ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 445/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.
(2)
Ve sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, schváleném Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (3) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (4), se stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie v oblasti kultury. Tyto činnosti by měly podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci strategie pro růst a zaměstnanost a kulturu jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(3)
Úmluva Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž je Unie smluvní stranou, si klade za cíl chránit a podporovat kulturní rozmanitost, stimulovat interkulturalitu a zvyšovat povědomí o hodnotě kulturní rozmanitosti na místní, národní i mezinárodní úrovni.
(4)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (5) byla zavedena akce na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019.
(5)
Z hodnocení Evropských hlavních měst kultury, jakož i z veřejné konzultace o budoucnosti této akce po roce 2019 vyplynulo, že se postupně stala jednou z nejambicióznějších kulturních iniciativ v Evropě a patří k těm, které evropští občané nejvíce oceňují. Pro období 2020-2033 by tedy měla být zavedena nová akce.
(6)
Kromě původních cílů Evropských hlavních měst kultury, jimiž bylo vyzdvihnout bohatství, rozmanitost a společné rysy evropských kultur a podpořit větší vzájemné porozumění mezi evropskými občany, města, která jsou držiteli titulu Evropské hlavní město kultury (dále jen „titul“), díky využití pákového efektu titulu postupně rovněž přidala nový rozměr stimulace obecnějšího rozvoje města v souladu se svými příslušnými strategiemi a prioritami.
(7)
Cíle akce zavedené tímto rozhodnutím by měly být plně v souladu s cíli programu Kreativní Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 (6), který je zaměřen na ochranu, rozvoj a podporu evropské kulturní a jazykové rozmanitosti, podporu evropského kulturního dědictví a posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Dosažení těchto cílů by rovněž mělo napomáhat posílení pocitu příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru a podněcovat mezikulturní dialog a vzájemné porozumění.
(8)
Pro dosažení těchto cílů je důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o vytvoření vazeb mezi svými kulturními a kreativními odvětvími na jedné straně a odvětvími, jako je vzdělávání, výzkum, životní prostředí, rozvoj měst nebo kulturní cestovní ruch, na straně druhé. Minulé zkušenosti zejména ukázaly, že Evropská hlavní města kultury mají potenciál podnítit místní rozvoj a kulturní cestovní ruch, jak zdůrazňuje Komise ve sdělení ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v závěrech ze dne 12. října 2010 a Evropský parlament potvrdil v usnesení ze dne 27. září 2011 (7).
(9)
Je rovněž důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o prosazování sociálního začlenění a rovných příležitostí a učinila vše pro to, aby byly všechny složky občanské společnosti v co nejširší možné míře zapojeny do přípravy a realizace kulturního programu se zvláštní pozorností zaměřenou na mladé lidi a marginalizované a znevýhodněné skupiny.
(10)
Z hodnocení a veřejné konzultace rovněž přesvědčivě vyplynulo, že jsou-li Evropská hlavní města kultury pečlivě naplánována, mají řadu potenciálních výhod. V prvé řadě zůstávají kulturní iniciativou, nicméně mohou mít i významné sociální a hospodářské přínosy, zejména pokud jsou začleněny do strategie dlouhodobého rozvoje kultury pro dotčené město.
(11)
Akce „Evropská hlavní města kultury“ je rovněž velkou výzvou. Připravit program kulturních činností na celý rok je náročné a některá města držící titul dokázala potenciálu využít úspěšněji než jiná. Z toho důvodu by tato akce měla být posílena tak, aby pomáhala městům co nejvíce titulu využít.
(12)
Titul by nadále měl být vyhrazen městům, nehledě na jejich velikost, avšak ve snaze oslovit širší veřejnost a zvýšit účinek akce by dotčená města rovněž měla nadále mít možnost zapojit i okolní oblast.
(13)
Základem pro udělení titulu by i nadále měl být zvlášť vytvořený kulturní program, který by měl mít výrazný evropský rozměr. Tento kulturní program by měl být rovněž součástí dlouhodobé strategie s udržitelným dopadem na místní hospodářský, kulturní a společenský rozvoj.
(14)
Ukázalo se, že dvoufázové výběrové řízení na základě chronologického seznamu členských států, zajišťované porotou složenou z nezávislých odborníků, je spravedlivé a transparentní. Městům zařazeným do užšího výběru umožnilo doplnit přihlášky na základě odborných stanovisek, která obdržela od uvedené poroty, a zajistilo rovnoměrné rozložení titulů mezi všechny členské státy. Obměna odborníků by dále měla probíhat postupně, aby byla zajištěna kontinuita akce Evropská města kultury a předešlo se ztrátě zkušeností a know-how, k níž by došlo, pokud by všichni odborníci byli nahrazeni současně.
(15)
Odborné znalosti jednotlivých členských států by měly zůstat zajištěny tím, že by příslušné členské státy měly mít možnost jmenovat do poroty provádějící výběr a monitorování až dva poradce.
16)
Měla by být jednoznačněji stanovena kritéria pro výběr, aby kandidátským městům poskytovala přesnější vodítko, pokud jde o cíle a požadavky, které musí pro získání titulu splnit. Uvedená kritéria by měla být také snadněji měřitelná, aby se o ně porota mohla při výběru a monitorování měst opírat. V této souvislosti by se měla zvláštní pozornost zaměřit zejména na plány pro následné činnosti, jež kandidátská města připravila jako součást dlouhodobé strategie v oblasti kulturní politiky a jež mohou mít udržitelný kulturní, hospodářský a společenský dopad.
(17)
Kandidátská města by měla případně prozkoumat, zda je možné využít finanční podporu z programů a fondů Unie.
(18)
Přípravná fáze mezi jmenováním města a vlastním rokem titulu má zásadní význam pro úspěch akce „Evropská hlavní města kultury“. Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda v tom, že doprovodná opatření zavedená rozhodnutím č. 1622/2006/ES byla pro dotčená města velmi užitečná. Na uvedených opatřeních by se mělo dále pracovat, zejména prostřednictvím častějších setkání za účelem monitorování a návštěv měst ze strany odborníků působících v porotě a prostřednictvím ještě intenzivnější výměny zkušeností mezi městy, jež jsou bývalými, současnými a budoucími držiteli titulu, i kandidátskými městy. Jmenovaná města by mohla rovněž navazovat další vztahy s jinými městy, jež jsou držiteli titulu.
(19)
Cena Meliny Mercouriové zřízená rozhodnutím č. 1622/2006/ES získala velkou symbolickou hodnotu, jež značně přesahuje skutečnou výši ceny udělované Komisí. Ve snaze zajistit, aby jmenovaná města plnila své závazky, by však podmínky pro vyplacení peněžité ceny měly být zpřísněny a vyjasněny.
(20)
Je důležité, aby dotčená města ve všech svých komunikačních materiálech jasně uváděla, že akce zavedená tímto rozhodnutím je akcí Unie.
(21)
Hodnocení bývalých evropských hlavních měst kultury, která provedla Komise na základě údajů shromážděných na místní úrovni, nemohou poskytnout primární údaje o vlivu titulu. Klíčovou úlohu v procesu hodnocení by proto měla hrát sama města.
(22)
V minulosti získané zkušenosti ukázaly, že účast kandidátských zemí může těmto zemím pomoci přiblížit se Unii zdůrazněním společných aspektů evropských kultur. Akce zavedená tímto rozhodnutím by proto měla být po roce 2019 otevřena účasti kandidátských zemí a potenciálních kandidátů.
(23)
V období upraveném tímto rozhodnutím, tedy v letech 2020 až 2033, by však z důvodu spravedlivého přístupu k městům v členských státech mělo být městům z kandidátských zemí a potenciálních kandidátů umožněno zúčastnit se pouze jedné soutěže o titul. Obdobně z důvodů spravedlnosti vůči členským státům by každá kandidátská země nebo každý potenciální kandidát měli mít možnost stát se v uvedeném období držitelem titulu pouze jednou.
(24)
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES by mělo být zrušeno. Jeho ustanovení by se však měla nadále použít pro všechna města, která již byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování až do roku 2019.
(25)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zajistit a podporovat rozmanitost kultur v Evropě, zdůraznit jimi sdílené společné rysy a podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, zejména z důvodu potřeby společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro výběr a monitorování a důkladné koordinace mezi členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a očekávaných účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení akce
Pro roky 2020 až 2033 se zavádí akce Unie nazvaná „Evropská hlavní města kultury“ (dále jen „akce“).
Článek 2
Cíle
1. Obecné cíle akce jsou tyto:
a)
zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, vyzdvihnout jejich společné rysy a posílit u občanů pocit příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru;
b)
podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst v souladu s jejich příslušnými strategiemi a prioritami.
2. Specifické cíle akce jsou tyto:
a)
zvětšit rozsah, rozmanitost a evropský rozměr kulturní nabídky ve městech, mimo jiné prostřednictvím nadnárodní spolupráce;
b)
rozšiřovat přístup ke kultuře a účast na ní;
c)
posilovat možnosti odvětví kultury a jeho vazby na jiná odvětví;
d)
prostřednictvím kultury pozdvihnout mezinárodní profil měst.
Článek 3
Přístup k akci
1. O titul se mohou ucházet města, přičemž mohou zapojit i své okolní oblasti.
2. Počet měst, jež jsou držiteli titulu pro daný rok (dále jen „rok platnosti titulu“), nepřekročí tři.
Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v odstavci 5.
3. Města v členských státech mají nárok stát se držiteli titulu na dobu jednoho roku v souladu s pořadím členských států, jež je uvedeno v časovém rozvrhu.
4. V rámci otevřeného výběrového řízení organizovaného každé tři roky podle časového rozvrhu se o titul na dobu jednoho roku mohou ucházet města v kandidátských zemích a v potenciálních kandidátech, kteří se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek uvedené v čl. 10 odst. 2 účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury.
Města v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech se mohou během období let 2020 až 2033 účastnit pouze jednoho výběrového řízení.
Každá kandidátská země nebo potenciální kandidát se mohou během období let 2020 až 2033 stát držitelem titulu pouze jednou.
5. Přistoupí-li země k Unii po 4. květnu 2014, avšak před 1. lednem 2027, má nárok získat titul podle pravidel a postupů platných pro členské státy sedm let po svém přistoupení. Časový rozvrh se odpovídajícím způsobem aktualizuje. Přistoupí-li země k Unii k 1. lednu 2027 nebo později, nemá nárok účastnit se akce jakožto členský stát.
Nicméně v letech, kdy jsou podle časového rozvrhu držiteli titulu již tři města, mají města v zemích uvedených v prvním pododstavci nárok získat titul až v nejbližším volném roce v časovém rozvrhu, a to podle pořadí přistoupení těchto zemí.
Jestliže se některé město ze země uvedené v prvním pododstavci již účastnilo výběrového řízení za kandidátskou zemi či potenciálního kandidáta, nemůže se účastnit žádného následujícího řízení za členské státy. Pokud některé město z takové země již bylo v období let 2020 až 2033 jmenováno držitelem titulu v souladu s odstavcem 4, nemá tato země po svém přistoupení nárok organizovat v tomto období výběrové řízení jako členský stát.
Přistoupí-li k Unii ke stejnému dni více než jedna země a neexistuje-li pro tyto země shoda ohledně pořadí jejich účasti v akci, uspořádá Rada losování.
Článek 4
Přihláška
1. Komise vypracuje společný formulář přihlášky na základě kritérií uvedených v článku 5, který budou používat všechna kandidátská města.
Pokud kandidátské město zapojuje svoji okolní oblast, podává se přihláška jménem tohoto města.
2. Každá přihláška vychází z kulturního programu výrazného evropského rozměru.
Kulturní program zahrnuje rok platnosti titulu a je zvlášť vytvořen pro tento titul, v souladu s kritérii stanovenými v článku 5.
Článek 5
Kritéria
Kritéria pro posuzování přihlášek (dále jen „kritéria“) se dělí do kategorií „přínos k dlouhodobé strategii“, „evropský rozměr“, „kulturní a umělecký obsah“, „schopnost akci uskutečnit“, „zapojení veřejnosti“ a „řízení“ takto:
1)
v případě kategorie „přínos k dlouhodobé strategii“ se zohledňují tyto faktory:
a)
v době podání přihlášky má kandidátské město kulturní strategii, která zahrnuje akci a obsahuje plány na zachování kulturních činností i po roce platnosti titulu;
b)
plány na posílení kapacity kulturního a kreativního odvětví, včetně rozvoje dlouhodobých vazeb mezi kulturním, hospodářským a sociálním odvětvím v kandidátském městě;
c)
předpokládané dlouhodobé kulturní, sociální a hospodářské dopady titulu na kandidátské město, včetně jeho rozvoje;
d)
plány na monitorování a posuzování dopadu získání titulu na kandidátské město a plány na šíření výsledků hodnocení;
2)
v případě kategorie „evropský rozměr“ se posuzují tyto faktory:
a)
rozsah a kvalita činností prosazujících kulturní rozmanitost Evropy, mezikulturní dialog a větší vzájemné porozumění mezi občany Evropy;
b)
rozsah a kvalita činností zdůrazňujících společné aspekty evropských kultur, dědictví a historie, jakož i evropskou integraci a aktuální evropská témata;
c)
rozsah a kvalita činností, na nichž se evropští umělci podílejí, spolupráce s aktéry nebo městy v různých zemích, popřípadě i s městy, jež jsou držiteli titulu, a nadnárodní partnerství;
d)
strategie, jak vzbudit zájem široké evropské a mezinárodní veřejnosti;
3)
v případě kategorie „kulturní a umělecký obsah“ se posuzují tyto faktory:
a)
jasná a ucelená umělecká vize a strategie týkající se kulturního programu;
b)
zapojení místních umělců a kulturních organizací do přípravy a realizace kulturního programu;
c)
rozsah a rozmanitost navrhovaných činností a jejich celková umělecká kvalita;
d)
schopnost spojit místní kulturní dědictví a tradiční formy umění s novými, inovativními a experimentálními kulturními projevy;
4)
v případě kategorie „schopnost program uskutečnit“ musí kandidátská města prokázat, že:
a)
přihláška má širokou a silnou politickou podporu a udržitelným způsobem se k ní zavázaly místní, regionální a celostátní orgány;
b)
kandidátské město má nebo bude mít odpovídající a životaschopnou infrastrukturu, aby se mohlo stát držitelem titulu;
5)
v případě kategorie „zapojení veřejnosti“ se posuzují tyto faktory:
a)
zapojení místních obyvatel a občanské společnosti do přípravy a realizace akce;
b)
vytváření nových a udržitelných příležitostí pro širokou škálu občanů, zejména pro mladé lidi, dobrovolníky a marginalizované a znevýhodněné osoby včetně menšin, které těmto občanům umožní účastnit se kulturních činností nebo se do nich zapojit, přičemž zvláštní pozornost je věnována dostupnosti těchto činností pro osoby se zdravotním postižením a starší občany;
c)
celková strategie rozvoje publika, a zejména její propojení se vzděláváním a účastí škol;
6)
v případě kategorie „řízení“ se posuzují tyto faktory:
a)
proveditelnost strategie získávání finančních zdrojů a navrhovaného rozpočtu, a to včetně případného záměru požádat o finanční podporu z programů a fondů Unie, kdy rozpočet zahrnuje přípravnou fázi, rok platnosti titulu, hodnocení a prostředky na následné činnosti a plány pro nepředvídané události;
b)
plánovaná řídící a organizační struktura pro realizaci akce, jež mimo jiné zahrnuje náležitou spolupráci mezi místními orgány a subjektem zajišťujícím organizaci, včetně uměleckého týmu;
c)
postupy jmenování generálního a uměleckého ředitele a jejich oblasti působnosti;
d)
marketingová a komunikační strategie, která je komplexní a zdůrazňuje, že akce je akcí Unie;
e)
skutečnost, že organizační struktura má pro rok platnosti titulu k dispozici zaměstnance s příslušnými dovednostmi a zkušenostmi pro plánování, řízení a organizaci kulturního programu.
Článek 6
Odborná porota
1. Zřizuje se porota složená z nezávislých odborníků (dále jen „porota“), která provádí výběr a monitorování.
2. Porotu tvoří deset odborníků jmenovaných podle odstavce 3 orgány a institucemi Unie (dále jen „evropští odborníci“).
3. Po uspořádání otevřené výzvy k vyjádření zájmu navrhne Komise užší výběr možných evropských odborníků.
Evropský parlament, Rada a Komise si z užšího výběru zvolí každý tři odborníky a jmenují je v souladu se svými příslušnými postupy.
Výbor regionů si vybere z užšího výběru jednoho odborníka a jmenuje jej v souladu se svými postupy.
Při výběru evropských odborníků usiluje každý z orgánů a institucí Unie o to, aby byla v celkovém složení poroty zajištěna doplňkovost odborností, vyváženost zeměpisného zastoupení a genderová vyváženost.
4. Pro výběr a monitorování města z členského státu je dotyčný členský stát oprávněn jmenovat do poroty navíc k evropským odborníkům až dva odborníky v souladu s vlastními postupy a v konzultaci s Komisí.
5. Všichni odborníci musí být:
a)
občané Unie;
b)
nezávislí a
c)
odborníci s bohatými zkušenostmi a odbornou kvalifikací:
i)
v odvětví kultury,
ii)
v oblasti kulturního rozvoje měst nebo
iii)
v souvislosti s organizací projektu „Evropské hlavní město kultury“ nebo mezinárodní kulturní akce podobného rozměru a rozsahu;
d)
schopni věnovat práci v porotě příslušný počet pracovních dnů v roce.
6. Porota určí svého předsedu.
7. Evropští odborníci jsou jmenováni na dobu tří let.
Bez ohledu na první pododstavec jmenuje Evropský parlament při prvním ustavení poroty odborníky na dobu tří let, Komise na dobu dvou let a Rada a Výbor regionů na dobu jednoho roku.
8. Všichni odborníci ohlásí jakýkoli existující nebo možný střet zájmů ve vztahu ke konkrétnímu kandidátskému městu. V případě takového ohlášení nebo v případě, že takový střet zájmů vyjde najevo, dotčený odborník odstoupí a příslušný orgán nebo instituce Unie nebo členský stát tohoto odborníka na zbývající část funkčního období v souladu s příslušným postupem nahradí.
Článek 7
Podávání přihlášek v členských státech
1. Každý členský stát odpovídá za organizaci výběrového řízení mezi svými městy v souladu s časovým rozvrhem.
2. Výzvu k podávání přihlášek zveřejní dotčené členské státy alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, zveřejní výzvu co nejdříve po 4. květnu 2014.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek kandidátskými městy v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Dotčené členské státy oznámí přihlášky Komisi.
Článek 8
Předběžný výběr v členských státech
1. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o předběžném výběru s kandidátskými městy nejpozději pět let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
3. Porota zprávu o předběžném výběru předloží dotčeným členským státům a Komisi.
4. Každý dotčený členský stát formálně schválí užší výběr na základě zprávy poroty.
Článek 9
Výběr v členských státech
1. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je dotčeným členským státům, které je pak předají Komisi.
2. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby mohou dotčené členské státy po konzultaci s Komisí uvedenou devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
3. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
4. Porota vypracuje zprávu o výběru přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města v daném členském státě.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota zprávu o výběru předloží dotčenému členskému státu a Komisi.
5. Bez ohledu na odstavec 4 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria.
Článek 10
Předběžný výběr a výběr v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech
1. Za organizaci výběrového řízení mezi městy v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech odpovídá Komise.
2. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie výzvu k podávání přihlášek alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Předběžný výběr měst provede porota nejméně pět let před rokem platnosti titulu, a to na základě jejich přihlášek. S kandidátskými městy se neorganizují žádné schůze.
Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
Porota předloží zprávu o předběžném výběru Komisi.
4. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je Komisi.
Komise svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby může Komise tuto devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
5. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
6. Porota vypracuje zprávu o výběru týkající se přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města z jedné kandidátské země nebo potenciálního kandidáta.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota předloží zprávu o výběru Komisi.
7. Bez ohledu na odstavec 6 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria
Článek 11
Jmenování
1. Každý dotčený členský stát jmenuje jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě poroty o výběru a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. V případě kandidátských zemí a potenciálních kandidátů jmenuje Komise v příslušných letech jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě o výběru vypracované porotou a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
3. Ke jmenováním podle odstavců 1 a 2 je přiloženo odůvodnění vycházející ze zpráv vypracovaných porotou.
4. Pokud město zahrnuje i okolní oblast, týká se jmenování města.
5. Do dvou měsíců od oznámení jmenování Komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie seznam měst jmenovaných evropskými hlavními městy kultury.
Článek 12
Spolupráce mezi jmenovanými městy
Města jmenovaná na tentýž rok usilují o to, aby mezi jejich kulturními programy existovaly vazby, přičemž tuto spolupráci lze zohlednit v rámci monitorování stanoveného v článku 13.
Článek 13
Monitorování
1. Porota monitoruje přípravu jmenovaných měst na rok platnosti titulu a od okamžiku jmenování do začátku roku platnosti titulu jim poskytuje podporu a poradenství.
2. Za tímto účelem Komise svolá tři monitorovací zasedání, jichž se zúčastní porota a jmenovaná města, a to:
a)
tři roky před rokem platnosti titulu;
b)
osmnáct měsíců před rokem platnosti titulu a
c)
dva měsíce před rokem platnosti titulu.
Členský stát nebo kandidátská země či potenciální kandidát mohou na tyto schůze jmenovat pozorovatele.
Šest týdnů před každým monitorovacím zasedáním předloží jmenovaná města Komisi zprávu o pokroku.
Během monitorovacích zasedání porota zhodnotí přípravy a poskytne jmenovaným městům rady, které jim pomohou vypracovat vysoce kvalitní kulturní program a účinnou strategii. Porota věnuje zvláštní pozornost doporučením uvedeným ve zprávě o výběru a v předchozích zprávách o monitorování uvedených v odstavci 3.
3. Po každém monitorovacím zasedání vypracuje porota zprávu o monitorování, týkající se stavu příprav a dalších potřebných kroků.
Porota předá zprávy o monitorování Komisi, jakož i jmenovaným městům a dotčenému členskému státům nebo dotčeným kandidátským zemím či potenciálním kandidátům.
4. Kromě monitorovacích zasedání může Komise podle potřeby organizovat návštěvy poroty ve jmenovaných městech.
Článek 14
Cena
1. Komise může jmenovanému městu udělit peněžitou cenu na počest Meliny Mercouriové (dále jen „cena“), s ohledem na zdroje dostupné podle příslušného víceletého finančního rámce.
Právní a finanční aspekty ceny jsou upraveny v rámci příslušných programů Unie podporujících kulturu.
2. Peněžitá cena je vyplacena do konce března roku platnosti titulu za předpokladu, že dotčené jmenované město nadále dodržuje závazky, které učinilo při podání přihlášky, splňuje kritéria a zohledňuje doporučení obsažená ve zprávě o výběru a ve zprávách o monitorování.
Závazky učiněné při podání přihlášky se považují ze strany jmenovaného města za dodržené, pokud mezi podáním přihlášky a rokem platnosti titulu nedošlo k žádné podstatné změně v programu a ve strategii, zejména pokud:
a)
je rozpočet zachován ve výši, při níž je možné zorganizovat vysoce kvalitní kulturní program v souladu s přihláškou a kritérii;
b)
je náležitým způsobem respektována nezávislost uměleckého týmu;
c)
je v konečné verzi kulturního programu dostatečně výrazně zachován evropský rozměr;
d)
z marketingové a komunikační strategie a komunikačních materiálů, jež jmenované město používá, jasně vyplývá, že akce je akcí Unie;
e)
byly přijaty plány pro monitorování a hodnocení dopadů titulu na jmenované město.
Článek 15
Praktická opatření
Komise zejména:
a)
zajišťuje celkovou soudržnost akce;
b)
zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a porotou;
c)
s ohledem na cíle stanovené v článku 2 a kritéria stanoví v úzké spolupráci s porotou pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;
d)
poskytuje technickou podporu porotě;
e)
na svých internetových stránkách zveřejňuje veškeré zprávy poroty;
f)
zveřejňuje všechny příslušné informace a přispívá ke zviditelnění akce na evropské a mezinárodní úrovni;
g)
podporuje výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi městy, jež jsou bývalými, současnými i budoucími držiteli titulu, jakož i s kandidátskými městy, a prosazuje další šíření hodnotících zpráv měst a získaných poznatků.
Článek 16
Hodnocení
1. Každé dotčené město odpovídá za hodnocení výsledků svého roku coby evropského hlavního města kultury.
Ve snaze zajistit jednotný přístup k hodnocení vypracuje Komise pro dotčená města společné pokyny a ukazatele, založené na cílech uvedených v článku 2 a kritériích.
Dotčená města vypracují své hodnotící zprávy a předají je Komisi do 31. prosince roku následujícího po roce platnosti titulu.
Komise tyto hodnotící zprávy zveřejní na svých internetových stránkách.
2. Kromě hodnocení měst zajišťuje Komise pravidelné vypracovávání externího a nezávislého hodnocení výsledků akce.
Externí a nezávislé hodnocení se zaměří na zasazení všech bývalých evropských hlavních měst kultury do evropského kontextu, což budoucím evropským hlavním městům kultury i všem evropským městům umožní srovnávání a poskytne užitečné poučení. Uvedené hodnocení zahrnuje rovněž posouzení akce jako celku, včetně účinnosti procesů používaných při její realizaci, její dopad a možnosti pro její zlepšení.
Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů následující zprávy na základě uvedených hodnocení a spolu s nimi případně i příslušné návrhy:
a)
první průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2024;
b)
druhou průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2029;
c)
zprávu o hodnocení ex post do dne 31. prosince 2034.
Článek 17
Zrušení a přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES se zrušuje. Nadále se však použije pro města, která byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování evropskými hlavními městy kultury pro roky 2013 až 2019.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 445/2014/EÚ
zo 16. apríla 2014,
ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1622/2006/ES
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 167 ods. 5 prvú zarážku,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanoviská Výboru regiónov (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) má za cieľ čoraz užšie spojenectvo medzi národmi Európy a zveruje Únii okrem iného úlohu prispievať k rozkvetu kultúr členských štátov pri rešpektovaní ich národnej a regionálnej rozmanitosti a súčasnom zdôrazňovaní spoločného kultúrneho dedičstva. Únia v tejto súvislosti podľa potreby podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov zameranú na lepšie spoznanie a šírenie kultúry a histórie európskych národov.
(2)
V oznámení Komisie z 10. mája 2007 o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete, ktoré podporila Rada vo svojom uznesení zo 16. novembra 2007 (3) a Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. apríla 2008 (4), sa stanovujú ciele budúcich činností Únie v oblasti kultúry. Tieto činnosti by mali podporovať kultúrnu rozmanitosť a medzikultúrny dialóg, kultúru ako katalyzátor tvorivosti v súlade s rámcom pre rast a zamestnanosť a kultúru ako dôležitý prvok v medzinárodných vzťahoch Únie.
(3)
Dohovor Unesco o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, ktorý nadobudol platnosť 18. marca 2007 a ktorého je Únia zmluvnou stranou, si kladie za cieľ chrániť a podporovať kultúrnu rozmanitosť, podnecovať medzikultúrnosť a zvyšovať povedomie o hodnote kultúrnej rozmanitosti na miestnej, národnej i medzinárodnej úrovni.
(4)
Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (5) sa ustanovila činnosť na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019.
(5)
Z hodnotení Európskych hlavných miest kultúry, ako aj z verejných konzultácií o budúcnosti tejto akcie po roku 2019 vyplynulo, že sa postupne stala jednou z najambicióznejších kultúrnych iniciatív v Európe, ako aj jednou z tých, ktoré európski občania najviac oceňujú. Mala by sa preto vytvoriť nová akcia na obdobie rokov 2020 - 2033.
(6)
K pôvodným cieľom Európskych hlavných miest kultúry, ktorými bolo vyzdvihnúť bohatstvo a rozmanitosť európskych kultúr a črty týchto kultúr, ako aj podporiť lepšie vzájomné porozumenie medzi európskymi občanmi, pridali postupne mestá, ktoré sú držiteľmi titulu Európske hlavné mesto kultúry (ďalej len „titul“), prostredníctvom pákového efektu titulu nový rozmer, a to podnietenie ich všeobecnejšieho rozvoja v súlade s ich príslušnými stratégiami a prioritami.
(7)
Ciele akcie ustanovenej týmto rozhodnutím by mali byť v úplnom súlade s cieľmi programu Kreatívna Európa ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 (6) zameraného na ochranu, rozvoj a podporu európskej kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, podporu európskeho kultúrneho dedičstva a posilnenie konkurencieschopnosti európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov, najmä audiovizuálneho sektora, s cieľom podporiť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Dosahovanie týchto cieľov by malo tiež pomáhať prehlbovať pocit príslušnosti k spoločnému kultúrnemu priestoru a stimulovať medzikultúrny dialóg a vzájomné porozumenie.
(8)
V záujme dosiahnutia týchto cieľov je dôležité, aby sa mestá, ktoré sú držiteľmi titulu, snažili rozvíjať prepojenie na jednej strane medzi svojimi kultúrnymi a kreatívnymi sektormi a na strane druhej medzi sektormi, ako je vzdelávanie, výskum, životné prostredie, mestský rozvoj alebo kultúrny cestovný ruch. Skúsenosti z minulosti predovšetkým ukázali, že Európske hlavné mestá kultúry majú potenciál podnecovať miestny rozvoj a kultúrny cestovný ruch, ako sa zdôrazňuje v oznámení Komisie z 30. júna 2010 s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu - nový politický rámec pre európsky cestovný ruch, ktoré Rada uvítala vo svojich záveroch z 12. októbra 2010 a Európsky parlament podporil vo svojom uznesení z 27. septembra 2011 (7).
(9)
Tiež je dôležité, aby sa mestá, ktoré sú držiteľmi titulu, snažili podporovať sociálne začlenenie a rovnosť príležitostí a aby urobili maximum pre to, aby boli do prípravy a realizácie kultúrneho programu čo najviac zapojené všetky zložky občianskej spoločnosti s osobitným dôrazom na mladých ľudí a marginalizované a znevýhodnené skupiny.
(10)
Z hodnotení a verejných konzultácií tiež presvedčivo vyplýva, že Európske hlavné mestá kultúry majú veľa výhod, pokiaľ sa starostlivo naplánujú. Ostávajú naďalej predovšetkým kultúrnou iniciatívou, môžu však priniesť aj významné sociálne a ekonomické výhody, najmä ak sa začlenia do dlhodobej rozvojovej stratégie pre dané mesto orientovanej na kultúru.
(11)
Akcia Európske hlavné mestá kultúry je aj veľkou výzvou. Usporiadať celoročný program kultúrnych aktivít je náročné, pričom niektorým mestám, ktoré boli držiteľmi titulu, sa podarilo využiť potenciál titulu viac ako iným. Preto by sa mala táto akcia posilniť tak, aby sa darilo potenciál titulu čo najlepšie využiť všetkým mestám.
(12)
Titul by mal byť naďalej obmedzený na mestá bez ohľadu na ich veľkosť, ale v záujme oslovenia širšej verejnosti a rozšírenia vplyvu by dané mestá mali mať naďalej, rovnako ako predtým, možnosť zapojiť aj okolitú oblasť.
(13)
Udelenie titulu by sa malo naďalej zakladať na osobitne vytvorenom kultúrnom programe, ktorý by mal mať výrazný európsky rozmer. Tento kultúrny program by mal byť súčasťou dlhodobej stratégie s udržateľným vplyvom na miestny hospodársky, kultúrny a sociálny rozvoj.
(14)
Dvojfázové výberové konanie založené na chronologickom zozname členských štátov, ktoré uskutočňuje skupina nezávislých odborníkov, sa ukázalo byť spravodlivé a transparentné. Toto výberové konanie umožnilo mestám zlepšiť kvalitu ich žiadostí v období medzi predbežným a konečným výberom na základe odborných rád tejto skupiny odborníkov a zabezpečilo rovnomerné rozmiestnenie titulu v rámci všetkých členských štátov. Odborníci by sa mali nahrádzať postupne, aby sa zachovala kontinuita akcie Európske hlavné mestá kultúry a aby sa predišlo strate skúseností a know-how, ku ktorej by došlo pri súčasnom nahradení všetkých odborníkov.
(15)
Tým, že sa členským štátom umožní vymenovať najviac dvoch odborníkov za členov skupiny odborníkov vykonávajúcej postupy výberu a monitorovania, by malo byť naďalej zaručené využitie odborných poznatkov členských štátov.
(16)
Kritériá výberu by mali byť jednoznačnejšie, aby kandidátske mestá lepšie usmernili, pokiaľ ide o ciele a požiadavky, ktoré majú spĺňať, aby získali titul. Tieto kritériá by zároveň mali byť ľahšie merateľné, aby pomohli skupine odborníkov pri výbere a monitorovaní miest. V tejto súvislosti by sa mal klásť osobitný dôraz na plány kandidátskych miest zamerané na činnosti spojené s odkazom akcie do budúcnosti, ktoré sú súčasťou dlhodobej stratégie politiky v oblasti kultúry, ktorá môže viesť k udržateľnému kultúrnemu, hospodárskemu a sociálnemu vplyvu.
(17)
Kandidátske mestá by mali v náležitých prípadoch preskúmať, či môžu požiadať o využitie finančnej podpory z programov a fondov Únie.
(18)
Prípravná fáza medzi vymenovaním mesta a rokom titulu je nesmierne dôležitá pre úspech akcie Európske hlavné mestá kultúry. Zainteresované strany sa v širokej miere zhodujú, že sprievodné opatrenia zavedené rozhodnutím č. 1622/2006/ES sú pre dané mestá veľmi užitočné. Tieto opatrenia by sa mali ďalej rozvíjať, najmä prostredníctvom častejších monitorovacích stretnutí a návštev skupiny odborníkov v mestách a ešte intenzívnejšou výmenou skúseností medzi mestami, ktoré boli, sú a budú držiteľmi tohto titulu, ako aj kandidátskymi mestami. Vymenované mestá by mohli nadväzovať ďalšie vzťahy aj s inými mestami, ktoré sú držiteľmi titulu.
(19)
Cena Meliny Mercouriovej, vytvorená na základe rozhodnutia č. 1622/2006/ES, získala výraznú symbolickú hodnotu, ktorá značne presahuje skutočnú výšku ceny, ktorú Komisia udeľuje. Mali by sa však sprísniť a vyjasniť podmienky vyplácania tejto peňažnej ceny, aby sa zabezpečilo splnenie záväzkov vymenovanými mestami.
(20)
Je dôležité, aby dotknuté mestá vo všetkých svojich komunikačných materiáloch jasne uvádzali, že akcia ustanovená týmto rozhodnutím je akciou Únie.
(21)
Hodnotenia minulých Európskych hlavných miest kultúry vypracované Komisiou na základe údajov zozbieraných na miestnej úrovni, nemohli poskytnúť základné údaje o vplyve titulu. Preto by hlavnými účastníkmi hodnotiaceho procesu mali byť samotné mestá.
(22)
Skúsenosti z minulosti ukázali, že účasť kandidátskych krajín môže pomôcť pri ich zbližovaní s Úniou prostredníctvom zdôrazňovania spoločných aspektov európskych kultúr. Na akcii ustanovenej týmto rozhodnutím by sa preto po roku 2019 mali mať možnosť zúčastniť kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny.
(23)
V záujme rovnocennosti s mestami v členských štátoch by sa však mestá z kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín mali môcť v období, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, a to v rokoch 2020 až 2033, zapojiť iba do jednej súťaže o titul. Okrem toho by sa z rovnakých dôvodov rovnocennosti s členskými štátmi malo každej kandidátskej krajine alebo potenciálnej kandidátskej krajine umožniť hostiť titul iba raz počas daného obdobia.
(24)
Rozhodnutie č. 1622/2006/ES by sa malo zrušiť. Jeho ustanovenia by sa však mali naďalej uplatňovať na všetky mestá, ktoré už boli vymenované alebo ktoré sú v procese vymenovania do roku 2019.
(25)
Keďže ciele tohto rozhodnutia, a to chrániť a podporovať rozmanitosť kultúr v Európe, zdôrazňovať ich spoločné črty a posilňovať príspevok kultúry k dlhodobému rozvoju miest, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov najmä vzhľadom na potrebu spoločných, jasných a transparentných kritérií a postupov na výber a monitorovanie, ako aj na potrebu intenzívnej koordinácie medzi členskými štátmi, ale z dôvodu rozsahu a očakávaných účinkov akcie ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Ustanovenie akcie
Týmto sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 (ďalej len „akcia“).
Článok 2
Ciele
1. Akcia má tieto všeobecné ciele:
a)
chrániť a podporovať rozmanitosť kultúr v Európe a zdôrazňovať ich spoločné črty, ako aj zvyšovať medzi občanmi pocit príslušnosti k spoločnému kultúrnemu priestoru;
b)
posilňovať príspevok kultúry k dlhodobému rozvoju miest v súlade s ich príslušnými stratégiami a prioritami.
2. Akcia má tieto osobitné ciele:
a)
rozšíriť rozsah, rozmanitosť a európsky rozmer kultúrnej ponuky v mestách, a to aj prostredníctvom nadnárodnej spolupráce;
b)
rozšíriť prístup ku kultúre a účasť na nej;
c)
posilniť kapacitu kultúrneho sektora a jeho prepojenia s ostatnými sektormi;
d)
zvýšiť medzinárodnú popularitu miest prostredníctvom kultúry.
Článok 3
Prístup k akcii
1. Do súťaže o titul sa zapájajú mestá, ktoré môžu zapojiť aj svoje okolité oblasti.
2. Počet miest, ktoré sú držiteľmi titulu, nesmie v danom roku (ďalej len „rok titulu“) prevýšiť tri.
Titul sa každý rok udeľuje najviac jednému mestu v každom z dvoch členských štátov uvedených v harmonograme, ktorý sa nachádza v prílohe (ďalej len „harmonogram“), a v príslušných rokoch len jednému mestu z kandidátskej krajiny alebo potenciálnej kandidátskej krajiny alebo jednému mestu z krajiny, ktorá pristupuje k Únii za okolností uvedených v odseku 5.
3. Mestá v členských štátoch majú nárok držať titul jeden rok podľa poradia členských štátov uvedeného v harmonograme.
4. Mestá v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách, ktoré sa zúčastňujú na programe Kreatívna Európa alebo na následných programoch Únie podporujúcich kultúru ku dňu uverejnenia výzvy na predkladanie žiadostí uvedenej v článku 10 ods. 2, sa môžu uchádzať o titul na jeden rok v rámci otvorenej súťaže organizovanej každý tretí rok v súlade s harmonogramom.
Mestá v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách sa v období od roku 2020 do roku 2033 môžu zapojiť len do jednej súťaže.
Každej kandidátskej krajine alebo potenciálnej kandidátskej krajine sa povoľuje hostiť titul iba raz počas obdobia rokov 2020 až 2033.
5. Krajina, ktorá pristúpi k Únii po 4. máji 2014, ale pred 1. januárom 2027, má nárok hostiť titul sedem rokov po jej pristúpení podľa pravidiel a postupov uplatniteľných na členské štáty. Harmonogram sa zodpovedajúcim spôsobom aktualizuje. Krajina, ktorá k Únii pristúpi 1. januára 2027 alebo po 1. januári 2027, nemá nárok zúčastniť sa na akcii ako členský štát.
V rokoch, v ktorých sú podľa harmonogramu držiteľmi titulu už tri mestá, majú však mestá v krajinách uvedených v prvom pododseku nárok na držbu titulu až v ďalšom dostupnom roku v harmonograme, a to v poradí pristúpenia týchto krajín.
Ak sa mesto z krajiny uvedenej v prvom pododseku predtým zapojilo do súťaže pre kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny, nesmie sa zapojiť do žiadnej následnej súťaže pre členské štáty. V prípade, že v období rokov 2020 až 2033 mesto z takejto krajiny už bolo vymenované za držiteľa titulu v súlade s odsekom 4, táto krajina nemá po svojom pristúpení nárok organizovať súťaž ako členský štát počas uvedeného obdobia.
Ak k Únii k rovnakému dňu pristúpi viac ako jedna krajina a ak medzi týmito krajinami neexistuje dohoda o poradí účasti na akcii, Rada zorganizuje žrebovanie.
Článok 4
Žiadosť
1. Komisia na základe kritérií stanovených v článku 5 vypracuje spoločný formulár žiadosti, ktorý použijú všetky kandidátske mestá.
Ak kandidátske mesto zapojí svoju okolitú oblasť, žiadosť sa podáva v mene uvedeného mesta.
2. Každá žiadosť musí vychádzať z kultúrneho programu so silným európskym rozmerom.
Kultúrny program pokrýva rok titulu a tvorí sa osobitne pre titul v súlade s kritériami stanovenými v článku 5.
Článok 5
Kritériá
Kritériá na posudzovanie žiadostí (ďalej len „kritériá“) sa delia do kategórií „príspevok k dlhodobej stratégii“, „európsky rozmer“,„kultúrny a umelecký obsah“, „schopnosť dosiahnuť ciele“, „dosah“ a „riadenie“ takto:
1.
pokiaľ ide o kategóriu „príspevok k dlhodobej stratégii“, do úvahy sa vezmú tieto faktory:
a)
skutočnosť, že v čase podania žiadosti je zavedená kultúrna stratégia kandidátskeho mesta, ktorá pokrýva akciu a zahŕňa plány na zachovanie kultúrnych aktivít po roku titulu;
b)
plány na posilnenie kapacity kultúrnych a kreatívnych sektorov vrátane rozvoja dlhodobých prepojení medzi kultúrnymi, hospodárskymi a sociálnymi sektormi v kandidátskom meste;
c)
predpokladaný dlhodobý kultúrny, sociálny a hospodársky vplyv, ktorý by mal titul na kandidátske mesto, vrátane mestského rozvoja;
d)
plány monitorovania a hodnotenia vplyvu titulu na kandidátske mesto a plány šírenia výsledkov hodnotenia;
2.
pokiaľ ide o kategóriu „európsky rozmer“, posúdia sa tieto faktory:
a)
rozsah a kvalita činností podporujúcich kultúrnu rozmanitosť Európy, medzikultúrny dialóg a väčšie vzájomné porozumenie medzi európskymi občanmi;
b)
rozsah a kvalita činností zdôrazňujúcich spoločné aspekty európskych kultúr, dedičstva a histórie, ako aj európsku integráciu a aktuálne európske témy;
c)
rozsah a kvalita činností, na ktorých sa zúčastňujú európski umelci, spolupráca s prevádzkovateľmi alebo mestami v rôznych krajinách, podľa okolností vrátane miest, ktoré sú držiteľmi titulu, a nadnárodné partnerstvá;
d)
stratégia na vzbudenie záujmu širokej európskej a medzinárodnej verejnosti;
3.
pokiaľ ide o kategóriu „kultúrny a umelecký obsah“, posúdia sa tieto faktory:
a)
jasná a ucelená umelecká vízia a stratégia kultúrneho programu;
b)
zapojenie miestnych umelcov a kultúrnych organizácií do tvorby a realizácie kultúrneho programu;
c)
rozsah a rozmanitosť navrhovaných činností a ich celková umelecká kvalita;
d)
schopnosť skombinovať miestne kultúrne dedičstvo a tradičné formy umenia s novými, inovačnými a experimentálnymi kultúrnymi prejavmi;
4.
pokiaľ ide o kategóriu „schopnosť dosiahnuť ciele“, kandidátske mestá preukazujú, že:
a)
žiadosť sa opiera o širokú a výraznú politickú podporu a udržateľné záväzky zo strany miestnych, regionálnych a národných orgánov;
b)
kandidátske mesto má alebo bude mať primeranú a životaschopnú infraštruktúru na držbu titulu;
5.
pokiaľ ide o kategóriu „dosah“, posúdia sa tieto faktory:
a)
zapojenie miestneho obyvateľstva a občianskej spoločnosti do prípravy žiadosti a uskutočnenie akcie;
b)
vytvorenie nových a udržateľných príležitostí pre účasť širokého spektra občanov na kultúrnych činnostiach, najmä mladých ľudí, dobrovoľníkov a marginalizovaných a znevýhodnených osôb vrátane menšín, pričom osobitná pozornosť sa venuje osobám so zdravotným postihnutím a starším osobám, pokiaľ ide o dostupnosť týchto činností;
c)
celková stratégia rozvoja publika, a najmä prepojenie so vzdelávaním a účasťou škôl;
6.
pokiaľ ide o kategóriu „riadenie“, posúdia sa tieto faktory:
a)
uskutočniteľnosť stratégie získavania finančných prostriedkov a navrhovaného rozpočtu, čo podľa okolností zahŕňa aj plány žiadať o finančnú podporu z programov a fondov Únie, a pokryje prípravnú fázu, rok titulu, hodnotenie a zabezpečenie činností spojených s odkazom akcie do budúcnosti, a plán pre nepredvídané udalosti;
b)
predpokladaná štruktúra riadenia a realizácie na uskutočnenie akcie, ktorá zahŕňa okrem iného nadviazanie vhodnej spolupráce medzi miestnymi orgánmi a realizačnou štruktúrou vrátane umeleckého tímu;
c)
postupy menovania generálnych a umeleckých riaditeľov a ich polí pôsobnosti;
d)
či marketingová a komunikačná stratégia je komplexná a zdôrazňuje skutočnosť, že akcia je akciou Únie;
e)
či realizačná štruktúra má zamestnancov s primeranými zručnosťami a skúsenosťami v oblasti plánovania, riadenia a realizácie kultúrneho programu počas roka titulu.
Článok 6
Skupina odborníkov
1. Zriadi sa skupina nezávislých odborníkov (ďalej len „skupina odborníkov“) na vykonávanie postupov výberu a monitorovania.
2. Skupina odborníkov pozostáva z 10 odborníkov vymenovaných inštitúciami a orgánmi Únie (ďalej len „európski odborníci“) v súlade s odsekom 3.
3. Po zorganizovaní otvorenej výzvy na vyjadrenie záujmu Komisia navrhne užší výber potenciálnych európskych odborníkov.
Európsky parlament, Rada a Komisia vyberú z tohto užšieho výberu po troch odborníkov, ktorých vymenujú v súlade so svojimi príslušnými postupmi.
Výbor regiónov vyberie z užšieho výberu jedného odborníka a vymenuje ho v súlade so svojimi postupmi.
Každá z týchto inštitúcií a orgánov Únie sa výberom európskych odborníkov usiluje zabezpečiť v celkovom zložení skupiny odborníkov komplementárnosť spôsobilostí, vyvážené geografické zastúpenie a rodovú rovnováhu.
4. K európskym odborníkom má na účely výberu a monitorovania mesta z členského štátu navyše príslušný členský štát nárok vymenovať najviac dvoch odborníkov do skupiny odborníkov v súlade s vlastnými postupmi a po porade s Komisiou.
5. Všetci odborníci musia:
a)
byť občanmi Únie;
b)
byť nezávislí;
c)
mať bohaté skúsenosti a odborné poznatky:
i)
v kultúrnom sektore;
ii)
v oblasti kultúrneho rozvoja miest alebo
iii)
s organizáciou udalosti Európske hlavné mesto kultúry alebo medzinárodnej kultúrnej udalosti s podobným rozsahom;
d)
byť schopní venovať primeraný počet pracovných dní ročne práci v skupine odborníkov.
6. Skupina odborníkov si určí svojho predsedu.
7. Európski odborníci sa vymenúvajú na obdobie troch rokov.
Bez ohľadu na prvý pododsek, pokiaľ ide o prvé zriadenie skupiny odborníkov, Európsky parlament vymenúva svojich odborníkov na tri roky, Komisia na dva roky a Rada a Výbor regiónov na jeden rok.
8. Všetci odborníci oznámia akýkoľvek skutočný alebo potenciálny konflikt záujmov v súvislosti s konkrétnym kandidátskym mestom. V prípade takéhoto oznámenia alebo v prípade, že takýto konflikt záujmov vyjde najavo, dotknutý odborník odstúpi a príslušná inštitúcia alebo orgán Únie alebo členský štát nahradí tohto odborníka na zvyšok funkčného obdobia v súlade s príslušným postupom.
Článok 7
Podávanie žiadostí v členských štátoch
1. Každý členský štát je zodpovedný za organizáciu súťaže medzi svojimi mestami v súlade s harmonogramom.
2. Dotknuté členské štáty uverejnia výzvu na predkladanie žiadostí najmenej šesť rokov pred rokom titulu.
Odchylne od prvého pododseku členské štáty, ktoré majú nárok vymenovať mesto, ktoré bude držiteľom titulu v roku 2020, uverejnia túto výzvu čo najskôr po 4. máji 2014.
Každá výzva na predkladanie žiadostí obsahuje formulár žiadosti uvedený v článku 4 ods. 1.
Konečný termín na predkladanie žiadostí kandidátskych miest sa pri každej výzve na predkladanie žiadostí naplánuje najskôr 10 mesiacov po uverejnení výzvy.
3. Dotknuté členské štáty informujú o žiadostiach Komisiu.
Článok 8
Predbežný výber v členských štátoch
1. Najneskôr päť rokov pred rokom titulu každý dotknutý členský štát zvolá skupinu odborníkov na stretnutie s kandidátskymi mestami organizované na účely predbežného výberu.
Odchylne od prvého pododseku môžu členské štáty, ktoré majú nárok vymenovať mestá, ktoré budú držiteľmi titulu na rok 2020, predĺžiť túto lehotu najviac o jeden rok.
2. Skupina odborníkov sa po zhodnotení žiadostí v súlade s kritériami dohodne na užšom výbere kandidátskych miest a vydá správu o predbežnom výbere zameranú na všetky žiadosti, v ktorej okrem iného uvedie odporúčania pre kandidátske mestá v užšom výbere.
3. Skupina odborníkov predloží svoju správu o predbežnom výbere dotknutým členským štátom a Komisii.
4. Každý dotknutý členský štát formálne schváli užší výber na základe správy skupiny odborníkov.
Článok 9
Výber v členských štátoch
1. Kandidátske mestá v užšom výbere doplnia a zrevidujú svoje žiadosti tak, aby spĺňali kritériá a aby sa v nich zohľadnili odporúčania uvedené v správe o predbežnom výbere, a predložia ich dotknutému členskému štátu, ktorý ich potom zašle Komisii.
2. Najneskôr do deviatich mesiacov po stretnutí zameranom na predbežný výber zvolá každý dotknutý členský štát skupinu odborníkov na stretnutie s kandidátskymi mestami v užšom výbere zorganizované na účely výberu.
V prípade potreby môže dotknutý členský štát po porade s Komisiou predĺžiť túto deväťmesačnú lehotu o primerané obdobie.
3. Skupina odborníkov posúdi doplnené a revidované žiadosti.
4. Skupina odborníkov vydá v súvislosti so žiadosťami kandidátskych miest v užšom výbere správu o výbere spolu s odporúčaním na vymenovanie najviac jedného mesta v dotknutom členskom štáte.
Správa o výbere obsahuje aj odporúčania pre dotknuté mesto, pokiaľ ide o pokrok, ktorý má dosiahnuť do roka titulu.
Skupina odborníkov predloží správu o výbere dotknutému členskému štátu a Komisii.
5. Bez ohľadu na odsek 4, ak žiadne z kandidátskych miest nespĺňa všetky kritériá, skupina odborníkov môže odporučiť, aby sa v danom roku titul neudelil.
Článok 10
Predbežný výber a výber v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách
1. Komisia zodpovedá za organizáciu súťaže medzi mestami v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách.
2. Komisia uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie výzvu na predkladanie žiadostí najmenej šesť rokov pred rokom titulu.
Každá výzva na predkladanie žiadostí obsahuje formulár žiadosti uvedený v článku 4 ods. 1.
Konečný termín na predkladanie žiadostí sa pri každej výzve na predkladanie žiadostí naplánuje najskôr 10 mesiacov po uverejnení výzvy.
3. Skupina odborníkov vykoná predbežný výber miest najmenej päť rokov pred rokom titulu na základe ich príslušných žiadostí. Neorganizuje sa žiadne stretnutie s kandidátskymi mestami.
Skupina odborníkov sa po posúdení žiadostí v súlade s kritériami dohodne na užšom výbere kandidátskych miest a vydá správu o predbežnom výbere zameranú na všetky žiadosti, v ktorej okrem iného uvedie odporúčania pre kandidátske mestá v užšom výbere.
Skupina odborníkov predloží správu o predbežnom výbere Komisii.
4. Kandidátske mestá v užšom výbere doplnia a zrevidujú svoje žiadosti tak, aby spĺňali kritériá a aby sa v nich zohľadnili odporúčania správy o predbežnom výbere, a predložia ich Komisii.
Komisia najneskôr do deviatich mesiacov po stretnutí zameranom na predbežný výber zvolá skupinu odborníkov na stretnutie s kandidátskymi mestami v užšom výbere zorganizované na účely výberu.
V prípade potreby môže Komisia predĺžiť túto deväťmesačnú lehotu o primerané obdobie.
5. Skupina odborníkov posúdi doplnené a revidované žiadosti.
6. Skupina odborníkov vydá správu o výbere týkajúcu sa žiadostí kandidátskych miest v užšom výbere spolu s odporúčaním na vymenovanie najviac jedného mesta v jednej kandidátskej krajine alebo potenciálnej kandidátskej krajine.
Správa o výbere obsahuje aj odporúčania pre dotknuté mesto, pokiaľ ide o pokrok, ktorý má dosiahnuť do roka titulu.
Skupina odborníkov predloží správu o výbere Komisii.
7. Bez ohľadu na odsek 6, ak žiadne z kandidátskych miest nespĺňa všetky kritériá, skupina odborníkov môže odporučiť, aby sa v danom roku titul neudelil.
Článok 11
Vymenovanie
1. Každý dotknutý členský štát vymenuje jedno mesto, ktoré bude držiteľom titulu, a to na základe odporúčaní uvedených v správe skupiny odborníkov o výbere, a toto vymenovanie oznámi Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Výboru regiónov najneskôr štyri roky pred rokom titulu.
Odchylne od prvého pododseku môžu členské štáty, ktoré majú nárok vymenovať mestá, ktoré budú držiteľom titulu na rok 2020, predĺžiť túto lehotu najviac o jeden rok.
2. V prípade kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín Komisia vymenuje jedno mesto, ktoré bude držiteľom titulu v príslušných rokoch, a to na základe odporúčaní uvedených v správe skupiny odborníkov o výbere, a toto vymenovanie oznámi Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov najneskôr štyri roky pred rokom titulu.
3. K vymenovaniam uvedeným v odsekoch 1 a 2 sa pripojí odôvodnenie vypracované na základe správ skupiny odborníkov.
4. Ak mesto zahŕňa aj okolitú oblasť, vymenovanie sa vzťahuje na mesto.
5. Do dvoch mesiacov od oznámenia vymenovaní uverejní Komisia zoznam miest vymenovaných za Európske hlavné mestá kultúry v sérii C Úradného vestníka Európskej únie.
Článok 12
Spolupráca vymenovaných miest
Mestá vymenované na ten istý rok sa snažia rozvíjať prepojenia medzi svojimi kultúrnymi programami, pričom takáto spolupráca sa môže posudzovať v rámci postupu monitorovania stanoveného v článku 13.
Článok 13
Monitorovanie
1. Skupina odborníkov monitoruje prípravu vymenovaných miest na rok titulu a poskytuje im podporu a usmernenie v období od ich vymenovania až po začiatok roka titulu.
2. Na tento účel Komisia zvolá tri monitorovacie stretnutia, na ktorých sa zúčastní skupina odborníkov a vymenované mestá, takto:
a)
tri roky pred rokom titulu;
b)
18 mesiacov pred rokom titulu;
c)
dva mesiace pred rokom titulu.
Dotknutý členský štát alebo kandidátska krajina či potenciálna kandidátska krajina môžu vymenovať pozorovateľa, ktorý sa zúčastní na týchto stretnutiach.
Šesť týždňov pred každým monitorovacím stretnutím predložia vymenované mestá Komisii správy o dosiahnutom pokroku.
Skupina odborníkov zhodnotí počas monitorovacích stretnutí prípravy a poradí vymenovaným mestám s cieľom pomôcť im zostaviť vysokokvalitný kultúrny program a účinnú stratégiu. Skupina odborníkov venuje osobitnú pozornosť odporúčaniam uvedeným v správe o výbere a vo všetkých predchádzajúcich správach o monitorovaní uvedených v odseku 3.
3. Po každom monitorovacom stretnutí vydá skupina odborníkov správu o monitorovaní o stave príprav a o krokoch, ktoré treba uskutočniť.
Skupina odborníkov zašle svoje správy o monitorovaní Komisii, ako aj vymenovaným mestám a dotknutému členskému štátu alebo dotknutej kandidátskej krajine, alebo potenciálnej kandidátskej krajine.
4. Okrem monitorovacích stretnutí môže Komisia kedykoľvek v prípade potreby zorganizovať aj návštevy skupiny odborníkov vo vymenovaných mestách.
Článok 14
Cena
1. Za predpokladu, že sa v rámci príslušného viacročného finančného rámca sprístupnia finančné prostriedky, Komisia môže vymenovanému mestu udeliť peňažnú cenu Meliny Mercouriovej (ďalej len „cena“).
Právne a finančné aspekty ceny sa riešia v rámci príslušných programov Únie na podporu kultúry.
2. Peňažná cena sa vypláca do konca marca roka titulu pod podmienkou, že dotknuté vymenované mesto si naďalej plní záväzky, na ktoré sa zaviazalo vo fáze podávania žiadosti, spĺňa kritériá a zohľadňuje odporúčania uvedené v správach o výbere a o monitorovaní.
Záväzky z fázy podávania žiadosti sa považujú za splnené vymenovaným mestom, ak v programe a stratégii nedošlo medzi fázou podávania žiadosti a rokom titulu k žiadnej podstatnej zmene, a to najmä ak:
a)
sa rozpočet zachoval na takej úrovni, že je možné realizovať vysokokvalitný kultúrny program v súlade so žiadosťou a kritériami;
b)
primerane sa rešpektovala nezávislosť umeleckého tímu;
c)
v konečnej verzii kultúrneho programu sa zachoval dostatočne výrazný európsky rozmer;
d)
v marketingovej a komunikačnej stratégii a komunikačných materiáloch, ktoré vymenované mesto použilo, sa jasne odráža skutočnosť, že akcia je akciou Únie;
e)
uskutočňujú sa plány monitorovania a hodnotenia vplyvu titulu na vymenované mesto.
Článok 15
Praktické opatrenia
Komisia najmä:
a)
zabezpečuje celkovú súdržnosť akcie;
b)
zabezpečuje koordináciu medzi členskými štátmi a skupinou odborníkov;
c)
v úzkej spolupráci so skupinou odborníkov stanovuje usmernenia na pomoc pri postupoch výberu a monitorovania s ohľadom na ciele uvedené v článku 2 a kritériá;
d)
poskytuje technickú podporu skupine odborníkov;
e)
uverejňuje na svojej webovej stránke všetky správy skupiny odborníkov;
f)
zverejňuje všetky relevantné informácie a prispieva k zviditeľňovaniu akcie na európskej a medzinárodnej úrovni;
g)
podporuje výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi mestami, ktoré boli, sú a budú držiteľmi titulu, ako aj kandidátskymi mestami, a presadzuje rozsiahlejšie šírenie hodnotiacich správ miest a získaných skúseností.
Článok 16
Hodnotenie
1. Každé dotknuté mesto zodpovedá za hodnotenie výsledkov svojho roka Európskeho hlavného mesta kultúry.
Na základe cieľov uvedených v článku 2 a kritérií Komisia stanoví pre dotknuté mestá spoločné usmernenia a ukazovatele, aby zaistila ucelený prístup k hodnotiacemu postupu.
Dotknuté mestá vypracujú svoje hodnotiace správy a zašlú ich Komisii do 31. decembra roka nasledujúceho po roku titulu.
Komisia uverejní tieto hodnotiace správy na svojej webovej stránke.
2. Komisia okrem hodnotení miest zabezpečuje aj pravidelné externé a nezávislé hodnotenia výsledkov akcie.
Externé a nezávislé hodnotenia sa zameriavajú na zasadenie všetkých minulých Európskych hlavných miest kultúry do európskeho kontextu, umožnenie ich porovnania a vyvodenie užitočných ponaučení pre budúce Európske hlavné mestá kultúry, ako aj pre všetky európske mestá. Tieto hodnotenia zahŕňajú aj hodnotenie akcie ako celku vrátane účinnosti postupov použitých pri jej organizovaní, jej vplyvu a spôsobov jej skvalitnenia.
Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov na základe uvedených hodnotení tieto správy sprevádzané prípadne aj príslušnými návrhmi:
a)
počiatočnú priebežnú správu do 31. decembra 2024;
b)
druhú priebežnú správu do 31. decembra 2029;
c)
následnú správu do 31. decembra 2034.
Článok 17
Zrušenie a prechodné ustanovenie
Rozhodnutie č. 1622/2006/ES sa zrušuje. Naďalej sa však uplatňuje na mestá, ktoré boli vymenované alebo sú v procese vymenovania za Európske hlavné mestá kultúry na roky 2013 až 2019.
Článok 18
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Štrasburgu 16. apríla 2014