpovídajícím způsobem opraven.
6.4. Jiné režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení
(175)
Byl přezkoumán také zápočet daně za VaV. Toto opatření se však týkalo zanedbatelných částek. Proto ho Komise dále neprošetřovala.
(176)
Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky z jiných programů osvobození od daně uvedených v bodě C.3 výše.
7. Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
7.1. Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
a) Úvod
(177)
Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch podniků se zahraničními investicemi nebo tuzemských podniků na dovoz investičního zařízení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem upřednostňovaném projektu, jež vydávají čínské orgány nebo Národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy o investicích, daních a clech.
b) Právní základ
(178)
Právní základ tohoto programu tvoří Oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, Guo Fa č. 37/1997, Oznámení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy o úpravě některých preferenčních politik týkajících se cla na dovoz, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, Oznámení Národní komise pro rozvoj a reformy č. 316/2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem upřednostňovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a Katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a tuzemské podniky, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
c) Závěry šetření
(179)
Všechny společnosti zařazené do vzorku z tohoto režimu těžily.
d) Závěr
(180)
Má se za to, že uvedený program poskytuje finanční příspěvek v podobě prominutých příjmů vlády ČLR ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), neboť podniky se zahraničními investicemi a další způsobilé tuzemské podniky jsou osvobozené od platby DPH nebo cel, které by byly jinak splatné. Poskytuje tedy výhodu společnostem z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení, neboť právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, omezují přístup k subvenci na podniky, které investují v rámci specifické obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem a které patří buď do upřednostňované kategorie nebo do zakázané kategorie B v rámci Katalogu pro orientaci průmyslu v oblasti zahraničních investic a převodu technologií, nebo které jsou v souladu s Katalogem klíčových odvětví, výrobků a technologií, jejichž rozvoj upřednostňuje stát.
(181)
Po poskytnutí informací vláda ČLR zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Kritérium specifičnosti tedy nesplňují. Vláda ČLR však nepoukázala na žádné konkrétní ustanovení v právních předpisech, které by doložilo její stanovisko, a nepředložila ani žádný přesvědčivý důkaz o tom, že způsobilost je automatická.
(182)
Vláda ČLR i jeden vyvážející výrobce také tvrdili, že Komise nemůže napadnout možné zvýhodnění v oblasti DPH, které snad získaly tři společnosti zařazené do vzorku, jelikož v minulosti přiznané osvobození od DPH se s účinností od roku 2009 již nemohlo využívat. Když se tedy předpokládá průměrné 5leté až 10leté odpisové období dotčeného dovezeného zařízení, údajné zvýhodnění by buď skončilo před uložením opatření nebo by pravděpodobně nepokračovalo během celého pětiletého trvání opatření.
(183)
Komise poznamenává, že odpisové období je u některého dovezeného zařízení mnohem delší než 10 let a v některých případech mohlo trvat 15 či 20 roků. Komise každopádně nenapadla žádné zvýhodnění vzniklé z nákupů dovezeného zařízení po roce 2009. Vláda ČLR navíc uznává, že tyto společnosti mohly těžit z daného režimu ještě „chvíli poté“, tj. po uložení opatření. Tento argument se proto odmítá.
e) Výpočet výše subvence
(184)
Výše napadnutelné subvence se vypočítává s ohledem na zvýhodnění, které získal příjemce a jehož existence byla v průběhu období šetření zjištěna. Má se za to, že zvýhodnění příjemce se rovná výši DPH a osvobození od cel na dovážené zařízení. Aby se zajistilo, že se napadnutelná částka bude vztahovat pouze na období šetření, byla získaná výhoda odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy vyvážejícího výrobce.
(185)
Subvenční sazba zjištěná pro tento program během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:
Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Jiné režimy osvobození od nepřímých daní a programy jejich snížení
(186)
Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky z jiných programů osvobození od nepřímých daní uvedených v bodě C.3 výše.
8. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
8.1. Poskytnutí surovin, elektřiny, vody
(187)
V průběhu období šetření nebyla zjištěna žádná subvence spojená s nákupem surovin, vody nebo elektřiny vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku v průběhu období šetření.
8.2. Poskytování práv k užívání pozemků
a) Úvod
(188)
Společnosti nesmí v ČLR přímo nakupovat pozemky, mohou si pouze koupit práva k užívání pozemků od místních orgánů.
b) Právní základ
(189)
Zákon ČLR o správě půdy uvádí, že veškerá půda patří lidu a nelze ji kupovat či prodávat, ale stanoví podmínky, za kterých lze prodávat práva k užívání pozemků podnikům, a to v zadávacím řízení, nabídkovém řízení nebo v dražbě.
c) Závěry šetření
(190)
Systém dražby by v zásadě umožnil trhu posoudit cenu konkrétního práva k užívání pozemků, a cena by tedy byla stanovena nezávisle. Vláda ČLR však uvedla, že v každém případě stanoví spodní hranici cen pro každý stupeň pozemku (pozemky jsou ohodnoceny stupněm od 1 do 15 na základě kvality parcely), pod které nesmí cena práva k užívání pozemku klesnout.
(191)
Vláda ČLR má rovněž pod kontrolou nabídku pozemků tím, že pro jednotlivé provincie a na každý rok stanoví omezenou kvótu pozemků, k nimž lze prodávat práva k užívání pro průmyslové účely nebo pro účely bydlení.
(192)
V každém případě, u žádného nákupu práva k užívání pozemku vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku Komise neshledala žádné důkazy dražebního postupu, který by nezávisle stanovil cenu práva k užívání pozemků. Vyvážející výrobce ocenil pozemek vyvolávací cenovou nabídkou a jelikož byl jediným zájemcem, získal právo k užívání pozemku. Po poskytnutí informací vláda ČLR prohlásila, že nesouhlasí se závěry Komise o tom, že v ČLR není funkční trh pro prodej práv na užívání pozemků. Na podporu tohoto stanoviska však nepředložila žádné nové argumenty.
(193)
Závěry šetření potvrzují, že situace týkající se poskytování a nabývání pozemků v ČLR je nejasná a netransparentní a že ceny často svévolně stanovují úřady. Úřady stanoví ceny podle systému oceňování městských pozemků, který jim při určování ceny pozemků pro průmyslové využití ukládá kromě dalších kritérií povinnost brát v úvahu průmyslovou politiku (29).
(194)
Také z nezávislých veřejně dostupných informací lze usuzovat, že pozemky v ČLR jsou poskytovány za ceny nižší, než jsou běžné tržní sazby (30).
(195)
Ve skutečnosti tedy společnosti zařazené do vzorku zaplatily cenu stanovenou vládou ČLR. Právo k užívání pozemků se poskytuje za cenu nižší než přiměřenou v porovnání s referenční tržní hodnotou, která je uvedena v písmeni e) níže.
(196)
Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou respektovány tržní podmínky (31).
d) Závěr
(197)
Komise dospěla k závěru, že poskytování práv k užívání pozemků vládou ČLR je nutno pokládat ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení za subvenci v podobě dodání zboží, a společnostem tím byla poskytnuta výhoda. Jelikož šetření neprokázalo existenci fungujícího trhu pro prodej práv k užívání pozemků v ČLR, použití vnější referenční hodnoty (viz písmeno e) níže) ukazuje, že částka, kterou vývozci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je nižší než tržní sazba.
(198)
Jak je podrobně vysvětleno v 67. až 82. bodě odůvodnění, subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního antisubvenčního nařízení, protože rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány upřednostňovaným odvětvím, k nimž patří i odvětví nekonečných skleněných vláken, jak je podrobně vysvětleno v 67. až 82. bodě odůvodnění. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup.
e) Výpočet subvenčního rozpětí
(199)
Výhodu tedy představuje rozdíl mezi cenou zaplacenou za právo k využívání pozemků a vhodným vnějším referenčním základem.
(200)
Komise považuje Tchaj-wan za vhodný vnější referenční základ z těchto důvodů:
a)
srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářských struktur na Tchaj-wanu a ve většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí vyvážející výrobci zařazení do vzorku;
b)
fyzická blízkost ČLR a Tchaj-wanu;
c)
vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury na Tchaj-wanu a v mnoha provinciích v ČLR;
d)
silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR;
e)
vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a na Tchaj-wanu;
f)
podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantního referenčního základu na Tchaj-wanu a v ČLR a
g)
společné demografické, jazykové a kulturní charakteristické rysy Tchaj-wanu a ČLR.
(201)
Po poskytnutí informací vznesla vláda ČLR námitku proti použití Tchaj-wanu coby referenčního základu s tím, že hustota obyvatelstva na Tchaj-wanu je mnohokrát vyšší než v ČLR, a kvůli tomu jsou ceny a situace pozemků v obou zemích nesrovnatelné. Komise nicméně soudí, že z mnoha důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění byl tento referenční základ zvolen rozumně.
(202)
Kromě toho po poskytnutí informací jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku uvedl, že použití Tchaj-wanu není vhodné s ohledem na hospodářské podmínky v provincii, ve které se nachází, nicméně nenavrhl žádné jiné řešení. Tvrdil rovněž, že fyzická blízkost ČLR a Tchaj-wanu by se neměla považovat za platné kritérium pro volbu této konkrétní referenční hodnoty, ale své tvrzení nezdůvodnil. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy jiné návrhy řešení referenční hodnoty, použití Tchaj-wanu se potvrzuje.
(203)
Vzhledem ke všem těmto faktorům dospěla Komise k závěru, že ceny práv k užívání pozemků v ČLR, pokud by na trhu převládaly tržní podmínky, by pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly velmi podobné cenám pozemků na Tchaj-wanu.
(204)
Průměrné ceny pozemků na Tchaj-wanu v roce 2012 byly převzaty od Odboru průmyslu Ministerstva hospodářství a upraveny zpětně o inflaci a růst HDP za účelem stanovení referenční ceny pro pozemky v jednotlivých kalendářních letech. Vzhledem k tomu, že práva k užívání pozemků platí 50 let a po tuto dobu se odepisují, výhoda v období šetření činí 1/50 rozdílu mezi referenční cenou a skutečně uhrazenou cenou.
(205)
Subvenční sazba zjištěná pro poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou činí:
Poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Závěr ohledně subvencování
(206)
Komise vypočítala výši napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení pro šetřené společnosti a jednotlivé režimy a sečtením těchto výsledků vypočítala celkovou výši subvence pro každého vyvážejícího výrobce za období šetření.
(207)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenční rozpětí Komise nejprve vypočítala procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota pak byla použita k výpočtu subvence poskytnuté na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(208)
Dále byla vypočítána výše subvence na tunu dotčeného výrobku vyvezeného do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty nákladů, pojištění a přepravného („CIF“) stejného vývozu za tunu.
(209)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení je celkové rozpětí subvence pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku vypočteno na základě váženého průměru subvenčního rozpětí zjištěného pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou skupiny, do níž patří vyvážející výrobce, na něhož se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Ostatní spolupracující společnosti
10,2 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(210)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii osm výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 9 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(211)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena mezi 530 000 a 580 000 tunami. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jak je poskytlo sdružení APFE. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují 52 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
(212)
Na základě informací obsažených v podnětu/žádosti o přezkum, kde byly zpřístupněny skutečné makroekonomické ukazatele žadatelů, a na základě toho, že pouze velmi omezený počet výrobců v Unii nebyl ve skupině žadatelů, je zřejmě vhodné nezveřejňovat skutečné celkové makroekonomické ukazatele týkající se všech výrobců v Unii, neboť by to každé zúčastněné straně umožnilo dovtípit se chybějící údaje o konkrétních společnostech, které žádost nepodaly.
(213)
Po poskytnutí konečných informací vznesla vláda ČLR námitky proti důvěrnému zacházení a proti uvádění rozmezí v případě celkové spotřeby v Unii a dalších ukazatelů makroekonomické újmy.
(214)
Na základě žádosti a po předložení pádných důvodů má Komise povinnost respektovat důvěrné údaje výrobců, kteří nejsou žadateli. Odhalení přesných makroekonomických ukazatelů by umožnilo identifikaci důvěrných údajů těchto výrobců a poškodilo by jejich zájmy. Tato námitka se proto zamítá.
2. Spotřeba v Unii
(215)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle údajů poskytnutých sdružením APFE a ii) dovozu z třetích zemí podle údajů Eurostatu (Comext).
(216)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OŠ
Celková spotřeba v Unii
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Index (2010 = 100)
100
97
101
103
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE; Eurostat (Comext)
(217)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se spotřeba Unie zvýšila o 3 %.
(218)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden uživatel s tvrzením, že spotřeba Unie klesla v roce 2009 téměř o 30 %. Tvrdil, že z tohoto pohledu není 3 % zvýšení v roce 2010 významné. Komise však toto zvýšení nehodnotila jako významné, ale poznamenala, že v posuzovaném období se spotřeba zvýšila.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového a subvencovaného dovozu a jeho podíl na trhu
(219)
Níže uvedená analýza zahrnuje dumpingový a subvencovaný dovoz od stejných výrobců v ČLR zařazených do vzorku a za stejné období šetření.
(220)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu
2009
2010
2011
2012
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Index (2010 = 100)
65
100
72
82
86
Index (2009 = 100)
100
154
110
127
132
Podíl na trhu
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Index (2010 = 100)
87
100
73
81
83
Index (2009 = 100)
100
115
84
93
97
Zdroj: Eurostat (Comext)
(221)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období snížil o 14 % a jeho podíl na trhu o 17 %. Rok 2010 však není vhodným referenčním rokem a trend dovozu by byl přesněji analyzován, kdyby se bral v úvahu také předcházející rok 2009, jak ukazuje tabulka výše. Rok 2010 se vyznačoval velkým hromaděním zásob čínských výrobků z nekonečných skleněných vláken u dovozců v Unii před uložením prozatímních cel v září 2010. Šetření skutečně odhalilo, že během prvních devíti měsíců roku 2010 bylo z ČLR dovezeno mnohem větší množství než obvykle. Dovoz z ČLR v roce 2009 činil přibližně 99 000 tun, zatímco v roce 2010 přesáhl 152 000 tun, aby poté v roce 2011 klesl na zhruba 109 000 tun. Tento vývoj ukazuje jasný nárůst dovozu po roce 2009. Od roku 2011 se čínský dovoz zvýšil o 20 % v objemovém vyjádření, což vedlo k opětovnému zvýšení podílu na trhu o 2 procentní body.
(222)
Několik stran zopakovalo svá tvrzení, že mezi rokem 2010 a koncem období šetření dovoz z ČLR a jeho podíl na trhu klesl, a že tedy nebylo prokázáno významné zvýšení dovozu, jak to požaduje čl. 3 odst. 2 antidumpingové dohody WTO a čl. 15 odst. 2 dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Dále tvrdí, že rok 2009 není vhodným referenčním rokem z těchto důvodů: i) v základním antidumpingovém nařízení a základním antisubvenčním nařízení neexistuje právní základ a senát ve věci Mexico-Steel Pipes and Tubes rozhodl, že „vyšetřujícímu orgánu není dovoleno používat časové podmnožiny určitého období“, ii) neexistuje důkaz pro tvrzení, že dovoz v roce 2010 byl výsledkem vytváření zásob a iii) údaje za rok 2009 nebyly zohledněny při jiných aspektech posouzení újmy, kvůli čemuž je tedy toto posouzení neobjektivní.
(223)
Pokud jde o první a třetí tvrzení, základní antidumpingové nařízení a základní antisubvenční nařízení jakožto rozhodné právní předpisy podrobně nestanoví, jaké období je třeba brát v úvahu pro účely analýzy trendů. Není tedy důvod, proč nezohledňovat rok 2009 pro účely analýzy trendů dovozu z ČLR. Tím se analýza nestává neobjektivní, naopak, doplňuje analýzu o situaci výrobního odvětví Unie. Jak je uvedeno výše v 219. bodě odůvodnění, rok 2009 byl zohledněn jako doplněk posuzovaného období pouze s ohledem na specifické ukazatele újmy související s čínským dovozem. Co se týče dalších ukazatelů újmy, neexistoval žádný objektivní důvod, proč by se neměly brát plně v potaz všechny roky posuzovaného období.
(224)
Pokud jde o druhé tvrzení, v měsíčních údajích o dovozu z databáze vytvořené v souladu s čl. 14 odst. 6 základního antidumpingového nařízení je výsledek hromadění zásob zcela patrný (viz následující graf č.1) (34). Před uložením prozatímních opatření došlo k prudkému růstu dovozu dotčeného výrobku z ČLR ve druhém a třetím čtvrtletí roku 2010 (u spotřeby to nastalo před koncem roku 2010/začátkem roku 2011 kvůli omezené skladovatelnosti). Neodpovídá to podobnému zvýšení spotřeby, což naznačuje, že tento dovoz byl uskutečněn za účelem vytvoření zásob v očekávání nadcházejícího uložení opatření. Vláda ČLR neposkytla jiné vysvětlení tohoto zvýšení, a Komise se proto může důvodně domnívat, že k tvorbě zásob došlo před uložením prozatímních opatření koncem roku 2010. Dále se to projevuje tím, že úroveň měsíčního dovozu z ČLR v období mezi prozatímními a konečnými opatřeními (čtvrté čtvrtletí roku 2010 a první trimestr roku 2011) byla velmi nízká. Když byla opatření v konečné fázi snížena (v březnu 2011), úrovně měsíčního dovozu se opět zvedly a zůstaly stabilní.
Graf 1
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR (množství za měsíc)
Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6
3.2. Ceny dumpingového a subvencovaného dovozu
(225)
Ceny čínského dovozu (bez platných antidumpingových cel) se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
2010
2011
2012
OŠ
Průměrná cena CIF (EUR/t)
911
877
892
834
Index (2010 = 100)
100
96
98
92
Zdroj: Eurostat (Comext)
(226)
Čínské dovozní ceny CIF (bez platných antidumpingových cel) se průběhu posuzovaného období změnily z 911 EUR/t na 834 EUR/t. To představuje snížení o 8 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vláda ČLR a jeden uživatel tvrdili, že je zavádějící srovnávat průměrné dovozní ceny, když nebyla provedena analýza sortimentu výrobků. Vláda ČLR dále uvedla, že většina dovozu z ČLR se skládala z nejlevnějšího typu výrobku, to znamená z pramenců.
(228)
Na rozdíl od toho, co se tvrdilo, při analýze bylo plně přihlédnuto k sortimentu výrobků, protože Komise porovnala prodejní ceny čínských vyvážejících výrobců s prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku za každý typ výrobku. Stejně se postupovalo i v původním šetření.
(229)
Po poskytnutí konečných informací požádala vláda ČLR o čínské dovozní ceny jednotlivých typů výrobku v tabulce č. 3 vzhledem k tomu, že údaje o jednotlivých typech výrobku se používají pro výpočet cenového podbízení a rozpětí újmy.
(230)
Průměrná čínská dovozní cena z tabulky č. 3 se používá k znázornění trendu po celé posuzované období. Za účelem vykázání trendů je použití průměrných cen na místě. Pro určení cenového podbízení a pro výpočet rozpětí újmy byly použity údaje pro jednotlivé typy výrobku.
(231)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu čínských výrobců zařazených do vzorku účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF a příslušně upravenými o cla, antidumpingová cla a náklady po dovozu. Porovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů u transakcí na stejné obchodní úrovni. Výsledek tohoto srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl vážené průměrné ceny ze závodu výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření. Výsledek ukázal u jednoho velkého čínského vývozce do Unie rozpětí cenového podbízení ve výši 2 %, a to i přes platná antidumpingová opatření (a cla), která byla k dovozní ceně připočtena. Velká většina jiných dovozů se uskutečnila za ceny srovnatelné s cenami Unie.
(232)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden vyvážející výrobce s tvrzením, že u tří kontrolních čísel výrobků (PCN) jsou nepřesné hodnoty CIF.
(233)
Toto tvrzení bylo správné a Komise upravila příslušné hodnoty CIF, což vedlo k malé změně v rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou u tohoto vyvážejícího výrobce (viz 440. bod odůvodnění).
(234)
Několik stran namítalo, že během období šetření nedocházelo k významnému cenovému podbízení. Uvedly, že rozpětí cenového podbízení u jediného vývozce ve výši 2 % je téměř zanedbatelné (de minimis) a nelze ho považovat za významné. Kromě toho se odvolávají na praxi Komise, která měla obvykle za to, že omezené cenové podbízení nebo prodej pod cenou do 6 % nemá žádný účinek na obecnou cenovou hladinu v Unii kvůli omezenému objemu vývozu.
(235)
Navzdory současným antidumpingovým clům stále dochází k cenovému podbízení. Odvolávat se na praxi Komise je zavádějící. V případě „těžké sody“ (35) bylo rozhodnuto, že 6 % cenové podbízení nemá prakticky žádný účinek na všeobecnou cenovou hladinu kvůli omezenému objemu dovozu ve spojení s tržním podílem vyvážející země ve výši 1,4 %. Pro porovnání lze uvést, že tržní podíl ČLR v období šetření se pohyboval mezi 15 % a 20 %. V případě „některých laserových optických snímacích systémů“ (36) se odkazovalo na omezené cenové podbízení dotčeného dovozu s ohledem na i) velké zvýšení spotřeby Unie (129 %) a ii) povahu dotčeného výrobku coby nehomogenního výrobku s velmi pestrými rysy a technickými rozdíly, jehož se dotýká rychlý technologický rozvoj. V aktuálních šetřeních má trh dotčeného výrobku úplně jinou povahu a velikost cenového podbízení se tudíž musí posuzovat v podmínkách tohoto zvláštního trhu. Dotčený výrobek je základní homogenní vyztužovací výrobek na trhu, který je dosti stabilní. Takový trh je citlivější na cenové rozdíly a i menší cenový rozdíl může mít na trh velký vliv. Závěry Komise se nemění jen proto, že nedošlo k většímu cenovému podbízení. Tento prvek byl naopak při posuzování plně zohledněn. Každý případ je každopádně posuzován individuálně podle jeho vlastních specifik a obrázek o újmě se skládá z mnoha ukazatelů, z nichž ani jeden nemůže mít rozhodující význam.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(236)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 4 základního antisubvenčního nařízení byly v rámci analýzy účinků dumpingového a subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny ekonomické ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(237)
Jak je uvedeno v 17. až 25. bodě odůvodnění, byl za účelem určení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(238)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů uvedených v podnětu a v žádosti o přezkum a též v následujících podáních a, pokud to bylo možné, zkontrolovala je se statistickými údaji. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byl shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(239)
Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového a subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencí.
(240)
Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
5. Makroekonomické ukazatele
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(241)
Kolísání roční výroby je ve výrobním odvětví Unie běžné, protože je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let, kvůli čemuž se během roku před přestavbou produkuje vyšší objem výroby do zásob, a v roce, kdy je pec odstavena za účelem obnovy, je objem výroby nižší. V roce, kdy je pec odstavena za účelem přestavby, je také nižší výrobní kapacita.
(242)
S přihlédnutím k těmto omezením se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OŠ
Objem výroby (v tunách)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Index
100
103
92
95
Výrobní kapacita (v tunách)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Index
100
101
97
96
Využití kapacity
84 %
86 %
81 %
84 %
Index
100
102
95
99
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE
(243)
V podmínkách rostoucí spotřeby Unie (o 3 %) vyrábělo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 5 % méně obdobného výrobku. Též výrobní kapacita se snížila mezi rokem 2010 a obdobím šetření přibližně o 4 %. Využití kapacity zůstalo během posuzovaného období víceméně stabilní s výjimkou poklesu v roce 2012.
(244)
Mezi roky 2011 a 2012 lze pozorovat pokles výroby o 11 procentních bodů a pokles výrobní kapacity o 4 procentní body. Byl to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie a uzavření některých jeho závodů. Společnost Ahlstrom, výrobce nekonečných skleněných vláken, ukončila výrobu na konci roku 2011 a společnost Owens Corning Vado Ligure v Itálii uzavřela svůj výrobní závod v roce 2012, neboť nebyly schopny překonat účinky dumpingového dovozu. Výrobní odvětví Unie se však domnívá, že po restrukturalizaci a po obnovení rovných podmínek si může zachovat životaschopnost, což vysvětluje, proč výrobní odvětví Unie stále investuje do přestavby stávajících pecí.
(245)
Po poskytnutí konečných informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že Komise odkazovala na podprůměrnou životnost pecí, a proto investice výrobců v Unii nebo využití pecí vykazují výraznou neefektivnost.
(246)
Bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie přijímalo rozhodnutí o přestavbě pecí na základě úvah o výrobě a energetické účinnosti. Neexistovaly náznaky, že životnost pece, tak jak toto kritérium používají výrobci v Unii zařazení do vzorku, není v souladu s osvědčenými postupy a požadavky sortimentu výrobků.
(247)
Několik stran tvrdilo, že je třeba brát v úvahu delší období než období od roku 2010 do období šetření, zvláště kvůli nákladům na přestavbu pecí, které mají vliv na všechny makroekonomické a mikroekonomické ukazatele. Vláda ČLR prohlásila, že nebyly poskytnuty žádné údaje či informace o tom, v kterých letech se výrobci v Unii pustili do přestavby pecí.
(248)
Přestavba pecí se opakuje a je tomuto odvětví vlastní. Je nutná pro zajištění kontinuity provozu a udržení kapacity. Investice do VaV souvisejí přímo s provozní kapacitou a umožňují vyvíjet výrobky přizpůsobené potřebám odběratele. Tyto investice tudíž nejsou pro posuzované období nijak výjimečné. Bez ohledu na uvažovanou dobu jejich trvání budou mít opravy či přestavby pecí vždy vliv na objem produkce. Konkrétní informace společnosti o tom, kdy docházelo k přestavbě, se považují za důvěrné.
(249)
Jeden uživatel také tvrdil, že výrobní odvětví Unie se mohlo vyvarovat škodlivého účinku (subvencovaného a dumpingového dovozu), protože využití kapacity bylo od roku 2010 do konce období šetření víceméně stabilní.
(250)
Výroba obdobného výrobku představuje nepřerušovaný proces, jež nelze přizpůsobovat krátkodobým výkyvům v poptávce. Na víceméně stabilní využití kapacity je nutno pohlížet s ohledem na klesající výrobní kapacitu. Toto tvrzení se proto zamítá.
5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(251)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na volném trhu v Unii, objem prodeje na závislém trhu v Unii a odpovídající tržní podíly se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OŠ
Objem prodeje na volném trhu v Unii (v tunách)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Index
100
94
96
99
Tržní podíl prodeje na volném trhu
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Index
100
96
95
97
Objem prodeje na závislém trhu v Unii (v tunách)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Index
100
114
123
121
Tržní podíl prodeje na závislém trhu
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Index
100
117
122
118
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE
(252)
Během posuzovaného období mírně (o 1 %) poklesl objem výrobků z nekonečných skleněných vláken, které prodalo výrobní odvětví Unie na volném trhu (tj. odběratelům, kteří nejsou ve spojení). V podmínkách zvýšení spotřeby v Unii o 3 % to však mělo za následek pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 58 % - 63 % v roce 2010 na 56 % - 61 % během období šetření. Nižší objem prodeje v roce 2011 je výsledkem hromadění zásob z čínského dovozu v roce 2010, které se postupně dostávaly na trh v roce 2011.
(253)
Během posuzovaného období představoval prodej výrobního odvětví Unie na závislém trhu 11 % až 14 % celkového prodeje (na volném a závislém trhu) výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Prodej na závislém trhu vykazoval mezi roky 2010 a 2012 stoupající tendenci a následně se v období šetření ustálil. V absolutních číslech byl tento vzestup prodeje na závislém trhu mezi roky 2010 a 2012 jen omezený.
5.3. Zaměstnanost a produktivita
(254)
Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OŠ
Počet zaměstnanců
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Index
100
97
95
89
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
153
163
150
164
Index
100
106
98
107
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE
(255)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období pokusilo racionalizovat výrobu s cílem snížit výrobní náklady. V průběhu posuzovaného období se počet zaměstnanců skutečně snížil o 11 %.
(256)
Kombinovaný účinek změny počtu zaměstnanců a objemu výroby ve stejném posuzovaném období měl za následek vyšší produktivitu pracovní síly výrobců v Unii, měřenou jako produkci (v tunách) na jednu zaměstnanou osobu za rok, ve výši 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.4. Růst
(257)
Jak je uvedeno v 217. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 3 %. Vzhledem k četným aplikacím obdobného výrobku výrobní odvětví Unie a uživatelé očekávají, že tento trend růstu bude pokračovat i v blízké budoucnosti.
5.5. Velikost dumpingového a subvenčního rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu nebo subvencování
(258)
Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu z ČLR až do roku 2011, kdy začala platit cla. Platná cla na dovoz z ČLR byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a překonat účinky způsobené újmy.
(259)
To se však nestalo. Výrobní odvětví Unie je nyní opět ztrátové a nadále ztrácelo podíl na trhu, přestože spotřeba v Unii vzrostla. Dovoz z ČLR nadále přicházel za velmi nízké ceny a získával podíl na trhu. Podíl čínského dovozu na trhu během období šetření stoupl o 3 procentní body nad úroveň před uložením cel (37). Výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo a uzavřelo některé ze svých výrobních závodů (viz 244. bod odůvodnění výše). K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.
(260)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR a s přihlédnutím k stávajícím dumpingovým rozpětím (9,6 % a 29,7 %) (38), lze dopad na situaci výrobního odvětví Unie považovat za významný.
(261)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívější subvence pro posouzení relevantní.
6. Mikroekonomické ukazatele
6.1. Ceny
(262)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny na volném trhu a na závislém trhu v Unii
2010
2011
2012
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu na volném trhu v Unii (EUR/t)
1 061
1 144
1 070
1 035
Index (2010 = 100)
100
108
101
98
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu na závislém trhu v Unii (EUR/t)
1 006
1 031
1 027
989
100
103
102
98
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
Index (2010 = 100)
(263)
V průběhu posuzovaného období klesly jednotkové prodejní ceny na volném trhu o 2 %. Když v září 2010 začala platit prozatímní cla, mohlo výrobní odvětví Unie v roce 2011 zvýšit své ceny. Od roku 2011 se však jednotkové prodejní ceny snížily o 10 %.
(264)
Pokud jde o jednotkové prodejní ceny na závislém trhu (tj. transferové ceny), měly stejnou tendenci jako jednotkové prodejní ceny na volném trhu, přičemž výrobní odvětví Unie zvýšilo v roce 2011 své ceny na závislém trhu a poté tyto jednotkové prodejní ceny klesly o 4 %.
6.2. Průměrné jednotkové výrobní náklady
(265)
Jednotkové výrobní náklady se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Jednotkové výrobní náklady
2010
2011
2012
OŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
964
990
1 035
976
Index (2010 = 100)
100
103
107
101
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(266)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily. Po roce 2012 průměrné jednotkové výrobní náklady opět klesly téměř na úroveň roku 2010. Vrchol v roce 2012 lze přičíst určité investiční situaci jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku. Během celého posuzovaného období stouply průměrné jednotkové výrobní náklady pouze o 1 %.
(267)
Několik uživatelů tvrdilo, že situace jedné společnosti by neměla zdůvodnit obecné závěry. Závěr týkající se jednotkových výrobních nákladů byl takový, že tyto náklady byly víceméně stabilní. Vrchol v roce 2012 nezměnil obecný závěr.
(268)
Jednotkové výrobní náklady jsou založeny na celkovém objemu výroby výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Jednotková prodejní cena v tabulce č. 7 vychází z prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Tyto dva ukazatele mají tudíž jiný základ a nejsou přímo srovnatelné.
(269)
Po poskytnutí konečných informací přišla CCCLA s tvrzením, že Komise musí poskytnout dostatečně srovnatelné údaje pro posouzení toho, zda kolísání výrobních nákladů může vysvětlit mírný pokles prodejních cen Unie.
(270)
Tyto dva ukazatele vycházejí z odlišného základu a třebaže absolutní čísla nejsou přímo srovnatelná, jejich trendy srovnatelné jsou.
6.3. Náklady práce
(271)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Index (2010 = 100)
100
103
104
106
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(272)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance vykazovaly postupně rostoucí trend (+ 6 %) během posuzovaného období. To bylo v souladu s indexem nákladů práce v zemích, kde měli sídlo výrobci zařazení do vzorku (39).
6.4. Zásoby
(273)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 10
Zásoby
2010
2011
2012
OŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
18 539
46 585
50 198
52 805
Index (2010 = 100)
100
251
271
285
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(274)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 výrazně vzrostl a poté dále stoupal po celé posuzované období.
(275)
Vláda ČLR uvedla, že změny stavu zásob vykazované v údajích od sdružení APFE ukazují na nevykazovaný prodej a nesvědčí o újmě vzhledem k čínskému dovozu.
(276)
Toto tvrzení je třeba odmítnout. Komise provedla analýzu mikroekonomických ukazatelů, jako je úroveň zásob, na základě skutečných údajů, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Šetřením výrobců v Unii zařazených do vzorku nebyl zjištěn žádný nevykázaný prodej.
(277)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden uživatel s tvrzením, že rok 2010 není vhodným referenčním rokem, jelikož úroveň zásob byla tehdy nezvykle nízká ve srovnání s dobou od roku 2006 do října roku 2009 (období šetření v původním antidumpingovém řízení).
(278)
Toto tvrzení se zamítá, protože subjekty zařazené do vzorku v současných řízeních jsou jiné než subjekty ve vzorku z předchozího šetření, a údaje tudíž nejsou srovnatelné. Komise se ve svém šetření omezila jen na posuzované období, zvláště co se týče mikroekonomických údajů, a nemá k dispozici údaje o úrovni zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku v době před posuzovaným obdobím. Vláda ČLR prohlásila, že s ohledem na 3 % pokles spotřeby Unie v roce 2011 byla úroveň zásob v tomto roce také vyšší. Tento prvek však nemá žádný účinek na trend v posuzovaném období.
6.5. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(279)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
3 %
2 %
-6 %
-4 %
Index (2010 = 100)
100
66
-200
-134
Peněžní tok (v EUR)
32 847 910
10 978 839
-1 297 704
14 660 203
Index (2010 = 100)
100
33
-4
45
Investice (v EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Index (2010 = 100)
100
126
398
421
Návratnost investic
2 %
2 %
-4 %
-3 %
Index (2010 = 100)
100
69
-184
-137
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(280)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3 % na -4 %.
(281)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně klesl (-55 %).
(282)
Úroveň investic výrobců v Unii zařazených do vzorku měla během posuzovaného období rostoucí tendenci. Zvýšení bylo výraznější v roce 2012 a v období šetření. Vysoké investiční náklady se týkaly přestavby pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí je uváděno z důvodu důvěrného charakteru těchto informací). Investice zahrnují také podstatné strukturální investiční náklady související se spotřebou slitin v průchodkách a jejich opakovaným obnovováním.
(283)
Návratnost investice je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic jednoznačně kopírovala negativní trend ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(284)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v posuzovaném období, jak je uvedeno výše v 217. bodě odůvodnění, a přes snahu výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 244. a 337. bodě odůvodnění.
(285)
Šetření neodhalilo, že by výrobci z Unie zařazení do vzorku měli jakékoli vážné potíže se získáváním kapitálu.
(286)
Po poskytnutí konečných informací několik stran poznamenalo, že úroveň investic byla v roce 2012 a v období šetření velice vysoká a že právě tyto vysoké investice mohly být příčinou ztrátovosti výrobního odvětví Unie během období šetření. Vláda ČLR rovněž tvrdila, že snížená ziskovost přímo souvisí s vyššími výrobními náklady a ztrátami produkce z důvodu přestavby pecí.
(287)
Zaprvé, investice ve výši 32 milionů EUR v období šetření od 1. října 2012 do 30. září 2013 se částečně překrývají s investicemi ve výši 30 milionů EUR v roce 2012. Zadruhé, investice realizované v těchto obdobích se v tomto odvětví opakují, byly nutné pro přestavbu pecí a, jak je vysvětleno v 241. až 250. bodě odůvodnění, jsou považovány za zcela běžné. Zatřetí, úroveň investic má vliv na výsledky výrobního odvětví Unie, protože generují dodatečné náklady. Investice se nicméně nejvíce projevují v rozvaze, nikoli ve výsledovce, neboť vykazují opakované standardní oprávky (náklady na odpisy), a samy o sobě tudíž nedokáží vysvětlit ztrátovou situaci. Pokud jde o tvrzení vlády ČLR, přestavba pecí se pečlivě plánuje předem. Kontinuita dodávek pro odběratele je zajištěna tvorbou regulačních zásob. Navíc dopad těchto investic na náklady a výsledky společnosti je rozložen na několik let.
(288)
Několik stran kromě toho tvrdilo, že i) vyšší investiční náklady se odrazily na nižší návratnosti investic v roce 2012 a v období šetření (vzhledem k tomu, že některé investice nenesly okamžité výnosy) a ii) není rozumné na základě dvouletého období zatíženého velkými investicemi vyvozovat závěr, že situace výrobního odvětví Unie se zhoršila.
(289)
Investice do pecí nebyly v posuzovaném období výjimečné. Šetřením se zjistilo, že od roku 2004 investovalo výrobní odvětví Unie do pecí takřka každý rok. Proto bez ohledu na posuzovanou dobu jejich trvání budou mít opravy či přestavby pecí vždy vliv na objem produkce a návratnost investic. Zhoršení ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku naznačuje, že nebyli schopni účtovat si za obdobný výrobek takové ceny, které by jim umožnily nutné investice pro nepřerušovaný chod podniků.
(290)
Vláda ČLR tvrdila, že podniky v tomto odvětví použijí nejdříve disponibilní peníze a až potom si půjčí, a proto je normální, že se peněžní tok zhoršil, když výrobci v Unii zařazení do vzorku investovali v roce 2012 a v období šetření velké částky. Navíc tvrdila, že ztrátové odvětví nemohlo investovat tolik, kolik investovaly společnosti zařazené do vzorku.
(291)
Odvětví nekonečných skleněných vláken má globální charakter a mechanismus jeho financování přesahuje finanční akční rádius výrobců v Unii zařazených do vzorku. Investiční situace nemusí mít nutně dopad na peněžní tok. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(292)
Výsledky šetření potvrzují, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 4 základního antisubvenčního nařízení.
(293)
Uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie v roce 2011 zvýšit ceny. Zároveň se výrobní odvětví Unie snažilo zvýšit efektivitu a produktivitu. Přestože se spotřeba v Unii zvyšovala, výrobní odvětví Unie nemělo jinou možnost, než od roku 2012 opět snížit své jednotkové prodejní ceny, aby udrželo svůj podíl na trhu.
(294)
Z analýzy cenového podbízení (viz 231. bod odůvodnění) a klesajícího trendu prodejních cen výrobců v Unii (viz 263. bod odůvodnění) jasně vyplývá, že výrobci v Unii zkusili cenově konkurovat čínskému dovozu a zrušili cenové rozdíly. To však vedlo k výraznému zhoršení finančních výsledků výrobců v Unii a výrobní odvětví Unie vykázalo v roce 2012 ztrátu. V krátkodobém až střednědobém horizontu tato situace není udržitelná.
(295)
Ostatní ukazatele, například výroba, výrobní kapacita, zásoby, zaměstnanost a peněžní tok, se rovněž vyvíjely negativně, a to i po uložení opatření vůči ČLR.
(296)
Výsledky obou šetření rovněž potvrzují, že změněné okolnosti, které odůvodňovaly zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření, tedy konkrétně restrukturalizace a uzavření některých závodů v Unii, jak je vysvětleno v 244. bodě odůvodnění výše, mají podstatnou a trvalou povahu. Po uzavření závodu je tento zcela demontován. Postavit novou pec klade vysoké nároky na investice a čas a nelze to uskutečnit v krátké době. Čas a náklady spojené se zakládáním nového závodu s pecemi by se proto neměly podceňovat. Lze tedy soudit, že restrukturalizace a uzavření některých výrobních zařízení mají podstatnou a trvalou povahu.
(297)
Několik stran uvedlo, že existují jasné známky absence újmy. O těchto tvrzeních pojednávají následující body odůvodnění.
(298)
CCCLA uvedla, že jednoho výrobce v Unii, společnost 3B Fibreglass, získala v roce 2012 skupina Binani a že celková výkonnost výrobního odvětví Unie musí být dobrá, protože rozumný hospodářský subjekt by neinvestoval do průmyslového odvětví, které je nevýkonné. Cituje rovněž výroční zprávu Braj Binany za rok 2013, že „celková výkonnost 2 výrobních závodů v Belgii a Norsku se považuje za dobrou“. CCCLA rovněž uvedla, že obrat dvou výrobců v Unii mezi rokem 2010 a obdobím šetření vzrostl a výrobní odvětví Unie tedy jednoznačně netrpí žádnou újmou.
(299)
Indická skupina Binani Group v roce 2012 společnost 3B Fibreglass skutečně získala. Bez ohledu na individuální podnikatelskou motivaci skupiny Binani Komise odkazuje na své závěry šetření, totiž že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu a ziskovost. Citaci je třeba chápat v souvislostech a celá zní takto: „Celková výkonnost 2 výrobních závodů v Belgii a Norsku se považuje za dobrou a kapacita se zčásti omezila, aby se přizpůsobila slabší tržní poptávce. Efektivita výroby zdárně stoupala k běžným hodnotám. Průměrná realizace však byla podprůměrná kvůli levnému dovozu asijského zboží“.
(300)
Tvrzení, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována újma, protože dva výrobci v Unii měli mezi rokem 2010 a obdobím šetření vyšší obrat, je zavádějící a nesprávné. CCCLA vycházela ve své analýze z obratu vyjádřeného v kilogramech. Vyvozovat závěry pouze z vyššího prodaného množství však není správné, protože se přitom nebere v úvahu úroveň cen v těchto prodejních transakcích a tedy ani dopad na ziskovost společnosti.
(301)
Vláda ČLR uvedla, že jasnou známkou neexistence újmy je, že členové sdružení APFE investují do zvýšení kapacity v Unii a mimo ni (např. v ČLR, Rusku, Indii, Tunisku).
(302)
Toto šetření újmy souvisí s výkonností výrobců v Unii na trhu Unie. Jak je uvedeno v tabulce č. 4 výše, v roce 2011 se kapacita výrobního odvětví Unie mírně zvýšila o 1 % a následně klesla o 5 procentních bodů ke konci období šetření. V Unii tudíž nedošlo ke zvýšení kapacity. Avšak vzhledem k tomu, že četní výrobci nekonečných skleněných vláken jsou nadnárodními společnostmi, není překvapením, že tyto společnosti investují také mimo Unii, pokud se naskytne příležitost. Do dodatečné kapacity mimo Unii se investuje proto, aby se uspokojily potřeby rozvíjejících se trhů a s vyhlídkou na dosažení zisku. Zřízení závodů v těchto regionech rovněž zapadá do obrazu dodavatele, který má blízko ke svým odběratelům. Podnikatelské rozhodování o tom, zda zřídit či nezřídit výrobní závod mimo Unii však nemá žádnou souvislost s tím, že výrobcům z Unie je způsobována újma. Podobným tvrzením o velkých investicích výrobního odvětví Unie se zabývá oddíl o újmě vzniklé vlastním zaviněním.
(303)
Několik účastníků řízení tvrdilo, že újma neexistuje, jelikož někteří výrobci v Unii oznámili, že od ledna 2014 zvýší své ceny obdobného výrobku, aby si vynahradili neustálý růst cen surovin, energie a dopravních nákladů.
(304)
Za prvé, ceny v roce 2014 souvisejí s událostmi, které nastaly po období šetření. Za druhé, výrobní odvětví Unie absorbovalo v posledních letech větší díl tohoto zvýšení cen zvyšováním produktivity. Jednou se však dospěje do bodu, kdy se další zvyšování produktivity realizuje v krátkodobém horizontu mnohem obtížněji. Vzhledem k tomu, že v období šetření bylo výrobní odvětví Unie ztrátové a již nedokáže absorbovat takový nárůst cen, v určitém okamžiku je nutné přenést tento cenový růst na odběratele, přičemž existuje riziko ztráty dalšího podílu na trhu. Na základě výše uvedeného byla tato tvrzení odmítnuta.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(305)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 6 a 7 základního antisubvenčního nařízení bylo prošetřeno, zda dumpingový a subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.
(306)
Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému a subvencovanému dovozu.
1.1. Účinek dumpingového a subvencovaného dovozu
(307)
Šetření prokázalo, že během posuzovaného období navzdory platným antidumpingovým opatřením stoupl objem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR o 32 % oproti referenčnímu roku 2009. To vedlo ke zvýšení podílu ČLR na trhu z 18 % v roce 2009 na 20 % na konci období šetření.
(308)
Současně, a to i přes nárůst spotřeby, klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu o tři procentní body během posuzovaného období.
(309)
Průměrné ceny dumpingového a subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření snížily o 8 % a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie ve stejném období.
(310)
Výrobní odvětví Unie bylo v letech 2010 a 2011 ještě ziskové a poté začalo být ztrátové, což se časově shodovalo s růstem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Ani po snížení svých prodejních cen se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo udržet svůj podíl na trhu. Tento pokles cen byl na úkor ziskovosti, což vede ke ztrátové situaci.
(311)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že cenová úroveň dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR společně se zvýšením jeho objemu měly značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie, a sehrály tedy rozhodující roli v působení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie.
(312)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik stran s tvrzením, že nebylo analyticky prokázáno, že čínský dovoz způsobil snížení cen výrobního odvětví Unie a také újmu, a že Komise se ve své analýze opírá pouze o časovou shodu. Tyto strany odkazují na zprávu senátu, který rozhodoval v případě China X-Ray Equipment: „Senát uznává, že celková korelace mezi dumpingovým dovozem a újmou tuzemského výrobního odvětví by mohla podpořit nález příčinné souvislosti. Takovou analýzu nahodilé shody však nelze použít v otázce příčinné souvislosti; příčinná souvislost a korelace jsou totiž dva různé pojmy. V podmínkách tohoto případu, […], se otázka příčinné souvislosti nevyřeší takovým obecným konstatováním shody okolností“ (40).
(313)
Závěry však vycházejí z analýzy dlouhého seznamu ukazatelů. Jak je uvedeno výše v části D, v rámci zkoumání dopadu dumpingového a subvencovaného dovozu byly vyhodnoceny všechny významné ekonomické údaje a indexy, které měly vliv na stav výrobního odvětví Unie. Řada ukazatelů poukazovala na újmu. V takové situaci má výrobní odvětví Unie jediný důvod pro snížení cen, a to udržet si podíl na trhu nebo tento podíl neztrácet, když čelí cenové konkurenci. Po uložení původních opatření se výrobnímu odvětví Unie podařilo v roce 2011 zvýšit své ceny, leč v následujících letech muselo své ceny snížit, protože se nesnížily výrobní náklady. Jak je dále vysvětleno v 320. až 335. bodě odůvodnění, vývoz z třetích zemí byl po celé posuzované období realizován hlavně za vysoké ceny, tržní podíl třetích zemí zůstával víceméně stabilní a od roku 2011 dokonce klesal. Výrobní odvětví Unie tedy nesnížilo své ceny kvůli dovozu z třetích zemí, nýbrž kvůli levnému dumpingovému a subvencovanému dovozu z ČLR. Od roku 2011 výrazně stoupl pouze dovoz z ČLR, pouze dovoz z ČLR odebral tržní podíl výrobnímu odvětví Unie a klesaly pouze ceny dovozu z ČLR. Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že snížení cen výrobního odvětví Unie a jeho újmu způsobilo zvýšení dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Dále jsou analyzovány další faktory, jež mohly narušit tuto příčinnou souvislost.
(314)
CCCLA a vláda ČLR tvrdily, že k cenovému poklesu či ke stlačení cen nedošlo, neboť „pokles prodejních cen výrobců Unie není výrazný, jelikož v posuzovaném období nepřesáhl 2 %“. Několik stran také tvrdilo, že 1 % pokles prodeje Unie, 2 % růst tržního podílu dovozu z ČLR a 3 % snížení tržního podílu výrobního odvětví Unie nezdůvodňují navrhovaná drastická opatření.
(315)
Jak je uvedeno výše, Komise opakuje, že po prozatímních clech ze září 2010 dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2011 své ceny zvýšit. Od roku 2011 se však jednotkové prodejní ceny snížily o 10 %. Jedná se tudíž o výrazný propad prodejních cen. Třebaže platí antidumpingová opatření, výrobnímu odvětví Unie je nadále působena újma z důvodu poklesu objemu prodeje, cen a podílu na trhu, zatímco čínský dovoz ve stejné době svůj objem prodeje a podíl na trhu zvyšoval na podstatně vyšší úroveň, než byla v průběhu období šetření v původním řízení. Obvykle se předpokládá, že po zavedení opatření se výrobní odvětví Unie zotaví z účinků minulého dumpingu nebo subvencování. To se evidentně nestalo. Po určitých náznacích zotavení, jež se objevily bezprostředně po zavedení opatření, se situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období dále zhoršovala.
(316)
Jeden dovozce, který nebyl ve spojení, uvedl, že výrobci v Unii nemuseli snížit své ceny až tak hluboko, protože na trhu Unie byl převis poptávky nad nabídkou. Vláda ČLR tvrdila, že pokles prodejních cen Unie a pokles čínských dovozních cen nelze posuzovat odděleně od globálního vývoje cen dotčeného výrobku a že tyto poklesy jsou v souladu s běžným fungováním trhu. Vláda ČLR mimoto tvrdí, že Komise neprověřovala, zda by trh v roce 2011 dovolil růst cen (po zavedení opatření v předchozím šetření) z pohledu globálních souvislostí, a pokud ano, do jaké míry. Komise navíc nesprávně odmítla přijmout důkaz o růstu cen po období šetření, který poskytli výrobci Unie, jež tímto odkazují na případy Solar glass a Personal fax machine (41).
(317)
Podle Komise nebyl výrok, že poptávka převyšovala nabídku, opodstatněný. Ztráta podílu na trhu a zvýšení zásob neznamená, že poptávka byla vyšší než nabídka, ale spíše naopak. Pokud jde o tvrzení vlády ČLR, posuzovaný cenový vývoj se týkal prodeje na trhu Unie, ne v globálním měřítku. Na trhu Unie si obdobný výrobek a dotčený výrobek cenově konkurují. Jak bylo ukázáno výše, pokles cen nelze přičítat jiným faktorům než této cenové konkurenci (vzhledem k víceméně stabilním výrobním nákladům a spotřebě Unie). Vláda ČLR kromě toho neposkytla další informace o globálním vývoji cen. Proto byl tento argument shledán nepodloženým. Pokud jde o tvrzení o růstu cen po období šetření, to, co následovalo po období šetření, nespadá do působnosti tohoto řízení. Každopádně nebyl předložen žádný hmotný důkaz o skutečném zvýšení cen, k němuž by došlo po období šetření. Toto tvrzení se proto zamítá.
(318)
CCCLA navíc tvrdila, že při průměrném poklesu cen čínského dovozu o 8 %, jak je uvedeno v 226. bodě odůvodnění, se měly zohlednit ceny upravené o clo a manipulaci, antidumpingové clo, ziskové rozpětí dovozců a prodejní, správní a režijní náklady dovozců. Tyto upravené ceny by poté byly na srovnatelné úrovni s prodejními cenami Unie, jak jsou uvedeny v tabulce č. 7, a nemohly by proto hrát rozhodující úlohu v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(319)
Pro analýzu ukazatelů se porovnává hodnota CIF prodeje vyvážejících výrobců z tabulky č. 3 a cena ze závodu výrobců Unie z tabulky č. 7. Tato metoda je pro analýzu trendů přesná. Jak je vysvětleno v 231. bodě odůvodnění, pro výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí újmy byly skutečně použity upravené ceny. Komise v tomto ohledu zdůrazňuje, že cenové podbízení je pouze jedním ukazatelem, který se bere v potaz, ale pro analýzu by se měly brát v potaz všechny ukazatele újmy dohromady. Proto se tato námitka zamítá.
1.2. Účinky jiných činitelů
1.2.1. Dovoz z dalších zemí
(320)
Objem dovozu z třetích zemí, průměrné jednotkové ceny a podíl na trhu během posuzovaného období jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 12
Objem dovozu (v tunách), průměrné jednotkové ceny (EUR/t)
2010
2011
2012
OŠ
Třetí země celkem
Objem (v t)
128 378
182 601
183 446
174 553
Index (2010 = 100)
100
142
143
136
Podíl na trhu
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Malajsie
Objem (v t)
37 919
70 847
60 931
60 841
Prům. cena/t (EUR)
980
1 029
998
958
Podíl na trhu
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Norsko
Objem (v t)
25 204
30 496
33 277
30 781
Prům. cena/t (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Podíl na trhu
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Turecko
Objem (v t)
18 430
20 017
23 235
19 233
Prům. cena/t (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Podíl na trhu
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Zdroj: Eurostat (Comext)
(321)
Kromě ČLR se dotčený výrobek dováží hlavně z Malajsie, Norska a Turecka. Menší objemy dovozu se realizovaly také z Mexika, Spojených států a Tchaj-wanu. Celkový podíl třetích zemí na trhu se vyznačoval prudkým nárůstem mezi roky 2010 a 2011. Následně jejich podíl na trhu poklesl v období šetření.
(322)
Většina dovozu z třetích zemí (s výjimkou určitého malého množství z Tchaj-wanu) byla dovezena za ceny podstatně vyšší, než byly ceny čínského dovozu. Kromě toho celkové průměrné ceny dovozu z jiných zemí byly podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie.
(323)
Na Malajsii připadá největší díl dovozu z třetích zemí do Unie (40 %). Dovoz z Malajsie se nicméně omezil pouze na jeden typ výrobků z nekonečných skleněných vláken, a sice střiž. Podíl Malajsie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostl. Dovozní ceny střiže z Malajsie byly v průměru rovněž vyšší než ceny dovozu z ČLR a téměř stejně vysoké jako ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho malajsijské ceny nebránily tomu, aby ceny výrobců v Unii mezi lety 2010 a 2011 narostly, když byla uložena prozatímní cla vůči ČLR. Kdyby malajsijské ceny skutečně způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, výrobci v Unii by nemohli zvýšit své ceny poté, co byla uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz z ČLR. Dovoz z Malajsie sice konkuruje výrobkům výrobního odvětví Unie, avšak po celé posuzované období působil jako stabilní faktor, pokud jde o cenu, typ výrobku a množství.
(324)
Na dovoz z Norska připadal druhý největší podíl dovozu z třetích zemí do Unie. Podíl Norska na trhu Unie se v posuzovaném období nezměnil. Průměrné dovozní ceny jednotlivých typů výrobku z Norska byly vyšší než z ČLR. Norský dovoz se skládá hlavně z pramenců, které vyrábí jediná společnost, jež je součástí stejné skupiny jako jeden výrobce v Unii. Veškerá norská výroba se navíc prodává prostřednictvím tohoto výrobce v Unii. Norsko tudíž nepovažujeme za třetí konkurenční zemi.
(325)
Na dovoz z Turecka připadal třetí největší podíl dovozu z třetích zemí do Unie. Podíl Turecka na trhu Unie se v posuzovaném období nezměnil. Dovozní ceny jednotlivých typů obdobného výrobku byly v průměru také výrazně vyšší než z ČLR.
(326)
Vláda ČLR také uvedla, že zásoby Unie se v roce 2011 zvýšily po masivním zvýšení dovozu z třetích zemí, zatímco dovoz z ČLR v témže roce klesl.
(327)
V období mezi lety 2010 a 2011 se čínský dovoz snížil a dovoz z třetích zemí se zvýšil. Výrobní odvětví Unie však bylo v letech 2010 a 2011 ještě ziskové a poté začalo být ztrátové, což se časově shodovalo s růstem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Dovoz z třetích zemí po roce 2011 klesl, a proto nemůže být příčinou, proč výrobní odvětví Unie následně vykázalo ztrátu. Z výše uvedených důvodů vyplývá logický závěr, že část dovozu z jiných zemí možná mohla negativně ovlivnit výrobní odvětví Unie, ale nebylo to do té míry, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(328)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik stran s tvrzením, že pro dovoz z třetích zemí nebyl použitý ten sortiment výrobků, který se použil pro analýzu cenového podbízení (srovnání cen čínských výrobců a výrobců z Unie). Vláda ČLR si výslovně vyžádala podrobnosti o sortimentu výrobků v dovozu z třetích zemí, které se ze statistik Eurostatu nedají vyčíst.
(329)
Komise v analýze dovozu z třetích zemí plně zohlednila sortiment výrobků tím, že srovnala ceny třetích zemí za jednotlivé typy výrobku s odpovídajícími cenami Unie za jednotlivé typy výrobku. Vzhledem k tomu, že třetí země zastupuje jen jeden výrobce, nelze z důvodu důvěrnosti odhalit žádné konkrétní údaje.
(330)
Vláda ČLR tvrdila, že závěr Komise o tom, že část dovozu z třetích zemích mohla ovlivnit situaci výrobců v Unii, avšak nepřerušil příčinnou souvislost, není objektivní a nezakládá se na odůvodněné analýze.
(331)
Třemi hlavními třetími zeměmi, které vyvážely obdobný výrobek do Unie, byly Malajsie, Norsko a Turecko. Jak už bylo uvedeno, malajsijský dovoz se zaměřoval na jeden typ výrobku, který se prodával za ceny srovnatelné s cenami výrobního odvětví Unie. Norský výrobce není považován za konkurenta z třetí země z důvodů uvedených výše. Podíl tureckého dovozu na trhu se víceméně neměnil a z hlediska objemu byl po celé posuzované období relativně nízký. Tvrzení, že dovoz z třetích zemí narušil příčinnou souvislost, se tímto zamítá.
(332)
Vláda ČLR rovněž tvrdila, že Komise opomenula účinek dovozu z Tchaj-wanu a Mexika, který vykazuje výrazné změny v cenách a objemu.
(333)
Vzhledem k omezenému objemu dovozu z Tchaj-wanu a Mexika nemohl dovoz z těchto zemí narušit příčinnou souvislost.
(334)
Vláda ČLR mimoto tvrdila, že Komise ve své analýze hromadění čínských zásob opomenula to, že mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil dovoz z třetích zemí o více než 40 %.
(335)
Ze statistických údajů vyplývá (viz 224. bod odůvodnění), že k hromadění zásob čínských výrobků došlo ve druhém a třetím čtvrtletí roku 2010 (u spotřeby to nastalo před koncem roku 2010/začátkem roku 2011 kvůli omezené skladovatelnosti). Růst dovozu z třetích zemí byl zaznamenán v roce 2011, kdy už nepůsobil účinek hromadění zásob a v platnost vstoupila opatření vůči dovozu z ČLR, která se ukázala být prospěšná pro výrobce v třetích zemích. Toto tvrzení se proto zamítá.
1.2.2. Výrobní náklady
(336)
Několik stran uvedlo, že výrobní náklady výrobního odvětví Unie rostly zejména v důsledku nárůstu cen surovin, energie, dopravy a nákladů na zaměstnance, což mělo negativní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Jedna strana označila za významnou nákladovou položku to, že odběratelé nevraceli cívky, aniž by dále objasnila, jaký dopad to mělo na náklady. Svá tvrzení doložili citacemi výrobců Unie, že skutečně čelili vyšším nákladům.
(337)
Výrobní odvětví Unie skutečně čelilo vyšším nákladům na suroviny, energie, dopravu a vyšším nákladům na zaměstnance. Jak však vyplývá z tabulky č. 8, průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie za jednu tunu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie dokázalo vyvážit vyšší náklady úsporami z důvodu vyšší efektivity a vyšší produktivitou. Proto se vyvozuje závěr, že růst výrobních nákladů nepřispěl k újmě, a tudíž nemohl narušit příčinnou souvislost.
(338)
Po poskytnutí konečných informací několik stran zopakovalo svá tvrzení, aniž předložily nové argumenty.
1.2.3. Vývoj spotřeby
(339)
Jak je uvedeno výše, spotřeba Unie vzrostla mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 3 %. Jak uvedlo výrobní odvětví Unie a řada uživatelů, očekává se, že spotřeba dále poroste vzhledem k novým aplikacím, v nichž se obdobný výrobek používá. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno udržet si svůj podíl na trhu a o část z něho přišlo, zatímco dumpingový a subvencovaný dovoz z ČLR od roku 2011 svůj podíl na trhu zvyšoval. Změny spotřeby v Unii tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou a dumpingovým a subvencovaným dovozem z ČLR.
1.2.4. Nedostatečná výrobní kapacita a zásoby v Unii
(340)
Vláda ČLR uvedla, že újma, vznikla-li nějaká, byla způsobena nedostatečnou výrobní kapacitou výrobců v Unii. Vláda ČLR odkazovala na četné účetní závěrky výrobců v Unii. V účetní závěrce společnosti 3B Fibreglass za rok 2010 se uvádí, že „naše omezené výrobní kapacity jim neumožnily získat další podíly na trhu“ a „přiměly nás reagovat na vývoj poptávky našich klientů s omezenými zásobami“. V účetní závěrce společnosti 3B Fibreglass za rok 2011 se uvádí, že „známky ozdravení hospodářství v roce 2010 byly potvrzeny v prvním pololetí roku 2011, avšak úroveň výrobní výkonnosti společnosti byla nižší, než se očekávalo v prvním trimestru, neumožnila nám plně těžit ze zvýšené činnosti a přiměla nás omezit naše smluvní závazky v roce 2011“. V účetní závěrce společnosti Lanxess za rok 2011 se píše, že „v roce 2011 běžela výroba skleněných vláken ve společnosti Lanxess na plnou kapacitu“ a „ve druhém čtvrtletí roku 2012 bude plánovaná odstávka vysoké pece č. 1 trvat téměř 10 týdnů a roční produkce bude tedy v roce 2012 o 14 % nižší“.
(341)
Úroveň zásob v roce 2010 byla skutečně nízká, viz tabulka č. 10 výše. Tento stav byl výsledkem nižší úrovně produkce v roce 2009, kdy bylo několik výrobních linek demontováno, dočasně uzavřeno nebo redukováno vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR. (42) Výrobní odvětví Unie však v roce 2011 zvýšilo stav svých zásob o více než 150 % a od té doby ho nepřestalo zvyšovat. Není správné poukazovat jen na omezené zásoby v roce 2010, a místo toho by se měl diagnostikovat trend za celé posuzované období.
(342)
Kromě toho některé citace odkazují na nižší úroveň výrobní výkonnosti v důsledku opravy či přestavby pecí. Jak je objasněno v 241. bodě odůvodnění, takové opravy či přestavby jsou tomuto odvětví vlastní, a proto je běžné, že si podniky vytváří zásoby s ohledem na opravu či přestavbu pece, a tyto zásoby jim pak umožní bez přerušení zásobovat hlavní odběratele.
(343)
Kromě toho by výrobní odvětví Unie mohlo investovat do zvětšení kapacity, pokud by existovaly rovné podmínky, které by výrobnímu odvětví Unie umožňovaly dosahovat zisk, jenž by zdůvodnil a umožnil rozšíření kapacity.
(344)
Výrobní kapacita v Unii a zásoby se nepovažují za nedostatečné, a tudíž nemohly přispět k újmě, a proto nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Dopad hospodářské krize
(345)
Některé strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky v odběratelských odvětvích (například v automobilovém průmyslu a na trhu s větrnými elektrárnami).
(346)
Vláda ČLR citovala několik výrobců v Unii, například účetní závěrku společnosti European Owens Corning Fibreglass SPRL („EOCF“) za rok 2010, kde se říká, že „tento pokles lze částečně vysvětlit silnou závislostí této činnosti na trhu s větrnou energií, jehož degradace pokračovala kvůli potížím, které měly subjekty působící na tomto trhu s financováním nových projektů“, účetní závěrku společnosti Lanxess za rok 2011, kde se uvádí, že „po zavedení antidumpingových opatření vůči čínskému dovozu mohla LANXESS zvýšit své prodejní ceny. V druhé polovině roku 2011 jsme však zaznamenali pokles o 16 % oproti roku 2010 v důsledku klesajícího trendu v ekonomickém vývoji“, a účetní závěrku společnosti EOCF za rok 2012, kde se uvádí, že obrat v roce 2012 „je důsledkem hlavně pokračující hospodářské krize, která jim neumožňuje výrobu na plnou kapacitu“.
(347)
Ve skutečnosti lze mezi lety 2010 a 2011 pozorovat 3 % pokles spotřeby výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Ke konci období šetření se však spotřeba v Unii opět zvýšila o 6 procentních bodů.
(348)
Citát o tom, že jedna ze společností musela snížit své ceny o 16 % ve druhé polovině roku 2011 ve srovnání s rokem 2010, vrhá jen částečné světlo na situaci v roce 2011. Šetřením bylo zjištěno zvýšení jednotkové ceny za celý rok 2011 o 8 % (ve srovnání s rokem 2010).
(349)
Kromě toho, výrobní odvětví Unie bylo v letech 2010 a 2011 ještě ziskové a poté začalo být ztrátové, což se časově shodovalo s růstem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR cenově podbízivého oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(350)
Dalo by se uznat, že hospodářský útlum mezi lety 2010 a 2011 přispěl ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Hospodářským útlumem však nelze vysvětlit ztrátovou situaci výrobního odvětví Unie v roku 2012 a v období šetření. K hlavním ztrátám došlo až po hospodářském útlumu v době, kdy spotřeba opět stoupala.
(351)
Pokud jde o citaci účetní závěrky Owens Corning za rok 2011, je důležité poznamenat, že citace pochází od EOCF, což je obchodní subjekt společnosti Owens Corning pro všechny jejich podniky v Evropě a na Blízkém východě. Kromě obdobného výrobku prodávala EOCF během uvedeného období rovněž netkané výrobky, tkaniny, střešní krytiny (parketové desky) a izolační výrobky, na které se toto řízení nevztahuje. Tento citát se proto konkrétně netýká obdobného výrobku na trhu Unie.
(352)
Pokud jde o citaci účetní závěrky Owens Corning za rok 2012, odkazuje konkrétně na výrobu tkanin, kterou se společnost EOCF zabývala v jednom ze svých závodů. Vzhledem k tomu, že tkaniny nejsou součástí obdobného výrobku, není tento citát relevantní.
(353)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem, hospodářský útlum mohl mít negativní dopad na výrobní odvětví Unie, avšak nikoli do té míry, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.6. Konkurenceschopnost dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR
(354)
Některé strany tvrdily, že újmu způsobila zastaralá technologie výrobního odvětví Unie v porovnání s moderní technologií používanou čínskými vyvážejícími výrobci, a nikoli dumping nebo subvencování dotčeného výrobku.
(355)
Šetření však potvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá rovněž moderní výrobní postupy. Tvrzení, že stav technologie výrobního odvětví Unie údajně narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se proto zamítá.
1.2.7. Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo
(356)
Některé strany tvrdily, že újmu si (výrobci v Unii) možná způsobili sami, neboť i) nabízené ceny výrobců v Unii v roce 2014 byly nižší než nabídky, které tito výrobci obdrželi od čínských vyvážejících výrobců, (ii) investice žadatelů v posledních letech jsou v rozporu s újmou, neboť velké investice jdou jen stěží dohromady s představou odvětví, jemuž je působena újma, a přitom nevedly k vyššímu podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a iii) investice žadatelů možná směřovaly do restrukturalizace a instalace dodatečné kapacity pro výrobu „špatných“ výrobků z nekonečných skleněných vláken, například do výrobků, po nichž je omezenější poptávka, a nikoli například do střiže, po níž je podle tvrzení stran velká poptávka a ve skutečnosti je u ní v Unii potenciální nedostatečná nabídka.
(357)
Pokud jde o první tvrzení týkající se nižších cen nabízených výrobci v Unii, je třeba uvést, že toto tvrzení se opírá o jeden případ po období šetření, ale cenové úrovně v roce 2014 nelze brát v potaz. Vzhledem k tomu, že pece jsou v provozu 24 hodin denně, a zpomalení výroby je velice nákladné, výrobní odvětví Unie se pokusilo udržet si podíl na trhu prodejem za ceny sice nižší, ale stále ještě pokrývající část fixních nákladů.
(358)
Co se týče velkých investic výrobního odvětví Unie za poslední roky, je třeba připomenout, že v tomto kapitálově vysoce náročném odvětví je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí je uváděno z důvodu důvěrného charakteru těchto informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek. Tyto investice jsou tomu odvětví vlastní a jsou nezbytné pro zachování stávající kapacity. Investice vyčleněné na výzkum a vývoj jsou rovněž nezbytné, aby se podnik udržel na trhu a uspokojoval potřeby klientů.
(359)
Pokud jde o třetí tvrzení týkající se údajně „špatných“ investic pro jiné výrobky než střiž, je třeba uvést, že i) výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo s cílem nabízet širokou škálu produktů. Nebyl předložen žádný důkaz, že tento druh restrukturalizace nebyl hospodářsky rentabilní, a ii) zastavená výroba střiže, k níž došlo v důsledku restrukturalizace v posledních letech, byla přesunuta do jiného výrobního zařízení, jež bylo za tím účelem přebudováno.
(360)
Vláda ČLR tvrdila, že výrobci v Unii si ponechávali zásoby dovozu z třetích zemí, a citovala účetní závěrku jednoho výrobce v Unii za rok 2011, kde se uvádělo, že: „Zásoby zboží (21,4 milionů € k 31. prosinci 2011) rostou v důsledku celosvětového zpomalení ekonomické činnosti, jež zažilo naše odvětví v druhé polovině roku, a 75 % těchto zásob tvoří konečné výrobky dovezené od mimoevropských společností […][naší] skupiny a zbytek se skládá hlavně z materiálu a výrobků potřebných pro činnost Fabrics“.
(361)
Nárůst vykazované úrovně zásob tohoto výrobce v Unii za rok 2011 lze vysvětlit nahromaděním zásob za účelem zásobování jednoho jeho závodu mimo EU, který v roce 2012 prováděl přestavbu pece. Nedošlo by k žádnému dovozu z jiných závodů mimo EU, kdyby bylo možné vyrobit tyto výrobky pro závod mimo EU v Unii.
(362)
Po poskytnutí konečných informací požádala vláda ČLR o vyjasnění, jestli tento dovoz pocházel z ČLR nebo odjinud, a jaký byl jeho objem. Výrobci v Unii zařazení do vzorku však v posuzovaném období nenakupovali dotčený výrobek z ČLR.
(363)
Vláda ČLR rovněž tvrdila, že újmu si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie, protože výrobce 3B Fibreglass se v roce 2011 rozhodl obnovit zásoby pro BASF v době, kdy výroba nestačila. Zde je citát z účetní závěrky společnosti 3B Fibreglass za rok 2011: „obnovit naše zásoby pro BASF a čelit opravě pece č. 2 za studena“.
(364)
V podnikové praxi je však běžné, že si podnik vytvoří zásoby, aby mohl plnit smluvní závazky ke klíčovým odběratelům. Kromě toho citace také odkazuje na plánovanou opravu pece, která vyžaduje nahromadění zásob, z nichž bude moci podnik plnit dodávky odběratelům (a plnit dodavatelské smlouvy společnosti 3B) během opravy.
(365)
Vzhledem k výše uvedenému se proto zamítá tvrzení o újmě, kterou si údajně výrobní odvětví v Unii způsobilo samo a které prý narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.8. Prodej na vývoz výrobců v Unii a přemísťování výroby s cílem přiblížit se odbytištím
(366)
Vláda ČLR tvrdí, že údajná újma, byla-li vůbec nějaká, byla způsobena rozhodnutím podniku přemístit výrobu do místa, kde sídlí odběratelé. K tomu dodává, že se tak neděje pouze na úrovni Unie, ale také v celosvětovém měřítku. Vláda ČLR uvádí, že výrobce v Unii P+D rozšířil svou činnost v Rusku a Indii, výrobce v Unii 3B v Tunisku, výrobce v Unii PPG v ČLR a výrobce v Unii, společnost Ahlstrom, přesunul svou výrobu z Evropy do ČLR počátkem roku 2011 za účelem lepšího uspokojování rostoucích trhů s větrnou energií v Asii a zejména v ČLR.
(367)
Vzhledem k tomu, že mnoho výrobců skleněných vláken jsou nadnárodní společnosti, není překvapením, že tyto společnosti investují také mimo Unii, pokud se k tomu naskytne příležitost. Do dodatečné kapacity mimo Unii se investuje proto, aby se uspokojily potřeby rozvíjejících se trhů a s vyhlídkou na dosažení zisku. Je pravda, že zřízení závodů v těchto regionech rovněž zapadá do obrazu dodavatele, který má blízko ke svým odběratelům. Podnikatelské rozhodnutí, zda zřídit výrobní zařízení mimo Unii či nikoli, však nemá naprosto žádnou souvislost s tím, že výrobcům v Unii je způsobována újma.
(368)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR zopakovala, že Unii připravily o výrobu, pracovní místa a prodej na vývoz velké zahraniční investice, které tedy způsobily újmu.
(369)
Tento argument není podložený. Výrobci nekonečného skleněného vlákna se chovají podle modelu regionální blízkosti, kde jsou odběratelé zásobováni výrobními závody ve svých regionech. Z ukazatelů o kapacitě a zaměstnanosti nevyplývá, že byly realizovány potenciální velké zahraniční investice ke škodě provozů v Unii.
(370)
Vláda ČLR také tvrdila, že pokles prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz měl vážné negativní účinky, které Komise neanalyzovala.
(371)
V současném šetření se prodej výrobního odvětví Unie na vývoz (odběratelům ve spojení a odběratelům, kteří nejsou ve spojení) podílel 11 % a 13 % na celkovém prodeji výrobního odvětví Unie (odběratelům ve spojení a odběratelům, kteří nejsou ve spojení) v době mezi rokem 2010 do konce období šetření. Podobně i během původního antidumpingového šetření se tento podíl pohyboval mezi 10 % a 14 % od roku 2006 do září roku 2009. Vzhledem k tomu, že kolísání objemu vývozu není významné a je v souladu s objemem vývozu v předchozím antidumpingovém šetření, neměl vývoj prodeje na vývoz vážné negativní účinky, jak se tvrdilo výše.
(372)
Z výše uvedených důvodů se prodej výrobců v Unii na vývoz a přemísťování výroby nepodílely na újmě, a proto nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.9. Směnný kurz EUR/USD
(373)
Vláda ČLR uvedla, že čínské dodávky byly spojené s riziky vyplývajícími z větší složitosti logistického zabezpečení a z kolísání směnných kurzů, a proto se odběratelé zdráhají příliš vystavovat uvedeným rizikům. Jeden uživatel uvedl, že čínské ceny výrobků z nekonečných skleněných vláken jsou silně závislé na směnném kurzu mezi EUR a USD. Vzhledem k tomu, že kurs amerického dolaru oproti euru od roku 2000 postupně klesal, prý se mohla narušit příčinná souvislost.
(374)
Skutečně, na počátku roku 2000 bylo euro oproti USD slabší než dnes. Je však třeba poznamenat, že směnný kurz EUR/USD byl během posuzovaného období poměrně stabilní. Během posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila z 3 % na -4 %. I kdyby se uznalo, že směnný kurs EUR/USD se podílel na újmě, nemůže to nijak snížit újmu působící účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie od roku 2011 do konce období šetření.
(375)
Směnný kurs mezi EUR a USD se tudíž nepodílel na újmě a nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
1.3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(376)
Na závěr, výše uvedená analýza prokázala, že došlo k nárůstu objemu a tržního podílu dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Tlak způsobený nárůstem dumpingového a subvencovaného dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit své prodejní ceny na úrovni odpovídající běžným podmínkám na trhu a zaznamenanému zvýšení nákladů. Ani po snížení svých prodejní cen se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku nepodařilo udržet svůj podíl na trhu. Tento pokles cen byl na úkor ziskovosti, což vede k neudržitelnému ztrátovému stavu.
(377)
Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Z této analýzy vyplývá závěr, že dumpingový a subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení.
(378)
Známé faktory, jiné než dumpingový a subvencovaný dovoz, byly posouzeny v souladu s čl. 3 odst. 7 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 6 základního antisubvenčního nařízení. U žádného z těchto faktorů, ať byly analyzovány jednotlivě nebo souhrnně, nebylo zjištěno, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(379)
Po poskytnutí konečných informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že Komise jen odmítá argumenty zúčastněných stran, místo aby prozkoumala všechny známé faktory, nejen dumpingový dovoz, jež způsobují újmu výrobnímu odvětví Unie.
(380)
Komise prozkoumala účinek těchto dalších faktorů: dovoz z dalších zemí, výrobní náklady, vývoj spotřeby, výrobní kapacity a zásoby, hospodářská krize, konkurence dovozu z ČLR, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, prodej výrobců Unie na vývoz, přesun výroby a směnný kurz mezi EUR a USD. Toto šetření neodhalilo žádné další faktory, jež by mohly narušit příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
(381)
V souladu s článkem 31 základního antisubvenčního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat opatření. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých souvisejících zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(382)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení. Komise rozeslala dotazníky 5 nezávislým dovozcům a 34 uživatelům. Nakonec ve stanovené lhůtě došly vyplněné dotazníky od 2 dovozců a 13 uživatelů. Kromě toho se několik uživatelů a sdružení uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě. Námitky proti případnému uložení opatření v tomto případě podaly také vláda ČLR a CCCLA.
(383)
V původním antidumpingovém šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož prozatímní přezkum se omezuje na újmu, někdejší zjištění týkající se zájmu Unie zůstávají v platnosti. Níže uvedená analýza se tedy týká antisubvenčního šetření.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(384)
Stávající antidumpingová opatření nevedla ke snížení dumpingového dovozu z ČLR a nezajistila výrobnímu odvětví Unie úlevu. Jak je uvedeno výše, výrobnímu odvětví Unie byla i nadále působena podstatná újma v návaznosti na erozi cen v důsledku dumpingového dovozu z ČLR. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku se vyznačovala zejména poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2010 do -4 % na konci období šetření. Další pokles výkonnosti by nakonec vedl k zastavování výrobních linek a uzavření dalších výrobních závodů, což by ohrožovalo zaměstnanost a investice v Unii.
(385)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem jeho potíží v soutěži s levným subvencovaným dovozem z ČLR. Očekává se, že uložení antisubvenčních opatření by proto mělo ukončit stlačování cen a ztrátu podílu na trhu a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné odvětví.
(386)
Opatření by výrobnímu odvětví Unie poskytla příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
(387)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení antisubvenčních opatření by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
(388)
Po poskytnutí konečných informací přišlo jedno oborové sdružení s tvrzením, že zpřísněná opatření by výrobnímu odvětví Unie nepřinesla žádnou úlevu vzhledem k tomu, že ani původní opatření z roku 2011 prý neměla žádný účinek.
(389)
Komise toto tvrzení odmítá a odkazuje na výše uvedené body odůvodnění, v nichž byl učiněn závěr, že neuložení zpřísněných opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního trendu ve finanční situaci výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců
(390)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Činnosti související s dotčeným výrobkem představují pouze malou část celkového obratu těchto dvou dovozců (méně než 0,5 %). Oba vznesli námitku proti možnému zpřísnění antidumpingových opatření, protože by, podle jejich názoru, mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(391)
Souhrnný dovoz nahlášený těmito dvěma dovozci představoval značnou část veškerého dovozu z ČLR během období šetření, a proto se považuje za reprezentativní pro dovozce v Unii. Žádní další dovozci nespolupracovali a neposkytli odpovědi na dotazník nebo odůvodněné připomínky. Na tomto základě byl učiněn závěr, že vzhledem k omezenému podílu dotčeného výrobku na celkové činnosti dovozců, uložení opatření nebude mít významný negativní dopad na celkový zájem dovozců v Unii.
3. Zájem uživatelů
(392)
Obdobný výrobek se používá v mnoha průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, turbíny větrných elektráren, námořní doprava, doprava, kosmický výzkum a inženýrské sítě. Spolupráci navázala široká škála uživatelů, kteří byli rozděleni do skupin podle odvětví činnosti: výrobci dílů, výrobci kompozitních materiálů, tkalci multiaxiálních tkanin a výrobci větrných turbín. Komise tak měla možnost posoudit dopad přísnějších opatření na různé druhy uživatelů.
(393)
Spolupracující uživatelé nakoupili v průběhu období šetření kolem 13 % dotčeného výrobku z ČLR. Velká většina obdobného výrobku byla tedy nakoupena z jiných zdrojů, např. z třetích zemí a od výrobního odvětví Unie. Pouze několik z nich nakupovalo dotčený výrobek výhradně z ČLR.
(394)
Existuje celá řada návazných odvětví, která využívají obdobný výrobek, a v nich se uživatelé rovněž liší svou velikostí, od globálních společností po malé a střední podniky. Na základě informací předložených během šetření se dále zdá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob, odhadem asi 100 000, ačkoli o tom nebyly předloženy žádné ucelené a podložené údaje.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(395)
Na základě odpovědí na dotazník bylo celkově zjištěno, že uživatelská odvětví nekonečných skleněných vláken se nacházejí v poměrně dobré formě. Většina spolupracujících uživatelů skutečně uvedla zisky z prodeje svých výrobků, v nichž byl použit dotčený výrobek, během posuzovaného období. Třebaže několik málo uživatelů uvedlo v souvislosti s touto činností během období šetření ztrátu, zisk většiny ostatních se pohyboval v rozmezí od 2 % do 22 %. Proto i za současných opatření byla uživatelská odvětví stále schopna docílit zisku.
(396)
Na základě obdržených údajů byla provedena analýza dopadů na uživatele podle jednotlivých skupin uživatelů.
(397)
Šetření odhalilo, že v závislosti na charakteru různých uživatelských odvětví se liší i jejich možnosti přenést zvýšení cla na odběratele, a tedy že dopad zvýšení cla na ziskové rozpětí bude v každém odvětví uživatelů různé.
(398)
Stručně řečeno, uvalení kombinovaných opatření by ve většině uživatelských odvětví vedlo ke snížení zisku uživatelů o méně než jeden procentní bod, s výjimkou tkalců multiaxiálních tkanin. V jejich případě je totiž podíl dotčeného výrobku na výrobních nákladech vyšší než v jiných uživatelských odvětvích. Tito konkrétní uživatelé budou tedy postiženi výrazně více než jiní posuzovaní uživatelé.
(399)
Na základě výše uvedené analýzy je vysoce pravděpodobné, že uživatelé vyrábějící díly, kompozitní materiály a větrné turbíny dokáží absorbovat část nebo celé zvýšení nákladů. Kromě toho asi budou moci přenést část zvýšených nákladů na své odběratele. V tomto ohledu to jeden velký uživatel, jenž se zabývá výrobou větrných turbín, okomentoval tak, že se smířil se závěry šetření a cla vstřebá.
(400)
Tento celkově omezený dopad na ziskovost rovněž znamená, že zaměstnanost na úrovni uživatelského odvětví není navrhovaným zvýšením cla natolik ohrožena, jak to tvrdí někteří uživatelé.
(401)
Pokračující přístup uživatelů k dovozu z třetích zemí by v každém případě zmírnil jakýkoli potenciální nepříznivý účinek. Uložení opatření nebrání uživatelům, aby se zásobovali od jiných dodavatelů.
(402)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik uživatelů s tvrzením, že argumenty uživatelů byly zamítnuty pouze na základě kvalitativních výroků. Tvrdili rovněž, že jejich ziskové rozpětí kleslo o mnohem více než jen o jeden procentní bod, jak je uvedeno v 398. bodě odůvodnění, zvláště když se posuzuje podle jednotlivých výrobků.
(403)
Tato tvrzení se zamítají z dále uvedených důvodů. Na základě údajů od uživatelů provedla Komise podrobné výpočty s cílem posoudit kvantitativní dopad zpřísnění opatření na ziskovost uživatelů. Odvětví, v nichž se používá dotčený výrobek, jsou heterogenní a projevují se v nich velké rozdíly co do velikosti (od malých a středních až po nadnárodní podniky), závislosti na dotčeném výrobku a aplikaci jejich finálního výrobku a jejich klientely (od malých po velké společnosti, prodej v Unii nebo prodej na vývoz). Jak už bylo uvedeno v 398. bodě odůvodnění, Komise uznává, že na některé segmenty uživatelů dopadnou opatření více než na jiné. Na základě údajů od spolupracujících uživatelů tvořil použitý dotčený výrobek zakoupený z ČLR dosti omezený podíl (méně než 13 % - viz 393. bod odůvodnění). Podíl dotčeného výrobku z ČLR na celkových výrobních nákladech byl navíc také omezený, tj. méně než 4 %. U zkoumané multiaxiální tkaniny je to však mnohem více. Dopad zvýšení cel byl vypočítán za předpokladu, že z ČLR bude nakoupen takový objem skleněného vlákna, jaký byl vykázán v období šetření, a že čínské dovozní ceny budou podléhat asi 30 % clu, třebaže na valnou většinu čínských vyvážejících výrobců se budou vztahovat nižší cla. Podle těchto předpokladů z výpočtů vyplynulo, že vzestup ceny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR bude mít v průměru menší dopad na ziskovost všech spolupracujících uživatelů, než výše uvedený jeden procentní bod.
3.2. Nezaměnitelnost
(404)
Několik uživatelů uvedlo, že mnoho výrobků z nekonečných skleněných vláken nezbytných pro uživatelská odvětví nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavé a komplikované schvalovací řízení, které může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že skončí úspěšně. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(405)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití může být kvůli vlastnostem dotčeného výrobku skutečně vyžadováno dlouhé schvalovací řízení, jehož součástí je i testování. I s ohledem na připomínky několika uživatelů se však v tuto chvíli většinou najde více zdrojů. Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že uživatelé mají obvykle více variant dodávek jako nouzové řešení, a často si nechali schválit výrobek několika dodavatelů, aby nebyli závislí pouze na jediném dodavateli. Je však třeba připomenout, že opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(406)
Je proto nepravděpodobné, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR bude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin pro uživatelská odvětví.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobních nákladů na odběratele a vyšší konkurence ze strany navazujících výrobků pocházejících ze zemí mimo Unii
(407)
Několik uživatelů tvrdilo, že se potýkají s ostrou konkurencí výrobců mimo Unii, a tudíž by nebyli s to přenést vyšší cenu dotčeného výrobku na své odběratele, poněvadž by to vedlo k poklesu prodeje. Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností se bude schopnost přenést potenciální zvýšení nákladů na odběratele u jednotlivých typů uživatelů lišit. Na základě údajů v odpovědích na dotazník však lze soudit, že u uživatelů, kteří nejsou s to přenést většinu zvýšených nákladů, by byly jejich obrat a ziskovost ve většině případů ovlivněny pouze v omezené míře.
(408)
Několik uživatelů vyjádřilo obavu, že uložení antisubvenčních cel by konkurenčně zvýhodnilo dodavatele mimo Unii, kteří mají přístup k dotčenému výrobku bez opatření. Uživatelé tvrdí, že jsou v hospodářské soutěži s dovozem z ČLR na svých navazujících trzích. Uložení kombinovaných opatření by dále zhoršilo podmínky hospodářské soutěže. Tvrdili, že vzhledem k těmto okolnostem by nebylo možné přenést zvýšení cen jejich surovin na odběratele. Dále argumentovali tím, že by to vedlo přemístění výroby mimo Unii, a tedy ke značným ztrátám pracovních míst.
(409)
Je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antisubvenčních opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem pro neuložení opatření, je-li to opodstatněné. Tato šetření se týkají konkrétního výrobku. Každé uživatelské odvětví má plné právo dovolávat se obchodního práva Unie a požadovat pro své výrobky antidumpingové šetření. Kromě toho rozhodnutí o umístění podniků závisí na velkém počtu faktorů. Je nepravděpodobné, že by rozhodnutí o přemístění výroby záviselo pouze na clech na jednu surovinu.
(410)
Několik stran tvrdilo, že výrobci v Unii jsou globální společnosti v zahraničním vlastnictví, avšak většinu z kompozitních společností tvoří malé nebo středně velké podniky v domácím vlastnictví. Tyto malé a střední podniky tvrdily, že po zvýšení cel dojde ke ztrátě pracovních míst. Také CCCLA tvrdila, že Unie přijde o pracovní místa, až se uživatelé přesunou jinam kvůli vyšším clům. Jeden uživatel také uvedl, že případné přemístění uživatelů by vedlo též k nižším tržbám výrobního odvětví Unie.
(411)
Komise pohlíží stejně na všechna pracovní místa v Unii bez ohledu na vlastnictví a velikost společnosti. Komise v této souvislosti odkazuje na 400. a 403. bod odůvodnění. Kromě toho tvrzení o přemístění, možných ztrátách pracovních míst a nižších tržbách výrobního odvětví Unie považuje Komise za spekulativní a nepodložená.
(412)
Několik stran uvedlo, že výrobky v současnosti vyráběné v Unii jdou na globální trh a soutěží tam s třetími zeměmi. Jeden uživatel uvedl, že může využít dovozu dotyčného výrobku v rámci aktivního zušlechťovacího styku bez zaplacení antidumpingového cla, pokud je jím zpracovávaný výrobek následně vyvezen mimo Unii. Výsledkem toho však je, že tento uživatel může svým odběratelům mimo Unii nabídnout konkurenceschopnější ceny než svým odběratelům v Unii.
(413)
Uživatelé skutečně mohou využít dovozu dotyčného výrobku v rámci aktivního zušlechťovacího styku bez zaplacení antidumpingového cla, pokud je jimi zpracovávaný výrobek následně vyvezen mimo Unii. Tím se však nemění závěry Komise v tomto šetření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(414)
Jeden uživatel uvedl, že výrobní odvětví Unie není s to plně uspokojit poptávku v Unii, zejména pokud jde o určité typy velkých objednávek specificky uzpůsobených výrobků z nekonečných skleněných vláken. Kromě toho tento uživatel uvádí, že v důsledku omezené výrobní kapacity v Unii nebudou výrobci v Unii s největší pravděpodobností ochotni věnovat velkou část své kapacity na dodávky pro jednoho odběratele. Jiný uživatel uvedl, že neexistuje převis nabídky střiže a že když by byla ČLR z trhu Unie vyloučena, vedlo by to, zejména v souvislosti s vyšší poptávkou, k značným problémům v zásobování trhu Unie. Vláda ČLR cituje výrobce v Unii 3B, že od roku 2002 nebyla v tomto odvětví instalovaná žádná nová tavící kapacita a že k uspokojení potřeb trhu, zejména v Evropě, je zapotřebí dalších 200 000 tun výrobní kapacity.
(415)
V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že účelem antisubvenčních opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu Unie, nikoli bránit dovozu. Navrhovaná opatření nejsou s to uzavřít trh Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, třeba za ceny, které nezpůsobují újmu, a tudíž umožní pokračující dovoz střiže, stejně jako dalších výrobků z nekonečných skleněných vláken z ČLR na trh Unie.
(416)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie ošetřit potenciální nedostatek střiže, současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie umožňuje určitou produkci navíc.
(417)
Střiž, stejně jako ostatní typy dotčeného výrobku, by se dala dovážet do Unie rovněž z třetích zemí, například z Malajsie.
(418)
Kromě toho čínští výrobci nekonečných skleněných vláken zřídili výrobní provozy v těsné blízkosti Unie (v Egyptě a Bahrajnu) jako základny pro dodávky na trh Unie.
(419)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že případný nedostatek dodávek střiže lze ošetřit vyšším vytížením kapacity výrobního odvětví Unie, dovozem z jiných zdrojových zemí a pokračujícím dovozem z ČLR za ceny nepůsobící újmu.
(420)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že celkový účinek uložení kombinovaných opatření na navazující výrobní odvětví Unie je omezený a neměl by převážit nad pozitivními účinky opatření pro výrobní odvětví Unie.
(421)
Po poskytnutí konečných informací přišlo jedno oborové sdružení s prohlášením, že je těžko pochopitelné, proč mají výrobci v Unii nevyužitou kapacitu, když skleněných vláken je nedostatek a jeho cena na trhu Unie stoupá. Několik stran zopakovalo, že uložení dalších opatření povede k výpadku dodávek od výrobců v Unii.
(422)
Pokud jde o posuzované období, šetřením nebyl odhalen výpadek v zásobování trhu. Co se týče možných výpadků dodávek v budoucnosti, Komise má za to, že zvýšení cel nezabrání dovozu do Unie z ČLR a z třetích zemí, jak bylo uvedeno výše.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(423)
Na základě výše uvedeného se očekává, že uložení kombinovaných opatření poskytne výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit svou situaci pomocí vyšších prodejních cen a většího podílu na trhu. Ačkoliv se u některých uživatelů mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů, pravděpodobně nad nimi převáží očekávané přínosy pro výrobce v Unie a jejich dodavatele.
(424)
Vyvozuje se proto závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
(425)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik stran s tvrzením, že důsledky navrhovaných opatření se podceňují. Uvádějí, že Komise více důvěřuje tvrzení skupinky výrobců skleněných vláken, než mnohem větší avšak roztříštěné skupině hlavně malých a středně velkých subdodavatelů, kteří neměli skutečnou příležitost reagovat stejně silně.
(426)
Tato tvrzení se zamítají, neboť v průběhu šetření dostali uživatelé hojně příležitostí k vyjádření. Mnoho z nich to využilo a jejich údaje byly pečlivě prozkoumány a zohledněny. Všem zúčastněným stranám se v průběhu šetření dostalo pozornosti.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ A ANTISUBVENČNÍ OPATŘENÍ
(427)
Na základě závěrů, k nimž dospěla Komise v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový a subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(428)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(429)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Stejně jako v původním šetření, pracovalo se s cílovým ziskem ve výši 5 %.
(430)
Sdružení APFE požadovalo cílový zisk ve výši 10 % - 12 %. APFE tvrdilo, že tento cílový zisk pro analýzu by měl zohlednit nutnost vysoce kapitálově náročného odvětví dosahovat uspokojivé návratnosti vloženého kapitálu podle očekávání investorů. APFE rovněž odkazuje na zprávu Stern Business School of New York University, v níž byla pro různá průmyslová odvětví spočítána vážená průměrná cena kapitálu (WACC), v níž se kombinuje cena vlastního kapitálu a cena zadlužení (náklady dluhové služby) (43). Ve zprávě Sternovy fakulty byla vypočítána vážená průměrná cena kapitálu (WACC) pro odvětví nekonečných skleněných vláken v rozmezí 8,3 % až 8,4 %. Kromě toho APFE odkazuje na zisk ve výši 8,3 %, s kterým se pracovalo v případě čínského solárního skla (44). Dále tvrdí, že kapitálové náklady a náklady zadluženosti jsou o něco vyšší v Unii než v USA, a proto by sazba pro Unii měla být o něco vyšší, v rozmezí od 10 % do 12 %.
(431)
Skutečný zisk dosažený během posuzovaného období nelze použít vzhledem k tomu, že přes stávající platná cla stále přetrvává značný objem dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR.
(432)
V kauze solárního skla z ČLR se pracovalo s cílovým ziskem 8,3 %, neboť takového zisku docílili výrobci v Unii zařazení do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže (tj. jednalo se o zisk dosud neovlivněný dumpingovým dovozem).
(433)
I když je nesporné, že výrobní odvětví Unie je vysoce kapitálově náročné odvětví, sdružení APFE nebylo schopno prokázat, že výše cílového zisku stanoveného na základě vážené průměrné ceny kapitálu podle zprávy Sternovy fakulty projde příslušnou zkouškou. Tento požadavek byl proto zamítnut.
(434)
Po poskytnutí konečných informací začalo sdružení APFE tvrdit, že je třeba revidovat zjištění o cílovém zisku s ohledem na to, že výrobní odvětví Unie je schopno dosahovat vyššího než 5 % zisku u takových typů výrobku, jako je střiž pro vlhké použití u netkaných textilií a u sádrovce, kde dokáže dobře konkurovat dovozu z třetích zemí a kde nenaráží na agresivní prodej dumpingových a subvencovaných čínských výrobků z nekonečného skleněného vlákna pod cenou.
(435)
V předchozím šetření se pracovalo s cílovým ziskem ve výši 5 %. Tento cílový zisk byl zachován, jelikož nebyly předloženy podložené argumenty o změněných tržních podmínkách, které by zdůvodnily vyšší cílový zisk.
(436)
Střiž pro vlhké použití (WUCS), tak jako kterýkoli jiný typ dotčeného výrobku, se používá coby výztužný materiál a má omezenou skladovatelnost a vyšší dopravní náklady kvůli hmotnosti obsažené vody (viz 63. bod odůvodnění). Střiže pro vlhké použití (WUCS) se dovážejí do Unie v mnohem menším množství než jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken. Ziskové rozpětí u tohoto jediného typu výrobku tedy není reprezentativní pro dotčený výrobek.
(437)
Komise poté určila úroveň pro odstranění újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku s újmu nepůsobící váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(438)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden vyvážející výrobce s tvrzením, že u tří kontrolních čísel výrobků (PCN) jsou nepřesné hodnoty CIF.
(439)
Po prověření Komise upravila příslušné hodnoty CIF, což vedlo k malé změně v rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou u tohoto vyvážejícího výrobce.
(440)
Na tomto základě byly stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
26,1 %
441)
Jeden uživatel tvrdil, že všechny faktické okolnosti zůstaly nezměněné, a proto jediný způsob, jak může Komise dospět k závěru, že se zhoršila újma údajně způsobená dovozem z ČLR, je použití jiné metodiky pro výpočet rozpětí újmy v porovnání s původním šetřením.
(442)
Faktické okolnosti nezůstaly nezměněné. Výpočet aktuálního rozpětí újmy s použitím metodiky z původního šetření proto vede k jinému výsledku, jelikož se změnily základní údaje, jako jsou náklady, ceny a ztráty.
(443)
Po poskytnutí konečných informací se jeden vyvážející výrobce zajímal o to, jaké změněné okolnosti zdůvodní výpočet rozpětí újmy na základě kontrolního čísla výrobku (PCN) oproti prostému srovnání průměrných cen, jak se to dělalo v původním šetření.
(444)
Komise se domnívá, že základní metodika použitá v současném šetření je táž jako metodika použitá v předchozím šetření. Výběr vzorku a srovnávání byly prováděny na stejné úrovni. Výpočet rozpětí újmy na základě kontrolního čísla výrobku (PCN) umožnil podrobnější a přesnější výsledek, ale to nelze považovat za změnu metodiky.
(445)
Tentýž vyvážející výrobce také uvedl, že rohože ze střiže z nekonečného skleněného vlákna tvoří součást dotčeného výrobku, avšak výpočet rozpětí újmy neodráží kontrolní číslo výrobku rohoží ze střiže. Vyvážejícího výrobce zajímalo, i) jestli výrobci v Unii už tyto rohože ze střiže nevyráběli a ii) proč Komisi v minulosti zřejmě nečinilo žádné potíže nalézt náhražku hlavního typu výrobku za účelem výpočtu rozpětí újmy, a to dokonce i v případech, kdy se kontrolní číslo výrobku přesně neshodovalo.
(446)
Dotčený výrobek skutečně zahrnuje rohože ze střiže a někteří výrobci v Unii (nebo jejich subjekty) tyto rohože vyrábějí. Výrobci v Unii zařazení do vzorku vyráběli typy rohoží, které se v průběhu období šetření z ČLR nedovážely. Shoda kontrolního čísla výrobku však byla celkově vysoká, a proto nebylo třeba hledat náhražky.
(447)
Tento vyvážející výrobce se mimoto zajímal, i) proč byla nutná úprava na základě obchodní úrovně a komu výrobci v Unii své výrobky skutečně prodávají a ii) proč při výpočtu újmy nebyly u čínského prodeje zohledněny dopravní náklady do skladu v EU a skladovací náklady.
(448)
Výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají převážně přímo koncovým uživatelům. To nebyl případ čínských vývozců zařazených do vzorku. Více prodejních transakcí procházelo přes distributory nebo jiné zprostředkovatelské prodejní kanály. Když se tedy veškeré prodejní transakce převedly na úroveň prodeje koncovým uživatelům, byly ceny lépe srovnatelné. Podle standardní metodiky se při výpočtu cenového podbízení zohledňují náklady po dovozu, zatímco rozpětí újmy vychází z hodnoty CIF čínského prodeje na vývoz.
(449)
Vyvážející výrobce se rovněž podivil, proč není stávající antidumpingové clo zařazeno do rozpětí újmy, jelikož zařazení tohoto cla do hodnoty CIF by bylo v souladu s používanou metodikou cenového podbízení.
(450)
Rozpětí pro odstranění újmy, jak je prezentováno v tomto nařízení, odráží celé rozpětí potřebné pro odstranění újmy. Kdyby bylo stávající antidumpingové rozpětí zařazeno do rozpětí pro odstranění újmy, výsledkem by bylo jen rozpětí částečného odstranění újmy.
(451)
Po poskytnutí konečných informací přišel žadatel s tvrzením, že jelikož Jiangsu Changhai Group v šetření plně nespolupracovala (viz výše oddíl C. 2.1.), jsou informace o vývozní ceně této skupiny nespolehlivé, a neměly by se tedy používat při výpočtu rozpětí újmy. Žadatel tvrdil, že vývozní cena skupiny může být chybná, jestliže je zjištěna na základě výrobních nákladů společnosti, které nebylo možné řádné ověřit kvůli tomu, že tato společnost v šetření dostatečně nespolupracovala. Vývozní cena této skupiny by se měla stanovit spíše na základě dostupných údajů ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(452)
Jak je vysvětleno v 92. bodě odůvodnění, dotčený výrobek nevyvážela v rámci skupiny společnost, která poskytla zavádějící informace, nýbrž pouze OCH. Společnost OCH však plně spolupracovala v obou šetřeních a poskytla spolehlivé informace o vývozní ceně skupiny (např. poskytla faktury, jež Komise na místě ověřila). Komise tedy nemá důvod pochybovat o vývozní ceně skupiny. Rozpětí újmy bylo vypočteno na základě skutečné ověřené vývozní ceny - uvedené na prodejních fakturách - bez ohledu na to, jak byla stanovena a zda vycházela z výrobních nákladů dané společnosti. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Konečná opatření
(453)
Antisubvenční šetření bylo provedeno souběžně s přezkumem antidumpingových opatření a omezilo se na újmu. Vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečná subvenční rozpětí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, by Komise měla v souladu s článkem 15 základního antisubvenčního nařízení uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni zjištěných konečných subvenčních rozpětí a poté uložit konečné antidumpingové clo na úrovni příslušné pro odstranění újmy.
(454)
Na základě této metodiky a skutkové podstaty tohoto případu, zejména skutečnosti, že opatření jsou omezena rozpětím újmy, se Komise domnívá, že v této věci nevyvstává otázka „dvojího započtení“.
(455)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce čínských vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo „pro všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(456)
Pro ostatní spolupracující čínské vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb stanovených pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku s výjimkou skupiny, ke které patří vyvážející výrobce, na něhož se vztahuje ustanovení čl. 28 odst. 1.
(457)
Po poskytnutí konečných informací požádal jeden vyvážející výrobce o přiznání individuálního zacházení ve smyslu čl. 9 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a o výpočet individuálního dumpingového rozpětí.
(458)
Avšak vzhledem k tomu, že částečný prozatímní přezkum se omezuje jen na újmu, dumpingová rozpětí, tak jak byla stanovena v předchozím antidumpingovém šetření, zůstávají beze změny. Žádost o individuální dumpingové rozpětí byla proto zamítnuta.
(459)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Čínský vývozce
Dumpingové rozpětí (stanovené v původním šetření)
Subvenční rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Vyrovnávací clo
Antidumpingové clo
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Celní sazby pro všechny ostatní společnosti
10,3 %
19,9 %
(460)
Individuální sazba antidumpingového a antisubvenčního cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Odráží tedy situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(461)
Společnost může požadovat individuální celní sazbu, pokud následně změní svou obchodní firmu. Tato žádost musí být předložena Komisi. (45) Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace, které umožní prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna obchodní firmy společnosti neovlivňuje její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně obchodní firmy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(462)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Závazek
(463)
Jeden čínský vyvážející výrobce navrhl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 13 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Nabídka závazku obsahovala minimální dovozní ceny několika hlavních typů a podtypů dotčeného výrobku.
(464)
Komise se domnívá, že dotčený výrobek existuje v mnoha podtypech a stupních, které se cenově liší až o 700 %. Existuje tedy velké riziko vzájemné kompenzace. V rámci jednoho typu výrobku se mohou ceny pohybovat až o 550 % v závislosti na podtypech výrobku. Různé minimální dovozní ceny, které navrhl čínský vyvážející výrobce, se navíc nacházely hluboko pod cenou, která nezpůsobuje újmu, a tudíž by neodstraňovaly újmu způsobovanou výrobnímu odvětví Unie.
(465)
Pokud jde o cla, vzhledem k výše uvedenému by nebylo možné rozlišovat specifikaci bez individuální analýzy každé dovozní transakce s cílem určit, do které skupiny minimální dovozní ceny daný výrobek patří. Monitoring by se tak stal velmi obtížný, ne-li prakticky neuskutečnitelný.
(466)
Tato společnost navíc vyváží do Unie také další výrobky, na které se opatření nevztahují. Je tu tedy riziko kompenzace, pokud by tyto výrobky byly prodány stejným odběratelům. Někteří z jejich odběratelů v Unii jsou ve spojení a obchodují také s jinými společnostmi ve spojení, které sídlí mimo Unii. Tyto složité obchodní a podnikatelské vazby vytvářejí další potenciální rizika vzájemné kompenzace.
(467)
Na základě výše uvedeného byla nabídka závazku odmítnuta.
(468)
Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního antidumpingového nařízení nevydal žádné stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
(1) Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky.
(2) Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Konečné vyrovnávací clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
10,2
Všechny ostatní společnosti
10,3
A999
3) Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(4) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Ustanovení článku 1 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 248/2011 se nahrazuje následujícím zněním.
(1)
Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky.
(2)
Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
15,9
Všechny ostatní společnosti
19,9
A999
3)
Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(4)
Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 16. prosince 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1379/2014
zo 16. decembra 2014,
ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých výrobkov zo skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 248/2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 15, a na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (2), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 3,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 248/2011 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z nekonečného skleneného vlákna, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a 7019 31 00 a majú pôvod v Čínskej ľudovej republike.
2. Začatie antisubvenčného prešetrovania
(2)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala 12. decembra 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí antisubvenčného prešetrovania“) o začatí antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých výrobkov zo skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) do Európskej únie (4).
(3)
Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu z 28. októbra 2013, ktorý podalo Európske združenie výrobcov sklenených vlákien (ďalej len „APFE“ alebo „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby určitých výrobkov zo skleneného vlákna v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní určitých výrobkov zo skleneného vlákna a o značnej ujme, ktorá z toho vyplývala, čo Komisia považovala za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(4)
V súlade s článkom 10 ods. 7 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“) Komisia pred začatím konania oznámila vláde ČĽR, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz určitých výrobkov zo skleneného vlákna s pôvodom v ČĽR údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia prizvala vládu ČĽR na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.
(5)
Vláda ČĽR prijala ponuku na konzultácie, ktoré sa následne uskutočnili 5. decembra 2013. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Komisia však zohľadnila pripomienky vlády ČĽR týkajúce sa schém uvedených v podnete. Po skončení konzultácií zaslala vláda ČĽR 9. decembra 2013 svoje písomné pripomienky.
(6)
Komisia ponúkla vláde ČĽR dodatočné konzultácie vzhľadom na dodatočné schémy, ktoré boli identifikované počas prešetrenia. Vláda ČĽR však ponuku neprijala, pretože tvrdila, že ohľadom týchto schém dostala nedostatočné informácie.
3. Paralelná žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie platných antidumpingových opatrení
(7)
Komisia dostala žiadosť o začatie čiastočného predbežného preskúmania platných antidumpingových opatrení (5) s rozsahom obmedzeným na preskúmanie ujmy podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“). Žiadosť podalo 28. októbra 2013 taktiež APFE v mene výrobcov z Únie predstavujúcich viac ako 25 % celkovej výroby určitých výrobkov zo skleneného vlákna v Únii.
(8)
Keďže Komisia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na odôvodnenie začatia čiastočného predbežného preskúmania, informovala 18 decembra 2013 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „oznámenie o začatí čiastočného predbežného antidumpingového preskúmania“) (6) o začatí čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného antidumpingového nariadenia.
(9)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že existujúce opatrenia uložené vykonávacím nariadením Rady č. 248/2011 sú, pokiaľ ide o neho, neplatné a že súčasné preskúmanie týkajúce sa existujúcich opatrení uložených uvedeným nariadením by sa preto malo ukončiť. Tvrdil, že existujúce opatrenia sú v rozpore s antidumpingovou dohodou WTO, keďže sa mu zamietlo individuálne zaobchádzanie podľa ustanovení článku 9 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia, tak ako platili v čase prijatia tohto nariadenia. Na podporu svojho tvrdenia odkazoval na správu odvolacieho orgánu WTO z 28. júla 2011 vo veci DS397 (7).
(10)
V nadväznosti na správu odvolacieho orgánu WTO z 28. júla 2011 vo veci DS397 bol článok 9 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia zmenený (8). Táto zmena sa týka všetkých prešetrovaní, ktoré sa začali po tom, ako nadobudla platnosť 6. septembra 2012. Pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov, na ktorých sa vzťahujú opatrenia, ktoré už boli v platnosti pred uvedeným dátumom, Komisia uverejnila 23. marca 2012 oznámenie (9), v ktorom vyzýva všetkých vyvážajúcich výrobcov v krajinách s netrhovým hospodárstvom, aby požiadali o preskúmanie, ak sa domnievajú, že opatrenia, ktoré sa na nich vzťahujú, by sa mali preskúmať vzhľadom na správu odvolacieho orgánu, ktorá je uvedená vyššie. Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 248/2011 bolo osobitne uvedené v danom oznámení. Komisia nedostala nijakú žiadosť o preskúmanie od tohto vyvážajúceho výrobcu a vyvážajúci výrobca ani nepožiadal o predbežné preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia.
(11)
Preto platnosť existujúcich opatrení nie je dotknutá a tvrdenie sa zamieta.
4. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie, ktoré sa vzťahujú na obe prešetrovania
(12)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2010 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
(13)
Analýzy ujmy vykonávané počas čiastočného predbežného antisubvenčného a čiastočného predbežného antidumpingového preskúmania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, rovnakých reprezentatívnych výrobcov z Únie a rovnakého obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení v obidvoch konaniach. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v ktoromkoľvek z týchto konaní zohľadnili v obidvoch konaniach.
5. Strany, ktorých sa prešetrovania týkajú
(14)
Komisia v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa na oboch prešetrovaniach. Komisia okrem toho výslovne informovala navrhovateľa, ďalších známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a orgány ČĽR, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, obchodníkov, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, o začatí oboch prešetrovaní a vyzvala ich, aby sa na nich zúčastnili.
(15)
Zainteresované strany dostali príležitosť vyjadriť svoje pripomienky ohľadom oboch prešetrovaní a požiadať o vypočutie Komisiu a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach.
6. Výber vzorky
(16)
Komisia oznámila v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania, že môže obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, neprepojených dovozcov a výrobcov v Únii, ktorí budú prešetrovaní, na primeraný počet prostredníctvom výberu vzorky v súlade s článkom 17 základného antidumpingového nariadenia a v súlade s článkom 27 základného antisubvenčného nariadenia.
6.1. Výber vzorky výrobcov z Únie, ktorá sa vzťahuje na obe prešetrovania
(17)
Komisia uviedla v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania, že vzorku výrobcov z Únie už predbežne vybrala. Komisia vybrala vzorku na základe výroby v Únii a objemu predaja podobných výrobkov na trhu Únie počas OP, ako aj zemepisného rozloženia. Vzorka pozostávala z výrobných závodov troch výrobcov nachádzajúcich sa v Belgicku, vo Francúzsku a na Slovensku (10), ktorí predstavujú približne 52 % celkovej výroby v Únii a 49 % celkového predaja na trhu Únie. Táto vzorka sa preto považovala za vzorku reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie. Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke.
(18)
Počas prešetrovaní vláda ČĽR uviedla, že v pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní sa bez uvedenia dôvodu uplatňovala odlišná metodika výberu vzorky ako v jednom z práve prebiehajúcich prešetrovaní. Vláda ČĽR uviedla, že i) Komisia vybrala vzorku ešte pred začatím prešetrovania, takže Komisia rozhodla už pred začatím prešetrovania, že vzorka bola nevyhnutná; ii) v pôvodnom prešetrovaní museli všetky strany, ktoré chceli byť zahrnuté do vzorky, poskytnúť Komisii informácie do 15 dní od začatia konania, zatiaľ čo v tomto prípade sa to od výrobcov už zaradených do vzorky nevyžaduje; iii) stranám, ktoré vyjadrili želanie, aby boli zaradené do vzorky, neboli poskytnuté ani v jednom z oboch oznámení o začatí prešetrovania nijaké informácie o tom, aké informácie sú potrebné na to, aby mohli byť zaradené do vzorky, ani informácie, pokiaľ ide o objem výroby a predaja, ktorý predstavujú výrobcovia zaradení do vzorky; iv) použité výberové kritérium „táto vzorka predstavuje najväčší reprezentatívny objem výrobcov, ktorý možno primerane prešetriť v dostupnom čase“ nebolo zahrnuté do článku 17 základného antidumpingového nariadenia a vzorka vybraná na tomto základe nebola v súlade s týmto ustanovením.
(19)
V oboch oznámeniach o začatí prešetrovania Komisia uviedla, že vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt, sa rozhodla previesť výber vzorky a že súčasne navrhla predbežnú vzorku. Taká istá metodika, t. j. uplatnenie výberu vzorky, bola použitá aj v predchádzajúcom prešetrovaní. Použitie predbežnej vzorky nezmenilo metodiku, ale iba umožnilo, aby bolo účinnejšie, keďže umožňuje získať čas pri plnom rešpektovaní práv na obhajobu. Komisia vskutku poskytla príležitosť ostatným výrobcov z Únie, ktorí sa domnievajú, že v ich prípade jestvujú dôvody, na základe ktorých by mali byť zaradení do vzorky, aby sa obrátili na Komisiu alebo na akékoľvek iné zainteresované strany s cieľom predložiť akékoľvek ďalšie relevantné informácie ohľadom vzorky. V konečnej vzorke by sa mali zohľadniť všetky prípadne došlé pripomienky. Keďže neprišli nijaké pripomienky k navrhovanej vzorke, predbežná vzorka bola potvrdená. Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, výrobcovia, ktorí boli predbežne vybraní do vzorky, vyplnili štandardný formulár, ktoré obsahuje potrebné informácie, aby Komisia mohla vybrať predbežnú vzorku. Štandardný formulár a odpovede sú k dispozícii na nahliadnutie v spise, ktorý nemá dôverný charakter. Pokiaľ ide o tretie tvrdenie, strany, ktoré si želali byť zahrnuté do vzorky, boli vyzvané, aby sa obrátili na Komisiu do 15 dní odo dňa uverejnenia oboch oznámení o začatí prešetrovania a tým mali možnosť nahliadnuť do spisu, ktorý nemá dôverný charakter, v ktorom možno nájsť štandardné formuláre. Tieto štandardné formuláre obsahovali informácie o objeme výroby a predaja. Štvrté tvrdenie je tiež neodôvodnené, pretože článok 17 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia jasne odkazuje na najväčší reprezentatívny objem, ktorý sa môže primerane prešetriť v rámci dostupného času.
(20)
Po konečnom zverejnení vláda ČĽR zopakovala svoje tvrdenia týkajúce sa údajnej procesnej nezrovnalosti pri výbere vzorky výrobcov z Únie pred oboma prešetrovaniami a zdôraznila, že: i) odôvodnenie Komisie splniť lehoty prešetrovania je neudržateľné, lebo článok 17 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia a článok 27 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia jasne rátajú s výberom vzorky po začatí oboch konaní a v súlade s pripomienkami do troch týždňov od začatia oboch prešetrovaní; ii) predbežná vzorka je diskriminačná alebo neobjektívna a ďalších výrobcov z Únie by odradila od toho, aby sa prihlásili a iii) Komisia neposkytla ostatným výrobcom v Únii tri týždne na prihlásenie.
(21)
V článku 17 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia a článku 27 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia sa stanovuje že „prednosť má výber vzorky na základe porady so zainteresovanými stranami a s ich súhlasom za predpokladu, že tieto strany sa prihlásia a predložia dostatok informácií do troch týždňov od začatia prešetrovania“. Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, v základnom antidumpingovom nariadení a základnom antisubvenčnom nariadení sa Komisii nebráni, aby v čase začatia konania navrhla predbežné vzorky, pričom strany sú vyzvané, aby predložili svoje pripomienky. Navyše, vzhľadom na to, že výrobcovia z Únie (alebo aspoň veľká časť z nich) podporujú podnet a berúc do úvahy informácie získané v štandardných formulároch, Komisia mala potrebné informácie týkajúce sa výrobného odvetvia Únie, aby bola mohla vybrať predbežnú vzorku v počiatočnej fáze. Tieto informácie odlišujú výber vzorky výrobcov z Únie od postupu, ktorý sa uplatňuje na vyvážajúcich výrobcov. Pokiaľ ide o druhé a tretie tvrdenie, oznámenia o začatí konania uvádzajú, že výrobcovia z Únie, ktorí sa domnievajú, že by mohli byť zaradení do vzorky, sa musia obrátiť na Komisiu do 15 dní. Komisia nechápe, ako toto porušuje základné nariadenie alebo ako sa to môže považovať za diskriminačné, neobjektívne, nieto ešte demotivačné.
(22)
Vláda ČĽR tvrdila, že vzorka nie je reprezentatívna, lebo do nej nebola zahrnutá nijaká spoločnosť s podstatnou vlastnou výrobou, a preto časť domáceho výrobného odvetvia jednoducho nebola posúdená.
(23)
Toto tvrdenie sa zamieta, pretože vo vzorke sa vskutku nachádzajú výrobcovia z Únie s podstatným vlastným predajom. Vláda ČĽR okrem toho neuviedla, ktorý výrobca z Únie by sa do vzorky mal zahrnúť a ktorý by z nej mal byť vylúčený.
(24)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že vzorka výrobcov z Únie nie je reprezentatívna, lebo nijaký z výrobcov z Únie zaradených do vzorky nevyrába/nepredáva rohože zo sklenenej striže.
(25)
Ani jeden z troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky naozaj nevyrába rohože zo sklenenej striže; všetci traja výrobcovia z Únie však vyrábajú rohože zo skleneného vlákna, ako aj ďalšie hlavné druhy výrobkov. Komisia preto považovala subjekty zaradené do vzorky za reprezentatívne, a to tiež preto, že predstavovali približne 52 % celkovej výroby Únie, 49 % celkového predaja na trhu Únie a tvorili vhodné zemepisné rozloženie. Skutočnosť, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky nevyrábali jeden zo širokého spektra druhov výrobkov, nemení nič na tomto závere.
6.2. Výber vzorky dovozcov, ktorý sa vzťahuje na obe prešetrovania
(26)
Komisia požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania, aby mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v prípade kladného rozhodnutia ju vybrať.
(27)
Vzhľadom na skutočnosť, že iba dvaja neprepojení dovozcovia vyplnili formulár na výber vzorky, nijaký výber vzorky nebol potrebný.
6.3. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorý sa vzťahuje na obe prešetrovania
(28)
Aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, aby poskytli informácie špecifikované v oznámeniach o začatí prešetrovania. Okrem toho Komisia požiadala Stále zastúpenie ČĽR pri Únii, aby identifikovala a/alebo kontaktovala ďalších prípadných vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.
(29)
Osem vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia a článkom 17 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia Komisia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu, ktorý sa mohol primerane prešetriť v rámci dostupného času. V súlade s článkom 27 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia a článkom 17 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia Komisia vyzvala všetkých známych vyvážajúcich výrobcov a orgány príslušnej krajiny, aby sa vyjadrili k predbežne vybranej vzorke. Neboli vznesené nijaké pripomienky. Komisia preto rozhodla zachovať navrhovanú vzorku a všetky zainteresované strany boli o konečnej vybranej vzorke informované zodpovedajúcim spôsobom.
(30)
Do vzorky vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov patria tieto spoločnosti:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (ďalej len „CPIC“),
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (ďalej len „OCH“) a s ňou prepojené spoločnosti: Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd (ďalej len „NCH“) a Changzhou Tianma Group Co., Ltd (ďalej len „Tianma“). Tieto tri spoločnosti sa ďalej označujú ako „Jiangsu Changhai Group“,
-
Jushi Group Co., Ltd., a s ňou prepojené spoločnosti, Jushi Group Chengdu Co., Ltd a Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Tieto tri spoločnosti sa ďalej označujú ako „Jushi Group“.
(31)
Vzorka predstavovala 78 % celkového množstva vývozu z ČĽR do Únie počas OP na základe vyplnených dotazníkov na výber vzorky.
7. Vyplnené dotazníky a overovanie na mieste
(32)
Komisia poslala dotazníky vláde ČĽR, všetkým čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí o ne požiadali, ako aj výrobcom v Únii zaradeným do vzorky, používateľom a obchodným združeniam, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania.
(33)
Vyplnené dotazníky boli Komisii doručené od troch čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, od troch výrobcov z Únie zaradených do vzorky, od 14 používateľov a od roku dvoch neprepojených dovozcov. Odpoveď jedného z používateľov však bola nedostatočná, čo Komisii znemožnilo vykonať zmysluplnú analýzu týchto údajov napriek tomu, že zaslala niekoľko upomienok.
(34)
Okrem toho, „Glass Alliance Europe“, združenie zastupujúce sklársky priemysel, sa v mene svojich členov prihlásilo ako zainteresovaná strana a predložilo súhrnné stanovisko.
(35)
Písomné stanoviská boli Komisii doručené aj od viacerých združení používateľov, najmä od „Danish Wind Industry Association“ („Dánske združenie pre odvetvie veternej energie“), „Danish Plastics Federation“ („Dánska federácia pre výrobu plastov“), „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites“ („Priemyselné združenie pre plasty a kompozitné materiály“ alebo „GPIC)“, ako aj od „Siemens Wind Power AG“.
(36)
Okrem toho preložila pripomienky Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz výrobkov ľahkého priemyslu a umeleckých remesiel (ďalej len „CCCLA“).
(37)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencovania, ujmy a záujmu Únie. Overovanie na mieste podľa článku 16 základného antidumpingového nariadenia a článku 26 základného antisubvenčného nariadenia sa vykonali v rámci vlády ČĽR v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia z Únie:
-
3B Fibreglass SPRL, Belgicko,
-
Owens Corning Fibreglass France, Francúzsko,
-
Johns Manville Slovakia a. s., Slovensko.
Vyvážajúci výrobcovia z ČĽR:
-
Chongqing Polycomp International Corporation,
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd,
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd,
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd,
-
Jushi Group Co., Ltd,
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd,
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Obchodníci prepojení s vyvážajúcimi výrobcami so sídlom v ČĽR:
-
China National Building Materials a Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“),
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).
Obchodníci prepojení s vyvážajúcimi výrobcami so sídlom v Európskej únii:
-
Jushi Italia Srl,
-
Jushi Spain SA,
-
Jushi France SAS.
Neprepojení dovozcovia:
-
Helm AG, Nemecko.
Používatelia:
-
Basell Polyolefine, Nemecko,
-
DSM, Holandsko,
-
DuPont de Nemours, Belgicko,
-
Exel Composites, Belgicko,
-
Fiberline Composites, Dánsko,
-
Formax, Spojené kráľovstvo,
-
Polyone, Nemecko,
-
Vestas Wind Systems, Dánsko.
(38)
Vláda ČĽR tvrdila, stručne povedané, že jej práva na obhajobu boli porušené v súvislosti s prístupom k spisu otvorenému na nahliadnutie zainteresovaným stranám, pretože chýbali informácie zo spisu, ktorý nemal dôverný charakter, bez toho, aby boli uvedené „presvedčivé dôvody“ alebo bez toho, aby boli poskytnuté dostatočne podrobné zhrnutia, alebo vo výnimočných prípadoch neboli poskytnuté dôvody neposkytnutia zhrnutia, ktoré nemá dôverný charakter.
(39)
Komisia usúdila, že spis, ktorý nemal dôverný charakter a ktorý bol prístupný zainteresovaným stranám na nahliadnutie, obsahoval dostatočné informácie s cieľom umožniť zainteresovaným stranám, aby skontrolovali údaje, ktoré Komisia použila vo svojej analýze a toto tvrdenie preto považuje za nepodložené. Vláda bola informovaná o dôvodoch, pre ktoré Komisia usúdila, že tvrdenia boli nepodložené.
(40)
Vláda ČĽR ako aj jeden vyvážajúci výrobca zopakovali po konečnom zverejnení svoje tvrdenie, že ustanovenie o dôvernosti sa používalo príliš rozsiahlym spôsobom a žiadali sprístupniť druhy výrobkov predávaných výrobcami z Únie, ako aj ich celkové množstvá podľa kontrolného čísla výrobku.
(41)
Komisia usúdila, že nedošlo k porušeniu práva na obhajobu, lebo všetkým vyvážajúcim výrobcom osobitne sprístupnila kontrolné čísla výrobkov, ktoré vyrábali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a ktoré sa nachádzali v konkurenčnom vzťahu s ČĽR. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(42)
Príslušný výrobok, ktorého sa týkajú obe prešetrovania, je rovnaký ako výrobok vymedzený vo vykonávacom nariadení Rady (EÚ) č. 248/2011 a opísaný v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania; konkrétne ide o striž zo skleneného vlákna s dĺžkou nie väčšou ako 50 mm; pramene zo sklenených vlákien s výnimkou prameňov zo skleneného vlákna, ktoré sú ošetrené poťahovaním a impregnáciou a majú stratu žiarom viac ako 3 % (ako je stanovené v norme ISO 1887); a rohože vyrobené zo skleneného vlákna okrem rohoží zo sklenenej vlny (ďalej len „príslušný výrobok“ alebo „výrobky z skleneného vlákna“), v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a 7019 31 00 (posledne uvedený číselný znak bol nahradený 1. januára 2014 číselným znakom 7019 31 10) a s pôvodom v ČĽR.
(43)
Príslušný výrobok je surovina, ktorá sa najčastejšie používa na spevnenie termoplastických a teplom tvrditeľných živíc v odvetví kompozitných materiálov. Výsledné kompozitné materiály (plasty vystužené skleneným vláknom) sa používajú v mnohých odvetviach: automobilový priemysel, elektrotechnický priemysel, vrtule veterných mlynov, stavebný priemysel, nádrže/potrubia, spotrebný tovar, letecký/vojenský priemysel atď.
(44)
Jestvujú tri základné druhy výrobkov zo skleneného vlákna, na ktoré sa vzťahuje toto konanie, - a to sklenená striž (11), pramene (12) a rohože (13) (okrem rohoží zo sklenenej vlny). Prešetrovaním sa preukázalo, že napriek rozdielom vo vzhľade a možným rozdielom v konečnom uplatnení jednotlivých druhov majú všetky rôzne druhy príslušného výrobku rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v zásade sa používajú na rovnaké účely.
2. Žiadosti o vylúčenie výrobku
2.1. číselný znak KN 7019 31 90
(45)
Po uverejnení oboch oznámení o začatí prešetrovania CCCLA uviedla, že v oboch oznámeniach o začatí prešetrovania sa uvádza číselný znak KN 7019 31 10, zatiaľ čo navrhovateľ odkázal na číselný znak KN 7019 31 00, pričom posledne uvedený číselný znak už neexistuje. Uviedla, že výrobky pôvodne patriace pod číselný znak KN 7019 31 00 teraz patria pod dva rôzne číselné znaky KN: 7019 31 10 (rohože zo sklenených vlákien) a 7019 31 90 (ostatné rohože zo sklenených vlákien). Vzhľadom na to, že súčasné prešetrovania sa týkajú určitých výrobkov zo skleneného vlákna, CCCLA sa domnieva, že výrobky, ktoré patria pod číselný znak KN 7019 31 90, konkrétne „ostatné rohože zo sklenených vlákien“, by mali byť vyňaté z rozsahu príslušného výrobku.
(46)
Toto tvrdenie je relevantné, pretože tento výrobok nie je príslušným výrobkom v prvom rade.
(47)
Navrhovateľ odkázal na číselný znak KN ex 7019 31 00 a výslovne uviedol, že rohože zo sklenenej vlny (t. j. iné rohože alebo rohože zo strižných vlákien) sú vylúčené. To je dôvod, prečo je „ex“ uvedené pred číselným znakom KN.
(48)
Obe oznámenia o začatí prešetrovania boli uverejnené v decembri 2013 a uvádza sa v nich: „v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN […] 7019 31 10“. Keďže od 1. januára 2012 boli výrobky, ktoré predtým patrili pod číselný znak KN 7019 31 00, rozdelené do číselných znakov KN 7019 31 10 a 7019 31 90, oznámenie o začatí prešetrovania nezahŕňa „rohože zo strižných vlákien“, lebo sa v ňom uviedlo, že: „v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN […] 7019 31 10“.
(49)
V súčasnom nariadení sa však uvádza „v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN […] 7019 31 00“, keďže tieto dva číselné znaky KN 7019 31 10 a 7019 31 90 boli opäť zlúčené od 1. januára 2014 a keďže číselný znak KN 7019 31 90 zostal v praxi prázdny (lebo ostatné rohože zo sklenených vlákien, konkrétne rohože zo sklenenej vlny, boli skôr zatriedené do číselného znaku KN 7019 39 00).
(50)
Žiadosť o vyňatie číselného znaku KN 7019 31 90 preto nie je relevantná.
2.2. Štruktúrované pramene
(51)
Jeden používateľ požiadal o vyňatie štruktúrovaných prameňov (14) z vymedzenia výrobku; opieral sa pritom o skutočnosť, že výrobcovia sklenených vlákien v Únii ich nevyrábajú.
(52)
Tri spoločnosti v Únii však boli identifikované ako výrobcovia štruktúrovaných prameňov s dostatočnou kapacitou, aby uspokojili potreby trhu. Prešetrovaním sa preukázalo, že napriek možným rozdielom v konečnom použití majú všetky rôzne druhy príslušného výrobku rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v zásade sa používajú na rovnaké účely. Žiadosť o vyňatie štruktúrovaných prameňov z vymedzenia výrobku sa preto zamieta.
(53)
Po konečnom zverejnení vláda ČĽR tvrdila, že štruktúrované pramene by mali byť vylúčené, pretože i) iba jeden výrobca z Únie dodáva na trh štruktúrované pramene v obmedzených množstvách, a preto by akýkoľvek dovoz týchto výrobkov nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie; ii) štruktúrované pramene sa odlišujú od priamych prameňov, lebo posledne menované majú lepšiu krížovú smerovú silu pultrúdovaného kombinovaného profilu a iný výrobný proces a iii) na rozdiel od toho, čo sa uskutočnilo v pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní v súvislosti s priadzou, Komisia usudzuje, že obmedzená nahraditeľnosť nie je významným faktorom na vylúčenie štruktúrovaných prameňov.
(54)
Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, Komisia pripomína, že existuje niekoľko výrobcov v Únii, ktorí majú kapacitu uspokojovať potreby trhu so štruktúrovanými prameňmi, ale iba jeden z nich v súčasnosti predáva tento druh výrobku. Tvrdenie vlády ČĽR, že iba jeden výrobca z Únie v súčasnosti predáva tento výrobok, je skôr ukazovateľom ujmy, lebo to znamená, že používatelia prešli na iných dodávateľov mimo Únie, najmä z ČĽR.
(55)
Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, výrobný proces pre štruktúrované pramene je identický s výrobným procesom pre „bežné“ pramene s výnimkou skutočnosti, že existuje jeden krok navyše: vháňanie vzduchu vo vnútri prameňa, čo si vyžaduje iba pomerne lacné dodatočné vybavenie a nemení základné technické a fyzikálne vlastnosti výrobku. Štruktúrovaný prameň sa zdá byť hustejší ako „normálny“ prameň.
(56)
Pokiaľ ide o tretí argument, Komisia uplatnila taký istý prístup ako pri predchádzajúcom prešetrovaní, keď štruktúrované pramene boli súčasťou príslušného výrobku a žiadosť o ich vylúčenie bola zamietnutá. Neboli predložené nijaké argumenty, ktoré by viedli k odlišnému záveru.
(57)
Žiadosť o vyňatie štruktúrovaných prameňov z vymedzenia výrobku sa preto zamieta.
2.3. Výrobky, pri ktorých výrobné odvetvie Únie nečelí konkurencii z ČĽR
(58)
Vláda ČĽR požiadala, aby výrobky, pri ktorých výrobné odvetvie Únie nečelí konkurencii z dovozu z Číny (ako sa uvádza vo verzii antisubvenčného podnetu, ktorá nemá dôverný charakter), boli vyňaté z vymedzenia výrobku. Uvedené výrobky boli striže pre mokré použitie (ďalej len „WUCS“) a rohože.
(59)
WUCS majú v dôsledku dodatočnej hmotnosti vody, ktorú obsahujú, obmedzenú trvanlivosť a vyššie náklady na dopravu. S WUCS sa napriek tomu globálne obchoduje. Prešetrovaním sa preukázalo, že napriek rozdielom vo vzhľade a možným rozdielom v konečnom uplatnení majú takmer všetky rôzne druhy príslušného výrobku rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v zásade sa používajú na rovnaké účely. WUCS a rohože, podobne ako ostatné druhy príslušného výrobku, sa používajú ako spevňovací materiál. Okrem toho tvrdenie vlády ČĽR, že niektoré čínske výrobky zo skleneného vlákna sa ešte nenachádzajú vo veľkých množstvách na trhu Únie, nevylučuje, že v budúcnosti sa nezmení správanie podnikov, pokiaľ ide o vývoz týchto konkrétnych druhov. Preto sa žiadosť o vylúčenie týchto výrobkov z vymedzenia výrobku zamieta.
(60)
Po konečnom zverejnení vláda ČĽR tvrdila, že i) iba jeden výrobca z Únie vyrába WUCS, a preto (akýkoľvek) dovoz týchto výrobkov by nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie; ii) výrobcom z Únie nie je spôsobovaná žiadna ujma, pokiaľ ide o uvedené výrobky, pretože výrobné odvetvie Únie tvrdilo vo verejnom znení podnetu, že výrobcovia z Únie môžu z týchto výrobkov dosahovať zisk vo výške 8 % - 10 %; iii) WUCS majú vyšší obsah vody, obmedzenú trvanlivosť a odlišný výrobný proces, a preto sú fyzicky aj chemicky odlišné od bežných striží a iv) v rozpore s tým, čo sa uskutočnilo v predchádzajúcom prešetrovaní v súvislosti s priadzou, Komisia usudzuje, že obmedzená nahraditeľnosť nie je významným faktorom na vylúčenie WUCS a rohoží.
(61)
Prvé tvrdenie Komisia zamieta, lebo niekoľko výrobcov z Únie predáva WUCS, a preto toto výrobné odvetvie Únie nie je vylúčené z posudzovania ujmy spôsobenej tomuto druhu výrobku.
(62)
Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, skutočnosť, že niektoré druhy výrobkov sú v určitých časových momentoch ziskové, nie je dostatočným dôvodom na vylúčenie týchto druhov výrobkov. Okrem toho, WUCS sú dovážané do Únie v omnoho menších množstvách ako iné výrobky zo skleneného vlákna. Ziskové rozpätie na tento jediný druh výrobku preto nie je reprezentatívne pre príslušný výrobok.
(63)
Pokiaľ ide o tretie tvrdenie, príslušný výrobok nie je vymedzený podľa jeho obsahu vody. Obsah vody WUCS preto neodôvodňuje jeho vylúčenie. Navyše, proces výroby WUCS je rovnaký ako v prípade striže pre suché použitie („DUCS“), ktorej výrobný proces má o jeden výrobný krok menej: fázu sušenia.
(64)
Pokiaľ ide o štvrté tvrdenie, Komisia uplatnila taký istý prístup ako pri predchádzajúcom antidumpingovom prešetrovaní, v ktorom WUCS boli takisto súčasťou príslušného výrobku. Neboli predložené nijaké argumenty, ktoré by viedli k odlišnému záveru.
(65)
Preto sa žiadosť o vylúčenie WUCS v z vymedzenia výrobku zamieta.
3. Podobný výrobok
(66)
Podobne ako v predchádzajúcom antidumpingovom prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok a výrobky zo skleneného vlákna vyrábané a predávané na domácom trhu v ČĽR, ako aj výrobky zo skleneného vlákna vyrábané a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a využitie. Ide preto o podobné výrobky na účely súčasných prešetrovaní v zmysle článku 1 ods. 4 základného antidumpingového nariadenia a článku 2 písm. c) základného antisubvenčného nariadenia.
C. SUBVENCIA
1. Úvod
(67)
V 12. päťročnom pláne národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja ČĽR sa zdôrazňuje strategická vízia vlády ČĽR zlepšiť situáciu a podporiť kľúčové odvetvia, kam zahŕňa okrem iného aj výrobky zo skleneného vlákna. Najmä v kapitole 9 uvedeného 12. päťročného plánu, ktorá sa týka transformácie a modernizácie výrobného odvetvia, sa uvádza:
„Budeme sa zameriavať na vývoj nových materiálov, ako sú fotovoltické sklo, ultratenké substrátové sklo, špeciálne sklenené vlákna a špeciálna keramika.“
(68)
V oddiele 3 kapitoly 9 uvedeného plánu, ktorý sa týka technologickej modernizácie podnikov, sa výslovne uvádza, že vláda ČĽR „… bude podporovať podniky, aby zlepšili schopnosť vyvíjať nové výrobky, zvýšili technologickú úroveň a pridanú hodnotu svojich výrobkov a rýchlejšie aktualizovali a modernizovali svoje výrobky“.
(69)
Kapitola 10, oddiel 1 tohto plánu okrem toho stanovuje nasledujúce:
„V odvetví nových materiálov sa rozvoj bude zameriavať na nové funkčné materiály, pokročilé štrukturálne materiály, vysokovýkonné vlákna a z nich vyrobené kompozitné materiály, ako aj na univerzálne základné materiály“
.
(70)
Význam inovácií a nových materiálov vo všeobecnosti je jasne uvedený ako v „12. päťročnom programe inovácií priemyselných technológií“, tak aj v „Národnom dlhodobom pláne rozvoja vedy a techniky (2006 - 2020)“.
(71)
Navyše, „Katalóg prispôsobenia priemyselnej infraštruktúry z roku 2011“ (rozhodnutie č. 9) výslovne uvádza ako podporované odvetvie „výroba sklenených vlákien z E-skla prostredníctvom ťahania z pece […], vývoj a výroba vysokovýkonných sklenených vlákien a výrobkov z nich“. Takisto „Katalóg na usmernenie odvetví v súvislosti so zahraničnými investíciami“, v ktorom sa uvádzajú odvetvia, v ktorých sa podporujú zahraničné investície (15), výslovne odkazuje na výrobu výrobkov zo skleneného vlákna a špeciálneho skleneného vlákna.
(72)
Vláda ČĽR tvrdila, že tieto plány sú len indikatívne a nezáväzné. V 12. päťročnom pláne je však jasne uvedené, že je právne záväzný:
„Tento plán je po prerokovaní a schválení Národným ľudovým kongresom právoplatný.“
(73)
Vláda ČĽR po zverejnení tvrdila, že príslušný výrobok predstavuje iba štandardný výrobok zo skleneného vlákna (E-sklo) a nie technologicky vyspelejšie vysokovýkonné sklenené vlákno (sklenené vlákno na špeciálne účely čiže S-sklo). Príslušný výrobok nepatrí do rozsahu podporovaných odvetví, pretože iba odvetvia vyrábajúce osobitné sklenené vlákna alebo vysokovýkonné vlákna patria medzi odvetvia, ktoré sú podporované. Vláda ČĽR odkazuje okrem iného na 12. päťročný plán, ktorý odkazuje iba na „vysokovýkonné vlákna“ a „špeciálne sklenené vlákna“.
(74)
Po prvé, príslušný výrobok predstavuje určité výrobky zo skleneného vlákna. Vymedzenie výrobku nerozlišuje, či sú tieto výrobky vyrobené zo štandardných sklenených vlákien (ďalej len „E-sklo“) alebo zo špeciálnych sklenených vlákien (ďalej len „S-sklo“). Po druhé, žiadna zainteresovaná strana nepredložila žiadosť o vylúčenie výrobku; netvrdila, že osobitné sklenené vlákna by nemali byť súčasťou vymedzenia výrobku. Po tretie, vláda ČĽR nespochybnila skutočnosť, že vláda podporuje rozvoj „špeciálnych sklenených vlákien“. Dokonca sa odkazuje aj na výrobky zo štandardných sklenených vlákien ako na odvetvie, v ktorom sú podporované zahraničné investície (pozri odôvodnenie 71).
(75)
V každom prípade, aj keby sa pripustilo, že vláda ČĽR podporuje len rozvoj vysokovýkonných sklenených vlákien (napr. S-skla), prešetrovanie neodhalilo nijaké rozlišovanie medzi odvetvím štandardných sklenených vlákien na jednej strane a odvetvím špeciálnych sklenených vlákien na strane druhej. Naopak, výrobky zo skleneného vlákna, či už vyrobené z E-skla alebo z vysokovýkonného skleneného vlákna, ako napríklad S-sklo, vyrába to isté odvetvie sklenených vlákien. V tejto súvislosti Komisia najmä uznala, že všetci čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky používajú vo výrobnom procese ako štandardné sklenené vlákna (E-sklo), tak aj vysokovýkonné sklenené vlákna (napr. S-sklo) a že neexistuje nijaký mechanizmus s cieľom obmedziť podporu jednej časti výroby poskytovanú buď vo forme zvýhodnených úverov alebo prostredníctvom poskytovania práv na užívanie pozemkov. Z toho vyplýva, že výslovná podpora rozvoja vysokovýkonných výrobkov zo skleneného vlákna nemôže, buď zo zákona alebo na základe faktického stavu, vylúčiť základné odvetvie výroby skleneného vlákna z celkovej strategickej politiky podpory podnikov s cieľom zlepšiť ich schopnosť vyvinúť nové výrobky, zvýšiť ich technologickú úroveň a pridanú hodnotu týchto výrobkov a rýchlejšie ich modernizovať.
(76)
Z uvedeného vyplýva, že tvrdenie, že príslušný výrobok nie je súčasťou podporovaného odvetvia, je nepodložené, a preto sa zamieta.
(77)
V rozhodnutí č. 40 Štátnej rady o uverejnení a vykonávaní „dočasných ustanovení o podpore prispôsobenia priemyselnej štruktúry“ (ktoré sa spolu s priloženými „dočasnými ustanoveniami o podpore prispôsobenia priemyselnej štruktúry“ ďalej označuje len ako „rozhodnutie č. 40“) sa v ďalšom uvádza, že čínska vláda bude aktívne podporovať rozvoj rôznych druhov odvetví (16).
(78)
Hoci rozhodnutie č. 40 výslovne neodkazuje na odvetvie sklenených vlákien alebo všeobecnejšie na odvetvie nových materiálov, jednako nariaďuje všetkým finančným inštitúciám, aby poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom a predpokladá implementáciu „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“ (17). Preto možno dospieť k záveru, že ustanovenia rozhodnutia č. 40 sú platné na odvetvie sklenených vlákien.
(79)
Vláda ČĽR tvrdila, že rozhodnutie č. 40 len naznačuje, že podporované odvetvia by mali dostať úverovú podporu „podľa úverových zásad“ a že z neho nemožno vyvodiť, že táto podpora by mala byť poskytovaná na preferenčnom základe.
(80)
Z prešetrovania vyplynulo, že podniky zaradené do vzorky využívajú preferenčné úverové politiky. Niektoré stratové podniky vskutku naďalej získavali prístup k potrebným finančným prostriedkom za preferenčných podmienok. Komisia preto odmieta tvrdenie vlády ČĽR, že poskytovanie úverov odvetviu sklenených vlákien sa vykonávalo „podľa úverových zásad“. Kľúčovým bodom ostáva, že podľa rozhodnutia č. 40 všetky finančné inštitúcie poskytujú úvery podporovaným odvetviam vrátane odvetvia sklenených vlákien, a že podpora sa de facto poskytuje za preferenčných podmienok.
(81)
„V Štátnej koncepcii strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 - 2020)“ sa navyše prijíma záväzok „dať na prvé miesto financovanie politiky“, „povzbudzovať finančné inštitúcie, aby poskytovali preferenčnú úverovú podporu významným štátnym vedeckým a technickým industrializačným projektom“, „vyzývať finančné inštitúcie, aby zlepšili a posilnili finančné služby pre podniky v oblasti vyspelých technológií“ a „zaviesť preferenčné daňové politiky na podporu rozvoja podnikov pôsobiacich v oblasti vyspelých technológií“.
(82)
Výroba skleneného vlákna patrí do opisu podniku s vyspelými technológiami, čo dokazuje počet výrobcov so statusom podnikov s vyspelými a novými technológiami v ČĽR. Prešetrovaním sa vskutku ukázalo, že niektoré zo spoločností zaradených do vzorky získali certifikát podniku s vyspelými a novými technológiami, ktorý im umožňuje využívať preferenčné zaobchádzanie uvedené vo vyššie spomínanej „štátnej koncepcii strednodobého a dlhodobého rozvoja vedy a techniky (2006 - 2020)“.
2. Odmietnutie spolupráce a využitie dostupných údajov
2.1. Uplatňovanie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia na jedného vyvážajúceho výrobcu
(83)
Počas overovania na mieste v jednej spoločnosti v ČĽR sa zistilo, že spoločnosť nahradila auditovaný finančný výkaz, ktorý pôvodne predložila Komisii vo svojej odpovedi na antisubvenčný dotazník. Spoločnosť neposkytla tieto informácie dobrovoľne a existencia rôznych auditovaných finančných výkazov sa odhalila, až keď bola spoločnosť požiadaná, aby poskytla originál finančného výkazu. Tento nový výkaz bol okrem toho k dispozícii len v čínštine. Keďže existencia dvoch auditovaných súborov finančných výkazov porušuje medzinárodné audítorské štandardy (č. 560: pokiaľ ide o „následné udalosti“), overovacia skupina zdôraznila, že ide o závažný problém, pretože vyvoláva pochybnosti o spoľahlivosti predložených účtovných výkazov. Spoločnosť uviedla, že auditované finančné výkazy pôvodne predložené v odpovedi na dotazník obsahovali chyby a preto boli nahradené so spätnou platnosťou novou verziou vydanou tou istou audítorskou spoločnosťou a opätovne dostali rovnaké poradové číslo ako originál finančných výkazov, ktorý bol zničený.
(84)
Po overovaní na mieste a keď bol k dispozícii preklad „druhého“ súboru finančných výkazov, Komisia zaslala spoločnosti list s uvedením konkrétnych a podrobných dôvodov, prečo sa domnieva, že niektoré údaje uvedené vo vyplnenom dotazníku nie je možné považovať za overené. Spoločnosť bola informovaná o tom, že Komisia môže rozhodnúť, že svoje zistenia bude opierať o dostupné skutočnosti v súlade s článkom 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia a spoločnosti bola poskytnutá príležitosť predložiť pripomienky.
(85)
Spoločnosť poskytla svoje pripomienky ako písomne, tak aj počas vypočutia úradníkom pre vypočutie. V odpovedi uviedla, že jestvuje ďalší (tretí) auditovaný finančný výkaz (vo formáte používanom pre kótované spoločnosti). Hoci sa nezdalo, že medzi „druhým“ a „tretím“ výkazom sú podstatné rozdiely, „tretí“ bol oveľa podrobnejší a komplexnejší. Tento finančný výkaz nebol Komisii oznámený včas počas overovania na mieste (18) napriek tomu, že už bol vydaný a že spoločnosť ho mala k dispozícii. Na rozdiel od iných finančných výkazov táto „tretia“ verzia výslovne a podrobne uvádza všetky subvencie (vrátane ich právneho základu), ktoré táto spoločnosť získala počas OP. Preskúmanie tohto finančného výkazu by preto bolo bývalo veľmi užitočné počas overovania na mieste, aby sa mohli overiť všetky predložené informácie týkajúce sa individuálnych subvenčných schém, ktoré spoločnosť dostala.
(86)
Auditované finančné výkazy sú dôležitým dokumentom umožňujúcim náležité overovanie informácií, ktoré poskytla spoločnosť Komisii, v súvislosti, okrem iného, s grantmi, pôžičkami, právami na využívanie pôdy, odkladmi daní atď.
(87)
Ako je uvedené vyššie, spoločnosť nebola otvorená spolupráci a vytvárala vážne prekážky pre náležité overovanie informácií predložených Komisii, ktorá preto nemohla riadne overiť získané informácie týkajúce sa, okrem iného, výšky subvencií, ktoré spoločnosť dostala. V dôsledku toho Komisia nemohla dospieť k dostatočne správnemu záveru, najmä s prihliadnutím na výšku prijatých subvencií.
(88)
Usudzuje sa, že spoločnosť poskytla zavádzajúce informácie a primerane nespolupracovala. Komisia sa preto rozhodla uplatniť ustanovenia článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia. Keďže spoločnosť bola súčasťou skupiny, ustanovenia článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia boli uplatniteľné na celú skupinu.
(89)
S cieľom stanoviť výšku subvencovania pre skupinu však Komisia použila skutočné údaje dvoch spoločností v rámci skupiny, ktoré plne spolupracovali pri oboch prešetrovaniach a ktorých informácie považovala za spoľahlivé, pokiaľ ide o výšky ich subvencovania. Čo sa týka spoločnosti v rámci skupiny, ktorá poskytla zavádzajúce informácie, stanovenie výšky subvencovania vychádzalo z dostupných faktov. Pri stanovení úrovne subvencovania tohto právneho subjektu predstavovali dostupné skutočnosti, ktoré použila Komisia, najväčšiu výšku subvencovania pre každú subvenčnú schému pre všetky právne subjekty patriace spoločnostiam zaradeným do vzorky alebo pre skupiny spoločností uvedených v odôvodnení 30 a ktoré plne spolupracovali pri prešetrovaní.
(90)
Po zverejnení navrhovateľ tvrdil, že metodika použitá na výpočet výšky subvencovania skupiny nie je správna. Argumentoval, že keďže subvenčné rozpätie skupiny predstavuje úhrn subvenčných rozpätí pre každú subvenčnú schému pre ktorúkoľvek spolupracujúcu spoločnosť, malo by byť oveľa vyššie.
(91)
Toto tvrdenie vychádza z nesprávneho pochopenia. Metodika použitá na výpočet výšky subvencovania, ako sa opisuje v odôvodnení 89, sa uplatňovala len na spoločnosť (v rámci skupiny), ktorá poskytla zavádzajúce informácie, a nie na skupinu ako celok. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(92)
Spoločnosť, ktorá poskytla zavádzajúce informácie, nevyvážala príslušný výrobok. Príslušný výrobok vyvážala v rámci skupiny jedna z jej prepojených spoločností. Táto spoločnosť však v plnej miere spolupracovala v oboch prešetrovaniach a poskytla spoľahlivé informácie o vývoznej cene skupiny. Predložené informácie boli preto použité pre konečné zistenia Komisie v danom konaní.
(93)
Vyvážajúci výrobca po zverejnení tvrdil, že Komisia chybne uplatňovala ustanovenia článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.
(94)
Po prvé, tvrdil, že v liste zaslanom spoločnosti, v ktorom Komisia uviedla podrobné dôvody pre navrhované uplatňovanie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, sa nikde neuvádza, že nemohla overiť informácie týkajúce sa subvencií. Komisia sa preto nemôže v konečných zisteniach opierať o túto argumentáciu, pretože spoločnosti nebola poskytnutá možnosť vyjadriť sa k tomuto tvrdeniu.
(95)
Toto tvrdenie nie je možné prijať. Komisia v liste výslovne uviedla, že „nemôže dospieť k záveru, že informácie týkajúce sa výšky subvencií poskytnutých [spoločnosti] boli overené“. Spoločnosť bola v každom prípade plne informovaná o dôvodoch, prečo Komisia v konečnom informačnom dokumente použila metódu najlepších dostupných skutočností a poskytla jej príležitosť vyjadriť svoje pripomienky, čo táto spoločnosť aj urobila.
(96)
Po druhé, vyvážajúci výrobca tvrdil, že aj keby Komisia uplatnila ustanovenia článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, ani tak Komisia nemala brať údaje iných spoločností za základ na stanovenie výšky subvencovania. Mala skôr vychádzať z aktuálneho súboru auditovaných finančných výkazov, pretože predstavujú ešte stále „najvhodnejšie“ a „najprimeranejšie“ informácie o výške subvencovania spoločnosti.
(97)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 83 až 88, Komisia má vážne pochybnosti o spoľahlivosti predložených finančných výkazov. Preto sa o ne nemohla opierať s cieľom overiť výšku subvencovania rôznych schém a/alebo programov subvencovania, ako sú preferenčné pôžičky a práva na užívanie pozemkov za nižšiu než primeranú odplatu. Spoľahlivé auditované finančné výkazy sú vskutku zásadné na overenie presnosti a úplnosti informácií poskytovaných inak. Komisia preto musela použiť najlepšie dostupné skutočnosti, aby mohla stanoviť výšku subvencovania. V tejto veci išlo o overené informácie o príslušných schémach subvencovania od ďalších spolupracujúcich subjektov. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(98)
Táto spoločnosť takisto tvrdila, že Komisia nesprávne uplatnila medzinárodné účtovné štandardy (ďalej len „IAS“) ako kritérium na zamietnutie súboru auditovaných finančných výkazov. Podľa tejto spoločnosti by sa malo rozlišovať medzi úlohou súboru auditovaných finančných výkazov a závažnosťou IAS pri posudzovaní zaobchádzania v trhovom hospodárstve v antidumpingových konaniach na jednej strane a antisubvenčných konaniach na strane druhej. Porušenie IAS nemôže predstavovať dôvod pre uplatnenie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.
(99)
Komisia konštatuje, že porušenie medzinárodných účtovných štandardov, ktoré odhalila počas prešetrovania, nebolo per se dôvodom na uplatnenie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia. Dôvodom bola skutočnosť, že Komisii boli predložené rôzne verzie súboru auditovaných finančných výkazov, čo vyvoláva pochybnosti o ich dôveryhodnosti. To viedlo Komisiu k záveru, že nebolo možné overiť iné informácie týkajúce sa výšky subvencovania. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(100)
Táto spoločnosť takisto tvrdila, že metodika Komisie pre výpočet rozpätia subvencií, ktorá pozostávala z toho, že zobrala pre každú schému najvyššiu vyrovnávaciu sadzbu tak, ako ju zistila v prípade každého spolupracujúceho právneho subjektu (a nie v prípade každej skupiny), je neodôvodnené. Spoločnosť tvrdila, že táto metodika je chybná, lebo spoločnosti v rámci tej istej skupiny sa môžu rozhodnúť, že v prospech celej skupiny sústredia subvencie do jedného konkrétneho subjektu.
(101)
Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 89, pri výpočte výšky subvencovania v rámci skupiny použila Komisia skutočné údaje dvoch ďalších spoločností v skupine, ktoré spolupracovali pri oboch prešetrovaniach v čase, keď vypočítala výšku subvencovania celej skupiny. Dostupné skutočnosti sa uplatňovali iba na jeden právny subjekt v rámci skupiny, ktorý poskytol zavádzajúce informácie. S cieľom určiť výšku subvencovania právneho subjektu v rámci skupiny Komisia pokladala za najvhodnejšie opierať výpočty o rovnakú výšku v rámci podnikovej štruktúry a zobrať najvyššiu výšku subvencovania zistenú pre ktorýkoľvek z právnych subjektov (prípadne v rámci skupiny) patriaci do spoločností alebo skupín spoločností zaradených do vzorky. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
2.2. Uplatňovanie ustanovení článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia na banky vo vlastníctve štátu
(102)
S Komisiou nespolupracovala ani jedna banka v štátnom vlastníctve ČĽR. Komisia ich vyzvala, aby poskytli potrebné informácie na účely antisubvenčného vyšetrenia prostredníctvom vyplnenia dotazníka. Komisia preto oznámila vláde ČĽR, že pokiaľ ide o informácie týkajúce sa príslušných bánk v štátnom vlastníctve, zvažuje opierať svoje zistenia o fakty, ktoré sú dostupné podľa článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.
(103)
V odpovedi na list Komisie a následne po zverejnení vláda ČĽR namietala proti uplatneniu článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, pokiaľ ide o informácie, ktoré boli požadované od bánk v štátnom vlastníctve. Tvrdila, že veľké množstvo informácií poskytla v tomto prešetrovaní vláda ČĽR. Komisia je však presvedčená, že tieto informácie nemôžu úplne nahradiť odpovede bánk v štátnom vlastníctve prostredníctvom osobitných dotazníkov. Vláda ČĽR nespochybnila skutočnosť, že banky v štátnom vlastníctve nepredložili odpoveď na dotazník, ani to, že tieto banky sú v štátnom vlastníctve. Komisia sa preto pri zisteniach týkajúcich sa bánk v štátnom vlastníctve musela opierať o dostupné zistenia.
3. Prešetrované schémy
(104)
Komisia zaslala vláde ČĽR dotazníky, ktoré obsahovali dotazníky určené pre banky v štátnom vlastníctve a pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Žiadala v nich informácie o schémach, ktoré údajne zahŕňali poskytovanie subvencií odvetviu sklenených vlákien. Prešetrili sa tieto schémy:
a)
preferenčné úvery na politiky, záruky a poistenie odvetvia sklenených vlákien:
-
preferenčné úvery na politiky,
-
programy subvencovania vývozných úverov,
-
vývozné záruky a poistenie pre nové materiály,
-
výhody z poskytnutia prístupu k tzv. „offshore holdingovým spoločnostiam“ a splatenia úverov vládou,
b)
grantové programy:
-
subvencie na vývoj tzv. „Famous Brands“ a tzv. „China World Top Brands“,
-
granty poskytované centrálnou vládou,
-
granty poskytované štátnymi orgánmi na nižšej úrovni,
-
fondy pre vonkajšie rozšírenie priemyslu v provincii Guangdong,
c)
vládou poskytované zdroje za nižšiu než primeranú odplatu (ďalej len „LTAR“),
-
poskytovanie energie vládou,
-
poskytovanie vody vládou,
-
poskytovanie surovín vládou,
-
poskytovanie pozemkov vládou za nižšiu než primeranú odplatu,
d)
programy oslobodenia od príjmov a ďalších priamych daní a programy ich zníženia,
-
program „prvé dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou,
-
zníženie dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou orientované na vývoz,
-
úľavy na dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou na základe zemepisnej polohy,
-
miestne programy na oslobodenie produktívnych podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou od dane z príjmov alebo jej zníženie,
-
zníženie dane pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou nakupujúce zariadenia vyrobené v Číne,
-
daňová kompenzácia za výskum a vývoj uskutočňovaný podnikmi so zahraničnou majetkovou účasťou,
-
vrátenie dane na účely opätovného investovania ziskov podnikov so zahraničnou majetkovou účasťou do podnikov orientovaných na vývoz,
-
preferenčné daňové programy pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou uznané za podniky s vyspelými alebo novými technológiami,
-
zníženia daní pre podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré sú zapojené do určených projektov,
-
politika preferenčných daní z príjmov pre podniky pôsobiace v severovýchodnom regióne,
-
daňové programy v provincii Guangdong,
-
daňové výnimky z vyplácaných dividend medzi podnikmi, ktoré sú kvalifikované ako rezidenčné podniky,
-
znížené sadzby dane z príjmov právnických osôb,
e)
programy nepriamych daní a dovozných ciel:
-
oslobodenie od DPH na používanie dovezených zariadení,
-
zníženie DPH pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou pri nákupe zariadení vyrobených v Číne,
-
oslobodenie od DPH a cla na nákupy dlhodobého majetku v rámci programu rozvoja zahraničného obchodu.
4. Preferenčné úvery na politiky, iné financovanie, záruky a poistenie
4.1. Preferenčné úvery
a) Úvod
(105)
K zisteniam týkajúcich sa bánk v štátnom vlastníctve sa dospelo na základe dostupných faktov v súlade s článkom 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, ako je vysvetlené v oddiele C.2.2.
b) Právny základ
(106)
Preferenčné úvery v ČĽR sa ustanovujú týmito právnymi predpismi: Zákon ČĽR o komerčných bankách (ďalej len „zákon o bankovníctve“) [2003], Všeobecné pravidlá úverov, ktoré schválila Čínska ľudová banka (ďalej len „ČĽB“) 28. júna 1996 a rozhodnutie č. 40 Štátnej rady.
c) Zistenia z prešetrovania
Existencia subvencovania
(107)
Zatiaľ čo čínske orgány poskytli iba obmedzené informácie týkajúce sa akciového podielu/vlastníctva bánk v ČĽR, prešetrovaním založenom na dostupných údajoch sa zistilo, že čínsky finančný trh je charakterizovaný významným vládnym vplyvom a kontrolou. Počas analýzy, či sú banky subjektmi, ktoré majú vládnu právomoc, alebo im bola zverená alebo ju vykonávajú (t. j. či sú verejné orgány), Komisia využívala všetky dostupné informácie nielen o štátnom vlastníctve bánk, ale aj o iných charakteristikách, ako napríklad o prítomnosti zástupcov vlády v správnej rade, vládnom vplyve a kontrole nad činnosťami príslušných bánk, vykonávaní vládnych politík alebo záujmov, ako aj o tom, či boli bankové subjekty vytvorené na základe právneho predpisu.
(108)
Komisia dospela na základe dostupných informácií k záveru, že banky v úplnom štátnom vlastníctve so správnom radou, v ktorej prevláda vláda ČĽR, majú najväčší podiel na trhu a sú rozhodujúcimi aktérmi na čínskom finančnom trhu. Na banky v štátnom vlastníctve sa vzťahujú právne predpisy, ktoré od nich okrem iného vyžadujú, aby poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva, poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom (19) alebo uprednostnili rozvoj priemyselných odvetví vyspelých a nových technológií (20).
(109)
Ďalším znakom zapojenia štátu do čínskeho finančného trhu je úloha, ktorú zohráva ČĽB pri určovaní konkrétnych limitov pre spôsob stanovovania úrokových sadzieb a ich fluktuácie (21). Od finančných inštitúcií sa požaduje, aby poskytovali úverové sadzby v rámci určitého rozsahu referenčnej miery úrokovej sadzby ČĽB. V prípade preferenčných pôžičiek sa úrokové sadzby nesmú posúvať smerom nahor. Limity úrokových sadzieb úverov spoločne so stropmi stanovenými pre depozitné sadzby vytvorili situáciu, v ktorej majú banky zaručený prístup k lacnému kapitálu (z dôvodu regulácie depozitných sadzieb) a sú schopné požičiavať vybraným odvetviam za výhodné sadzby v súlade s vládnou politikou usmerňovania bánk k mimoriadne podporujúcemu konaniu pre určité podporované a/alebo špičkové priemyselné odvetvia, ako je napríklad odvetvie výroby skleneného vlákna.
(110)
Komisia sa usilovala získať od vlády ČĽR vysvetlenia týkajúce sa vymedzení a formulácií v obežníku 251, ako aj k predchádzajúcim právnym predpisom (obežník Čínskej ľudovej banky týkajúci sa rozšírenia fluktuačného pásma úrokovej sadzby úverov pre finančné inštitúcie - YinFa [2003] č. 250). Ako sa však opisuje v oddiele C. 2.2, vláda ČĽR neposkytla tieto obežníky. Vláda ČĽR však tvrdila, že obežník 250 bol zrušený obežníkom 251 a že spodná hranica úverových sadzieb je zrušená od júla 2013, a preto štát nezasahuje do bankového sektora.
(111)
K zrušeniu spodnej hranice úverových sadzieb však došlo počas obdobia prešetrovania. ČĽB preto ovplyvňovala nastavenie úrokových sadzieb bánk v štátnom vlastníctve počas veľkej časti obdobia prešetrovania. Prešetrovaním sa okrem toho nepreukázal nijaký okamžitý účinok zrušenia na pôžičky, ktoré získali výrobcovia zaradení do vzorky. Minimálna úroková sadzba, ktorá jestvovala v období prešetrovania, nie je v nijakom prípade jediným argumentom, prečo Komisia považuje banky v štátnom vlastníctve za verejné orgány.
(112)
V antisubvenčných prešetrovaniach, ktoré sa týkali solárnych panelov (22) a solárneho skla (23), sa zistilo, že banky v štátnom vlastníctve v ČĽR pôsobia ako verejné orgány (pozri odôvodnenia 158 až 168 nariadenia o solárnych paneloch a odôvodnenie 73 nariadenia o solárnom skle). Ide takisto o skutočnosti, ktoré sú dostupné v rámci tohto prešetrovania, pokiaľ ide o postavenie bánk vo vlastníctve štátu ako verejných orgánov. Tieto skutočnosti sú zhrnuté takto:
-
Banky v štátnom vlastníctve majú najväčší podiel na trhu a sú dominantnými účastníkmi trhu v ČĽR,
-
na základe dostupných faktov sú banky v štátnom vlastníctve kontrolované vládou vo forme vlastníctva a administratívnej kontroly ich obchodného správania vrátane limitov úrokových sadzieb, ktoré môžu ponúkať,
-
zákonom o bankovníctve a inými zákonmi a nariadeniami sa od bánk vyžaduje, aby poskytovali úvery podľa potrieb národného hospodárstva, poskytovali úverovú podporu podporovaným projektom a prideľovali prioritu podnikom s vyspelými a novými technológiami.
(113)
Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že banky v štátnom vlastníctve vykonávajú vládne funkcie v mene vlády ČĽR, konkrétne povinne podporujú určité hospodárske odvetvia v súlade so štátnym plánovacími a politickými dokumentmi. Značná majetková účasť štátu v bankách v štátnom vlastníctve potvrdzuje, že banky sú pri výkone svojich verejných funkcií kontrolované vládou. Čínska vláda vykonáva významnú kontrolu nad bankami v štátnom vlastníctve prostredníctvom svojej všadeprítomnej zaangažovanosti vo finančnom sektore a požiadavky na banky v štátnom vlastníctve, aby sa pridržiavali vládnych politík. Banky v štátnom vlastníctve sa považujú za verejné orgány, lebo majú vládnu právomoc, je im zverená a vykonávajú ju.
(114)
Po zverejnení vláda ČĽR spochybnila tento záver a uviedla, že Komisia neuviedla dôvody, prečo sa domnieva, že banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi. Komisia je presvedčená, že skutočnosti uvedené v predchádzajúcich odôvodneniach opodstatňujú záver, že banky v štátnom vlastníctve sú verejnými orgánmi.
(115)
Zatiaľ čo prevažnú väčšinu pôžičiek, ktoré boli poskytnuté vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, poskytujú banky v štátnom vlastníctve, pri prešetrovaní sa zistilo, že malý objem úverov poskytujú súkromné banky. Komisia preto analyzovala, či sú súkromné banky v ČĽR poverené vládou ČĽR a/alebo či im vláda ČĽR nariadila v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného antisubvenčného nariadenia, aby poskytovali preferenčné úvery výrobcom skleneného vlákna.
(116)
V článku 34 zákona o bankovníctve sa uvádza, že súkromným bankám sa nariaďuje, aby „poskytovali úvery na základe potrieb národného hospodárstva a sociálneho rozvoja a v duchu štátnych priemyselných politík“ (24).
(117)
Prešetrovaním sa preukázalo, že v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky boli úrokové sadzby uplatňované bankami v štátnom vlastníctve a súkromnými bankami vo všeobecnosti na veľmi podobnej úrovni. To naznačuje, že banky v štátnom vlastníctve, ktoré sú rozhodujúcimi aktérmi na bankovom a úverovom trhu v ČĽR, určujú úrovne úrokovej miery a že súkromné banky jednoducho kopírujú sadzby stanovené bankami v štátnom vlastníctve (verejnými orgánmi).
(118)
Komisia dospela za týchto okolností k záveru, že súkromné banky nestanovujú svoje sadzby nezávisle od zasahovania štátu a že stratégiu poskytovania úverov súkromnými bankami riadi vláda ČĽR.
(119)
Vláda ČĽR spochybnila po zverejnení výklad článku 34 zákona o bankovníctve Komisiou. Uviedla, že „Komisia vnáša do článku 34 výklad, ktorý tam jasne nepatrí“. Vláda ČĽR upozornila Komisiu na iné články zákona o bankovníctve, konkrétne na články 4, 5 a 7, ktorými sa má zabezpečiť, aby sa úvery poskytovali bez zásahu a po posúdení kreditného rizika.
(120)
Komisia uznáva, že tieto články existujú. Domnieva sa však, že by sa mali chápať a vykladať so zreteľom na ustanovenia článku 34. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že ani vláda ČĽR, ani banky alebo príslušné spoločnosti zaradené do vzorky neboli v stave preukázať, že úvery boli poskytované bez zasahovania alebo po primeranom úverovom hodnotení. Naopak, prešetrovaním sa ukázalo, že jeden z vyvážajúcich výrobcov mal straty, ale napriek tomu sa mu podarilo získať úvery od bánk za normálne úrokové sadzby bez prirážky za riziko spojené s jeho ťažkou finančnou situáciou.
(121)
Komisia preto dospela k záveru, že súkromné banky sú vládou poverené alebo ňou riadené, aby poskytovali preferenčné financovanie podobným spôsobom, ako ich poskytujú banky v štátnom vlastníctve. To teda znamená, že jestvuje finančná pomoc v zmysle článku 3 ods. 1) písm. a) bodu iv) základného antisubvenčného nariadenia.
Špecifickosť
(122)
Pokiaľ ide o banky, ktoré poskytli pôžičky spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ide väčšinou banky v štátnom vlastníctve a v konečnom dôsledku kontrolované vládou ČĽR. Patria sem hlavné komerčné banky a banky naviazané na politiku v ČĽR, ako sú China Development Bank, EXIM Bank, Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China.
(123)
Komisia okrem toho poznamenáva, že vláda ČĽR riadi poskytovanie preferenčných úverov pre obmedzený počet odvetví. Napríklad rozhodnutie č. 40 uvádza, že vláda ČĽR bude aktívne podporovať rozvoj odvetví nových materiálov a že odvetvie sklenených vlákien sa považuje za odvetvie nových materiálov. Všetky finančné inštitúcie majú teda pokyny, aby poskytovali úverovú podporu len podporovaným projektom, kam patria projekty v oblasti skleneného vlákna. V uvedenom rozhodnutí sa takisto sľubuje vykonávanie „ďalších preferenčných politík pre podporované projekty“.
(124)
Vláda ČĽR tvrdila, že Komisia sa nesprávne opierala o rozhodnutie 40, pretože príslušný výrobok nie je klasifikovaný ako podporované odvetvie. Navyše, aj keby sa pripustilo, že výrobné odvetvie je podporované, vláda tvrdila, že opieranie sa o rozhodnutie č. 40 sa nemôže vzťahovať na odvetvie, ktoré nie je uvedené v rozhodnutí č. 9 („Katalóg prispôsobenia priemyselnej infraštruktúry z roku 2011“).
(125)
Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky patria do kategórií podporovaných odvetví uvedených vyššie (odôvodnenia 67 - 76), ako aj medzi priemyselné odvetvia v oblasti vyspelých a nových technológií. Okrem toho, špeciálne sklenené vlákna a výrobky z neho, ako aj pece na výrobu E-skla sú na rozdiel od tvrdenia vlády výslovne uvedené v kapitole XII bode 6 rozhodnutia č. 9 (25). Toto tvrdenie je preto neopodstatnené.
Výhoda.
(126)
Výhoda existuje v rozsahu, v ktorom sa vládne úvery alebo úvery od súkromných orgánov poverených alebo riadených vládou poskytujú za výhodnejších podmienok, než by príjemca mohol skutočne na trhu získať.
Potreba spoliehať sa na referenčnú hodnotu
(127)
Komisia zamýšľala overiť hodnotenia kreditného rizika vykonané bankami, ktoré poskytli počas obdobia prešetrovania finančné prostriedky vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. Niektorým vyvážajúcim výrobcom vznikali straty. Napriek tomu sa im podarilo získať úvery od bánk za referenčnú sadzbu bez prirážky za riziko spojené s ich zhoršujúcou sa finančnou situáciou. Komisia má preto dôvody mať pochybnosti o tom, či úvery pre spoločnosti vyrábajúce sklenené vlákno vychádzali z dôsledného hodnotenia rizika, ako aj o výške úrokovej sadzby stanovenej na základe takého postupu.
(128)
Ako je už vysvetlené, keďže pôžičky poskytované čínskymi bankami sú výsledkom značných vládnych intervencií v bankovom sektore a neodrážajú sadzby, ktoré by existovali na fungujúcom bankovom trhu, bola pomocou metódy opísanej ďalej vytvorená vhodná referenčná hodnota. Okrem toho z dôvodu nedostatočnej spolupráce vlády ČĽR Komisia určila na základe dostupných informácií vhodnú referenčnú úrokovú sadzbu.
(129)
Pri vytvorení vhodnej referenčnej hodnoty pre úvery v RMB sa považuje za vhodné uplatniť čínske úrokové sadzby upravené tak, aby odrážali normálne trhové riziko. V súvislosti s tým, že súčasná finančná situácia vývozcov vznikla na deformovanom trhu s bankovými pôžičkami a že neexistujú nijaké spoľahlivé informácie od čínskych bánk o meraní rizika a stanovovaní úverových ratingov, Komisia považuje za potrebné neposudzovať úverovú bonitu čínskych vývozcov na základe nominálnej hodnoty, ale uplatniť prirážku odrážajúcu možný vplyv čínskeho deformovaného trhu na ich finančnú situáciu.
(130)
Rovnaká situácia platí aj pre úvery v cudzích menách. Ako referenčná hodnota boli použité podnikové dlhopisy s ratingom BB v príslušných denomináciách vydané počas obdobia prešetrovania.
(131)
Ako je už vysvetlené, Komisia požiadala čínsku vládu a spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, aby jej poskytli informácie o úverových politikách čínskych bánk a o spôsobe, akým sú pôžičky udeľované vyvážajúcim výrobcom. Takéto informácie však Komisii neboli poskytnuté. Vzhľadom na túto nedostatočnú spoluprácu, vzhľadom na všetky dostupné skutočnosti a v súlade s ustanoveniami článku 28 ods. 6 základného antisubvenčného nariadenia sa považuje za vhodné predpokladať, že všetkým firmám v Číne by bol udelený nanajvýš stupeň dlhopisov „neinvestičného stupňa“ (BB od spoločnosti Bloomberg), a na štandardnú úverovú sadzbu Čínskej ľudovej banky by sa uplatnila primeraná sadzba, ktorá sa očakáva od dlhopisov vydaných firmami s týmto ratingom.
(132)
Preto na výpočet referenčnej úrokovej sadzby pre úvery poskytnuté spoločnostiam zaradeným do vzorky počas OP, sa riziková prirážka vypočítala ako rozdiel medzi úrokovými sadzbami na dlhopisy emitované spoločnosťami s ratingom BB a dlhopismi vydanými spoločnosťami s ratingom AAA (ktorý je úverový rating dlhopisov vydaných ČĽR), ako sú zaznamenané spoločnosťou Bloomberg. Táto riziková prirážka bola potom pripočítaná k uverejneným úrokovým sadzbám ČĽB na dlhopisy s ratingom BB so zohľadnením dĺžky trvania pôžičky.
(133)
Výhoda vyvážajúcich výrobcov sa potom vypočítala ako rozdiel medzi úrokom, ktorý spoločnosti skutočne uhradili počas OP, a úrokom, ktorý by museli zaplatiť, ak by sa referenčná úroková sadzba uplatňovala na úvery. Táto výhoda sa potom vyjadrila ako percento celkového obratu každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(134)
Vláda ČĽR po zverejnení tvrdila, že Komisia sa pri výpočte výhody nemala odvolávať na nijakú referenčnú hodnotu, pretože tvrdila, že úvery boli poskytnuté za trhových podmienok, a preto nebola poskytnutá žiadna výhoda.
(135)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 127 až 130, v ČĽR je narušený trh s bankovými pôžičkami, a preto Komisia považuje použitie referenčného kritéria za plne odôvodnené.
(136)
Vláda ČĽR okrem toho tvrdila, že Komisia dostatočne neodôvodnila výber tohto konkrétneho druhu referenčnej hodnoty.
(137)
Komisia usudzuje, že pri vytvorení vhodnej referenčnej hodnoty pre úvery sa považuje za vhodné uplatniť čínske úrokové sadzby upravené tak, aby odrážali normálne trhové riziko. V súvislosti s tým, že súčasná finančná situácia vývozcov vznikla na deformovanom trhu a že neexistujú žiadne spoľahlivé informácie od čínskych bánk o meraní rizika a stanovovaní úverových ratingov, považuje sa za potrebné uplatniť prirážku, ktorá bude odrážať možný vplyv čínskeho deformovaného trhu na ich finančnú situáciu.
d) Záver
(138)
Na základe zistení prešetrovania Komisia dospela k záveru, že odvetvie sklenených vlákien v ČLR malo výhodu z preferenčných úverov počas OP a to ako od bánk v štátnom vlastníctve, tak aj od súkromných bánk. Financovanie odvetvia sklenených vlákien predstavuje subvenciu v zmysle základného antisubvenčného nariadenia, pretože dochádza k
a)
štátnemu finančnému príspevku, ako je vymedzené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i);
b)
povereniu a riadeniu vládou, ako je vymedzené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode iv) a
c)
tým sa priznáva výhoda, ako sa vyžaduje článkom 3 ods. 2
(139)
Vzhľadom na existenciu finančného príspevku, výhodu pre vyvážajúcich výrobcov a špecifickosť je táto subvencia vyrovnateľná.
e) Výpočet výšky subvencie
(140)
V článku 6 písm. b) základného antisubvenčného nariadenia sa stanovuje, že výhoda preferenčných úverov by sa mala vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by firma získala na trhu. Ako sa uviedlo, Komisia stanovila trhovú referenčnú hodnotu pre porovnateľné komerčné úvery bez toho, aby mala zmysluplné hodnotenie rizika.
(141)
Výhoda sa vypočítala pre OP ako rozdiel medzi skutočne uhradenými úrokmi počas OP a úrokom, ktorý by sa uhradil s použitím referenčnej hodnoty.
(142)
Jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že Komisia použila pri výpočte výhody nesprávnu úrokovú sadzbu skutočne zaplatenú spoločnosťou za jednu pôžičku. Komisia prijala toto tvrdenie a výpočet upravila. Upravený výpočet však nemal nijaký vplyv na zistené subvenčné rozpätie.
(143)
Subvenčné rozpätia vypočítané pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa zakladali na tejto metodike:
Preferenčné úvery
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Iné schémy poskytovania preferenčných úverov
(144)
Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nedostali počas OP nijaký finančný príspevok na základe schémy poskytovania preferenčných úverov uvedených v oddiele C. 3.
5. Grantové programy
(145)
Spoločnosti zaradené do vzorky nedostali počas OP nijaký finančný príspevok z programov „Famous Brands“, „China World Top Brands“ alebo z „fondov pre vonkajšie rozšírenie priemyslu v provincii Guangdong“.
5.1. Špecifické grantové programy a granty
a) Úvod
(146)
Spoločnosti zaradené do vzorky dostali jednorazové granty od rôznych orgánov na rozdielnych úrovniach verejnej správy, výsledkom čoho bolo, že im bola poskytnutá výhoda počas OP. Má sa za to, že tieto granty patria do grantových programov uvedených v podnete, lebo navrhovateľ tvrdil, že výrobcovia skleneného vlákna získali jednorazové granty od orgánov provinčnej a miestnej verejnej správy, čím získali výhodu, pretože dostali finančné prostriedky bez primeranej kompenzácie.
(147)
Komisia ponúkla vláde ČĽR konzultácie o týchto osobitných grantoch.
(148)
Vláda ČĽR nesúhlasila s konzultáciami. Tvrdila, že by to nebolo v súlade s Dohodou o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „DSVO“), pretože takéto konzultácie by sa mali uskutočniť pred začatím prešetrovania, a že pre čínske orgány by bolo neprimeraným bremenom overiť informácie týkajúce sa každej jednej schémy.
(149)
Väčšina príslušných grantov predstavovala zanedbateľné množstvá. Komisia ich preto ďalej neprešetrovala.
(150)
Komisia však preskúmala jeden konkrétny, relatívne veľký grant na účely budovania ubytovne pre zamestnancov spoločnosti, ktorý bol poskytnutý jednej zo spoločností zaradených do vzorky a v prípade ktorého sa má za to, že je spojený s grantovými programami spomínanými v podnete.
b) Záver
(151)
Ad hoc charakter uvedeného grantu jasne ukázal, že nebol k dispozícii iným spoločnostiam, a preto bol špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia. Na základe dôkazov zhromaždených v súvislosti s prijatím tohto grantu a bez akýchkoľvek ďalších informácií Komisia považuje tento grant za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia, a tým bola poskytnutá výhoda príslušným vyvážajúcim výrobcom.
(152)
Spoločnosť, ktorá dostala grant, po zverejnení tvrdila, že grant bol spoločnosti poskytnutý na renováciu dlhodobého majetku, ktorý sa odpisuje počas 50 rokov. Preto by sa táto subvencia mala rozdeliť na obdobie 50 rokov a pri výpočte subvenčného rozpätia by sa mala vziať do úvahy iba 1/50 z celkovej sumy, ktorá zodpovedá výhode, ktorú spoločnosť získala počas OP.
(153)
Spoločnosť neposkytla žiadne dôkazy, ktoré odôvodňujú dobu odpisovania 50 rokov pre investície do dlhodobého majetku, v tomto prípade do budovy používanej ako spálňa pre zamestnancov. Skutočné obdobie odpisovania dlhodobého majetku spoločnosti je obvykle oveľa kratšie a predstavuje obdobie od 10 do 20 rokov. Vzhľadom na uvedené je výhoda z tohto grantu zanedbateľná, a preto by nemala podliehať vyrovnávacím opatreniam.
6. Programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
6.1. Program „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou
a) Úvod
(154)
Programom „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ sa oprávňujú podniky so zahraničnou majetkovou účasťou na to, aby neplatili žiadnu daň z príjmu právnickej osoby prvé dva roky a aby počas ďalších troch rokov platili len 12,5 % namiesto 25 %.
b) Právny základ
(155)
Právnym základom tohto programu je článok 8 zákona Čínskej ľudovej Republiky o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné podniky (ďalej len „zákon o dani pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou“) a článok 72 vykonávacích predpisov k zákonu Čínskej ľudovej republiky o dani z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a zahraničné podniky. Podľa vlády ČĽR bol tento program ukončený podľa článku 57 zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008 s s prechodným obdobím do konca roka 2012. Zo zákona teda jasne vyplýva, že v daňovom roku 2012 existovala výhoda podľa tejto schémy.
c) Zistenia z prešetrovania
(156)
Schémou „dva roky bez daní a potom tri roky polovičná daň“ sa priznali výhody spoločnostiam počas rozpočtového roka 2012, po ktorom bola podľa vlády ČĽR schéma zrušená. V každom prípade jedna zo spoločností zaradených do vzorky bola podnikom v zahraničnom vlastníctve, ktorý by počas OP mohol byť oprávnený využívať túto daňovú schému.
d) Záver
(157)
Spoločnosti zaradené do vzorky nedostali v rámci tohto programu počas OP nijaký finančný príspevok. Prešetrenie ďalej ukázalo, že vláda ČĽR vskutku zrušila túto schému.
6.2. Podniky s vyspelými a novými technológiami
a) Úvod
(158)
Tento program umožňuje spoločnostiam, ktoré vedia preukázať, že spĺňajú určitý súbor kritérií, aby získali status „podnik s vyspelými a novými technológiami“, aby im bolo poskytnuté zníženie ich dane z príjmu právnických osôb na 15 % v porovnaní so štandardnou sadzbou 25 %.
b) Právny základ
(159)
Právnym základom tohto programu je článok 28 ods. 2 zákona o dani z príjmov podnikov z roku 2008 spolu s „administratívnymi opatreniami na určenie podnikov s vyspelými a novými technológiami“ (Guo Ke Fa Huo [2008] č.172); a článok 93 vykonávacieho nariadenia k zákonu o dani z príjmov podnikov spolu s oznámením štátnej daňovej správy o otázkach týkajúcich sa platby dane z príjmov podnikov s vyspelými a novými technológiami (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zistenia z prešetrovania
(160)
Táto schéma sa vzťahuje na podniky s vyspelými a novými technológiami, ktoré boli ako také uznané vládou ČĽR. Na to, aby boli podniky oprávnené na túto schému, musia vlastniť základné nezávislé práva duševného vlastníctva a spĺňať nasledujúce požiadavky, ktoré sú stanovené v právnom základe a zhrnuté takto:
a)
ich výroba musí patriť medzi výrobky „odvetví vyspelých technológií s kľúčovou štátnou pomocou“;
b)
ich celkové výdavky na výskum a vývoj musia predstavovať 3 - 6 % ich celkových tržieb z predaja;
c)
ich príjmy z výrobkov vyspelých a nových technológií musia tvoriť viac ako 60 % ich celkových tržieb z predaja;
d)
počet pracovníkov v oblasti výskumu a vývoja musí tvoriť 10 % celkového počtu zamestnancov;
e)
splnenie ostatných požiadaviek stanovených v „administratívnych opatreniach pre podniky s vyspelými a novými technológiami z roku 2008“.
(161)
Komisia zistila, že niektorí vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky využívajú túto schému, a preto platia daň z príjmov právnických osôb len vo výške 15 % a nie 25 %. Tieto spoločnosti požiadali o status podnikov s vyspelými a novými technológiami a dostali oficiálne oznámenie o tom, že splnili kritériá schémy, a preto majú nárok na vyplnenie svojich daňových priznaní k dani z príjmov právnických osôb zodpovedajúcim spôsobom.
d) Záver
(162)
Komisia usudzuje, že táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia, pretože existuje finančný príspevok v podobe ušlých príjmov vlády ČĽR, ktorým sa poskytuje výhoda príslušným spoločnostiam. Výhoda pre príjemcov sa rovná daňovej úspore.
(163)
Táto subvencia je špecifická podľa vymedzenia článku 4 ods. 2 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia, pretože je vyhradená len podnikom s certifikátom podnikov s vyspelými a novými technológiami, ktoré spĺňajú všetky požiadavky administratívnych opatrení z roku 2008. Príslušní vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky získali toto osvedčenie. Právnymi predpismi alebo orgánom poskytujúcim pomoc neboli stanovené nijaké objektívne kritériá oprávnenosti.
(164)
Po zverejnení vláda ČĽR spochybnila závery Komisie. Tvrdila, že kritériá oprávnenosti boli objektívne a vzťahovali sa rovnako na všetky spoločnosti v ČĽR. Preto nespĺňajú kritérium špecifickosti.
(165)
Komisia toto tvrdenie neakceptuje. Grant je k dispozícii iba spoločnostiam so špecifickými charakteristikami (podniky s vyspelými a novými technológiami), a nie všetkým priemyselným odvetviam a všetkým sektorom. Okrem toho, oprávnenosť tiež nie je automatická, ale závisí od udelenia certifikátu podniku s vyspelými a novými technológiami, ktorý udeľuje príslušný orgán na základe vlastného uváženia. Z tohto dôvodu má táto schéma špecifickú povahu.
(166)
Komisia preto považuje túto subvenciu za napadnuteľnú.
e) Výpočet výšky subvencie
(167)
Komisia vypočítala výšku napadnuteľnej subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne uhradenou počas OP a sumou, ktorú príslušné spoločnosti skutočne počas OP uhradili.
Podniky s vyspelými a novými technológiami
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd 27 (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Zníženia dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne
a) Úvod
(168)
Tento program umožňuje spoločnosti uplatniť si nárok na zníženie dane na nákup zariadení vyrábaných domácimi výrobcami, ak je projekt v súlade s priemyselnými politikami vlády ČĽR. Na prírastkové zvýšenie daňovej povinnosti z predchádzajúceho roka sa môže uplatniť daňová úľava až do výšky 40 % nákupnej ceny zariadení vyrábaných domácimi výrobcami.
b) Právny základ
(169)
Právnym základom tohto programu sú dočasné opatrenia týkajúce sa daňového dobropisu na daň z príjmov podnikov na účely investovania do nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami pre projekty na obnovu technológie z 1. júla 1999 a oznámenie Štátnej daňovej správy č. 52 z roku 2008 o zastavení vykonávania politiky odpočtu dane z príjmov podnikov a oslobodenia od tejto dane pri investíciách podniku do nákupu zariadení vyrábaných domácimi výrobcami, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2008.
c) Zistenia z prešetrovania
(170)
Vláda ČĽR tvrdila, že tento program bol ukončený od januára 2008 podľa spomínaného oznámenia č. 52. Prešetrovaním sa však ukázalo, že jedna zo spoločností zaradených do vzorky využívala počas OP výhody tohto programu.
d) Záver
(171)
Tento program predstavuje subvenciu, pretože sa ním poskytuje finančná pomoc vo forme ušlého príjmu vlády ČĽR podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Tento program poskytuje príjemcom výhodu vo výške rovnajúcej sa daňovej úspore v zmysle článku 3 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia. Táto subvencia je špecifická v zmysle článku 4 ods. 4 písm. b) základného antisubvenčného nariadenia, pretože daňová úspora je podmienená prednostným používaním domáceho tovaru pred dovezeným.
e) Výpočet výšky subvencie
(172)
Komisia vypočítala výšku napadnuteľnej subvencie ako rozdiel medzi sumou zvyčajne uhradenou počas OP a výškou skutočne uhradenej dane počas OP príslušnými spoločnosťami.
(173)
Sadzba subvencie stanovená vzhľadom na túto subvenciu počas OP je pre Jiangsu Changhai Group 0,2 %.
(174)
Po zverejnení jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že nie je oprávnený na nijaký finančný príspevok v rámci schémy „zníženie dane z príjmov pre podniky so zahraničnou majetkovou účasťou, ktoré nakupujú zariadenia vyrobené v Číne“, pretože nie je spoločnosťou so zahraničnou majetkovou účasťou. Komisia nesprávne prisudzovala tejto spoločnosti výhodu v rámci tohto systému na základe dostupných skutočností. Spoločnosť takisto tvrdila, že zistila menšie chyby vo výpočtoch. Komisia obe tvrdenia prijala a zodpovedajúcim spôsobom upravila výpočet subvenčného rozpätia.
6.4. Ostatné programy oslobodenia od priamych daní a ich zníženia
(175)
Komisia takisto preskúmala daňovú kompenzáciu za výskum a vývoj. Toto opatrenie však predstavovalo zanedbateľné množstvá. Komisia ho preto ďalej neprešetrovala.
(176)
Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nedostali počas OP nijaký finančný príspevok na základe zvyšných programov oslobodenia od daní uvedených v oddiele C. 3.
7. Programy týkajúce sa nepriamej dane a dovozného cla:
7.1. Oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení
a) Úvod
(177)
Prostredníctvom tohto programu je možné oslobodiť podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a domáce podniky od DPH a dovozných ciel pri dovoze vybavenia, ktoré používajú vo svojej výrobe. Aby sa toto oslobodenie mohlo využiť, zariadenie nesmie byť uvedené na zozname zariadení, na ktoré sa oslobodenie nevzťahuje, a podnik, ktorý si uplatňuje nárok na oslobodenie, musí získať certifikát projektov podporovaných štátom, vydaný čínskymi orgánmi alebo NKRR na základe príslušných právnych predpisov v oblasti investícií, daní a ciel.
b) Právny základ
(178)
Právnym základom tohto programu je obežník Štátnej rady o úprave daňovej politiky pre dovážané zariadenia, Guo Fa č. 37/1997, oznámenie ministerstva financií, všeobecnej správy ciel a štátnej správy daní o úprave určitých preferenčných dovozných ciel, oznámenie ministerstva financií, všeobecnej správy ciel a štátnej správy daní č. 43 z roku 2008, oznámenie NKRR o konkrétnych otázkach týkajúcich sa oficiálneho potvrdenia projektov podporovaných štátom a financovaných z domácich alebo zahraničných prostriedkov č. 316/2006 z 22. februára 2006 a katalóg dovozných artiklov bez výnimky z colnej povinnosti, ktorý platí pre domáce podniky i pre podniky so zahraničnou účasťou z roku 2008.
c) Zistenia z prešetrovania
(179)
Všetky spoločnosti zaradené do vzorky využívali tento systém.
d) Záver
(180)
Tento program sa považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) vo forme ušlého príjmu vlády ČĽR, pretože podniky so zahraničnou majetkovou účasťou a iné oprávnené domáce podniky sú oslobodené od platenia DPH a/alebo ciel, ktoré by inak boli splatné. Program teda poskytuje výhodu prijímajúcim spoločnostiam v zmysle článku 3 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia. Program je v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia špecifický, pretože právnymi predpismi, ktorými sa riadi orgán poskytujúci subvenciu, sa prístup výslovne obmedzuje iba na podniky, ktoré investujú v rámci špecifických obchodných kategórií vymedzených taxatívne zákonom a ktoré patria buď do podporovanej kategórie, alebo do vymedzenej kategórie B v Katalógu na usmernenie priemyselných odvetví v súvislosti so zahraničnými investíciami a transferom technológií, alebo podniky, ktoré sú v súlade s Katalógom kľúčových odvetví, výrobkov a technológií, ktorých vývoj je podporovaný štátom.
(181)
Po zverejnení vláda ČĽR spochybnila závery Komisie. Tvrdila, že kritériá oprávnenosti boli objektívne a vzťahovali sa rovnako na všetky spoločnosti v ČĽR. Preto nespĺňajú kritérium špecifickosti. Vláda ČĽR však nepoukázala na žiadne osobitné ustanovenia v právnych predpisoch, ktoré by zdôvodňovali jej názory, a neposkytla žiadne presvedčivé dôkazy, že oprávnenosť je automatická.
(182)
Vláda ČĽR a jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdili, že Komisia nemôže napádať nijaké prípadné výhody v oblasti DPH, ktoré možno prijali tri spoločnosti zaradené do vzorky, lebo s účinnosťou od roku 2009 už nemožno využívať oslobodenia od DPH udelené v minulosti. Preto, za predpokladu 5 až 10-ročnej priemernej doby odpisovania príslušného dovezeného zariadenia, údajná výhoda by buď vypršala pred uložením opatrení alebo by pravdepodobne nepokračovala počas celého päťročného obdobia trvania opatrení.
(183)
Komisia poznamenáva, že obdobie odpisovania niektorých dovážaných zariadeniach je oveľa dlhšie ako 10 rokov a môže v niektorých prípadoch trvať 15 alebo 20 rokov. V každom prípade Komisia nenapadla nijakú výhodu vyplývajúcu z akýchkoľvek nákupov dovezených zariadení po roku 2009. Vláda ČĽR okrem toho uznáva, že spoločnosti by po uložení opatrení ešte stále mohli využívať výhody schémy „krátko potom“. Tento argument sa preto zamieta.
e) Výpočet výšky subvencie
(184)
Výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta podľa výhody poskytnutej príjemcom, o ktorej sa zistilo, že existovala počas OP. Za výhodu poskytnutú príjemcom sa považujú suma DPH a clá na dovážané zariadenia, od ktorých boli príjemcovia oslobodení. Aby sa zaistilo, že napadnuteľná suma sa vzťahuje iba na obdobie prešetrovania, získaná výhoda sa odpisovala počas celej doby životnosti zariadenia v súlade s bežnými účtovnými postupmi vyvážajúcich výrobcov.
(185)
Sadzba subvencie v súvislosti s touto schémou počas obdobia prešetrovania stanovená pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky je:
Oslobodenie od DPH a zníženie dovozných ciel na používanie dovezených zariadení
Spoločnosť/skupina
Sadzba subvencie
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Ostatné programy oslobodenia od nepriamych daní a ich zníženia
(186)
Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nedostali počas OP nijaký finančný príspevok na základe zvyšných programov oslobodenia od nepriamych daní uvedených v oddiele C. 3.
8. Poskytovanie tovaru a služieb vládou za cenu nižšiu ako primeranú
8.1. Dodávka surovín, elektrickej energie, dodávka vody
(187)
Komisia nezistila nijaké subvencie súvisiace s nákupom surovín, vody alebo elektrickej energie vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas OP.
8.2. Poskytovanie práv na užívanie pozemkov
a) Úvod
(188)
Spoločnosti nemôžu v ČĽR nakupovať pozemky priamo, ale môžu od miestnych orgánov kúpiť len právo na užívanie pozemku.
b) Právny základ
(189)
V zákone o správe pozemkov ČĽR sa uvádza, že všetka pôda patrí ľuďom a nemôže byť kúpená alebo predaná, stanovujú sa však podmienky, na základe ktorých možno podnikom predať práva na užívanie pozemkov prostredníctvom výziev na predkladanie ponúk, dražby alebo súťažného konania.
c) Zistenia z prešetrovania
(190)
V zásade by sa systémom súťažného konania umožnilo, aby trh posúdil cenu práva na užívanie konkrétneho pozemku a tak by sa nezávisle určila cena. Vláda ČĽR však uviedla, že v každom prípade určuje minimálne ceny pre každý stupeň pôdy (pôda je odstupňovaná od 1 do 15 podľa kvality parcely pozemku), pod ktorú nesmie cena za právo na užívanie pozemku klesnúť.
(191)
Vláda ČĽR takisto kontroluje ponuku pozemkov prostredníctvom obmedzenia kvóty plochy, ku ktorej sa môžu predať práva na užívanie pozemku na priemyselné alebo rezidenčné účely, podľa provincie a roka.
(192)
V každom prípade platí, že ani pri jednom jednotlivom nákupe práva na užívanie pozemku vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky Komisia nezistila dôkaz o súťažnom konaní, v ktorom by sa nezávisle stanovila cena za právo užívania pozemku. Vyvážajúci výrobca ocenil pozemok, ktorý mu bol pridelený, východiskovou cenou, a keďže bol jediným uchádzačom, bolo mu udelené právo na užívanie pozemku. Vláda ČĽR po zverejnení uviedla, že nesúhlasí so závermi Komisie, podľa ktorých neexistuje fungujúci trh pre predaj práv na užívanie pozemkov v ČĽR. Nepredložila však žiadne nové argumenty, ktoré by podporili tento názor.
(193)
Zistenia z prešetrovania potvrdzujú, že situácia v oblasti poskytovania a nadobúdania pozemkov v Číne je nejasná a netransparentná a že orgány často stanovujú ceny podľa vlastného uváženia. Orgány stanovujú ceny podľa systému oceňovania mestských pozemkov, ktorý okrem iných kritérií vyžaduje, aby pri stanovovaní ceny priemyselných pozemkov zohľadňovali aj priemyselnú politiku (29).
(194)
Aj nezávislé verejne dostupné informácie naznačujú, že pozemky v Číne sa poskytujú za sadzby nižšie, než sú bežné trhové sadzby (30).
(195)
V skutočnosti preto spoločnosti zaradené do vzorky uhradili cenu stanovenú vládou ČLR. Právo na užívanie pozemkov sa poskytuje za nižšiu než primeranú odplatu v porovnaní s trhovou referenčnou hodnotou, ktorá je vymedzená ďalej v oddiele e.
(196)
O situácii týkajúcej sa pozemkov v ČĽR sa hovorí aj v pracovnom dokumente MMF, ktorý potvrdzuje, že pri postupovaní práv na užívanie pozemkov čínskym priemyselným odvetviam sa nerešpektujú podmienky na trhu (31).
d) Záver
(197)
Komisia dospela k záveru, že poskytovanie práv na užívanie pozemkov čínskou vládou by sa malo považovať za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iii) a článku 3 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia vo forme poskytovania tovarov, čím sú zvýhodnené spoločnosti. Keďže sa prešetrovaním nezistila existencia fungujúceho trhu na predaj práv na užívanie pozemkov v ČĽR, použitie externej referenčnej hodnoty [pozri ďalej v oddiele e)] dokazuje, že suma, ktorú zaplatili vývozcovia zaradení do vzorky za práva na užívanie pozemkov, je pod trhovou sadzbou.
(198)
Subvencia je špecifická podľa článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 2 písm. c) základného antisubvenčného nariadenia, pretože rozhodnutím č. 40 Štátnej rady sa vyžaduje, aby verejné orgány zabezpečili, že sa pozemky poskytnú podporovaným odvetviam, ku ktorým patrí odvetvie skleneného vlákna, ako sa podrobne vysvetľuje v odôvodneniach 67 až 82. V článku 18 rozhodnutia č. 40 sa objasňuje, že odvetvia, ktoré sú „obmedzené“, nebudú mať prístup k právam na užívanie pozemkov.
e) Výpočet výšky subvenčného rozpätia
(199)
Výhodu predstavuje rozdiel medzi cenou uhradenou za právo na užívanie pozemku a vhodnou externou referenčnou hodnotou.
(200)
Komisia považuje čínsky Tchaj-pej za vhodnú externú referenčnú hodnotu z týchto dôvodov:
a)
porovnateľná úroveň hospodárskeho rozvoja, HDP a ekonomickej štruktúry v čínskom Tchaj-pej a väčšiny provincií a miest v ČĽR, v ktorých majú sídlo vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky;
b)
fyzická blízkosť ČĽR a čínskeho Tchaj-pej;
c)
vysoká miera priemyselnej infraštruktúry v čínskom Tchaj-pej, ako aj mnohých provinciách ČĽR;
d)
silné hospodárske väzby a cezhraničný obchod medzi čínskym Tchaj-pej a ČĽR;
e)
vysoká hustota zaľudnenia v mnohých z provincií ČĽR a v čínskom Tchaj-pej;
f)
podobnosť druhu pozemkov a transakcií použitých na vytvorenie príslušnej referenčnej hodnoty v čínskom Tchaj-pej s druhom pôdy a transakciami v ČĽR; ako aj
g)
spoločné demografické, jazykové a kultúrne charakteristiky čínskeho Tchaj-pej a ČĽR.
(201)
Vláda ČĽR spochybnila po zverejnení použitie čínskeho Tchaj-pej ako referenčnej hodnoty; tvrdila, že hustota obyvateľstva v čínskom Tchaj-pej je mnohonásobne vyššia než v ČĽR, čím sa pozemková situácia a ceny v ČĽR a čínskom Tchaj-pej nedajú porovnávať. Komisia však usudzuje, že pre mnohé dôvody uvedené v predchádzajúcom odôvodnení vybrala referenčnú hodnotu na primeranom základe.
(202)
Navyše, ďalšia spoločnosť zaradená do vzorky uviedla po zverejnení, že používanie čínskeho Tchaj-pej nebolo primerané so zreteľom na ekonomické podmienky v konkrétnej provincii, v ktorej sa nachádza, ale nenavrhla alternatívu. Tvrdila tiež, že fyzická blízkosť ČĽR a Tchaj-pej by sa nemala považovať za platné kritérium na výber tejto špecifickej referenčnej hodnoty; svoje tvrdenie však nepodložila. Vzhľadom na chýbajúce návrhy alternatívnej referenčnej hodnoty sa použitie čínskeho Tchaj-pej potvrdzuje.
(203)
So zohľadnením všetkých týchto faktorov Komisia dospela k záveru, že ceny práv za užívanie pozemkov v ČĽR, ak by prevládali trhové podmienky, by boli v prípade vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky veľmi podobné s cenami pozemkov v čínskom Tchaj-pej.
(204)
Priemerné ceny za pozemky v čínskom Tchaj-pej za rok 2012 boli získané z Priemyselného úradu ministerstva hospodárstva a upravené spätne o infláciu a rast HDP, aby sa tak stanovila referenčná cena za pozemok v každom kalendárnom roku. Keďže práva na užívanie pozemku sú platné 50 rokov a na tomto základe sa odpisujú, výhoda v OP bude 1/50 rozdielu medzi referenčnou cenou a skutočnou uhradenou cenou.
(205)
Miera subvencie stanovená za poskytovanie pozemkov za cenu nižšiu ako primeranú je nasledovná:
Poskytovanie pozemkov za CNAP
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
1,6 %
9. Záver o subvencovaní
(206)
Komisia vypočítala výšku napadnuteľných dotácií v súlade s ustanoveniami základného antisubvenčného nariadenia pre prešetrované spoločnosti podľa jednotlivých schém a spočítala tieto číselné údaje, aby vypočítala celkovú výšku subvencie počas OP pre každého vyvážajúceho výrobcu.
(207)
Na výpočet celkových subvenčných rozpätí uvedených ďalej Komisia najskôr vypočítala percentuálne subvencovanie, čo je podiel výšky subvencií a celkového obratu spoločnosti. Toto percento sa potom použilo na výpočet subvencie pridelenej na vývoz príslušného výrobku do Únie počas OP.
(208)
Potom Komisia vypočítala výšku subvencie na tonu príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas OP a ďalej uvedené rozpätia ako percento hodnoty náklady, poistenie a prepravné (ďalej len „CIF“) za rovnaký vývoz na tonu.
(209)
V súlade s článkom 15 ods. 3 základného antisubvenčného nariadenia sa celkové subvenčné rozpätie spolupracujúcich spoločností, ktoré nie sú zaradené do vzorky, vypočítava na základe celkového váženého priemeru subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo vzorke s výnimkou skupiny, do ktorej patrí vyvážajúci výrobca, na ktorého sa vzťahujú ustanovenia článku 28 ods. 1
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
10,2 %
D. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(210)
Podobný výrobok vyrábali počas obdobia prešetrovania v Únii ôsmi výrobcovia. Títo predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia a článku 9 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.
(211)
Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania bola stanovená medzi 530 000 a 580 000 tonami. Komisia stanovila tento údaj na základe všetkých dostupných informácií o výrobnom odvetví Únie, ako ich poskytlo APFE. Ako je uvedené v odôvodnení 17, do vzorky boli zaradené výrobné závody troch výrobcov z Únie predstavujúcich viac ako 52 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.
(212)
Na základe informácií obsiahnutých v podnete/žiadosti o preskúmanie, v ktorom boli zverejnené aktuálne makroekonomické ukazovatele navrhovateľov/žiadateľov, ako aj skutočnosti, že len veľmi obmedzený počet výrobcov v Únii nepatril medzi navrhovateľov/žiadateľov, sa zdá byť vhodné, že sa nezverejnia aktuálne makroekonomické ukazovatele vzťahujúce sa na všetkých výrobcov z Únie, pretože ktorákoľvek zainteresovaná strana by mohla zistiť špecifické údaje o tých výrobcoch, ktorí nie sú navrhovateľmi/žiadateľmi.
(213)
Vláda ČĽR namietala po konečnom zverejnení proti dôvernému zaobchádzaniu a poskytovaniu rozmedzí pre celkovú spotrebu v Únii, ako aj proti ďalším makroekonomickým ukazovateľom ujmy.
(214)
Komisia má na základe podnetu a po predložení závažných dôvodov povinnosť rešpektovať dôverné údaje výrobcov, ktorí nie sú navrhovateľmi. Zverejnenie detailných makroekonomických ukazovateľov by umožnilo identifikáciu dôverných údajov týchto výrobcov a poškodilo by ich záujmy. Tvrdenie sa preto zamieta.
2. Spotreba Únie
(215)
Komisia stanovila spotrebu Únie na základe i) objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe údajov poskytnutých APFE a ii) dovozu z tretích krajín na základe údajov z Eurostatu (databáza Comext).
(216)
Spotreba v Únii sa vyvíjala takto:
Tabuľka 1
Spotreba Únie (v metrických tonách)
2010
2011
2012
OP
Celková spotreba v Únii
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Index (2010 = 100)
100
97
101
103
Zdroj: Údaje poskytnuté APFE; Eurostat (Comext)
(217)
Medzi rokom 2010 a OP sa spotreba Únie zvýšila o 3 %.
(218)
Po konečnom zverejnení jeden používateľ tvrdil, že spotreba v Únii klesla v roku 2009 o takmer 30 %. V tejto súvislosti tvrdí, že zvýšenie o 3 % od roku 2010 nie je podstatné. Komisia však nepovažuje toto zvýšenie za významné, poznamenala však, že spotreba sa počas posudzovaného obdobia zvýšila.
3. Dovoz z príslušnej krajiny
3.1. Objem a trhový podiel dumpingového a subvencovaného dovozu:
(219)
Táto analýza zahŕňa ako dumpingový tak aj subvencovaný dovoz od rovnakých výrobcov zaradených do vzorky v ČĽR a počas rovnakého OP.
(220)
Objem dovozu príslušného výrobku z ČĽR sa vyvíjal nasledovne:
Tabuľka 2
Objem dovozu (v metrických tonách) a podiel na trhu
2009
2010
2011
2012
OP
Objem dovozu (v tonách)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Index (2010 = 100)
65
100
72
82
86
Index (2009 = 100)
100
154
110
127
132
Podiel na trhu
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Index (2010 = 100)
87
100
73
81
83
Index (2009 = 100)
100
115
84
93
97
Zdroj: Eurostat (Comext)
(221)
Objem dovozu z ČĽR sa počas posudzovaného obdobia znížil o 14 % a jeho podiel na trhu o 17 %. Rok 2010 však nie je vhodným referenčným rokom a dovozné trendy by sa dali presnejšie analyzovať, ak sa pozrieme aj na predchádzajúci rok 2009, ako je uvedené v tabuľke vyššie. Rok 2010 sa vyznačoval vytváraním zásob čínskych výrobkov zo skleneného vlákna významnými dovozcami Únie pred uložením dočasných ciel v septembri 2010. Prešetrovaním sa skutočne ukázalo, že počas prvých deviatich mesiacov roku 2010 sa doviezli z ČĽR omnoho väčšie množstvá ako obvykle. Dovoz z ČĽR predstavoval v roku 2009 približne 99 000 ton, zatiaľ čo v roku 2010 prekročil 152 000 ton a potom v roku 2011 klesol na približne 109 000 ton. Vývoj ukazuje jasný nárast dovozu od roku 2009. Pokiaľ ide o objem, dovoz z Číny sa od roku 2011 zvýšil o 20 %, čo viedlo k opätovnému zvýšeniu podielu na trhu o 2 percentuálne body.
(222)
Niektoré strany zopakovali svoje tvrdenia, že dovoz z ČĽR a jeho podiel na trhu klesol medzi rokom 2010 a koncom OP, a preto sa nepreukázalo nijaké významné zvýšenie dovozu, ako to vyžaduje článok 3 ods. 2 antidumpingovej dohody a článok 15 ods. 2 dohody o subvenciách. Okrem toho tvrdia, že rok 2009 nie je vhodným referenčným rokom z týchto dôvodov: i) v základnom antidumpingovom a základnom antisubvenčnom základného nariadení neexistuje právny základ a panel vo veci Mexico-Steel Pipes and Tubes Panel rozhodol, že „vyšetrujúci orgán nie je oprávnený v rámci lehoty používať dočasné podskupiny“; ii) neexistujú nijaké dôkazy pre tvrdenie, že dovoz v roku 2010 bol výsledkom vytvárania zásob a iii) údaje za rok 2009 neboli zohľadnené pri nijakom inom aspekte posúdenia spôsobenej ujmy, a preto nie sú objektívne.
(223)
Pokiaľ ide o prvé a tretie tvrdenie, v základnom antidumpingovom nariadení a základnom antisubvenčnom nariadení, ktoré predstavujú platné právne predpisy, sa podrobne neuvádza, ktoré obdobie by sa malo brať do úvahy s cieľom analyzovať trendy. Preto neexistuje žiadny dôvod, prečo by sa rok 2009 nemal brať do úvahy na analýzu trendu dovozu z ČĽR. Tým sa analýza nestáva neobjektívnou, naopak, viac dopĺňa túto analýzu vykonanú vzhľadom na situáciu výrobného odvetvia Únie. Ako je vysvetlené vyššie v odôvodnení 219, okrem posudzovaného obdobia sa zohľadnil rok 2009 so zreteľom na špecifické ukazovatele ujmy súvisiace s dovozom z Číny. Pokiaľ ide o ostatné ukazovatele ujmy, neexistoval žiadny objektívny dôvod, aby sa plne nezohľadnili všetky roky posudzovaného obdobia.
(224)
Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, efekt vytvárania zásob jasne ukazujú mesačné dovozné údaje získané z databázy, ktorá bola zriadená v súlade s článkom 14 ods. 6 základného antidumpingového nariadenia (pozri graf 1) (34). Pred uložením dočasných opatrení sa dovoz príslušného výrobku z ČĽR v druhom a treťom štvrťroku 2010 výrazne zvýšil (na účel spotreby pred koncom roku 2010/začiatkom roku 2011 vzhľadom na obmedzenú dobu skladovateľnosti). To nezodpovedá podobnému nárastu spotreby, čo poukazuje na skutočnosť, že tento dovoz sa uskutočnil s cieľom vytvárať zásoby vzhľadom na očakávané opatrenia, ktoré sa majú uložiť. Vláda ČĽR neposkytla nijaké ďalšie vysvetlenie tohto nárastu, a preto Komisia sa môže odôvodnene domnievať, že vytváranie zásob sa uskutočnilo pred uložením dočasných opatrení koncom roka 2010. Dokazuje to takisto skutočnosť, že úroveň mesačného dovozu z ČĽR v období medzi dočasnými a konečnými opatreniami (štvrtý štvrťrok 2010 a prvý štvrťrok 2011) bola veľmi nízka. Keď boli opatrenia v konečnej fáze (v marci 2011) znížené, mesačné úrovne dovozu sa opäť zvýšili na stabilnú úroveň.
Graf 1
Dovoz príslušného výrobku z ČĽR (mesačné množstvo)
Zdroj: databáza podľa článku 14 ods. 6
3.2. Ceny dumpingového a subvencovaného dovozu
(225)
Čínske dovozné ceny (bez započítania platných antidumpingových ciel) sa vyvíjali nasledovne:
Tabuľka 3
Dovozné ceny
2010
2011
2012
OP
Priemerná cena CIF (EUR/tona)
911
877
892
834
Index (2010 = 100)
100
96
98
92
Zdroj: Eurostat (Comext)
(226)
Čínske dovozné ceny CIF (bez započítania platných antidumpingových ciel) sa vyvíjali z 911 EUR/t na 834 EUR/t počas posudzovaného obdobia. To predstavuje pokles o 8 % počas posudzovaného obdobia.
(227)
Vláda ČĽR a jeden používateľ tvrdili, že porovnanie priemerných dovozných cien je v prípade absencie analýzy sortimentu výrobkov zavádzajúce. Vláda ČĽR ďalej uviedla, že väčšina dovozu z ČĽR pozostáva z najlacnejšieho druhu výrobku, t. j. prameňov sklenených vlákien.
(228)
Na rozdiel od tvrdenia sa sortiment výrobkov plne zohľadnil v rámci analýzy, keďže Komisia porovnala predajné ceny čínskych vyvážajúcich výrobcov s cenami výrobcov z Únie zaradených do vzorky pre každý druh výrobku. Takýto prístup sa použil v pôvodnom preskúmaní.
(229)
Vláda ČĽR požiadala po konečnom zverejnení, aby sa používali čínske dovozné ceny pre každý druh výrobku uvedené v tabuľke 3, vzhľadom na to, že údaje podľa druhu výrobku boli použité na výpočet rozpätia cenového podhodnotenia a rozpätia ujmy.
(230)
Priemerná čínska dovozná cena z tabuľky č. 3 sa používa na preukázanie trendu počas posudzovaného obdobia. Na sledovanie trendov je vhodné používať priemerné ceny. Na stanovenie podhodnotenia a na výpočet rozpätia ujmy sa použili údaje podľa druhu výrobku.
(231)
Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu čínskych výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie podľa druhu výrobku, stanovené na základe cien CIF primerane upravených o clá, antidumpingové clá a náklady po dovoze. Porovnanie cien sa vykonalo podľa jednotlivých druhov výrobku pre transakcie na rovnakej úrovni obchodnej činnosti. Výsledok porovnania predstavovalo percento z váženej priemernej ceny zo závodu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Porovnanie ukázalo rozpätie cenového podhodnotenia veľkého čínskeho vývozcu do Únie vo výške 2 % napriek platným antidumpingovým opatreniam (a clám), ktoré boli pridané k dovoznej cene. Veľká väčšina iného dovozu sa uskutočnila za ceny porovnateľné s cenami Únie.
(232)
Po konečnom zverejnení jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že existovali určité nepresnosti týkajúce sa hodnôt CIF troch kontrolných čísiel výrobku.
(233)
Toto tvrdenie bolo správne a Komisia upravila príslušné hodnoty CIF, čo viedlo k malej zmene v rozpätí podhodnotenia a predaja pod cenu pre tohto vyvážajúceho výrobcu (pozri odôvodnenie 440).
(234)
Niektoré strany tvrdili, že počas OP nedošlo k nijakému výraznému cenovému podhodnoteniu. Uviedli, že rozpätie podhodnotenia vo výške 2 % v prípade jedného vývozcu je takmer de minimis a nedá sa považovať za významné. Okrem toho odkazujú na prax Komisie, podľa ktorej obmedzené cenové podhodnotenie alebo predaj pod cenu vo výške 6 % nemajú v dôsledku obmedzeného objemu vývozu vplyv na všeobecnú úroveň cien v Únii.
(235)
Napriek súčasným antidumpingovým clám stále dochádza k podhodnoteniu. Odkaz na prax Komisie je zavádzajúci. 6 % cenové podhodnotenie nemalo vo veci „koncentrovaný uhličitan sodný“ (35) prakticky nijaký dopad na všeobecnú úroveň cien vzhľadom na obmedzený objem dovozu v kombinácii s trhovým podielom 1,4 % zo strany vyvážajúcej krajiny. Na porovnanie: podiel ČĽR na trhu počas OP sa pohybuje medzi 15 % a 20 %. Vec „niektoré laserové optické snímacie systémy“ (36) odkazovala na obmedzené cenové podhodnotenie pre príslušný dovoz vzhľadom na i) významné zvýšenie spotreby v Únii (129 %) a ii) povahu príslušného výrobku: nehomogénny výrobok so širokou škálou prvkov a technických rozdielov podliehajúci rýchlemu technologickému vývoju. V súčasnom prešetrovaní je trh s príslušným výrobkom úplne odlišnej povahy, a teda aj veľkosť cenového podhodnotenia sa musí posudzovať v kontexte tohto konkrétneho trhu. Príslušný výrobok je základný homogénny vystužovací výrobok na trhu, ktorý je pomerne stabilný. Takýto trh je citlivejší na cenové rozdiely a dokonca aj menší cenový rozdiel môže mať významný vplyv na trh. Skutočnosť, že nedošlo k nijakým významným podhodnoteniam, nemení nič na záveroch Komisie. Naopak, tento prvok bol v hodnotení naplno zohľadnený. V každom prípade, každá vec sa posudzuje podľa jej skutkovej podstaty, pričom obraz ujmy pozostáva z mnohých ukazovateľov a nijaký z nich nemôže mať rozhodujúci význam.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(236)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia a článku 8 ods. 4 základného antisubvenčného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu dumpingového a subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré počas posudzovaného obdobia ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie.
(237)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 17 až 25, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(238)
Komisia rozlišovala pri určovaní ujmy medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov poskytnutých v podnete a v žiadosti o preskúmanie, ako aj v následne predložených podaniach, a kde to bolo možné, tak ich krížovo porovnávala so štatistikami. Údaje týkajúce sa všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov vo vyplnených dotazníkoch od výrobcov z Únie zaradených do vzorky. O oboch súboroch údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne pre hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.
(239)
Makroekonomické údaje sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, výška dumpingového a subvenčného rozpätia a zotavenie sa z dumpingu alebo subvencovania v minulosti.
(240)
Mikroekonomické údaje sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
5. Makroekonomické ukazovatele
5.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(241)
Kolísanie ročnej výroby je pre výrobné odvetvie Únie normálne vzhľadom na to, že pece sa musia rekonštruovať každých 7 až 10 rokov. V roku predchádzajúcom roku obnovy vzniká vyšší objem výroby s cieľom vytvárať zásoby. Nižší objem výroby vzniká v roku, keď je pec odstavená za účelom obnovy. Vždy, keď je pec odstavená za účelom rekonštrukcie, je aj jej výrobná kapacita v danom roku nižšia.
(242)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období - majúc na pamäti tieto obmedzenia - vyvíjali nasledovne:
Tabuľka 4
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2010
2011
2012
OP
Objem výroby (v tonách)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Index
100
103
92
95
Výrobná kapacita (v tonách)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Index
100
101
97
96
Využitie kapacity
84 %
86 %
81 %
84 %
Index
100
102
95
99
Zdroj: Údaje poskytnuté APFE
(243)
V kontexte zvyšujúcej sa spotreby Únie (o 3 %) klesla výroba podobného výrobku výrobného odvetvia Únie v období medzi rokom 2010 a OP o 5 %. Výrobná kapacita sa takisto znížila medzi rokom 2010 a OP približne o 4 %. Využitie kapacity zostalo počas posudzovaného obdobia pomerne stabilné s výnimkou poklesu v roku 2012.
(244)
Pokles výroby o 11 percentuálnych bodov a výrobnej kapacity o 4 percentuálne body možno pozorovať medzi rokmi 2011 a 2012. Išlo o dôsledok reštrukturalizácie výrobného odvetvia Únie a zatvorenia niektorých prevádzok. Výrobca skleneného vlákna Ahlstrom ukončil výrobu na konci roku 2011 a Owens Corning Vado Ligure v Taliansku zavrel svoju prevádzku v roku 2012, pretože spoločnosti neboli schopné zotaviť sa z dumpingového dovozu. Výrobné odvetvie Únie sa však domnieva, že po reštrukturalizácii a znovuobnovení rovnakých podmienok môže zostať životaschopným odvetvím, čo vysvetľuje, prečo toto výrobné odvetvie Únie stále investuje do rekonštrukcie existujúcich pecí.
(245)
Vláda ČĽR tvrdila po konečnom zverejnení, že Komisia uviedla kratšiu ako priemernú životnosť pecí, a že preto investície a/alebo využívanie pecí výrobcov z Únie sú značne neefektívne.
(246)
Preukázalo sa, že prijaté rozhodnutia výrobného odvetvia Únie týkajúce sa rekonštrukcie pecí sa zakladali na posudzovaní výroby a energetickej efektívnosti. Neexistovali nijaké náznaky, že životnosť pecí, tak ako ju uplatňovali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, nebola osvedčeným postupom v odvetví a ani v súlade s požiadavkami na sortiment výrobkov.
(247)
Niektoré strany tvrdili, že obdobie od roku 2010 do OP sa musí vzhľadom na náklady na rekonštrukciu pecí, ktoré by mohli ovplyvniť všetky makro- a mikroekonomické ukazovatele, posudzovať osobitne. Vláda ČĽR sa uviedla, že nedostala nijaké údaje alebo informácie o rokoch, počas ktorých výrobcovia z Únie rekonštruovali pece.
(248)
Rekonštrukcie pecí sú neoddeliteľnou súčasťou tohto odvetvia a dochádza k nim opakovane. Sú nevyhnutné na zabezpečenie prevádzkovej kontinuity a na zachovanie výrobnej kapacity. Investície do výskumu a vývoja sú priamo spojené s prevádzkovou kapacitou a umožňujú vyvíjať výrobky na mieru prispôsobené potrebám klientov. Tieto investície nie sú preto počas posudzovaného obdobia výnimočné. Bez ohľadu na posudzované časové rozpätie budú mať opravy pecí alebo ich rekonštrukcia vždy dopad na objem výroby. Osobitné informácie spoločnosti o tom, kedy sa uskutočnili rekonštrukčné práce, Komisia považuje za dôverné.
(249)
Jeden používateľ takisto tvrdil, že výrobné odvetvie Únie mohlo zabrániť škodlivému účinku (subvencovaného a dumpingového dovozu), pretože využitie kapacity zostalo od roku 2010 do konca OP pomerne stabilné.
(250)
Výroba podobného výrobku je nepretržitý proces, ktorý nemožno prispôsobiť krátkodobým výkyvom v dopyte. Pomerne stabilné využitie kapacity treba vnímať v kontexte poklesu výrobnej kapacity. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamieta.
5.2. Objem predaja a podiel na trhu
(251)
Objem predaja voľného trhu výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, ako aj objem trhu vlastnej spotreby na trhu Únie a príslušné trhové podiely sa vyvíjali počas posudzovaného obdobia nasledovne:
Tabuľka 5
Objem predaja a podiel na trhu
2010
2011
2012
OP
Objem predaja na voľnom trhu na trhu Únie (v tonách)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Index
100
94
96
99
Trhový podiel predaja na voľnom trhu
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Index
100
96
95
97
Objem trhu vlastnej spotreby na trhu Únie (v tonách)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Index
100
114
123
121
Trhový podiel trhu vlastnej spotreby
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Index
100
117
122
118
Zdroj: Údaje poskytnuté APFE
(252)
Objem predaja na voľnom trhu výrobného odvetvia Únie výrobkov zo skleneného vlákna (t. j. neprepojeným zákazníkom) sa počas posudzovaného obdobia mierne znížil o 1 %. Vzhľadom na zvýšenie spotreby Únie o 3 % to však viedlo k zníženiu podielu výrobného odvetvia Únie na trhu z 58 % - 63 % v roku 2010 na 56 % - 61 % počas OP. Nižší objem predaja v roku 2011 je výsledkom efektu vytvárania zásob čínskeho dovozu v roku 2010, ktoré postupne vstupovali na trh v roku 2011.
(253)
Počas posudzovaného obdobia predstavoval trh vlastnej spotreby tohto výrobného odvetvia Únie 11 % až 14 % celkového predaja (voľný trh a trh vlastnej spotreby) výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Trh vlastnej spotreby mal rastúci trend v rokoch 2010 až 2012, zatiaľ čo potom sa počas OP stabilizoval. Rast trhu vlastnej spotreby v rokoch 2010 a 2011 je pri pohľade na absolútne čísla limitovaný.
5.3. Zamestnanosť a produktivita
(254)
Zamestnanosť a produktivita výrobcov v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali nasledovne:
Tabuľka 6
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
OP
Počet zamestnancov
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Index
100
97
95
89
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
153
163
150
164
Index
100
106
98
107
Zdroj: Údaje poskytnuté APFE
(255)
Úroveň zamestnanosti výrobcov v Únii ukazuje, že výrobné odvetvie Únie sa počas posudzovaného obdobia usilovalo racionalizovať výrobu s cieľom znížiť výrobné náklady. Počas posudzovaného obdobia sa počet zamestnancov vskutku znížil o 11 %.
(256)
Kombinovaný účinok zmeny v počte zamestnancov a objeme výroby počas toho istého posudzovaného obdobia mal za následok zvýšenie produktivity pracovnej sily výrobcov z Únie meranej ako výkon (v tonách) na zamestnanú osobu za rok o 7 % medzi rokom 2010 a OP.
5.4. Rast
(257)
Ako sa uvádza v odôvodnení 217, spotreba Únie sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 3 %. Vzhľadom na široké využitie podobného výrobku výrobné odvetvie Únie a používatelia očakávajú, že tento rast bude pokračovať aj v blízkej budúcnosti.
5.5. Rozsah dumpingového a subvenčného rozpätia a prekonanie vplyvov dumpingu alebo subvencovania v minulosti
(258)
Výrobné odvetvie Únie trpelo ujmou v dôsledku dumpingového dovozu z ČĽR do roku 2011, keď clá boli uvedené do platnosti. Platné clá uložené na dovoz z ČĽR boli koncipované tak, aby zabezpečili rovnaké podmienky, za ktorých by výrobné odvetvie Únie mohlo spravodlivo súťažiť s týmto dovozom a zotaviť sa z ujmy, ktorú utrpelo.
(259)
K tomuto však nedošlo. Výrobné odvetvie Únie je teraz opäť stratové a naďalej stráca podiel na trhu, aj keď spotreba v Únii stúpa. Z ČĽR sa naďalej dováža za veľmi nízke ceny a čínsky dovoz získava podiel na trhu. Podiel čínskeho dovozu na trhu bol v období prešetrovania 3 percentuálne body nad úrovňou pred uložením ciel (37). Výrobné odvetvie Únie prešlo reštrukturalizáciou a zavrelo niektoré zo svojich prevádzok (pozri odôvodnenie 244). Je zrejmé, že k zotaveniu sa z minulého z dumpingu nedošlo.
(260)
Vzhľadom na veľkosť objemu, podiel na trhu a ceny dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR a berúc do úvahy existujúce dumpingové rozpätia (9,6 % a 29,7 %) (38), vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie možno považovať za výrazný.
(261)
Keďže toto je prvé antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, zotavenie po subvencovaní v minulosti nie je pre posúdenie relevantné.
6. Mikroekonomické ukazovatele
6.1. Ceny
(262)
Vážené priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali v Únii nasledovne:
Tabuľka 7
Predajné ceny na voľnom trhu a na trhu vlastnej spotreby v Únii
2010
2011
2012
OP
Priemerná jednotková predajná cena zo závodu na voľnom trhu v Únii (EUR/tona)
1 061
1 144
1 070
1 035
Index (2010 = 100)
100
108
101
98
Priemerná jednotková predajná cena zo závodu na trhu vlastnej spotreby v Únii (EUR/tona)
1 006
1 006
1 027
989
Index (2010 = 100)
100
103
102
98
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(263)
Jednotkové predajné ceny na voľnom trhu klesli v priebehu posudzovaného obdobia o 2 %. Keď dočasné clá nadobudli účinnosť v septembri 2010, výrobné odvetvie Únie bolo schopné zvýšiť svoje ceny v roku 2011. Od roku 2011 však jednotkové predajné ceny klesli o 10 %.
(264)
Pokiaľ ide o jednotkové predajné ceny na trhu vlastnej spotreby (t. j. transferové ceny), tieto kopírovali trend jednotkových predajných cien na voľnom trhu, pričom výrobné odvetvie Únie zvýšilo v roku 2011 svoje predajné ceny na trhu vlastnej spotreby, po tom ako tieto jednotkové predajné ceny klesli o 4 %.
6.2. Priemerné jednotkové výrobné náklady
(265)
Jednotkové náklady výroby sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali nasledovne:
Tabuľka 8
Jednotkové náklady na výrobu
2010
2011
2012
OP
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
964
990
1 032
976
Index (2010 = 100)
100
103
107
101
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(266)
Jednotkové priemerné výrobné náklady sa medzi rokmi 2010 a 2012 zvýšili. Po roku 2012 sa jednotkové priemerné výrobné náklady znížili opäť takmer na úroveň z roku 2010. Kulminácia v roku 2012 sa pripisuje osobitnej situácii v oblasti investícií jedného z výrobcov z Únie zaradeného do vzorky. Počas celého posudzovaného obdobia sa jednotkové priemerné výrobné náklady zvýšili o iba 1 %.
(267)
Viacerí používatelia tvrdili, že situácia jednej konkrétnej spoločnosti by nemala viesť k všeobecným záverom. Záver týkajúci sa jednotkových výrobných nákladov spočíval v tom, že sú pomerne stabilné. Kulminácia v roku 2012 nezmenila nič na všeobecných záveroch.
(268)
Jednotkové výrobné náklady sa zakladajú na celkovom objeme výroby výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Jednotková predajná cena v tabuľke 7 sa zakladá na predaji v Únii neprepojeným zákazníkom. Tieto dva ukazovatele majú teda rozdielny základ a nie sú priamo porovnateľné.
(269)
CCCLA tvrdila po konečnom zverejnení, že pre Komisiu je nevyhnutné, aby poskytla dostatok porovnateľných údajov na posúdenie, či by sa kolísanie výrobných nákladov mohlo vysvetliť miernym poklesom predajných cien v Únii.
(270)
Tieto dva ukazovatele majú rozdielny základ; zatiaľ čo absolútne čísla nie sú priamo porovnateľné, ich trendy porovnateľné sú.
6.3. Náklady práce
(271)
Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali nasledovne:
Tabuľka 9
Priemerné náklady práce na zamestnanca
2010
2011
2012
OP
Priemerná mzda na zamestnanca (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Index (2010 = 100)
100
103
104
106
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(272)
Priemerné náklady práce na zamestnanca mali v priebehu posudzovaného obdobia postupne rastúci trend (+ 6 %). Bolo to v súlade s indexom nákladov práce v krajinách, v ktorých sa nachádzajú výrobcovia zaradení do vzorky (39).
6.4. Zásoby
(273)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala nasledovne:
Tabuľka 10
Zásoby
2010
2011
2012
OP
Konečné zásoby (v tonách)
18 539
46 585
50 198
52 805
Index (2010 = 100)
100
251
271
285
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(274)
Konečné zásoby sa najskôr v roku 2011 výrazne zvýšili a potom pokračovali v raste počas posudzovaného obdobia.
(275)
Vláda ČĽR tvrdila, že kolísanie zásob podľa údajov, ktoré poskytla APFE, zdôrazňuje existenciu neuvedených predajov a nenaznačuje jestvovanie ujmy v porovnaní s čínskym dovozom.
(276)
Na toto tvrdenie by sa nemalo prihliadať. Komisia vykonala analýzu mikroekonomických ukazovateľov (ako sú úrovne zásob) na základe skutočných údajov poskytnutých výrobcami z Únie zaradených do vzorky. Prešetrovanie výrobcov z Únie zaradených do vzorky neodhalilo nijaké neuvedené predaje.
(277)
Jeden používateľ po konečnom zverejnení tvrdil, že rok 2010 nie je vhodným referenčným rokom, pretože úroveň zásob bola vtedy neobvykle nízka v porovnaní s obdobím od roku 2006 do októbra 2009 (obdobie prešetrovania pôvodného antidumpingového prešetrovania).
(278)
Toto tvrdenie sa zamieta, pretože vzorka subjektov v súčasných prešetrovaniach je odlišná od vzorky v predchádzajúcom prešetrovaní, a teda údaje nie sú porovnateľné. Komisia obmedzila svoje preskúmanie na posudzované obdobie, najmä pokiaľ ide o mikroekonomické údaje. Nemá k dispozícii údaje o úrovni zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky v období pred posudzovaným obdobím. Vláda ČĽR uviedla, že úroveň zásob v roku 2011 je vyššia aj vzhľadom na 3 % pokles spotreby v Únii v danom roku. Táto skutočnosť však nemá vplyv na trend počas posudzovaného obdobia.
6.5. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(279)
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali nasledovne:
Tabuľka 11
Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií
2010
2011
2012
OP
Ziskovosť predajov v Únii určených neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
3 %
2 %
-6 %
-4 %
Index (2010 = 100)
100
66
-200
-134
Peňažný tok (v eurách)
32 847 910
10 978 839
-1 297 704
14 660 203
Index (2010 = 100)
100
33
-4
45
Investície (v eurách)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Index (2010 = 100)
100
126
398
421
Návratnosť investícií
2 %
2 %
-4 %
-3 %
Index (2010 = 100)
100
69
-184
-137
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky
(280)
Komisia stanovila ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel z obratu tohto predaja. V priebehu posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky výrazne znížila z 3 % na -4 %.
(281)
Čistý peňažný tok predstavuje schopnosť výrobcov z Únie samostatne financovať svoje činnosti. Peňažný tok sa v posudzovanom období výrazne znížil (-55 %).
(282)
Úroveň investícií uskutočnených výrobcami z Únie zaradenými do vzorky kopírovala trend počas posudzovaného obdobia. Nárast bol výraznejší v roku 2012 a počas OP. Vysoké investičné náklady boli následkom rekonštrukcie pecí. V tomto kapitálovo náročnom odvetví sa musia pece rekonštruovať každých 7 až 10 rokov a náklady spojené s takouto prestavbou môžu dosiahnuť 8 až 13 miliónov - EUR (rozsah sa uvádza z dôvodu zachovania obchodného tajomstva). Investície takisto zahŕňajú značné štrukturálne investičné náklady súvisiace s odberom zliatiny z trysiek a opakovanou rekonštrukciou.
(283)
Návratnosť investícií je zisk vyjadrený ako percentuálny podiel z čistej účtovnej hodnoty investícií. Návratnosť investícií jasne kopírovala negatívny trend ziskovosti. Zhoršenie návratnosti investícií je jasným ukazovateľom zhoršenia hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie počas obdobia prešetrovania.
(284)
Uvedená krehká finančná situácia prevládala napriek zvýšenej spotrebe počas obdobia prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodnení 217, a úsiliu výrobného odvetvia Únie racionalizovať výrobné náklady, ako sa uvádza v odôvodneniach 244 a 337.
(285)
Prešetrovaniami sa nezistilo, že by výrobcovia z Únie zaradení do vzorky sa stretli s nejakými problémami pri získavaní kapitálu.
(286)
Niekoľko strán uviedlo po konečnom zverejnení, že úroveň investícií bola taká vysoká v období 2012 a OP, že tieto vysoké investičné náklady môžu byť dôvodom, prečo výrobné odvetvie Únie nebolo počas OP ziskové. Vláda ČĽR takisto tvrdila, že znížená ziskovosť priamo súvisí s nárastom výrobných nákladov a produkčnými stratami vyplývajúcimi z rekonštrukcie pecí.
(287)
Po prvé, 32 miliónov EUR investícií počas OP od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 sa čiastočne prekrýva so sumou 30 miliónov EUR v roku 2012. Po druhé, investície realizované v týchto obdobiach boli nevyhnutné na rekonštrukciu pecí a patria medzi opakujúce sa činnosti a považujú sa za vznikajúce v rámci bežného podnikania, ako sa uvádza v odôvodneniach 241 - 250. Po tretie, úroveň investícií mala vplyv na výsledky výrobného odvetvia Únie, pretože investície spôsobujú dodatočné náklady. Hlavné vplyvy investícií sa však odrážajú v súvahe a nie vo výkaze o finančných výsledkoch; ukazujú opakujúce sa paušálne náklady na odpisy, a preto nemôžu sami osebe vysvetliť stratovú situáciu. Pokiaľ ide o tvrdenie vlády ČĽR, rekonštrukcia pecí sa dôkladne vopred plánuje. Kontinuita dodávok zákazníkom sa zabezpečuje tvorbou rezervných zásob. Napokon, vplyv týchto investícií na náklady a výsledky spoločnosti je rozložený na niekoľko rokov.
(288)
Niekoľko strán okrem toho tvrdilo, že i) vyššie investičné náklady sú premietnuté do nižšej návratnosti investícií v roku 2012 a počas OP (lebo niektoré investície neprinášajú okamžitú návratnosť) a ii) je neopodstatnené brať do úvahy momentkové dvojročné obdobie, ktoré je preťažené vysokými investíciami, a takto dospieť k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie sa preto zhoršila.
(289)
Investície do pecí nie sú počas posudzovaného obdobia ničím výnimočným. Prešetrovaním sa zistilo, že od roku 2004 výrobné odvetvie Únie investovalo do pecí takmer každý rok. Opravy pecí alebo ich rekonštrukcia budú mať preto bez ohľadu na posudzované časové rozpätie vždy dopad na objem výroby. Zhoršenie ziskovosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky naznačuje, že neboli v stave účtovať také ceny za podobný výrobok, ktoré by im umožňovali nevyhnutné investície na zabezpečenie kontinuity ekonomických činností.
(290)
Vláda ČĽR tvrdila, že odvetvie uprednostňuje používanie hotovosti pred používaním požičaných prostriedkov, a preto je normálne, že peňažný tok výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zhoršil, keď investovali značné prostriedky v roku 2012 a počas OP. Okrem toho tvrdila, že stratové odvetvie nemohlo investovať viac ako spoločnosti zaradené do vzorky.
(291)
Odvetvie sklenených vlákien je globálnym podnikaním s mechanizmom financovania, ktorý presahuje rozpočtové právomoci výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Investičná situácia nemusí mať nevyhnutne vplyv na peňažný tok. Tieto tvrdenia sa preto zamietajú.
7. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie
(292)
Zistenia prešetrovania potvrdzujú, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia a článku 8 ods. 4 základného antisubvenčného nariadenia.
(293)
Uloženie antidumpingových opatrení umožnilo výrobnému odvetviu Únie zvýšiť svoje ceny v roku 2011. Výrobné odvetvie Únie vyvinulo súčasne úsilie zvýšiť efektívnosť a produktivitu. Hoci spotreba v Únii sa zvyšovala, výrobné odvetvie Únie nemalo inú možnosť než znížiť svoje jednotkové predajné ceny opäť v roku 2012 s cieľom zachovať si svoj podiel na trhu.
(294)
Analýza cenového podhodnotenia (pozri odôvodnenie 231) a klesajúci trend predajných cien výrobcov z Únie (pozri odôvodnenie 263) jasne ukazujú, že výrobcovia z Únie sa pokúšali cenovo konkurovať čínskemu dovozu a odstránili rozdiel v cenách. To však viedlo k výraznému zhoršeniu finančných výsledkov výrobcov z Únie; výrobné odvetvie Únie vykazuje straty od roku 2012. Táto situácia nie je v krátkodobom až strednodobom horizonte udržateľná.
(295)
Takisto ďalšie ukazovatele (ako je výroba, výrobná kapacita, zamestnanosť, zásoby a peňažný tok) sa vyvíjali negatívne, a to aj po zavedení opatrení proti ČĽR.
(296)
Zistenia z oboch prešetrovaní tiež potvrdili, že zmenené okolnosti, ktoré viedli k začatiu čiastočného predbežného antidumpingového preskúmania, konkrétne reštrukturalizácia a zatvorenie niektorých prevádzok v Únii, ako je vysvetlené v odôvodnení 244, majú významný a trvalý charakter. Po zatvorení závodu bol tento úplne demontovaný. Spustenie novej pece je navyše kapitálovo a časovo vysoko náročné a nedá sa uskutočniť v krátkodobom horizonte. Čas a náklady na vybudovanie novej pece by sa preto nemali podceňovať. Reštrukturalizáciu a zatvorenie niektorých prevádzok možno preto považovať za významné a trvalého charakteru.
(297)
Niektoré strany tvrdili, že existujú jasné náznaky neexistencie ujmy. Tieto tvrdenia sú uvedené v nasledujúcich odôvodneniach.
(298)
CCCL uviedla, že jedného z výrobcov z Únie (3B Fibreglass) získala v roku 2012 skupina Binani a že celková výkonnosť výrobného odvetvia Únie musí byť priaznivá, lebo nijaký racionálny hospodársky subjekt by neinvestoval do odvetvia, ktoré neprináša výsledky. Takisto cituje výročnú správu skupiny Braj Binani za rok 2013, v ktorej sa uvádza, že „celková výkonnosť 2 výrobných jednotiek v Belgicku a Nórsku sa považuje za dobrú“. CCCL tiež uviedla, že obrat dvoch výrobcov z Únie sa od roku 2010 do OP zvýšil a že výrobné odvetvie Únie preto jasne netrpí nijakou ujmou.
(299)
Indická skupina Binani vskutku získala v roku 2012 spoločnosť 3B Fibreglass. Bez ohľadu na individuálne obchodné motivácie skupiny Binani odkazuje Komisia na svoje zistenia v prešetrovaní, že výrobné odvetvie Únie stratilo podiel na trhu a ziskovosť. Citácia by sa mala vsadiť do kontextu a znie v plnom znení nasledovne: „Celková výkonnosť 2 výrobných jednotiek v Belgicku a Nórsku sa považuje za dobrú a kapacita sa sčasti obmedzila s cieľom prispôsobiť sa nižšiemu trhovému dopytu. Efektivita výroby sa úspešne zvyšovala k normálnym hodnotám. Priemerná realizácia však bola z dôvodu lacného ázijského dovozu podpriemerná“.
(300)
Tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo ujmu, keďže dvaja výrobcovia z Únie mali od roku 2010 do OP zvýšený obrat, je zavádzajúce a nesprávne. CCCLA opierala svoju analýzu o obrat vyjadrený v kilogramoch. Vyvodzovať však závery len pohľadom na väčšie predajné množstvá nie je správne, lebo takto sa neberie do úvahy úroveň cien týchto predajov a tým ani dopad na ziskovosť spoločnosti.
(301)
Vláda ČĽR tvrdila, že členovia APFE investujú do zvyšovania kapacít v Únii a mimo nej (napr. v ČĽR, Rusku, Indii a Tunisku), čo je jasným signálom neexistencie ujmy.
(302)
Toto prešetrovanie ujmy je spojené s výkonnosťou výrobcov z Únie na trhu Únie. Ako vidno v tabuľke 4, kapacita odvetvia Únie sa v roku 2011 mierne zvýšila o 1 %, zatiaľ čo potom, ku koncu OP, klesla o 5 percentuálnych bodov. Z tohto dôvodu nedošlo v Únii k zvýšeniu kapacity. Avšak, vzhľadom na to, že mnohí výrobcovia výrobkov zo skleneného vlákna sú nadnárodné spoločnosti, nie je prekvapujúce, že aj tieto spoločnosti investujú mimo Únie, keď na to existuje podnikateľská príležitosť. K investovaniu do dodatočnej kapacity mimo Únie dochádza s cieľom napĺňať potreby rozvíjajúcich sa trhov a s perspektívou dosahovať zisk. Zakladanie prevádzok takisto zapadá do vzorca byť čo najbližšie k zákazníkom. Podnikateľské rozhodnutie založiť či nezaložiť prevádzku mimo Únie vôbec nesúvisí so skutočnosťou, že výrobcom z Únie je spôsobovaná ujma. S podobnými tvrdeniami o veľkých investíciách výrobného odvetvia Únie sa zaoberá oddiel o ujme spôsobenej vlastným zavinením.
(303)
Viaceré strany tvrdili, že ujma neexistuje vzhľadom na to, že niektorí výrobcovia z Únie uviedli, že ich ceny podobného výrobku sa zvýšili od januára 2014 s cieľom kompenzovať pokračujúci nárast nákladov na suroviny, energie a dopravu.
(304)
Po prvé, úroveň cien v roku 2014, sa vzťahuje na obdobie po OP. Po druhé, výrobné odvetvie Únie absorbovalo v posledných rokoch väčšinu takýchto zvýšení cien prostredníctvom zvýšenia produktivity. Dochádza však k momentu, že v krátkodobom horizonte je ďalšie zvýšenie produktivity omnoho náročnejšie. Vzhľadom na to, že počas OP bolo výrobné odvetvie Únie stratové a absorpcia týchto zvýšení cien už nebola možná, v určitom momente sa stáva nevyhnutným preniesť takéto zvýšenie na zákazníkov, pričom jestvuje riziko, že by mohlo dôjsť k strate podielu na trhu. Na základe uvedeného sa tvrdenia zamietli.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(305)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného antidumpingového nariadenia a článkom 8 ods. 6 a článkom 8 ods. 7 základného antisubvenčného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový a subvencovaný dovoz z ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu v takej miere, že ju možno klasifikovať ako značnú.
(306)
Taktiež sa preskúmali iné známe faktory ako dumpingový dovoz, ktoré mohli súčasne spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že možná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nepripíše dumpingovému a subvencovanému dovozu.
1.1. Vplyv dumpingového a subvencovaného dovozu
(307)
Vyšetrovanie ukázalo, že napriek platným antidumpingovým opatreniam sa počas posudzovaného obdobia zvýšil dumpingový a subvencovaný dovoz z ČĽR, pokiaľ ide o objem (32 %), keď sa zobral rok 2009 ako referenčný rok. Výsledkom bolo zvýšenie podielu ČĽR na trhu z 13 % - 18 % v roku 2009 na 15 % - 20 % na konci OP.
(308)
Súčasne, a napriek nárastu spotreby, výrobné odvetvie Únie zaznamenalo počas posudzovaného obdobia pokles podielu na trhu o tri percentuálne body.
(309)
V období od roku 2010 do OP sa priemerné ceny dumpingového a subvencovaného dovozu znížili o 8 % a boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie počas rovnakého obdobia.
(310)
Výrobné odvetvie Únie bolo v rokoch 2010 a 2011 ešte stále ziskové; stratovým sa stalo po týchto rokoch, čo sa časovo zhoduje so zvýšením dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Ani po znížení predajných cien sa výrobnému odvetviu Únie nepodarilo udržať podiel na trhu. Toto zníženie cien bolo na úkor ziskovosti a viedlo k stratovej situácii.
(311)
Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že cenová úroveň dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR spolu s nárastom objemu mala značne negatívny dopad na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie, a preto zohrala rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(312)
Viaceré strany tvrdili po konečnom zverejnení, že chýba analýza, ktorá by dokazovala, že čínsky dovoz spôsobil zníženie cien výrobného odvetvia Únie a ujmu a že Komisia vychádza vo svojej analýze z časovej súbežnosti. Tieto strany odkazujú na správu čínskeho panelu o röntgenových kontrolných zariadeniach: „Panel berie na vedomie, že všeobecná korelácia medzi dumpingovým dovozom a ujmou domácemu výrobnému odvetviu môže podporovať zistenie príčinnej súvislosti. Takáto analýza súbežnosti však nie je dispozitívnou na otázku príčinnej súvislosti; príčinná súvislosť a korelácia predstavujú dva rozdielne koncepty. V prípade tejto veci […] sa otázka príčinnej súvislosti nevyrieši prostredníctvom všeobecného zistenia súbežnosti“ (40).
(313)
Závery sa však zakladajú na analýze rozsiahleho zoznamu ukazovateľov. Ako sa uvádza v oddiele D, preskúmanie vplyvu dumpingového a subvencovaného dovozu zahŕňalo posúdenie všetkých dôležitých hospodárskych faktov a ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav odvetvia Únie. Mnohé ukazovatele poukazujú na situáciu spôsobujúcu ujmu. Za takejto situácie je jediným dôvodom výrobného odvetvia Únie znížiť ceny, aby si udržalo podiel na trhu alebo aspoň nestratilo ďalšie podiely na trhu, keď je vystavené hospodárskej súťaži prostredníctvom ceny. Po uložení pôvodných opatrení dokázalo výrobné odvetvie Únie zvýšiť v roku 2011 svoje ceny; v nasledujúcich rokoch ich však muselo znížiť, keďže neklesli výrobné náklady. Ako sa ďalej podrobne uvádza v odôvodneniach 320 - 335, vývoz z tretích krajín sa počas celého posudzovaného obdobia prevažne uskutočňoval za vysoké ceny, pričom podiel na trhu tretích krajín zostal pomerne stabilný; znížil sa až po roku 2011. Výrobné odvetvie Únie neznížilo preto svoje ceny z dôvodu dovozu z tretích krajín, ale z dôvodu nízkeho dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Od roku 2011 výrazne vzrástol iba dovoz z ČĽR; iba dovoz z ČĽR odobral výrobnému odvetviu Únie podiel na trhu a iba ceny dovozu z ČĽR sa znižovali. Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že znížené ceny výrobného odvetvia Únie a ujma, ktorú utrpelo, boli spôsobené zvýšením dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Ďalšie faktory, ktoré by mohli narušiť túto príčinnú súvislosť, sú analyzované ďalej.
(314)
CCCLA a vláda ČĽR tvrdili, že nedošlo k zníženiu cien alebo ich stlačeniu, lebo „pokles predajných cien výrobcov z Únie nie je významný, keďže počas posudzovaného obdobia kulminoval vo výške 2 %“. Niektoré strany takisto tvrdili, že 1 % pokles predaja v Únii, 2 % zvýšenie trhového podielu dovozu z ČĽR a 3 % zníženie podielu výrobného odvetvia Únie na trhu neodôvodňujú navrhované drastické opatrenia.
(315)
Komisia pripomína, ako už bolo uvedené, že po uložení dočasných ciel v septembri 2010 bolo výrobné odvetvie Únie v roku 2011 v stave zvýšiť svoje ceny. Od roku 2011 však jednotkové predajné ceny klesli o 10 %. Preto je zjavné, že došlo k významnému poklesu predajných cien. Hoci existujú platné antidumpingové opatrenia, výrobné odvetvie Únie naďalej trpelo poklesom objemu predaja, cien a podielu na trhu, pričom zároveň čínsky dovoz zvyšoval objem predaja a podiel na trhu na úroveň výrazne vyššiu než bola počas obdobia prešetrovania pôvodného prešetrovania. Za normálnych okolností sa predpokladá, že keď sa uložia opatrenia, tak výrobné odvetvie Únie sa zotaví z účinkov minulého dumpingu alebo subvencovania. V tomto prípade to zjavne neplatilo. Po niektorých náznakoch oživenia okamžite po uložení opatrení sa situácia výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia ďalej zhoršovala.
(316)
Jeden neprepojený dovozca uviedol, že výrobcovia z Únie nemuseli znížiť ceny v takom rozsahu, v akom ich znížili, pretože na trhu Únie prevažuje dopyt nad ponukou. Vláda ČĽR tvrdila, že pokles predajných cien Únie, ako aj pokles cien čínskeho dovozu nemožno vnímať izolovane od globálneho vývoja cien príslušného výrobku a že oba poklesy sú v súlade s bežným fungovaním trhu. Vláda ČĽR okrem toho tvrdí, že Komisia nepreskúmala, či by sa v roku 2011 dalo vzhľadom na globálnu situáciu presadiť na trhu zvýšenie ceny (po uložení opatrení v predchádzajúcom prešetrovaní), a ak áno, do akej miery. Komisia okrem toho nesprávne odmietla poskytnutý dôkaz o zvýšení cien po OP výrobcami z Únie; odkazuje sa pritom na veci solárne sklo a osobný fax (41).
(317)
Komisia považovala tvrdenie, že dopyt presahuje ponuku, za neopodstatnené. Strata podielu na trhu a zvýšenie úrovne zásob nenaznačujú, že dopyt bol vyšší ako ponuka; skôr opak. Pokiaľ ide o tvrdenie vlády ČĽR, posudzovaný cenový vývoj sa týka predaja na trhu Únie a nie na globálnej úrovni. Na trhu Únie dochádza k hospodárskej súťaži medzi podobným výrobkom a príslušným výrobkom v cenovej oblasti. Ako sa uvádza vyššie, zníženie cien nemožno pripísať iným faktorom než tejto cenovej súťaži (prihliadnuc na pomerne stabilné výrobné náklady a spotrebu v Únii). Vláda ČĽR okrem toho neposkytla ďalšie informácie o globálnom cenovom vývoji. Toto tvrdenie sa preto považovalo za neopodstatnené. Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa zvýšenia cien po OP, udalosti po OP presahujú rámec tohto prešetrovania. V každom prípade Komisii neboli poskytnuté žiadne vecné dôkazy o skutočnom zvýšení cien, ku ktorým by došlo po OP. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(318)
CCCLA okrem toho tvrdila, že v prípade zníženia priemernej ceny čínskeho dovozu o 8 %, ako sa uvádza v odôvodnení 226, sa mali zohľadniť ceny upravené o clo a manipuláciu, antidumpingové clo, ziskové rozpätie dovozcov a predajné, všeobecné a administratívne náklady podložené dovozcami. Takto upravené ceny by sa potom nachádzali na porovnateľnej úrovni s predajnými cenami Únie, ako sa uvádza v tabuľke 7, a preto nemohli zohrať rozhodujúcu úlohu ohľadom značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(319)
Ukazovateľ analýzy hodnoty CIF predaja vyvážajúcich výrobcov v tabuľke 3 je preto porovnaný s cenou zo závodu výrobcov z Únie v tabuľke 7. Táto metóda je správna na analýzu trendov. Pre výpočet rozpätia cenového podhodnotenia a ujmy sa použili upravené ceny, ako je už vysvetlené v odôvodnení 231. V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje, že podhodnotenie je len jedným z ukazovateľov, ktorý je potrebné preskúmať, pričom na analýzu by sa mali brať do úvahy všetky ukazovatele ujmy. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamieta.
1.2. Vplyv iných faktorov
1.2.1. Dovoz z iných krajín
(320)
Objem dovozu z tretích krajín, priemerné jednotkové ceny a podiel na trhu počas posudzovaného obdobia sú uvedené v tabuľke nižšie.
Tabuľka 12
Objem dovozu (v metrických tonách), priemerné jednotkové ceny (EUR/tona)
2010
2011
2012
OP
Tretie krajiny spolu
Objem (v tonách)
128 378
182 601
183 446
174 553
Index (2010 = 100)
100
142
143
136
Podiel na trhu
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Malajzia
Objem (v tonách)
37 919
70 847
60 931
60 841
Priemerná cena/tona (v EUR)
980
1 029
998
958
Podiel na trhu
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Nórsko
Objem (v tonách)
25 204
30 496
33 277
30 781
Priemerná cena/tona (v EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Podiel na trhu
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Turecko
Objem (v tonách)
18 430
20 017
23 235
19 233
Priemerná cena/tona (v EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Podiel na trhu
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Zdroj: Eurostat (Comext)
(321)
Príslušný výrobok sa okrem z ČĽR dováža najmä z Malajzie, Nórska a Turecka. V menšom množstve sa dováža aj z Mexika, Spojených štátov amerických a Taiwanu. Celkový trhový podiel tretích krajín je charakterizovaný prudkým nárastom v rokoch 2010 a 2011. Následne klesol podiel na trhu v OP.
(322)
Väčšina dovozu z tretích krajín (s výnimkou niektorých menších množstiev z Taiwanu) mala ceny výrazne vyššie ako mal čínsky dovoz. Celkové priemerné ceny za dovoz z iných krajín boli okrem toho podobné alebo vyššie ako boli ceny výrobného odvetvia Únie.
(323)
Dovoz z Malajzie predstavoval najväčší podiel dovozu z tretích krajín do Únie (40 %). Dovoz z Malajzie bol však obmedzený na jeden druh výrobkov zo skleneného vlákna, a to na sklenenú striž. Podiel Malajzie na trhu Únie sa v posudzovanom období zvýšil. Dovozné ceny sklenenej striže z Malajzie boli v priemere takisto vyššie než ceny z ČĽR; boli takmer také vysoké ako ceny výrobného odvetvia Únie. Navyše, malajzijské ceny nebránili výrobcom z Únie, aby v rokoch 2010 a 2011, keď boli uložené dočasné clá proti ČĽR, zvýšili svoje ceny. Ak by ceny z Malajzie skutočne spôsobili výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu, výrobcovia z Únie by nemohli zvýšiť svoje ceny, keď boli uložené dočasné antidumpingové clá na dovoz z ČĽR. Dovoz z Malajzie konkuruje výrobe výrobného odvetvia Únie, ale počas posudzovaného obdobia bol stabilným faktorom, pokiaľ ide o cenu, druh výrobku a množstvá.
(324)
Dovoz z Nórska predstavoval druhý najväčší podiel dovozu z tretích krajín do Únie. Podiel Nórska na trhu Únie bol v posudzovanom období stabilný. Priemerné dovozné ceny jednotlivých druhov výrobku z Nórska boli vyššie ako ceny z ČĽR. Z Nórska sa dovážali hlavne pramene vyrábané jednou spoločnosťou patriacou do tej istej skupiny ako jeden z výrobcov z Únie. Celú nórsku produkciu okrem toho predáva výrobca z Únie. Preto nepovažujeme Nórsko za konkurenciu z tretích krajín.
(325)
Dovoz z Turecka predstavoval tretí najväčší podiel dovozu z tretích krajín do Únie. Podiel Turecka na trhu Únie bol v posudzovanom období stabilný. Priemerné dovozné ceny jednotlivých druhov podobného výrobku z Turecka boli takisto vyššie ako ceny z ČĽR.
(326)
Vláda ČĽR tiež uviedla, že zásoby Únie sa v roku 2011 zvýšili v dôsledku obrovského nárastu dovozu z tretích krajín, zatiaľ čo dovoz z ČĽR v tom istom roku klesol.
(327)
Skutočne, v rokoch 2010 a 2011 čínsky dovoz klesol a dovoz z tretích krajín vzrástol. Výrobné odvetvie Únie však bolo v rokoch 2010 a 2011 ešte stále ziskové; stratovým sa stalo po týchto rokoch, čo sa časovo zhoduje so zvýšením dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Dovoz z tretích krajín po roku 2011 klesol, a preto nemôže byť dôvodom, prečo sa potom výrobné odvetvie Únie stalo stratovým. Z uvedených dôvodov je opodstatnené usudzovať, že aj keď časť dovozu z iných tretích krajín mohla mať negatívny dopad na výrobné odvetvie Únie, tento dopad nebol taký výrazný, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovými a subvencovanými dovozmi z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(328)
Viaceré strany tvrdili po konečnom zverejnení, že sortiment výrobkov, ktoré Komisia použila pri analýze cenového podhodnotenia (cenové porovnania medzi čínskymi výrobcami a výrobcami z Únie) nebol použitý na dovoz z tretích krajín. Vláda ČĽR výslovne žiadala údaje o sortimente výrobkov dovozu tretej krajiny, ktoré sa nedajú zistiť zo štatistík Eurostatu.
(329)
Komisia vzala plne do úvahy sortiment výrobkov pre analýzu dovozu z tretích krajín tým, že porovnala ceny jednotlivého druhu výrobku tretej krajiny so zodpovedajúcimi cenami jednotlivého druhu výrobku Únie. Vzhľadom na to, že pre tri tretie krajiny jestvuje len jeden výrobca, nemohli sa z dôvodu zachovania dôvernosti zverejniť žiadne konkrétne údaje.
(330)
Vláda ČĽR tvrdila, že záver Komisie, že časť dovozu z tretích krajín mohla mať nepriaznivý vplyv na situáciu výrobcov z Únie, ale nenarušila príčinnú súvislosť, nie je ani objektívny, ani sa nezakladá na odôvodnenej analýze.
(331)
Tri hlavné tretie krajiny, ktoré vyvážali podobný výrobok do Únie, boli Malajzia, Nórsko a Turecko. Ako už bolo uvedené vyššie, dovoz z Malajzie spočíval v jednom druhu výrobku s porovnateľnými úrovňami cien výrobného odvetvia Únie. Nórsky výrobca sa nepovažuje za konkurenciu z tretích krajín z vyššie uvedených dôvodov. Trhový podiel dovozu z Turecka zostal počas posudzovaného obdobia stabilný a relatívne nízky, čo sa týka objemu. Tvrdenie, že dovoz z tretích krajín narušil príčinnú súvislosť sa týmto zamieta.
(332)
Vláda ČĽR takisto tvrdila, že Komisia nevenovala dostatočnú pozornosť vplyvu dovozu z Taiwanu a Mexika, ktorý vykazuje výrazné kolísanie cien a objemov.
(333)
Dovoz z Taiwanu a Mexika nemohol vzhľadom na obmedzený objem narušiť príčinnú súvislosť.
(334)
Vláda ČĽR okrem toho tvrdila, že Komisia nevenovala vo svojej analýze vytvárania čínskych zásob dostatočnú pozornosť skutočnosti, že v rokoch 2010 a 2011 sa dovoz z tretích krajín zvýšil o viac ako 40 %.
(335)
Štatistické údaje (pozri odôvodnenie 224) ukazujú, že k vytváraniu čínskych zásob došlo v druhom a treťom štvrťroku 2010 (na účel spotreby pred koncom roku 2010/začiatkom roku 2011 vzhľadom na obmedzenú dobu skladovateľnosti). Zvýšenie dovozu z tretích krajín bolo zaznamenané v roku 2011, keď už nepôsobil účinok vytvárania zásob a keď vstúpili do platnosti opatrenia proti dovozu z ČĽR, ktoré sa ukázali byť prospešné pre výrobcov z tretích krajín. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
1.2.2. Výrobné náklady
(336)
Viaceré strany uviedli, že zvýšenie výrobných nákladov výrobného odvetvia Únie, najmä vzhľadom na nárast cien surovín, energie, dopravy a nákladov na zamestnancov malo negatívny dopad na ziskovosť výrobného odvetvia Únie. Jedna strana označila za dôležitý nákladový faktor neschopnosť zákazníkov vrátiť cievky; bez toho, aby ďalej rozvinula vplyv tohto faktoru na náklady. Tieto tvrdenia podporila poskytnutím citátov od výrobcov z Únie, že skutočne čelili nárastu nákladov.
(337)
Výrobné odvetvie Únie vskutku čelilo zvýšeniu nákladov na suroviny, energiu, dopravu a osobných nákladov. Ako však vidno v tabuľke 8, priemerné výrobné náklady výrobného odvetvia Únie na tonu sa medzi rokom 2010 a OP zvýšili len o 1 %. To znamená, že výrobné odvetvie Únie bolo v stave kompenzovať väčšinu zvýšenia nákladov prostredníctvom zvyšovania efektívnosti a vyššej produktivity. Preto Komisia dospela k záveru, že nárast výrobných nákladov neprispel k ujme, a preto nemohol narušiť príčinnú súvislosť.
(338)
Viacero strán zopakovalo po konečnom zverejnení svoje tvrdenia bez predloženia nových argumentov.
1.2.3. Vývoj spotreby
(339)
Ako je už spomenuté, spotreba v Únii vzrástla medzi rokom 2010 a OP o 3 %. Vzhľadom na nové aplikácie, v ktorých sa používa podobný výrobok (ako uviedli ako výrobné odvetvie Únie, tak aj mnohí používatelia), sa očakáva ďalšie zvýšenie spotreby. Výrobné odvetvie Únie však nebolo v stave udržať svoj trhový podiel a stratilo jeho časť, zatiaľ čo dumpingový a subvencovaný dovoz z ČĽR zvyšoval od roku 2011 svoj podiel na trhu. Preto zmeny v spotrebe v Únii nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi ujmou a dumpingovým a subvencovaným dovozom z ČĽR.
1.2.4. Nedostatočné výrobné kapacity a zásoby v Únii
(340)
Vláda ČĽR tvrdila, že ujmu, ak nejaká vznikla, spôsobila nedostatočná výrobná kapacita výrobcov z Únie. Vláda ČĽR odkázala na niekoľko finančných výkazov výrobcov z Únie. Finančný výkaz spoločnosti 3B Fibreglass za rok 2010 uvádza, že „naše obmedzené výrobné kapacity nám neumožnili získať dodatočné podiely na trhu“ a „prinútili nás zvládať vývoj dopytu našich klientov s obmedzeným stavom zásob“. Finančný výkaz spoločnosti 3B Fibreglass za rok 2011 uvádza, že „príznaky hospodárskeho zotavenia v roku 2010 sa potvrdili v prvej polovici roku 2011, ale výkonnostná úroveň výroby našej spoločnosti, ktorá je nižšia, ako sa očakávalo v prvom štvrťroku, nám neumožnila v plnom rozsahu využívať rast ekonomickej činnosti a viedla nás k obmedzeniu zmluvných záväzkov v roku 2011“. Finančný výkaz spoločnosti Lanxess za rok 2011 uvádza, že „výroba sklenených vlákien spoločnosti Lanxess bežala v roku 2011 na maximálnu kapacitu“ a „v druhom štvrťroku 2012 bude plánované zastavenie prevádzky pece trvať takmer 10 týždňov a ročná produkcia bude preto v roku 2012 nižšia o 14 %“.
(341)
Úroveň zásob bola v roku 2010 vskutku nízka, pozri tabuľku 10. K tomu došlo následkom zníženia úrovne výroby v roku 2009, keď niekoľko výrobných liniek bolo demontovaných, dočasne zatvorených alebo obmedzených vzhľadom na cenovú eróziu a stratu podielu na trhu spôsobenú dumpingovým dovozom z ČĽR (42). Výrobné odvetvie Únie však v roku 2011 zvýšilo úroveň svojich zásob o viac ako 150 % a odvtedy ju naďalej zvyšuje. Odkaz na tvrdenia o vytváraní zásob z paniky iba na rok 2010 nie je náležitý; namiesto toho by sa mal vypozorovať trend za celé posudzované obdobie.
(342)
Niektoré z citátov navyše odkazujú na znížené výkonnostné úrovne výroby v dôsledku opráv/rekonštrukcií pece. Ako sa uvádza v odôvodnení 241, takéto opravy/rekonštrukcie sú neoddeliteľnou súčasťou tohto odvetvia a je normálne, že vzhľadom na opravu/rekonštrukciu pece sa vytvárajú zásoby umožňujúce pokračovanie dodávok kľúčovým zákazníkom.
(343)
Výrobné odvetvie Únie by okrem toho mohlo investovať do väčšej kapacity, ak by jestvovali rovnaké podmienky, ktoré by výrobnému odvetviu Únie dovoľovali dosahovať zisk a umožňovali rozšíriť kapacitu.
(344)
Výrobná kapacita a zásoby Únie sa nepovažujú za nedostatočné. Preto nemohli ani prispieť k ujme, ani narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
1.2.5. Vplyv hospodárskej krízy
(345)
Niektoré strany tvrdili, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobila hospodárska kríza, ktorej výsledkom bol prudký pokles dopytu zo strany odvetví používateľov (napríklad automobilový priemysel a trh s veternou energiou).
(346)
Vláda ČĽR citovala viacero výrobcov z Únie. Napríklad finančné výkazy za rok 2010 spoločnosti European Owens Corning Fibreglass SPRL (ďalej len „EOCF“), kde sa hovorí, že „tento pokles čiastočne vysvetľuje silná závislosť tejto ekonomickej činnosti od trhu s veternou energiou. Zhoršenie situácie na ňom pokračovalo vzhľadom na ťažkosti subjektov na tomto trhu financovať nové projekty“; vo finančných výkazoch spoločnosti Lanxess za rok 2011 sa uvádza, že „po zavedení antidumpingových opatrení voči čínskemu dovozu bola spoločnosť LANXESS v stave zvýšiť svoje predajné ceny. V druhej polovici roku 2011 sme však v porovnaní s rokom 2010 zaznamenali pokles o 16 % z dôvodu klesajúceho hospodárskeho trendu“; a vo finančných výkazoch spoločnosti EOCF za rok 2012 sa píše, že obrat v roku 2012 „je predovšetkým dôsledkom pretrvávajúcej hospodárskej krízy, ktorá neumožňuje prevádzku na plnú kapacitu“.
(347)
Pokles spotreby výrobkov zo skleneného vlákna v Únii o 3 % bol v rokoch 2010 a 2011 vskutku zaznamenaný. Ku koncu OP sa však spotreba Únie znovu zvýšila o 6 percentuálnych bodov.
(348)
Citát, že jedna zo spoločností musela v druhej polovici roku 2011 znížiť v porovnaní s rokom 2010 svoje ceny o 16 %, podáva len čiastočný pohľad na situáciu v roku 2011. Prešetrovanie ukázalo, že jednotková cena za celý rok 2011 (v porovnaní s rokom 2010) sa zvýšila o 8 %.
(349)
Navyše, výrobné odvetvie Únie bolo v rokoch 2010 a 2011 ešte stále ziskové; stratovým sa stalo po týchto rokoch, čo sa časovo zhoduje so zvýšením dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR, ktorého ceny boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.
(350)
K zhoršeniu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie mohol prispieť aj hospodársky pokles v rokoch 2010 a 2011. Hospodársky pokles však nevysvetľuje stratovú situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2012 a počas OP. K hlavným stratám došlo až po hospodárskom poklese v období, keď sa spotreba opäť zvyšovala.
(351)
Pokiaľ ide o citát z finančných výkazov spoločnosti Owens Corning za rok 2011, je dôležité zdôrazniť, že citát pochádza od spoločnosti EOCF, ktorá je obchodným subjektom spoločnosti Owens Corning pre všetky jej podniky v Európe a na Blízkom východe. EOCF predávala počas tohto obdobia okrem podobného výrobku tiež netkané výrobky, tkaniny, strešnú krytinu (šindle) a izolačné výrobky, na ktoré sa nevzťahuje toto konanie. Tento citát preto nie je špecifický pre podobný výrobok na trhu Únie.
(352)
Pokiaľ ide o citát z finančných výkazov spoločnosti Owens Corning za rok 2012, tento výhradne poukazuje na obchodné aktivity s tkaninami, ktoré uskutočňovala spoločnosť EOCF v jednej zo svojich prevádzok. Vzhľadom na to, že tkaniny nie sú súčasťou podobného výrobku, tento citát nie je relevantný.
(353)
Hospodársky pokles mohol mať vzhľadom na uvedené okolnosti negatívny dopad na výrobné odvetvie Únie, ale nie do takej miery, aby by to narušilo príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
1.2.6. Konkurencieschopnosť dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR
(354)
Niektoré strany tvrdili, že ujmu spôsobila skôr zastaralá technológia výrobného odvetvia Únie v porovnaní s modernou technológiou, ktorú používajú čínski vyvážajúci výrobcovia, než dumping alebo subvencovanie príslušného výrobku.
(355)
Prešetrovanie však potvrdilo, že výrobné odvetvie Únie takisto disponuje modernými výrobnými procesmi. Tvrdenie, že stav technológie výrobného odvetvia Únie by narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa preto zamieta.
1.2.7. Ujma spôsobená vlastným zavinením
(356)
Viaceré strany tvrdili, že ujma mohla byť spôsobená vlastným pričinením, pretože i) ceny výrobcov z Únie boli v roku 2014 nižšie ako cenové ponuky, ktoré dostali od čínskych vyvážajúcich výrobcov; ii) investície žiadateľov za posledné roky sú v rozpore s ujmou, lebo veľké investície sa dajú ťažko zosúladiť s predstavou odvetvia, ktorému bola spôsobená ujma; navyše neviedli k vyššiemu podielu na trhu výrobného odvetvia Únie; iii) investície žiadateľov možno smerovali do reštrukturalizácie a zavádzania dodatočnej kapacity pre výrobu „nesprávnych“ výrobkov zo skleneného vlákna, napríklad výrobkov s viac obmedzeným dopytom, a nie napríklad sklenenej striže, o ktorej strany tvrdia, že po nej jestvuje značný dopyt a v skutočnosti eventuálne nedostatočná ponuka v Únii.
(357)
Pokiaľ ide o prvé tvrdenie týkajúce sa nižších cien ponúkaných výrobcami z Únie, malo by sa poznamenať, že sa týka obdobia po OP a že cenové úrovne v roku 2014 sa nemohli zohľadňovať. Navyše, vzhľadom na to, že pece pracujú 24 hodín denne a že je veľmi nákladné obmedziť výrobu, výrobné odvetvie Únie sa usiluje udržať podiel na trhu prostredníctvom predaja za nižšie ceny stále pokrývajúc časť svojich fixných nákladov.
(358)
Čo sa týka veľkých investícií výrobného odvetvia Únie za posledné roky, tu treba pripomenúť, že ide o kapitálovo náročné odvetvie a že pece sa musia rekonštruovať každých 7 až 10 rokov a náklady spojené s takouto rekonštrukciou môžu dosiahnuť 8 - 13 miliónov EUR (rozsah sa uvádza z dôvodu zachovania dôvernosti). Pomerne veľká časť ďalších vysokých, štrukturálnejších investičných nákladov je spojená s odberom zliatiny z trysiek a s ich následnou rekonštrukciou. Tieto investície sú preto neoddeliteľnou súčasťou tohto odvetvia a sú potrebné na zachovanie súčasnej kapacity. Investície určené na výskum a vývoj sú takisto potrebné na zotrvanie na trhu, ako aj na uspokojenie potrieb zákazníkov.
(359)
Pokiaľ ide o tretie tvrdenie ohľadom údajne „nesprávnych“ investícií do iných výrobkov ako do sklenenej striže, tu by sa malo poznamenať, že i) výrobné odvetvie Únie reštrukturalizovalo, aby bolo v stave ponúkať širokú škálu výrobkov. Neboli poskytnuté žiadne dôkazy, že takýto druh reštrukturalizácie bol ekonomicky neúnosný, a ii) výroba sklenenej striže, ktorá bola ukončená v dôsledku reštrukturalizácie v posledných rokoch, bola premiestnená do iného výrobného závodu, ktorý bol na to upravený.
(360)
Vláda ČĽR tvrdila, že výrobcovia z Únie si udržiavali zásoby z dovozu z tretích krajín; cituje finančné závery z roku 2011 jedného z výrobcov Únie, ktorý uviedol, že: „Tovarové zásoby (21,4 mil. EUR k 31. decembru 2011) sa zvyšujú v dôsledku globálneho spomalenia, ktoré sme v našom podnikaní pocítili v druhej polovici roka; zásoby pozostávajú až do 75 % z hotových výrobkov dovezených od spoločností […] [našej] skupiny mimo Európy; zvyšok pozostáva najmä z materiálov a výrobkov, ktoré sú potrebné pre ekonomickú činnosť v oblasti tkanín“.
(361)
Zvýšenie vykazovaných zásob tohto výrobcu z Únie v roku 2011 je vysvetlené nahromadením zásob s cieľom zásobovať jednu z jeho prevádzok mimo EÚ, keď sa v roku 2021 rekonštruovala jej pec. Nedošlo by k nijakému dovozu z iných prevádzok mimo EÚ, ak by boli tieto výrobky pre prevádzky mimo EÚ vyrobené v Únii.
(362)
Vláda ČĽR požiadala po konečnom zverejnení o objasnenie, či tento dovoz pochádzal z ČĽR alebo odinakadiaľ a o aké objemy išlo. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky však v posudzovanom období nenakupovali príslušný výrobok z ČĽR.
(363)
Vláda ČĽR takisto tvrdila, že ujmu si mohlo výrobné odvetvie Únie spôsobiť samo, pretože výrobca z Únie 3B Fibreglass sa v roku 2011 rozhodol obnoviť zásoby pre podnik BASF počas nedostatočnej výroby. Cituje z finančných výkazov spoločnosti 3B Fibreglass z roku 2011: „s cieľom obnoviť naše zásoby pre spoločnosť BASF a vyrovnať sa s opravou pece č. 2 za studena“.
(364)
Zabezpečenie zásob s cieľom splniť zmluvné záväzky s kľúčovými zákazníkmi je však bežným podnikateľským správaním. Citát okrem toho odkazuje na plánovanú opravu pece, ktorá si vyžaduje, aby sa vytvorili zaisťovacie zásoby s cieľom byť počas opravy schopný dodávať zákazníkom (a plniť zmluvné dohody spoločnosti 3B Fibreglass o dodávkach svojim zákazníkom).
(365)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tvrdenie, že ujma spôsobená vlastným zavinením by narušila príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, preto zamieta.
1.2.8. Vývozný predaj výrobcov z Únie a premiestňovania s cieľom byť bližšie k trhu
(366)
Vláda ČĽR tvrdí, že údajná ujma, ak nejaká vznikla, bola spôsobená rozhodnutím premiestniť sa do miesta užívateľských odvetví. Dodáva, že k tomuto dochádza nielen na úrovni Únie, ale aj v globálnom meradle. Vláda ČĽR uvádza, že výrobca z Únie P+D, rozšíril svoje činnosti v Rusku a Indii, výrobca z Únie 3B v Tunisku, výrobca z Únie PPG v ČĽR a výrobca z Únie Ahlstrom preniesol svoju výrobu z Európy do ČĽR začiatkom roka 2011 s cieľom lepšie uspokojiť potreby rastúcich trhov s veternou energiou v Ázii, a najmä v ČĽR.
(367)
Vzhľadom na to, že mnohí výrobcovia výrobkov zo skleneného vlákna sú nadnárodné spoločnosti, nie je prekvapujúce, že aj tieto spoločnosti investujú mimo Únie, keď na to existuje podnikateľská príležitosť. K investovaniu do dodatočnej kapacity mimo Únie dochádza s cieľom napĺňať potreby rozvíjajúcich sa trhov a s perspektívou dosahovať zisk. Zakladanie prevádzok v týchto regiónoch vskutku zapadá do vzorca nachádzať sa čo najbližšie k zákazníkom. Podnikateľské rozhodnutie založiť či nezaložiť prevádzku mimo Únie však vôbec nesúvisí so skutočnosťou, že výrobcovia z Únie trpia ujmu.
(368)
Vláda ČĽR zopakovala po konečnom zverejnení tvrdenie, že veľké investície v zámorí odobrali z Únie výrobu, pracovné miesta a vývozné predaje, a teda spôsobili ujmu.
(369)
Toto tvrdenie nie je podložené. Výrobcovia výrobkov zo skleneného vlákna pôsobia podľa modelu regionálnej blízkosti, kde výrobky sú dodávané zákazníkom výrobnými závodmi v príslušnom regióne. Z ukazovateľov týkajúcich sa kapacity a zamestnanosti nevyplýva, že potenciálne veľké investície v zámorí boli realizované na úkor operácií Únie.
(370)
Vláda ČĽR takisto tvrdila, že pokles vývozného predaja výrobného odvetvia Únie mal závažné negatívne účinky, ktoré neboli analyzované Komisiou.
(371)
V súčasných prešetrovaniach sa vývoz výrobného odvetvia Únie (prepojeným a neprepojeným zákazníkom) podieľal v období od roku 2010 do konca OP medzi 11 % a 13 % na celkovom predaji výrobného odvetvia Únie (prepojeným a neprepojeným zákazníkom). Podobne, počas pôvodného antidumpingového prešetrovania, sa tento podiel od roku 2006 do septembra 2009 pohyboval medzi 10 % a 14 %. Vzhľadom na to, že výkyvy objemu vývozu nie sú významné a sú v súlade s objemom vývozu za predchádzajúceho antidumpingového prešetrovania, nemal vývoj vývozného predaja závažný negatívny vplyv, ako sa tvrdí vyššie.
(372)
Z uvedených dôvodov neprispeli výrobný predaj a premiestnenie k ujme. Preto ani nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
1.2.9. Výmenný kurz euro/USD
(373)
Vláda ČĽR tvrdila, že čínske dodávky boli spojené s rizikami týkajúcimi sa vyššej logistickej zložitosti a kolísania výmenného kurzu, a preto zákazníci nie sú ochotní priveľmi sa vystaviť takýmto rizikám. Jeden používateľ uviedol, že ceny čínskych výrobkov zo skleneného vlákna sú silne závislé od výmenného kurzu medzi EUR a USD. Vzhľadom na to, že USD sa od roku 200 voči EUR pozvoľne oslaboval, údajne to mohlo narušiť túto príčinnú súvislosť.
(374)
Na začiatku roku 2000 bolo EUR vskutku slabšie voči USD, ako je tomu v súčasnosti. Je však vhodné poznamenať, že výmenný kurz EUR/USD bol počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný. V priebehu posudzovaného obdobia sa ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky ale výrazne znížila z 3 % na - 4 %. Ak by sa aj výmenný kurz EUR/USD považoval za prispievajúci k ujme, ani tak by to v nijakom prípade nezmenšilo škodlivé vplyvy lacného dumpingového dovozu z ČĽR na trhy Únie spôsobujúce ujmu v období od roku 2011 do konca posudzovaného obdobia.
(375)
Výmenný kurz EUR/USD preto neprispel k ujme a nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
1.3. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(376)
Záverom sa dá povedať, že uvedená analýza ukázala, že došlo k zvýšeniu objemu a podielu na trhu dumpingového a subvencovaného dovozu z ČĽR. Tlak, ktorý vyvíjal nárast dumpingového a subvencovaného dovozu na trh Únie, nedovolil výrobnému odvetviu Únie stanoviť svoje predajné ceny tak, aby zodpovedali normálnym trhovým podmienkam a zaznamenanému zvýšeniu nákladov. Ani po znížení predajných cien sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky nepodarilo udržať podiel na trhu. Toto zníženie cien bolo na úkor ziskovosti a viedlo k neudržateľnej stratovej situácii.
(377)
Pomocou uvedenej analýzy sa jasne rozlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od účinkov dumpingového dovozu spôsobujúcich ujmu. Na základe tejto analýzy Komisia dospela k záveru, že dumpingový a subvencovaný dovoz z ČĽR spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného antidumpingového nariadenia a článku 8 ods. 5 základného antisubvenčného nariadenia.
(378)
V súlade s článkom 3 ods. 7 základného antidumpingového nariadenia a článku 8 ods. 6 základného antisubvenčného nariadenia sa posúdili aj iné známe faktory, ako je dumpingový a subvencovaný dovoz. Nezistilo sa, že by akýkoľvek z nich, analyzovaný jednotlivo a súhrnne, bol taký, aby narušil príčinnú súvislosť medzi antidumpingovým a subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(379)
Vláda ČĽR tvrdila po konečnom zverejnení, že Komisia len zamietla tvrdenia zainteresovaných strán namiesto toho, aby preskúmala všetky iné známe faktory, ako je dumpingový dovoz, ktorý spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Únie.
(380)
Komisia preskúmala dopad týchto iných faktorov: dovoz z iných krajín, výrobné náklady, vývoj spotreby, výrobné kapacity a zásoby, hospodárska kríza, konkurencieschopnosť dovozu z ČĽR, ujma spôsobená vlastným zavinením, vývozný predaj výrobcov z Únie a premiestňovanie, ako aj výmenný kurz EUR/USD. Pri prešetrovaní sa nezistili žiadne iné faktory, ktoré by mohli narušiť príčinnú súvislosť.
F. ZÁUJEM ÚNIE
(381)
Komisia v súlade s článkom 31 základného antisubvenčného nariadenia preskúmala, či napriek záveru o subvencovaní spôsobujúcom ujmu neexistovali závažné dôvody na prijatie záveru, že v tomto konkrétnom prípade nebolo v záujme Únie prijať opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
(382)
Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 31 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia. Komisia zaslala dotazníky 5 nezávislým dovozcom a 34 používateľom. Vyplnené dotazníky odovzdali v stanovenej lehote nakoniec 2 dovozcovia a 13 používatelia. Navyše, niekoľko dovozcov a združení používateľov predložilo v priebehu prešetrovania písomné pripomienky, v ktorých vyjadrilo nesúhlas s akýmikoľvek opatreniami v tejto veci. Vláda ČĽR a CCCLA predložili takisto návrhy obsahujúce tvrdenia proti akýmkoľvek možným opatreniam v tejto veci.
(383)
V pôvodnom prešetrovaní Komisia zastávala názor, že uloženie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Vzhľadom na to, že predbežné preskúmanie je obmedzené na ujmu, zistenia týkajúce sa záujmu Únie v tom čase zostávajú v platnosti. Nasledujúca analýza sa preto týka antisubvenčného prešetrovania.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(384)
Existujúce antidumpingové opatrenia neviedli k zníženiu dumpingového dovozu z ČĽR a neuľahčili situáciu výrobného odvetvia Únie. Ako už bolo uvedené, výrobné odvetvie Únie naďalej trpí značnou ujmou v dôsledku erózie cien spôsobenej dumpingovým dovozom z ČĽR. Neprijatie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu negatívneho vývoja finančnej situácie výrobného odvetvia Únie. Situácia výrobcov z Únie zaradených do vzorky bola poznačená najmä znížením ziskovosti z + 3 % v roku 2010 na - 4 % na konci OP. Akékoľvek ďalšie zníženie výkonnosti by nakoniec viedlo k znižovaniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by ohrozilo zamestnanosť a investície v Únii.
(385)
Uložením opatrení by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Klesajúci trend ziskovosti výrobného odvetvia Únie je výsledkom jeho ťažkostí konkurovať subvencovanému dovozu za nízke ceny s pôvodom v ČĽR. Očakáva sa, že uloženie antisubvenčných opatrení by preto zastavilo pokles cien na trhu Únie a stratu podielu na trhu a že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa začnú zotavovať, v dôsledku čoho sa zlepší ziskovosť výrobného odvetvia Únie na úroveň, ktorá sa považuje za potrebnú pre toto kapitálovo náročné výrobné odvetvie.
(386)
Opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie poskytnúť príležitosť zotaviť sa z dumpingu spôsobujúceho ujmu zisteného počas tohto prešetrovania.
(387)
Preto sa dospelo k záveru, že prijatie antisubvenčných opatrení by bolo jasne v záujme výrobného odvetvia Únie.
(388)
Jedno združenie výrobcov tvrdilo po konečnom zverejnení, že prísnejšie opatrenia by nepriniesli výrobnému odvetviu Únie nijakú úľavu vzhľadom na to, že pôvodné opatrenia z roku 2011 zjavne nemali nijaký účinok.
(389)
Komisia toto tvrdenie odmieta. Odkazuje na uvedené odôvodnenia, v ktorých dospela k záveru, že neuloženie prísnejších opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu negatívneho trendu finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.
2. Záujem dovozcov
(390)
Ako sa už uviedlo, do výberu vzorky neboli zaradení neprepojení dovozcovia a dvaja neprepojení dovozcovia sa v plnej miere zúčastnili na tomto prešetrovaní vyplnením dotazníka. Činnosti týkajúce sa príslušného výrobku predstavovali len malú časť celkového obratu týchto dvoch dovozcov (menej ako 0,5 %). Obaja dovozcovia odmietli prípadné prijatie antidumpingových opatrení, pretože by podľa nich viedlo k zastaveniu dovozu príslušného výrobku z ČĽR.
(391)
Dovoz deklarovaný týmito dvoma dovozcami predstavoval dovedna značný podiel celého dovozu z ČĽR počas OP, a preto sa považuje za reprezentatívny pre dovozcov do Únie. Žiadny iný dovozca nespolupracoval predložením vyplneného dotazníka alebo odôvodnených pripomienok. Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na obmedzený podiel príslušného výrobku na celkovej činnosti dovozcov, nebude mať uloženie opatrení výrazný negatívny vplyv na záujem dovozcov v Únii.
3. Záujem používateľov
(392)
Podobný výrobok má široké využitie, napríklad v automobilovom priemysle, veternej energetike, námorníctve, doprave, letectve a infraštruktúre. Spoluprácu poskytla široká škála používateľov, ktorí boli zoskupení podľa týchto oblasti činnosti: výrobcovia zmesí, výrobcovia kompozitných materiálov, tkáči multiaxiálnych tkaninových pletív a výrobcovia veterných turbín. To umožnilo Komisii posúdiť dopad prísnejších opatrení na rôzne typy používateľov.
(393)
Spolupracujúci používatelia kúpili počas OP približne 13 % príslušného výrobku z ČĽR. Podľa toho nebola veľká väčšina podobného výrobku zakúpená z iných zdrojov, ako sú tretie krajiny a výrobné odvetvie Únie. Iba niektorí z nich kupovali príslušný výrobok výlučne z ČĽR.
(394)
Existuje široká škála nadväzujúcich výrobných odvetví, ktoré používajú podobný výrobok; jestvujú takisto odlišnosti, pokiaľ ide o veľkosť: od svetových spoločností až po MSP. Z informácií predložených počas prešetrovania sa ďalej zdá, že odvetvie používateľov v Únii má významný počet zamestnancov, ktorých počet sa odhaduje na 100 000, hoci neboli predložené nijaké komplexné a podložené údaje.
3.1. Možný vplyv opatrení na ziskovosť používateľov
(395)
Na základe vyplnených dotazníkov sa odvetvie používateľov výrobkov zo skleneného vlákna zdá byť v pomerne dobrom stave. Väčšina spolupracujúcich používateľov vskutku uviedla, že počas celého posudzovaného obdobia dosahovala zisky z predaja výrobkov s použitím príslušného výrobku. Keďže len niekoľko používateľov zaznamenalo počas OP stratu z tejto činnosti, zisk väčšiny ostatných sa pohyboval medzi 2 % a 22 %. Užívateľské odvetvia boli preto aj za súčasných opatrení stále schopné dosahovať zisk.
(396)
Na základe získaných údajov sa uskutočnila analýza dopadu na používateľa pre každú zo skupiny používateľov.
(397)
Prešetrovaním sa zistilo, že v závislosti od charakteristík rôznych užívateľských odvetví je schopnosť preniesť akékoľvek zvýšenie cla na zákazníkov odlišná, a preto sa dopad zvýšenia cla na ziskové rozpätie bude odlišovať pre každé odvetvie používateľov.
(398)
Stručne povedané, uloženie kombinovaných opatrení by viedlo k zníženiu zisku používateľov o menej ako jeden percentuálny bod pre veľkú väčšinu odvetvia používateľov, s výnimkou odvetvia tkáčov multiaxiálnych tkaninových pletív. V posledne uvedenom prípade je podiel príslušného výrobku na výrobných nákladoch vyšší ako v prípade ostatných priemyselných odvetví braných do úvahy. Títo konkrétni používatelia budú výrazne viac zasiahnutí ako iní posudzovaní používatelia.
(399)
Na základe uvedenej analýzy je veľmi pravdepodobné, že používatelia v odvetví zmesí, kompozitných materiálov a veterných turbín môžu absorbovať časť alebo celé zvýšenie nákladov. Môžu byť okrem toho schopní preniesť časť zvýšených nákladov na svojich zákazníkov. Jeden veľký používateľ pôsobiaci v oblasti výroby veterných turbín sa v tejto súvislosti vyjadril, že sa vysporiada so závermi vyšetrovania a že clá absorbuje.
(400)
Tento celkový obmedzený dopad na ziskovosť tiež znamená, že zamestnanosť na úrovni odvetvi používateľov nie je ohrozená navrhovaným zvýšením ciel do tej miery, ako to tvrdí viacero používateľov.
(401)
Akýkoľvek prípadný negatívny dopad by bol v každom prípade zmiernený zachovaním prístupu používateľov k dovozu z tretích krajín. Uloženie opatrení nezabraňuje používateľom využívať zdroje od rôznych dodávateľov.
(402)
Viacerí používatelia tvrdili po konečnom zverejnení, že tvrdenia používateľov boli zamietnuté na základe výlučne kvalitatívnych údajov. Takisto tvrdili, že pokles ich ziskového rozpätia je omnoho väčší ako jeden percentuálny bod, ako sa uvádza v odôvodnení 398, najmä keď sa berie za základ jednotlivý výrobok.
(403)
Tieto tvrdenia sa zamietajú z nasledujúcich dôvodov. Na základe údajov, ktoré poskytli používatelia, Komisia vykonala podrobné výpočty s cieľom posúdiť kvantitatívny dopad sprísnených opatrení na ziskovosť používateľa. Odvetvia používajúce príslušný výrobok sú rôznorodé a vykazujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o veľkosť (od MSP až po nadnárodné podniky), závislosť od príslušného výrobku a využitie konečného výrobku a zákaznícku základňu (od malých po veľké spoločnosti, predaj v Únii verzus predaj na vývoz). Ako sa už vysvetlilo v odôvodnení 398, Komisia uznáva, že niektoré užívateľské segmenty budú viac ovplyvnené ako iné. Na základe údajov, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia, bol podiel príslušného výrobku, ktorý bol zakúpený v ČĽR, pomerne nízky (menej ako 13 % - pozri odôvodnenie 393). Podiel príslušného výrobku z ČĽR na celkových výrobných nákladoch bol v priemere takisto nízky, t. j. menej ako 4 %. Ohľadom tkáčov multiaxiálnych tkaninových pletív je však podstatne vyšší. Vplyv zvýšenia cla sa vyrátal za predpokladu, že podobný objem výrobkov zo sklenených vlákien ako sa vykazuje v OP by sa nakúpil v ČĽR, a že čínske dovozné ceny by mali podliehať clám vo výške približne 30 %, aj keď na veľkú väčšinu čínskych vyvážajúcich výrobcov sa budú vzťahovať nižšie clá. Výpočty ukázali na základe týchto predpokladov, že v priemere pre všetkých spolupracujúcich používateľov bude dopad zvýšenia ceny príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR na ziskovosť menej než jeden percentuálny bod, ako sa uvádza vyššie.
3.2. Nedostatočná zameniteľnosť
(404)
Niekoľkí používatelia tvrdili, že veľké množstvo výrobkov zo sklenených vláken potrebných v odvetví používateľov nebolo možné kúpiť ako hotové výrobky priamo zo skladu. Namiesto toho by dodávatelia museli podstúpiť zdĺhavé a komplikované povoľovacie postupy, čo by mohlo trvať 6 až 12 mesiacov, bez záruky úspechu. Zmena dodávateľa s cieľom vyhnúť sa plateniu ciel by preto bola nákladná, krátkodobo nerealizovateľná a z technického hľadiska riskantná.
(405)
V tejto súvislosti sa uznáva, že v konkrétnych prípadoch použitia môže ísť na základe povahy príslušného výrobku skutočne o zdĺhavý povoľovací postup, ktorý zahŕňa testovanie. Aj vzhľadom na pripomienky od niekoľkých používateľov však v súčasnosti existuje vo väčšine prípadov viac zdrojov. Prešetrovaním sa okrem toho zistilo, že používatelia zvyčajne majú obvykle viacero možností dodávok ako núdzové riešenie a často si nechávajú schváliť výrobok viacerými dodávateľmi, aby neboli závislí iba od jedného dodávateľa. Takisto treba zopakovať, že cieľom opatrení nie je odmietnuť určitým dodávateľom prístup na trh Únie - navrhovanými opatreniami sa má iba znovunastoliť spravodlivý obchod a napraviť narušená situácia na trhu.
(406)
Preto je nepravdepodobné, že uloženie opatrení na príslušný výrobok z ČĽR bude mať za následok dočasné zastavenie dodávok surovín pre odvetvie používateľov.
3.3. Neschopnosť preniesť vplyvy zvýšenia ceny nákladov a silnejšej konkurencie zo strany výrobkov pochádzajúcich z územia mimo Únie
(407)
Niekoľko používateľov tvrdilo, že čelia tvrdej konkurencii zo strany výrobcov mimo Únie. Z tohto dôvodu by neboli schopní preniesť do ceny zákazníkom zvýšenie ceny príslušného výrobku, lebo by to malo za následok zníženie predaja. Schopnosť prenášať možné zvýšenie nákladov na zákazníkov sa vzhľadom na rôznorodosť spoločností používateľov bude líšiť podľa typu užívateľa. Na základe údajov z odpovedí vo vyplnených dotazníkoch by bol vo väčšine prípadov rozsah vplyvu na obrat a ziskovosť pre používateľov, ktorí nie sú v stave preniesť väčšinu zvýšenia nákladov, iba obmedzený.
(408)
Viacero používateľov vyjadrilo obavu, že uloženie antisubvenčných ciel by vytvorilo konkurenčnú nevýhodu pre dodávateľov mimo Únie, ktorí majú prístup k príslušnému výrobkom bez opatrení. Používatelia tvrdia, že na nadväzujúcich trhoch sa nachádzajú v hospodárskej súťaži s dovozom z ČĽR. Uloženie kombinovaných opatrení by ešte viac zhoršilo situáciu v oblasti hospodárskej súťaže. Argumentácia znela, že vzhľadom na tieto okolnosti by nebolo možné preniesť zvýšenie cien surovín na zákazníkov. Ďalej sa argumentovalo, že by to viedlo k premiestneniu výroby mimo Únie, čo by spôsobilo významné straty v oblasti zamestnanosti.
(409)
Treba poznamenať, že fakt, že uloženie antisubvenčných opatrení by mohlo podnietiť zvýšenú konkurenciu, nemôže byť v oprávnených prípadoch dôvodom na nezavedenie opatrení. Tieto prešetrovania sa týkajú konkrétneho výrobku. Každé užívateľské odvetvie má plné právo odvolať sa na obchodné právo EÚ a požiadať o antidumpingové prešetrenie jeho výrobkov. Navyše, rozhodnutia podnikov o umiestnení závisia od veľkého množstva faktorov. Je nepravdepodobné, že rozhodnutie o premiestnení závisí výlučne od ciel na jednu surovinu.
(410)
Viaceré strany tvrdili, že výrobcovia z Únie sú globálne spoločnosti vlastnené zahraničnými subjektmi a že väčšina kompozitných spoločností sú malé alebo stredné spoločnosti a v miestnom vlastníctve. Tieto MSP tvrdili, že zvýšenie ciel povedie k strate pracovných miest. Takisto CCCLA tvrdila, že dôjde k strate pracovných miest v Únii, ak používatelia budú premiestňovať v dôsledku zvýšenia ciel. Jeden používateľ takisto uviedol, že akékoľvek premiestnenie používateľov povedie aj k zníženiu predaja pre výrobné odvetvie Únie.
(411)
Komisia nerobí rozdiely medzi nijakými pracovnými miestami v Únii, bez ohľadu na vlastníctvo a veľkosť spoločnosti. V tejto súvislosti Komisia tiež odkazuje na odôvodnenia 400 a 403. Navyše, Komisia považuje tvrdenia o premiestnení, prípadnej strate pracovných miest a nižšom predaji pre výrobné odvetvie Únie za špekulatívne a nepodložené.
(412)
Niektoré strany uviedli, že výrobky sa v súčasnosti vyrábajú v Únii pre globálny trh v rámci hospodárskej súťaže s tretími krajinami. Jeden používateľ uviedol, že môže príslušný výrobok dovážať v colnom režime aktívneho zušľachťovacieho styku bez platenia antidumpingových ciel, pokiaľ sa hotový výrobok, ktorý používateľ vyrobil, vyváža mimo Únie. Výsledkom je, že tento používateľ môže ponúkať svojim zákazníkom mimo Únie konkurencieschopnejšie ceny ako zákazníkom v Únii.
(413)
Používatelia môžu príslušný výrobok dovážať v colnom režime aktívneho zušľachťovacieho styku bez platenia antidumpingových ciel, pokiaľ sa hotový výrobok, ktorý používateľ vyrobil, vyváža mimo Únie. Toto však nemení závery Komisie v tomto prešetrovaní.
3.4. Nedostatočná ponuka
(414)
Jeden používateľ uviedol, že výrobné odvetvie Únie nie je v stave úplne uspokojiť dopyt v Únii predovšetkým s ohľadom na určité druhy veľkých objednávok na mieru šitých výrobkov zo skleneného vlákna. Navyše, tento používateľ uvádza, že najpravdepodobnejšie z dôvodu obmedzenej výrobnej kapacity Únie nie je nijaký výrobca z Únie ochotný venovať veľkú časť svojej kapacity dodávkam jedinému zákazníkovi. Ďalší používateľ uviedol, že nejestvuje nijaká nadmerná ponuka sklenenej striže a že vylúčenie dovozu z ČĽR na trh Únie by viedlo, najmä vzhľadom na rast dopytu, na trhu Únie k výrazným problémom s dodávkami. Vláda ČĽR cituje výrobcu Únie 3B, že v tomto odvetví nepribudla od roku 2002 nijaká nová kapacita tavenia a že na uspokojenie potrieb trhu, najmä v Európe, je potrebná dodatočná výrobná kapacita vo výške 200 000 ton.
(415)
V tejto súvislosti treba predovšetkým uviesť, že účelom antisubvenčných opatrení nie je odstrániť dovoz, ale napraviť nespravodlivé obchodné postupy, ktoré majú vplyv spôsobujúci ujmu na výrobné odvetvie Únie, a znovuobnoviť na trhu EÚ stav efektívnej hospodárskej súťaže. Opatrenia nie sú navrhované tak, aby pre vyvážajúcich výrobcov z ČĽR uzavreli trh Únie, aj keby títo ponúkali za ceny nespôsobujúce ujmu. Preto budú naďalej môcť dovážať sklenenú striž, ako aj ďalšie výrobky zo skleneného vlákna z ČĽR na trh Únie.
(416)
Pokiaľ ide o schopnosť výrobného odvetvia Únie reagovať na prípadný nedostatok sklenenej striže, súčasná úroveň využitia kapacít výrobného odvetvia Únie poskytuje priestor pre dodatočnú výrobu výrobného odvetvia Únie.
(417)
Sklenená striž, rovnako ako všetky ostatné druhy príslušného výrobku, by tiež mohli byť dovážané do Únie z tretích krajín, napríklad z Malajzie.
(418)
Čínski výrobcova výrobkov zo skleneného vlákna zriaďujú závody v tesnejšej blízkosti Únie (v Egypte a Bahrajne) ako základ pre dodávky na trh Únie.
(419)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je možné dospieť k záveru, že prípadný nedostatok sklenenej striže možno riešiť zintenzívneným využitím kapacít výrobného odvetvia Únie, dovozom z ostatných zdrojov krajiny, ako aj pokračovaním dovozu z ČĽR za cenu nespôsobujúcu ujmu.
(420)
Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že celkový účinok uloženia kombinovaných opatrení na nadväzujúce výrobné odvetvia Únie bude obmedzený a nepreváži pozitívny účinok týchto opatrení na výrobné odvetvie Únie.
(421)
Jedno priemyselné združenie uviedlo po konečnom zverejnení, že je ťažké pochopiť, že výrobcovia z Únie majú nevyužitú kapacitu, zatiaľ čo na trhu Únie jestvuje nedostatok sklenených vlákien a ich ceny sa zvyšujú. Niektoré strany zopakovali svoje tvrdenia, že uloženie ďalších opatrení povedie k nedostatku v ponuke výrobcov z Únie.
(422)
Počas posudzovaného obdobia sa prešetrovaním nezistil nijaký nedostatok v ponuke. Pokiaľ ide o prípadné budúce nedostatky v ponuke, Komisia sa domnieva, že zvýšenie ciel nebráni dovozu do Únie z ČĽR a z tretích krajín, ako sa uvádza vyššie.
4. Záver o záujme Únie
(423)
Na základe uvedených skutočností sa očakáva, že uloženie kombinovaných opatrení by poskytlo výrobnému odvetviu Únie príležitosť zlepšiť svoju situáciu prostredníctvom zvýšenia predajných cien a podielu na trhu. Zatiaľ čo sa môžu objaviť určité negatívne vplyvy v podobe nárastu nákladov pre niektorých používateľov, pravdepodobne ich vykompenzujú očakávané výhody pre odvetvie Únie a jeho dodávateľov.
(424)
Preto sa dospelo k záveru, že v konečnom dôsledku neexistujú nijaké presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR.
(425)
Viaceré strany tvrdili po zverejnení konečného rozhodnutia, že navrhované opatrenia sú podhodnotené. Tvrdia, že pre Komisiu je dôveryhodnejšie tvrdenie od malej skupiny výrobcov sklenených vlákien ako nesúhlas oveľa početnejšej, ale roztrieštenej skupiny najmä malých a stredných subdodávateľov, ktorí nemajú reálnu možnosť reagovať s rovnakou váhou.
(426)
Tieto tvrdenia sa zamietli, pričom užívatelia dostali rozsiahle možnosti, aby sa prihlásili počas prešetrovania. Mnohí z nich tak spravili a ich údaje boli dôkladne preskúmané a zohľadnené. Počas prešetrovania mala každá zainteresovaná strana takú istú dôležitosť.
G. DEFINITÍVNE ANTIDUMPINGOVÉ A ANTISUBVENČNÉ OPATRENIA
(427)
Na základe záverov, ku ktorým Komisia dospela ohľadom dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, mali by sa uložiť konečné opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový a subvencovaný dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
1. Úroveň odstránenia ujmy
(428)
Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(429)
Ujma by bola odstránená v prípade, že výrobné odvetvie Únie by bolo v stave pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez dumpingového dovozu. Podobne ako pri pôvodnom prešetrovaní sa použil cieľový zisk vo výške 5 %.
(430)
APFE žiadalo o cieľový zisk vo výške 10 % - 12 %. APFE tvrdilo, že cieľový zisk pre túto analýzu by mal zohľadniť potrebu vysoko kapitálovo náročného odvetvia dosiahnuť uspokojivú návratnosť investovaného kapitálu podľa očakávaní investorov. APFE takisto odkazuje na správu Stern Business School na New York University, v ktorej sa vypočítavajú vážené priemerné kapitálové náklady (ďalej len „WACC“) spájajúce náklady na vlastný kapitál s nákladmi zadlženia pre rôzne priemyselné odvetvia (43). Správa vypočítava priemerné WACC pre odvetvie sklenených vlákien medzi 8,3 % a 8,4 %. AFPE okrem toho odkazuje na zisk 8,3 % použitý vo veci čínskeho solárneho skla (44). Ďalej tvrdia, že vzhľadom na to, že sadzba na financovanie kapitálových a dlhových nákladov je v Únii o niečo vyššia ako v USA, rozpätie sadzby pre Úniu by bolo o niečo vyššie: od 10 % do 12 %.
(431)
Skutočný zisk dosiahnutý počas posudzovaného obdobia nemožno použiť vzhľadom na to, že ešte stále existujú napriek súčasným clám, ktoré sú v platnosti, značné objemy dumpingového dovozu pochádzajúceho z ČĽR.
(432)
Vo veci solárneho skla z ČĽR sa použila úroveň 8,3 % ako cieľový zisk, pretože išlo o priemerný zisk, ktorý dosiahli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky v roku 2010, keď bol dovoz príslušného výrobku ešte nízky, a teda nemohol narušiť normálne podmienky hospodárskej súťaže (t. j. zisk neovplyvnený dumpingovým dovozom).
(433)
Hoci je nesporné, že výrobné odvetvie Únie je veľmi kapitálovo náročné odvetvie, APFE nebolo v stave preukázať, že cieľový zisk založený na výpočte WACC správy Stern Business School obstál v príslušnej skúške. Tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(434)
APFE tvrdilo po konečnom zverejnení, že zistenia týkajúce sa cieľového zisku by sa mali prehodnotiť vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie je v stave dosiahnuť úroveň zisku vyššiu ako 5 % pri druhoch výrobkov ako napríklad WUCS pre netkané textílie a WUCS pre sadru, kde výrobcovia z Únie môžu spravodlivo súťažiť s dovozom z tretích krajín a kde nie sú vystavení agresívnemu predaju pod cenu dumpingových a subvencovaných čínskych výrobkov zo skleneného vlákna.
(435)
V predchádzajúcom prešetrovaní sa použil cieľový zisk vo výške 5 %. Keďže neboli predložené žiadne podložené tvrdenia ohľadom zmenených podmienok na trhu odôvodňujúce vyšší cieľový zisk, zostal uvedený cieľový zisk.
(436)
WUCS, podobne ako všetky ostatné druhy príslušného výrobku, sa používajú ako spevňovací materiál, majú obmedzenú trvanlivosť a vyššie náklady na dopravu kvôli hmotnosti v dôsledku obsahu vody (pozri odôvodnenie 63). WUCS sa dovážajú do Únie v omnoho menších množstvách ako iné výrobky zo skleneného vlákna. Ziskové rozpätie tohto jediného druhu výrobku preto nie je reprezentatívne pre príslušný výrobok.
(437)
Komisia potom určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov z ČĽR zaradených do vzorky s váženou priemernou cenou nespôsobujúcou ujmu podobného výrobku predávaného výrobcami z Únie zaradenými do vzorky na trhu Únie počas obdobia prešetrovania. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.
(438)
Po konečnom zverejnení jeden z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že existovali určité nepresnosti týkajúce sa hodnôt CIF troch kontrolných čísiel výrobku.
(439)
Komisia upravila po overení príslušné hodnoty CIF, čo viedlo k malej zmene v rozpätí podhodnotenia a predaja pod cenu pre tohto vyvážajúceho výrobcu.
(440)
Výsledkom sú tieto stanovené úrovne postačujúce na odstránenie ujmy:
Spoločnosť
Úroveň odstránenia ujmy
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
26,1 %
(441)
Jeden používateľ tvrdil, že všetky skutočnosti ostali nezmenené, a preto jediná možnosť, ako Komisia môže dospieť k záveru, že ujma, ktorú údajne spôsobil dovoz z ČĽR, sa zhoršila, spočíva v tom, že Komisia by oproti pôvodnému prešetrovaniu použila odlišnú metodiku pri výpočte rozpätia ujmy.
(442)
Fakty nezostali tie isté. Podľa metodiky pôvodného prešetrovania vedie výpočet súčasného rozpätia ujmy vzhľadom na zmeny v podkladových údajoch, ako sú náklady, ceny a straty, k inému výsledku.
(443)
Jeden vyvážajúci výrobca po konečnom zverejnení položil otázku, aká zmena okolností odôvodňovala výpočet rozpätia ujmy založený na kontrolnom čísle výrobku na rozdiel od jednoduchého priemeru vzájomným porovnaním cien, ako sa použil v pôvodnom prešetrovaní.
(444)
Komisia sa domnieva, že základná metodika súčasného prešetrovania je taká istá ako v predchádzajúcom prešetrovaní. Výber vzorky sa uplatňoval a každé porovnanie sa uskutočnilo na rovnakom základe. Výpočet rozpätia ujmy založený na kontrolnom čísle výrobku umožnil detailnejšie a presnejšie výpočty; nemožno to však považovať za zmenu metodiky.
(445)
Ten istý vyvážajúci výrobca takisto uviedol, že rohože zo sklenenej striže vyrobené zo skleneného vlákna tvoria súčasť príslušného výrobku, avšak výpočet rozpätia ujmy neodráža kontrolné číslo výrobku pre rohože zo sklenenej striže. Vyvážajúci výrobca položil otázku, či i) výrobcovia z Únie už nevyrábajú tieto rohože zo sklenenej striže a ii) prečo v minulosti Komisia nemala zrejme nijaké ťažkosti pri hľadaní náhrady za hlavný typ výrobku na účely výpočtu rozpätia ujmy, aj keď nejestvovala presná zhoda na základe kontrolného čísla výrobku.
(446)
Príslušný výrobok vskutku zahŕňa rohože zo sklenenej striže a niektorí výrobcovia v Únii (niektoré ich subjekty) vyrábajú tieto rohože. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vyrábali počas OP druhy rohoží, ktoré neboli dovezené z ČĽR. Celkovo však spárovanie KČV bolo vysoké, a preto nebolo potrebné uchýliť sa k akýmkoľvek náhradám.
(447)
Tento vyvážajúci výrobca navyše položil otázku, i) prečo bola potrebná úprava úrovne obchodu a komu výrobcovia z Únie skutočne predávali svoje výrobky a ii) prečo neboli pre čínsky predaj vo výpočte rozpätia ujmy zohľadnené náklady EÚ na dopravu do skladu a na skladovanie.
(448)
Predaj výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa uskutočňuje prevažne priamo koncovým používateľom. U čínskych vývozcov zaradených do vzorky tomu tak nebolo. Predávali viac prostredníctvom distribútorov alebo iných sprostredkovateľských predajných kanálov. Preto sa Komisia domnievala, že ceny budú lepšie porovnateľné, keď prevedie všetky predaje na úroveň predaja konečným spotrebiteľom. Výpočet podhodnotenia berie podľa štandardnej metodiky do úvahy náklady po dovoze, zatiaľ čo rozpätie ujmy sa opiera o hodnotu CIF čínskeho predaja na vývoz.
(449)
Vyvážajúci výrobca takisto položil otázku, prečo súčasné antidumpingové clo nie je zahrnuté do rozpätia ujmy, lebo zahrnutie tohto cla v hodnote CIF by bolo v súlade s uplatňovanou metodikou cenového podhodnotenia.
(450)
Rozpätie odstránenia ujmy, ako sa uvádza v tomto nariadení, odráža celkové rozpätie potrebné na odstránenie ujmy. Ak by sa jestvujúce antidumpingové rozpätie zahrnulo do rozpätia odstránenia ujmy, potom by sa dospelo len k čiastočnému rozpätiu odstránenia ujmy.
(451)
Navrhovateľ tvrdil po konečnom zverejnení, že vzhľadom na skutočnosť, že o Jiangsu Changhai Group sa zistilo, že nespolupracuje pri prešetrovaní v plnej miere (pozri oddiel C. 2.1), informácie týkajúce sa vývoznej ceny Jiangsu Changhai Group boli nespoľahlivé, a preto by nemali byť použité pri výpočte rozpätia ujmy. Navrhovateľ tvrdil, že vývozná cena skupiny môže byť nesprávna v prípade, že sa stanoví na základe výrobných nákladov spoločnosti, ktoré nebolo možné riadne overiť, pretože spoločnosť počas prešetrovania plne nespolupracovala. Vývozná cena skupiny by mala byť skôr stanovená na základe dostupných skutočností podľa článku 18 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia a článku 28 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia.
(452)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 92, príslušný výrobok nebol vyvezený v rámci skupiny spoločnosťou, ktorá poskytla zavádzajúce informácie, ale len spoločnosťou OCH. Táto však počas oboch prešetrovaní v plnej miere spolupracovala s Komisiou a poskytla jej spoľahlivé informácie o vývoznej cene skupiny (napr. poskytla faktúry a tieto boli overené Komisiou na mieste). Komisia preto nemá žiadny dôvod spochybňovať vývoznú cenu skupiny. Výpočet rozpätia ujmy sa uskutočnil na základe skutočnej overenej vývoznej ceny - vzhľadom na predajné faktúry - bez ohľadu na to, ako sa stanovila, a či bola založená na akýchkoľvek výrobných nákladoch spoločnosti. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamietlo.
2. Konečné opatrenia
(453)
Antisubvenčné prešetrovanie obmedzené na ujmu sa vykonalo súčasne s preskúmaním antidumpingových opatrení. Vzhľadom na používanie pravidla nižšieho cla a vzhľadom na skutočnosť, že konečné subvenčné rozpätia sú nižšie ako úroveň odstránenia ujmy, by Komisia mala v súlade s článkom 15 základného antisubvenčného nariadenia uložiť konečné vyrovnávacie clo na úrovni stanovených konečných subvenčných rozpätí a následne uložiť konečné antidumpingové clo až do relevantnej úrovne odstránenia ujmy.
(454)
Na základe tejto metodiky a skutkových okolností prejednávanej veci, najmä na základe skutočnosti, že tieto opatrenia sú obmedzené rozpätím ujmy, Komisia sa domnieva, že v tejto veci nevyvstáva otázka „dvojitého započítania“.
(455)
Vzhľadom na vysokú mieru spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov bolo clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ stanovené na úrovni najvyššieho cla, ktoré sa má uložiť spoločnostiam, ktoré boli zaradené do vzorky alebo ktoré spolupracovali pri prešetrovaniach. Clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ bude platiť pre tie spoločnosti, ktoré pri prešetrovaniach nespolupracovali.
(456)
Pre ostatných spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky, ktorí sú uvedení v prílohe I, sa sadzba konečného cla stanovuje vo výške váženého priemeru sadzieb stanovených pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo vzorke s výnimkou skupiny, do ktorej patrí vyvážajúci výrobca podľa ustanovenia článku 28 ods. 1
(457)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil po konečnom zverejnení, že spĺňa podmienky pre individuálne zaobchádzanie podľa článku 9 ods. 5 základného antidumpingového nariadenia, a žiadal výpočet individuálneho dumpingového rozpätia.
(458)
Vzhľadom na to, že čiastočné predbežné preskúmanie je obmedzené na ujmu, dumpingové rozpätia, ako boli stanovené v predchádzajúcom antidumpingovom prešetrovaní, zostávajú nezmenené. Žiadosť o individuálne dumpingové rozpätie bola preto zamietnutá.
(459)
Na základe uvedených skutočností sú sadzby ciel, ktoré sa budú ukladať, stanovené takto:
Čínsky vývozca
Dumpingové rozpätie (stanovené v pôvodnom prešetrovaní)
Subvenčné rozpätie
Úroveň odstránenia ujmy
Vyrovnávacie clo
Antidumpingové clo
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Colné sadzby všetkých ostatných spoločností
10,3 %
19,9 %
(460)
Sadzba antidumpingového a antisubvenčného cla pre spoločnosť uvedenú v tomto nariadení sa stanovila na základe zistení súčasných prešetrovaní. Preto odráža situáciu zistenú počas týchto prešetrovaní, pokiaľ ide o dotknutú spoločnosť. Táto colná sadzba (na rozdiel od cla uplatňovaného v celej krajine vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda uplatňuje výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v dotknutej krajine a vyrábaných uvedenou spoločnosťou. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nevzťahujú; tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(461)
Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb, ak sa neskôr zmení názov jej subjektu. Táto žiadosť musí byť predložená Komisii (45). Musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(462)
S cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingového cla by sa výška cla pre všetky ostatné spoločnosti mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
3. Podnik
(463)
Jeden čínsky vyvážajúci výrobca ponúkol cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia a článkom 13 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia. Cenový záväzok obsahoval minimálne dovozné ceny (ďalej len „MDC“) pre niekoľko hlavných druhov a poddruhov výrobku patriacich do vymedzenia príslušného výrobku.
(464)
Komisia sa domnieva, že príslušný výrobok pozostáva z mnohých poddruhov a tried, ktorých ceny sa líšia až o 700 %. Preto existuje vysoké riziko krížovej kompenzácie. V rámci jedného druhu výrobku môžu mať ceny v závislosti od poddruhu výrobku rozpätie až do 550 %. Okrem toho rôzne MDC, ako navrhuje čínsky vyvážajúci výrobca, boli výrazne pod úrovňou ceny nespôsobujúcej ujmu, a preto by neodstránili ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(465)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti by pre colné správy nebolo možné rozoznať špecifikáciu bez individuálnej analýzy každej dovoznej transakcie s cieľom určiť MDC skupiny, do ktorej by patril výrobok, čím by sa monitorovanie stalo veľmi náročné, ak nie neuskutočniteľné.
(466)
Spoločnosť okrem toho vyváža do Únie aj iné výrobky, na ktoré sa nevzťahujú opatrenia. Preto existuje riziko náhrady, ak tieto výrobky sa predávajú tým istým zákazníkom. Niektorými zo zákazníkov v Únii sú prepojené spoločnosti, ktoré obchodujú aj s inými prepojenými spoločnosťami z krajín mimo Únie. Tieto komplexné obchodné a podnikateľské vzťahy vytvárajú ďalšie potenciálne riziko krížovej kompenzácie.
(467)
Na základe uvedených skutočností bola ponuka dotknutého podniku zamietnutá.
(468)
Výbor zriadený podľa článku 15 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia nepredložil nijaké stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Ukladá sa konečné antidumpingové clo na dovoz striže zo skleneného vlákna s dĺžkou nie väčšou ako 50 mm; prameňov zo sklenených vlákien s výnimkou prameňov zo skleneného vlákna, ktoré sú ošetrené poťahovaním a impregnáciou a majú stratu žiarom viac ako 3 % (ako je stanovené v norme ISO 1887) a rohoží vyrobených zo skleneného vlákna okrem rohoží zo sklenenej vlny, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrábajú ďalej uvedené spoločnosti, takáto:
Spoločnosť
Konečná sadzba vyrovnávacieho cla (v %)
Doplnkový kód TARIC
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I
10,2
Všetky ostatné spoločnosti
10,3
A999
3. Uplatňovanie individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných sadzieb.
Článok 2
Článok 1 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 248/2011 sa týmto nahrádza takto:
1.
Ukladá sa konečné antidumpingové clo na dovoz striže zo skleneného vlákna s dĺžkou nie väčšou ako 50 mm; prameňov zo sklenených vlákien s výnimkou prameňov zo skleneného vlákna, ktoré sú ošetrené poťahovaním a impregnáciou a majú stratu žiarom viac ako 3 % (ako je stanovené v norme ISO 1887) a rohoží vyrobených zo skleneného vlákna okrem rohoží zo sklenenej vlny, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2.
Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Konečná sadzba antidumpingového cla (v %)
Doplnkový kód TARIC
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Ostatné spolupracujúce spoločnosti uvedené v prílohe I
15,9
Všetky ostatné spoločnosti
19,9
A999
3.
Uplatňovanie individuálnych antidumpingových colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
4.
Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných sadzieb.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Bruseli 16. decembra 2014