PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1346/2014
zo 17. decembra 2014,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (základné nariadenie) (1), a najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 2,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
V júli 2002 Rada nariadením (ES) č. 1339/2002 (2) uložila konečné antidumpingové clo vo výške 21 % na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a konečné antidumpingové clo vo výške 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“).
(2)
Nariadením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávacie clo vo výške 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komisia prijala cenový záväzok, pokiaľ ide o antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia na dovoz z Indie, ktorý ponúkol jeden indický vyvážajúci výrobca, konkrétne spoločnosť Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (ďalej len „Kokan“).
(4)
Vo februári 2004 Rada po opakovanom antiabsorpčnom prešetrovaní nariadením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila sadzbu konečného antidumpingového cla, ktorá sa má uplatniť na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v ČĽR, z 21 % na 33,7 %.
(5)
V marci 2004 na základe rozhodnutia Komisie 2004/255/ES (6) Komisia zrušila rozhodnutie 2002/611/ES po dobrovoľnom stiahnutí záväzku spoločnosťou Kokan.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komisia prijala nový záväzok, pokiaľ ide o antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia na dovoz z Indie, ponúknutý spoločnosťou Kokan. Nariadenia Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 boli zodpovedajúcim spôsobom zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
Nariadením (ES) č. 1000/2008 (9) Rada uložila antidumpingové clá na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v ČĽR a Indii po preskúmaní pred uplynutím platnosti opatrení. Nariadením (ES) č. 1010/2008 (10) Rada uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii a zmenila úroveň antidumpingových ciel na dovoz kyseliny sulfanilovej z Indie po uplynutí platnosti a predbežnom preskúmaní.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(8)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (11) antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz z ČĽR a Indie dostala Komisia 1. júla 2013 žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009. Žiadosť podala spoločnosť CUF - Quimicos Industriais (ďalej len „žiadateľ“ alebo „CUF“), ktorá je jediným výrobcom kyseliny sulfanilovej v Únii, a teda predstavuje 100 % výroby Únie.
(9)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu dumpingu a opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(10)
Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a 16. októbra 2013 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (12) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) oznámila začatie preskúmania uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Súbežné prešetrovanie
(11)
Oznámením o začatí preskúmania uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie16. októbra 2013 (13) Komisia takisto začala preskúmanie pred uplynutím platnosti vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Prešetrovanie
5.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(12)
Prešetrovanie pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia revízneho prešetrovania, 30. septembra 2013 (ďalej len „posudzované obdobie“).
5.2. Dotknuté strany
(13)
Komisia oficiálne informovala žiadateľa, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a Indii, dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, a zástupcov vyvážajúcich krajín o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. Zainteresované strany dostali možnosť oznámiť svoje stanoviská písomne a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(14)
Bol vypočutý jediný výrobca z Únie - ako jediná zainteresovaná strana, ktorá o to požiadala.
5.3. Výber vzorky
(15)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii a ČĽR, ako aj neprepojených dovozcov v Únii sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(16)
Komisia dostala vyplnený dotazník na výber vzorky od dvoch indických vyvážajúcich výrobcov, ale ani od jedného z čínskych vyvážajúcich výrobcov. Výber vzorky sa preto neuskutočnil.
(17)
Na dotazník na výber vzorky odpovedal jeden neprepojený dovozca, ktorý však nedovážal príslušný výrobok z príslušných krajín a nepredložil odpoveď na dotazník. Výber vzorky sa preto neuskutočnil.
(18)
Pretože existuje iba jeden výrobca z Únie, výber vzorky sa na výrobcov z Únie neuplatnil.
5.4. Prešetrovanie
(19)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a z neho vyplývajúcej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Komisia zaslala dotazníky jedinému výrobcovi z Únie, dvom vyvážajúcim výrobcom z Indie, ako aj známym dovozcom a používateľom z Únie.
(20)
Z dvoch indických vyvážajúcich výrobcov predložil úplne vyplnený dotazník iba jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobca predstavoval podstatnú časť celkového indického vývozu do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.
(21)
Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobca z Únie:
-
CUF - Quimicos Industrials, Estarreja, Portugalsko;
b)
Vyvážajúci výrobca a výrobca z analogickej krajiny:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
c)
Používatelia z Únie:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Nemecko
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španielsko.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(22)
Príslušný výrobok je kyselina sulfanilová v súčasnosti zaradená pod číselný znak KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existujú dva druhy kyseliny sulfanilovej, ktoré sa určujú na základe ich čistoty: technický druh a čistený druh. S čisteným druhom sa okrem toho niekedy obchoduje ako so soľou kyseliny sulfanilovej. Kyselina sulfanilová sa používa ako surovina pri výrobe optických zosvetľovačov, prísad do betónu, potravinárskych farbív a špeciálnych farieb. Obmedzené používanie bolo zaznamenané aj vo farmaceutickom priemysle. Hoci je nesporné, že obidva druhy majú rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, a preto sa považujú za jediný výrobok, treba poznamenať, že - ako vyplynulo z prešetrovania - v praxi je ich zameniteľnosť obmedzená. Najmä používatelia, ktorí potrebujú čistený druh kyseliny sulfanilovej, mohli používať technický druh len v prípade, že si ho mohli ďalej sami očistiť. Tí používatelia, ktorí potrebujú alebo uprednostňujú technický druh kyseliny sulfanilovej, by mohli teoreticky využívať čistený druh. Vzhľadom na výrazný cenový rozdiel (20 % - 25 %) to však nie je ekonomicky uskutočniteľné riešenie.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditný výrobok a jej základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti sú bez ohľadu na krajinu pôvodu identické. Príslušný výrobok a výrobky, ktoré vyrábajú a predávajú vyvážajúci výrobcovia v príslušných krajinách na svojom domácom trhu a v tretích krajinách, ako aj výrobky, ktoré vyrába a predáva výrobca z Únie na trhu Únie, majú teda rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a v podstate aj rovnaké použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(24)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je pravdepodobné, že prípadné uplynutie platnosti existujúcich opatrení týkajúcich sa určitých dovozov z ČĽR a Indie by viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.
1. Úvodné poznámky
1.1. ČĽR
(25)
Po začatí preskúmania pred uplynutím platnosti Komisia kontaktovala 39 známych čínskych vyvážajúcich výrobcov a čínske orgány. Ani jeden z týchto výrobcov sa neprihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komisia informovala čínske úrady a príslušných vyvážajúcich výrobcov o svojom úmysle použiť na svoje zistenia najlepšie dostupné skutočnosti na základe článku 18 základného nariadenia. Strany v tejto súvislosti nepredložili žiadne pripomienky.
(27)
Zistenia o dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu museli byť preto založené na dostupných skutočnostiach, t. j. na informáciách predložených žiadateľom, a najmä na tých informáciách, ktoré sú uvedené v žiadosti o preskúmanie, ako aj na údajoch Eurostatu.
(28)
Počas obdobia revízneho prešetrovania sa z ČĽR do Únie dovážalo iba malé množstvo príslušného výrobku.
1.2. India
(29)
Po začatí preskúmania pred uplynutím platnosti Komisia kontaktovala 25 známych indických vyvážajúcich výrobcov, z ktorých iba jeden, konkrétne spoločnosť Kokan, vyplnil dotazník a spolupracoval pri vyšetrovaní. Spoločnosť počas obdobia revízneho prešetrovania zastupovala väčšiu časť indického vývozu do Únie.
(30)
Počas posudzovaného obdobia uvedený vyvážajúci výrobca postupoval v súlade s cenovým záväzkom, ktorý prijala Komisia a ktorý bol podľa zistení dodržaný.
2. Dumping
2.1. ČĽR
2.1.1. Analogická krajina
(31)
V súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota stanovila na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty získanej vo vhodnej tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“).
(32)
V pôvodnom prešetrovaní sa ako analogická krajina na účely stanovenia normálnej hodnoty vzhľadom na ČĽR použila India. V oznámení o začatí preskúmania bola ako analogická krajina uvedená India a zainteresované strany boli vyzvané, aby sa vyjadrili k výberu. Neboli doručené žiadne pripomienky a neexistoval žiadny náznak toho, že by voľba Indie nebola vhodná. Výrobné odvetvie Únie vo svojej žiadosti o preskúmanie navrhlo ako analogickú krajinu USA, tento návrh bol však zamietnutý v dôsledku toho, že v USA existuje len jeden výrobca a že trh v USA je viac ako 20 rokov chránený antidumpingovými a vyrovnávacími clami na dovoz kyseliny sulfanilovej z Číny a Indie. Preto bola ako analogická krajina aj v tomto prešetrovaní vybratá India.
(33)
A preto boli použité údaje spolupracujúceho indického vyvážajúceho výrobcu.
2.1.2. Normálna hodnota
(34)
V súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia bola normálna hodnota stanovená na základe údajov získaných od výrobcu v analogickej krajine, konkrétne od spoločnosti Kokan. Ako základ na určenie normálnej hodnoty bol použitý predaj na domácom trhu (pozri odôvodnenia 42 - 47).
2.1.3. Vývozná cena
(35)
Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov, a teda aj na chýbajúce konkrétne informáciu o čínskych cenách, sa vývozná cena stanovila na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia a na tento účel boli použité štatistické zdroje (Eurostat). Usudzuje sa, že tento zdroj informácií sa približuje k skutočným cenám, ktoré účtujú čínski vývozcovia zákazníkom v Únii.
2.1.4. Porovnanie
(36)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe ceny zo závodu.
(37)
V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa vývozné ceny podľa potreby náležite zohľadnili vo forme úprav. S cieľom vyjadriť vývoznú cenu na úrovni ceny zo závodu a na základe informácií predložených v rámci žiadosti o preskúmanie upravila Komisia ceny CIF na základe údajov Eurostatu týkajúcich sa nákladov na dopravu, poistenie a manipuláciu, ako aj úverových nákladov. Tieto úpravy predstavovali 5 % až 10 % ceny CIF.
2.1.5. Dumping
(38)
V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe porovnania váženého priemeru normálnej hodnoty s váženým priemerom vývozných cien.
(39)
Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskych vývozcov nie sú k dispozícii žiadne informácie týkajúce sa dovozu sortimentu výrobkov. Napriek tomu, že chýbajú informácie o dovezených množstvách čistenej a technickej kyseliny sulfanilovej, sa dospelo k záveru, že aj keď sa predpokladá, že sa všetky dovozy týkali čisteného druhu kyseliny sulfanilovej, ktorá je v priemere o 20 % drahšia než technický druh, podľa Eurostatu boli dovozné ceny na úrovni, z ktorej v porovnaní s normálnymi hodnotami analogickej krajiny nevyplývala existencia dumpingu.
(40)
Ako sa uvádza v odôvodnení 28, počas ORP boli okrem toho veľmi nízke objemy dovozu z Číny. V príslušných odvetviach sa všeobecne akceptuje, že malé množstvo ad hoc dodávok kyseliny sulfanilovej má podstatne vyššie jednotkové ceny ako pravidelné objednávky väčších množstiev, čím sa dá vysvetliť vysoká úroveň dovozných cien, ktoré oznámil Eurostat.
(41)
Preto aj keď z dostupných údajov vyplýva negatívny dumping, takýto záver môže mať obmedzený význam vzhľadom na nízke dovezené množstvá a chýbajúce informácie o dovezenom sortimente výrobkov, ktoré sú dôležité vzhľadom na značný cenový rozdiel medzi čisteným a technickým druhom.
2.2. India
2.2.1. Normálna hodnota
(42)
Predaj na domácom trhu sa zo strany jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu pre každý druh príslušného výrobku uskutočňoval v reprezentatívnych množstvách a v bežnom obchode v zmysle článku 2 ods. 4 základného nariadenia.
(43)
Pre každý typ výrobku bol stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania.
(44)
Všetky predaje na domácom trhu sa realizovali za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovnala vypočítaným výrobným nákladom alebo bola vyššia a ziskový domáci predaj preto predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja každého druhu výrobku. V dôsledku toho bola v prípade každého druhu výrobku normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer cien všetkých predajov tohto druhu výrobku na domácom trhu uskutočnených počas obdobia revízneho prešetrovania.
(45)
Žiadateľ tvrdil, že tlak čínskeho dovozu vstupujúceho na indický trh narušil indické domáce ceny, a tým aj určenie normálnej hodnoty.
(46)
Ako sa uvádza v odôvodnení 44, ziskové domáce predaje predstavovali viac než 80 % celkového objemu predaja každého druhu výrobku, a preto musela byť normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene. V každom prípade bez ohľadu na to, či čínske dovozy vyvíjali tlak smerom nadol na indický domáci trh, sa normálna hodnota určí tak, aby tento tlak nemal vplyv na posúdenie. Naozaj, ak bolo najmenej 80 % predajov určitého druhu výrobku ziskových, určenie normálnej hodnoty by bolo založené len na týchto ziskových predajoch. Ak by sa okrem toho všetky predaje konkrétneho druhu výrobku stali stratovými, normálna hodnota by bola založená na úplných výrobných nákladoch a primeranom ziskovom rozpätí.
(47)
Komisia preto považuje žiadateľove tvrdenia za irelevantné, pokiaľ ide o výpočet normálnej hodnoty.
2.2.2. Vývozná cena
(48)
V prípade vývozu príslušného výrobku nezávislým zákazníkom v Únii sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
(49)
Žiadateľ tvrdil, že medzi vývojom cien benzénu a vývojom cien indického vývozu do Únie existuje rozpor. Podľa neho to bolo ešte pozoruhodnejšie, pretože ako uviedol, minimálna cena záväzku, ktorý prijala Komisia, bola indexovaná na základe vývoja cien benzénu. Žiadateľ takisto tvrdil, že tento cenový záväzok spôsobil, že vývozné ceny hlavných indických vyvážajúcich výrobcov neboli reprezentatívne.
(50)
Komisia zistila, že benzén ako surovina na výrobu anilínu, ktorý je hlavnou surovinou kyseliny sulfanilovej, nemôže predstavovať viac ako 50 % až 60 % výrobných nákladov na príslušný výrobok. Doložkou o indexácii cenového záväzku sa okrem toho obmedzuje vplyv vývoja cien benzénu na minimálnu cenu. Dodržiavanie minimálnej ceny záväzku sa nakoniec skontrolovalo počas kontroly na mieste, pričom sa zistilo, že úrovne vývozných cien boli stále výrazne vyššie než minimálne ceny predpokladané v záväzku, čím sa obmedzil ich vplyv.
(51)
Žiadateľ ďalej tvrdil, že indickí vyvážajúci výrobcovia s najväčšou pravdepodobnosťou realizovali dodávky malého množstva na vývoz do Únie, ktoré mali vyvolať vysoké spotové ceny, a tým umelo zvýšiť úroveň vývozných cien.
(52)
Prešetrovaním sa neodhalil takýto predaj zo strany hlavného indického vyvážajúceho výrobcu Kokan. Podľa zistení prevažná väčšina (viac ako 99 %) predajov ostatných indických vývozcov do Únie takisto pozostávala z množstiev, ktoré nemožno považovať za spotový predaj.
(53)
Na základe uvedených zistení sa žiadateľove tvrdenia týkajúce sa nedostatočnej reprezentatívnosti indických vývozných cien do Únie musia zamietnuť.
2.2.3. Porovnanie
(54)
Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnávali na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(55)
Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov na dopravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie, ako aj vedľajších nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov, zliav a provízií, ak mali preukázateľný vplyv na porovnateľnosť cien. Táto úprava predstavuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranici Únie.
2.2.4. Dumping
(56)
Ako sa stanovuje v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia, vážený priemer normálnej hodnoty stanovený pre podobný výrobok sa porovnal s váženým priemerom vývozných cien príslušného výrobku.
(57)
Na základe toho bolo dumpingové rozpätie vypočítané pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu negatívne. Preto sa počas ORP dumping nevyskytoval.
(58)
Žiadateľ tvrdil, že záver o neexistencii dumpingu na úrovni hlavného vyvážajúceho výrobcu nemožno rozšíriť na iných indických vyvážajúcich výrobcov vzhľadom na to, že jeho vývozné ceny sú založené na minimálnom dovoznom cenovom záväzku.
(59)
Vývozné ceny hlavného indického vyvážajúceho výrobcu však boli stanovené na výrazne vyšších úrovniach než minimálne ceny jeho záväzku. Úroveň vývozných cien iných indických výrobcov na základe údajov Eurostatu sa okrem toho ukázala ako významne vyššia než vývozné ceny hlavného vyvážajúceho výrobcu. Prešetrovaním sa nakoniec preukázalo, že vývozné predajné ceny spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu do tretích krajín, na ktoré sa nevzťahuje ani záväzok ani antidumpingové clá, boli stanovené na podobnej úrovni ako v prípade vývozného predaja do Únie, a teda nie sú dumpingové. Komisia preto dospela k záveru, že indické vývozné ceny boli stanovené nezávisle od cenového záväzku a podľa trhových podmienok.
(60)
Tvrdenie žiadateľa, že v prípade iných indických vyvážajúcich výrobcov by malo ísť o dumping, preto muselo byť zamietnuté.
3. Pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu
3.1. Úvodné poznámky
(61)
Americké antidumpingové opatrenia na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii a ČĽR a vyrovnávacie opatrenia v súvislosti s Indiou prebiehajú už od roku 1992. V roku 2011 ministerstvo obchodu USA predĺžilo platnosť vyrovnávacích ciel na dovoz z Indie na úrovni 43,7 % a platnosť antidumpingových opatrení na dovoz z Indie aj ČĽR v rozsahu od 19,1 % do 114,8 %. V dôsledku úrovne opatrení je trh USA účinne uzavretý voči indickému a čínskemu dovozu.
3.2. ČĽR
(62)
Výrobná kapacita, ktorá je k dispozícii v ČĽR, bola odhadnutá na základe údajov, ktoré poskytli výrobcovia v Únii a jediný výrobca v USA Nation Ford Chemical Company („NFC“) v rámci revízneho prešetrovania USA pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Číne (publikácia USITC 4270).
(63)
Spoločnosť NFC naznačila, že inštalované kapacity v ČĽR by každý rok umožnili výrobu 65 500 ton kyseliny sulfanilovej, čo je v súlade s odhadom žiadateľa, ktorý na základe štúdie vypracovanej čínskym výrobným odvetvím tvrdil, že dostupná kapacita v Číne je v rozpätí od 65 500 ton do 82 000 ton. Nevyužitá kapacita bola odhadnutá na 20 %, čo by predstavovalo 13 100 ton až 16 400 ton. To je viac ako dvojnásobok úrovne spotreby v Únii počas obdobia revízneho prešetrovania.
(64)
Žiadateľ ďalej uvádza, že čínskym vývozcom sa podarilo dostať sa aj na indický trh a toto tvrdenie odôvodnil tým, že predložil štatistické údaje na základe databázy indickej vlády týkajúcej sa indického vývozu/dovozu. Z údajov vyplýva významný nárast čínskeho dovozu čistenej kyseliny sulfanilovej do Indie počas ORP v porovnaní s predchádzajúcimi obdobiami za ceny, ktoré podhodnocujú ceny čisteného druhu kyseliny sulfanilovej spolupracujúceho indického výrobcu pri predaji na domácom trhu. Vzhľadom na to, že normálna hodnota čisteného druhu kyseliny sulfanilovej bola stanovená s náležitým zohľadnením nákladov na dopravu a poistenie na základe domáceho predaja čisteného druhu kyseliny sulfanilovej uskutočneného jediným spolupracujúcim indickým výrobcom v reprezentatívnych množstvách v rozpätí od 92 500 INR do 112 500 INR (rozpätie sa uvádza z dôvodu dôvernosti), údaje potvrdzujú, že čínsky dovoz čistenej kyseliny sulfanilovej sa dostal na indický trh za dumpingové ceny od 82 500 INR do 92 500 INR (rozpätie sa uvádza z dôvodu zachovania obchodného tajomstva). Tento pozorovaný dumping dovozov na indický trh prispel k posudzovaniu očakávaného správania čínskych vyvážajúcich výrobcov v prípade, že by súčasné opatrenia prestali platiť.
(65)
Vzhľadom na významnú nevyužitú kapacitu, ktorá je k dispozícii v Číne, a vzhľadom na informácie o ich cenovom správaní na treťom trhu, ktorý nie je chránený opatreniami na ochranu obchodu, existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu v prípade, že by súčasné opatrenia prestali platiť.
3.3. India
(66)
Celková kapacita, ktorá je k dispozícii v Indii, sa odhaduje aj na základe údajov, ktoré poskytla spoločnosť NFC a jediný výrobca z Únie.
(67)
Žiadateľ odhadol celkovú kapacitu Indie približne na 13 500 ton, z čoho sa 2 700 ton môže považovať za nevyužitú kapacitu. Tieto údaje sú plne v súlade s údajmi, ktoré poskytol jediný výrobca v USA, spoločnosť NFC pri vyšetrovaní v USA.
(68)
Žiadateľ tvrdil, že nevyužitá kapacita 2 700 ton je hrozbou pre jeho predaj, keďže predstavuje značnú časť spotreby v Únii, a že takáto nevyužitá kapacita sa pravdepodobne zvýši v dôsledku narastajúceho počtu čínskych výrobkov na indickom trhu, a preto motivácia na vývoz bude ďalej narastať.
(69)
V tejto súvislosti Komisia konštatovala, že hlavný indický vyvážajúci výrobca sa v roku 2013 vzdal svojho postavenia jednotky orientovanej na vývoz, pretože plánoval zvýšiť svoj predaj na domácom trhu. Tento predaj bol vážne obmedzený podmienkami systému jednotiek orientovaných na vývoz (EOU). Spoločnosť potvrdila, že napriek rastúcemu čínskemu dovozu nezaznamenala výrazný tlak zo strany čínskych konkurentov, pokiaľ ide o technický druh kyseliny sulfanilovej (o ktorý sa spoločnosť Kokan zaujíma predovšetkým) a že podľa ich hodnotenia má indický trh dobré vyhliadky rozvoja. Preto neexistujú žiadne dôvody domnievať sa, že vzhľadom na údajný čínsky tlak na indický trh bude nevyužitá kapacita indických výrobcov presmerovaná do Únie.
(70)
Bez ohľadu na túto odhadovanú indickú nevyužitú kapacitu sa zdá, že neexistuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu vzhľadom na to, že vývoz do Únie ani do tretích krajín nebol dumpingový.
(71)
Prešetrovaním sa nepreukázalo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca uplatnil odlišné cenové správanie pri predaji do tretích krajín v porovnaní s jeho predajom na vývoz do Únie. Ceny vývozu do tretích krajín, ktorý sa uskutočňoval v značných množstvách, boli na úrovni, ktorá je porovnateľná s predajnými cenami výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov.
(72)
Vo svojich pripomienkach po zverejnení žiadateľ poskytol nové štatistické údaje a na tomto základe tvrdil, že indické vývozy do Turecka boli dumpingové.
(73)
Komisia zistila a preskúmala podobný počet indických vývozov do Turecka a uvádza, že ich možno prisúdiť spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi. Preto mohla Komisia založiť svoje výpočty na presnejších a podrobnejších údajoch, pokiaľ ide o sortiment výrobkov a úrovne cien. Komisia potvrdzuje, že objem vývozu nebol dumpingový.
3.4. Záver o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu
(74)
Keďže v ČĽR žiadny výrobca nespolupracoval, a teda nie sú k dispozícii žiadne údaje týkajúce sa čínskej nevyužitej kapacity a cenového správania v tretích krajinách, zistenia boli formulované na základe dostupných skutočností.
(75)
Vzhľadom na to, že dostupné skutočnosti naznačujú vysokú nevyužitú kapacitu v ČĽR a dumpingové správanie na tretích trhoch spolu s atraktívnymi cenovými úrovňami na trhu Únie, usudzuje sa, že existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu.
(76)
Pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu v súvislosti s Indiou sa však nezistila, a to vzhľadom na neprítomnosť dumpingu počas obdobia revízneho prešetrovania, nevyužitú kapacitu, ktorá je podstatne nižšia ako v prípade Číny, a vysoké úrovne vývozných cien do Únie a zvyšku sveta.
D. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Výroba Únie a vymedzenie výrobného odvetvia Únie
(77)
Počas obdobia revízneho prešetrovania vyrábal podobný výrobok v Únii jediný výrobca z Únie, ktorý teda predstavuje 100 % výroby Únie a zastupuje výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
2. Spotreba Únie
(78)
Spotreba Únie sa stanovila na základe:
-
objemov predaja podobného výrobku výrobného odvetvia Únie na trh Únie,
-
objemov dovozu kyseliny sulfanilovej (úroveň TARIC) na trh Únie podľa údajov Eurostatu.
(79)
Vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie pozostáva z jediného výrobcu a je len jeden vyvážajúci výrobca z USA a s cieľom rešpektovať dôverné obchodné informácie bolo potrebné, aby sa informácie uvedené v tabuľkách nižšie predložili v indexovanej forme.
Tabuľka 1
Spotreba na trhu Únie
Objem (Index)
2010
2011
2012
ORP
Spotreba v Únii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky.
(80)
Prešetrovaním sa preukázalo, že trh s kyselinou sulfanilovou sa počas posudzovaného obdobia postupne rozširoval a do konca ORP sa zvýšil o 14 %.
3. Dovoz z príslušných krajín
a) Objem dovozu a podiel na trhu
Tabuľka 2
Dovoz z príslušných krajín
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
ORP
ČĽR
100
77
14
1
India
100
422
187
52
Príslušné krajiny spolu
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabuľka 2a
Dovoz z príslušných krajín
Objem dovozu (rozpätie) (15)
2010
2011
2012
ORP
ČĽR
650 - 1 000
500 - 800
90 - 250
10 - 60
India
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Príslušné krajiny spolu
700 - 1 200
750 - 1 350
190 - 500
20 - 140
Zdroj: Eurostat.
Tabuľka 3
Podiel príslušných krajín na trhu
Podiel na trhu (index)
2010
2011
2012
ORP
Podiel dovozu z ČĽR na trhu
100
73
13
1
Podiel dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Príslušné krajiny spolu
100
103
28
5
(81)
Ak sa zohľadní každá krajina osobitne, objem dovozu z ČĽR klesol od roku 2010 po obdobie revízneho prešetrovania o 99 % a jeho podiel na trhu sa v tom istom období takisto znížil o 99 %.
(82)
Objem dovozu s pôvodom v Indii klesol v priebehu posudzovaného obdobia o 48 % a jeho podiel na trhu počas rovnakého obdobia klesol o 54 %.
(83)
Celkový objem dovozu kyseliny sulfanilovej z príslušných krajín sa počas posudzovaného obdobia znížil o 94 % a počas obdobia revízneho prešetrovania klesol na veľmi nízku úroveň. Celkový objem dovozu kyseliny sulfanilovej z príslušných krajín sa počas posudzovaného obdobia znížil o 95 % a počas obdobia revízneho prešetrovania dosiahol veľmi nízku úroveň.
b) Dovozné ceny
Tabuľka 4
Priemerné dovozné ceny kyseliny sulfanilovej z príslušných krajín
2010
2011
2012
ORP
Cena dovozu z ČĽR index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie index (2010 = 100)
100
79
84
92
Priemerné dovozné ceny príslušných krajín Index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabuľka 4a
Priemerné dovozné ceny kyseliny sulfanilovej z príslušných krajín
Cenové rozpätia (16)
2010
2011
2012
ORP
Cena dovozu z ČĽR
1 000 - 1 400
950 - 1 350
1 000 - 1 400
1 700 - 2 500
Cena dovozu z Indie
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Priemerné dovozné ceny za každú príslušnú krajinu
1 000 - 1 800
950 - 1 400
1 000 - 1 500
1 300 - 2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Priemerná cena dovozu kyseliny sulfanilovej z ČĽR sa v roku 2011 mierne znížila o 8 % a potom v období revízneho prešetrovania vykazovala rastúci trend s veľmi prudkým zvýšením o 64 %.
(85)
Priemerné ceny príslušného výrobku z Indie v roku 2011 takisto klesli o 21 % a odvtedy postupne rástli, ale stále zostali o 8 % pod úrovňou cien v roku 2010.
c) Úroveň cenového podhodnotenia a predaja pod cenu
(86)
Vzhľadom na malé množstvá, ktoré predávajú čínski vyvážajúci výrobcovia a vzhľadom na chýbajúce informácie o dovážanom sortimente výrobkov, nebolo možné vykonať zmysluplný výpočet podhodnotenia a predaja pod cenu. Na základe predpokladu vychádzajúceho z čínskych dovozných cien poskytnutých Eurostatom a uvedených v odôvodnení 39 sa počas ORP nezistilo žiadne podhodnotenie ani predaj pod cenu.
(87)
Na základe dovozných štatistík poskytnutých odvetvím Únie opísaných v odôvodnení 64 sa zistilo, že čínske ceny očisteného druhu kyseliny sulfanilovej na indickom trhu upravené o dovozné clá Únie vo výške 6,5 % na príslušný výrobok a o náklady po dovoze vo výške 2 % (náklady na colné odbavenie) boli podhodnotené a išlo o predaj pod cenu oproti predajným cenám výrobného odvetvia Únie v rozpätí od 5 % do 15 %.
(88)
V prípade Indie nebolo zistené žiadne podhodnotenie ani predaj pod cenu. Vzhľadom na skutočnosť, že výpočet vychádza z údajov o predaji od jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu a s cieľom rešpektovať dôverné obchodné informácie, nebolo možné zverejniť presné údaje. Podhodnotenie a predaj pod cenu sa pohybovalo od - 20 % do - 40 %.
(89)
Po zverejnení informácií a predložení pripomienok výrobcu z Únie vypočítala Komisia na základe údajov z Eurostatu cenové podhodnotenie a predaj pod cenu v prípade zostávajúcej časti indického dovozu. Podľa uvedených údajov sa v súvislosti s týmto dovozom nezistilo žiadne cenové podhodnotenie ani predaj pod cenu. Preto sú potvrdené závery uvedené v odôvodnení 88. Okrem toho urobilo sa aj porovnanie cien príslušného výrobku vyrobeného a predaného výrobným odvetvím Únie a cien príslušného výrobku predávaného indickými vývozcami do zvyšku sveta. Toto porovnanie nepreukázalo žiadne podhodnotenie ani predaj pod cenu.
(90)
Okrem toho výrobca z Únie poskytol nové výpočty, z ktorých vyplýva, že rozdiel medzi priemernou cenovou úrovňou indických dovozov a predajmi výrobcu z Únie bol v roku 2012 veľmi nízky. Tento výpočet však Komisia nemohla akceptovať, pretože sa v ňom nezohľadnila skutočnosť, že indické dovozy sa týkali prevažne technického druhu, zatiaľ čo výrobca z Únie predával výlučne čistený druh kyseliny sulfanilovej, ktorý je približne o 20 % drahší.
4. Dovoz z iných tretích krajín
(91)
S výnimkou troch zanedbateľných transakcií (v roku 2010 a 2011 zo Švajčiarska a jednej transakcie v roku 2012 z Malajzie) všetky dovozy kyseliny sulfanilovej z iných tretích krajín počas posudzovaného obdobia prichádzali z USA.
Tabuľka 5
Dovoz kyseliny sulfanilovej z iných tretích krajín (USA)
2010
2011
2012
ORP
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podiel dovozu USA na trhu (index)
100
180
171
188
Priemerné ceny dovozu USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
Objem aj trhový podiel dovozu kyseliny sulfanilovej z USA sa počas posudzovaného obdobia značne zvýšili, a to objem o 199 % a trhový podiel o 88 %. Keďže podiel na trhu výrobného odvetvia Únie zostal počas toho istého obdobia relatívne stabilný, vedenia na trhu, ktorý opustili čínski a indickí vývozcovia, sa ujal dovoz z USA.
(93)
Úroveň cien dovozu z USA zostala počas posudzovaného obdobia pomerne stabilná, pričom bola v tom istom rozpätí ako ceny výrobcu z Únie. Počas obdobia revízneho prešetrovania neexistovalo cenové podhodnotenie zo strany dovozu z USA.
5. Situácia výrobného odvetvia Únie
(94)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(95)
S cieľom chrániť dôverné obchodné informácie bolo potrebné, aby sa informácie týkajúce sa jediného výrobcu z Únie predložili v indexovanej forme.
5.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
Tabuľka 6
Výroba, kapacita a využitie kapacity
2010
2011
2012
ORP
Výroba v tonách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tonách (index)
100
100
100
100
Miera využitia kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(96)
Výroba výrobného odvetvia Únie bola v priebehu obdobia revízneho prešetrovania o 7 % vyššia ako na začiatku posudzovaného obdobia. Kapacita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia zostala nezmenená, a preto sa miera využitia kapacity zmenila rovnakým spôsobom ako výroba, t. j. v období revízneho prešetrovania sa zvýšila o 7 %.
(97)
Treba poznamenať, že výrobné odvetvie Únie si počas posudzovaného obdobia zachovalo uspokojivú úroveň využitia kapacity s výnimkou roku 2011 a počas obdobia revízneho prešetrovania sa mu podarilo dosiahnuť optimálnu úroveň.
(98)
Po zverejnení informácií výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že počas posudzovaného obdobia sa optimálna úroveň využitia kapacít dosiahla iba v ORP, z čoho vyplýva, že jeho oživenie je stále pomerne nové a nestabilné.
(99)
Táto pripomienka v posúdení Komisie nemení závery odôvodnenia 97, ktoré nie sú vôbec v rozpore s pripomienkami výrobného odvetvia Únie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabuľka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
ORP
Konečné zásoby v tonách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(100)
Na konci roka 2011 zaznamenalo výrobné odvetvie Únie prudké zvýšenie úrovne zásob s nasledujúcim klesajúcim trendom, v období revízneho prešetrovania však zásoby stále o 71 % presahovali úroveň v roku 2010. V každom prípade na základe objemu výroby počas obdobia revízneho prešetrovania je úroveň konečného stavu zásob nižšia ako výroba za jeden mesiac.
5.3. Objem predaja a podiel na trhu
Tabuľka 8
Objem predaja a podiel na trhu
2010
2011
2012
ORP
Objem predaja v tonách (index)
100
70
97
104
Podiel na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(101)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa v porovnaní s úrovňou na začiatku posudzovaného obdobia zvýšil o 4 %. V roku 2011 došlo k veľmi prudkému poklesu, po ktorom nasledoval trvalý nárast.
(102)
Pokiaľ ide o podiel na trhu, výsledky výrobného odvetvia Únie možno počas posudzovaného obdobia považovať za stabilné s výnimkou roku 2011, keď sa podobne ako pokles predaja znížil aj podiel výrobného odvetvia Únie na trhu. V nasledujúcich rokoch objem predaja a podiel na trhu vykazovali narastajúci trend. Aj keď trhový podiel výrobcu z Únie zostal v období revízneho prešetrovania mierne pod úrovňou v roku 2010, je vhodné poznamenať, že výrobnému odvetviu Únie sa aj napriek tomu podarilo prispieť k rastu spotreby v Únii, pričom si udržalo značný podiel na trhu Únie počas posudzovaného obdobia.
(103)
Vo svojich pripomienkach po zverejnení informácií výrobné odvetvie Únie uviedlo, že jeho podiel na trhu je veľmi nestabilný vzhľadom na skutočnosť, že kyselina sulfanilová je ovplyvnená cenou komodity, a uviedlo príklad z roku 2011, keď sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu výrazne znížil.
(104)
V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že strata podielu na trhu v roku 2011 súvisela so zvýšením cien výrobcu Únie napriek trendom na trhu v uvedenom čase. Prešetrovaním sa skutočne preukázalo, že dovozné ceny zo všetkých príslušných krajín klesli v roku 2011 v rozpätí od 5 % do 20 %. Takisto treba poznamenať, že z dostupných štatistických údajov vyplýva, že podiel na trhu, ktorý stratilo výrobné odvetvie Únie, prevzal hlavne dovozca z USA.
5.4. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
Tabuľka 9
Predajné ceny
2010
2011
2012
ORP
Priemerné predajné ceny v EUR/tona (index)
100
109
108
112
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(105)
Predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie v posudzovanom období vzrástli o 12 %, čo bolo spôsobené zvýšením nákladov na hlavnú surovinu (anilín).
5.5. Zamestnanosť a produktivita
Tabuľka 10
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
ORP
Zamestnanosť (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Priemerné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(106)
Zamestnanosť v ekvivalente plného pracovného času sa počas obdobia revízneho prešetrovania zvýšila o 17 %. Priemerné náklady práce vykazovali počas posudzovaného obdobia rastúci trend, pričom v období revízneho prešetrovania dosiahli zvýšenie o 16 % v porovnaní s rokom 2010. Keďže výroba sa zvýšila len o 7 %, ako sa uvádza v odôvodnení 96, produktivita práce klesla v posudzovanom období o 9 %.
5.6. Ziskovosť
Tabuľka 11
Ziskovosť
2010
2011
2012
ORP
Ziskovosť (index)
100
96
20
65
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(107)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie v prípade podobného výrobku počas posudzovaného obdobia klesla a bola mierne pod optimálnou úrovňou výrobného odvetvia Únie, treba však poznamenať, že počas posudzovaného obdobia zostala stále v kladných číslach.
(108)
Zníženie ziskovosti je najmä dôsledkom zvýšenia priemerných výrobných nákladov, ktoré sa od roku 2010 po obdobie revízneho prešetrovania zvýšili takmer o 20 % a ktoré nemohli byť plne kompenzované 12 % zvýšením predajných cien, ako sa uvádza v odôvodnení 105.
5.7. Investície, návratnosť investícií a peňažný tok
Tabuľka 12
Investície, návratnosť investícií a peňažný tok
2010
2011
2012
ORP
Ročné investície (index)
-
100
133
57
Návratnosť investícií (index)
100
86
30
103
Peňažný tok (index)
100
116
68
82
(109)
Prešetrovaním sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie v roku 2010 nemohlo investovať. Následne sa investície do podnikania s kyselinou sulfanilovou od roku 2011 do konca obdobia revízneho prešetrovania znížili o 43 %, pričom ich množstvo v absolútnom vyjadrení možno považovať za nízke a zamerané najmä na činnosti údržby. Tieto zistenia sú v súlade s návratnosťou investícií a nízkou ziskovosťou dosiahnutou v priebehu obdobia revízneho prešetrovania.
(110)
Návratnosť investícií dôsledne kopírovala trend v oblasti ziskovosti v rokoch 2011 a 2012. V období revízneho prešetrovania sa návratnosť investícií zlepšila a dosiahla rovnakú úroveň ako v roku 2010, a to v dôsledku zvýšenia ziskovosti od roku 2012 po obdobie revízneho prešetrovania (pozri tabuľku 11).
(111)
Peňažný tok sa vyznačoval meniacim sa trendom, ale počas posudzovaného obdobia zostal v kladných číslach. V období revízneho prešetrovania peňažný tok klesol v porovnaní s rokom 2010 o 18 %. Výrobné odvetvie Únie nehlásilo počas posudzovaného obdobia žiadne problémy so zvyšovaním kapitálu.
5.8. Rozsah dumpingu a zotavenie po predchádzajúcom dumpingu
(112)
Ako sa uvádza v odôvodnení 41 a v odôvodneniach 57 až 60, počas obdobia revízneho prešetrovania nebol zistený žiadny dumping z príslušných krajín.
(113)
Ak sa vezme do úvahy chýbajúci dumpingový dovoz z ČĽR a Indie, zvýšenie objemov predaja a cien a miera využitia kapacít výrobného odvetvia Únie, možno dospieť k záveru, že opatrenia boli úspešné a že vo výrobnom odvetví Únie počas posudzovaného obdobia došlo k zotaveniu z účinkov predchádzajúceho dumpingu. V priebehu obdobia revízneho prešetrovania bol zaznamenaný určitý pokles niektorých ukazovateľov ujmy, ako je napríklad ziskovosť a trhový podiel,, nemožno ho však pripísať dovozu z príslušných krajín vzhľadom na veľmi nízku úroveň dovozu v tomto období. V každom prípade ukazovatele ujmy, ktoré sa vyvíjali negatívne, stále naznačujú udržateľnú situáciu výrobného odvetvia Únie.
5.9. Vývozná aktivita výrobného odvetvia Únie
(114)
Výrobné odvetvie Únie vyvážalo v roku 2012 a počas obdobia revízneho prešetrovania len zanedbateľné objemy, a preto sa dospelo k záveru, že vývoz nemal žiadny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie.
6. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie
(115)
Aj keď priemerné cenové úrovne stanovené pre príslušný výrobok z ČĽR a Indie počas ORP a ich porovnanie s predchádzajúcimi rokmi nie sú príliš spoľahlivé vzhľadom na nízky objem dovozu, z prešetrovania napriek tomu vyplynulo, že príslušný výrobok z ČĽR a Indie sa do Únie dovážal za nedumpingové ceny.
(116)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu zostal pomerne stabilný a objem, o ktorý príslušné krajiny prišli, nahradil dovoz z USA na cenovej úrovni podobnej ako v rámci výrobného odvetvia Únie. Výrobné odvetvie Únie bolo schopné zvýšiť svoj objem predaja, priemerné predajné ceny a dosiahnuť takmer optimálne miery využitia kapacity.
(117)
Mierny pokles podielu na trhu a ziskovosti výrobného odvetvia Únie nemožno pripísať čínskemu a indickému dovozu, ako je vysvetlené v odôvodnení 113.
(118)
Dospelo sa preto k záveru, že výrobné odvetvie Únie nezaznamenalo počas revízneho prešetrovania značnú ujmu.
(119)
Hoci výrobné odvetvie Únie vyjadrilo určité pripomienky týkajúce sa analýzy ujmy, ktoré boli uvedené v odôvodneniach 89 a 90, odôvodneniach 98 a 99 a odôvodneniach 103 a 104, súhlasilo s celkovým záverom o neexistencii hmotnej ujmy, najmä počas ORP.
7. Pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy
(120)
Na posúdenie pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy je dôležité poukázať na to, že pri optimálnom využití kapacity - ktoré sa dosiahlo počas obdobia revízneho prešetrovania - nebolo výrobné odvetvie Únie schopné uspokojiť celú spotrebu Únie, a preto musela byť významná časť spotreby Únie pokrytá dovozmi.
(121)
Výrobné odvetvie Únie okrem toho vyrába len čistenú kyselinu sulfanilovú, čo znamená, že používatelia, ktorí pre svoju výrobu uprednostňujú technickú kyselinu sulfanilovú, musia využívať dovoz.
(122)
Výrobné odvetvie Únie malo navyše pomerne stabilný podiel na trhu vďaka predajom pre viacerých dlhodobých zákazníkov. Prešetrovaním sa ukázalo, že v prípade niektorých používateľov museli dodávatelia kyseliny sulfanilovej prejsť prísnym a nákladným procesom certifikácie/overovania, čo sťažuje zmenu dodávateľa.
(123)
V tejto súvislosti sa pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy v prípade, že by súčasné opatrenia prestali platiť, analyzuje v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia.
7.1. ČĽR
(124)
Vzhľadom na to, že žiadny z čínskych vyvážajúcich výrobcov nespolupracoval pri prešetrovaní, zistenia v súvislosti s ČĽR museli vychádzať z najlepšie dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia, najmä z údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti.
(125)
Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 63 a 75, čínski výrobcovia majú značnú nevyužitú kapacitu na výrobu kyseliny sulfanilovej a existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu.
(126)
Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodneniach 64 a 87, z dostupných informácií vyplýva, že ČĽR nedávno predala zvýšené množstvá kyseliny sulfanilovej do Indie za ceny, ktoré podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie.
(127)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 64, zo získaných štatistík o čínskych dovozoch na indický trh podľa všetkého vyplýva, že Čína má záujem predávať prevažne čistený druh kyseliny sulfanilovej, ktorá by pri presmerovaní predaja na trh Únie priamo konkurovala predajom výrobcu z Únie.
(128)
Všetky tieto faktory spolu poukazujú na to, že ČĽR by mohla rýchlo vyvážať značné množstvá kyseliny sulfanilovej za dumpingové ceny na trh Únie, a to aj bez potreby presmerovať svoje predaje z iných trhov v prípade, že by uplynula platnosť opatrení. Trh Únie je príťažlivý z hľadiska cien a umožnil by čínskym vývozcom dosahovať úspory z rozsahu. Keby sa to stalo, výrobné odvetvie Únie by čelilo okamžitému poklesu svojich predajov a predajných cien, čo by zasa malo vplyv na využitie kapacity a ziskovosť. Ak by sa tieto ukazovatele ujmy zhoršili, zotavenie výrobného odvetvia Únie by sa rýchlo zvrátilo a vznikla by podstatná ujma.
7.2. India
(129)
Pokiaľ ide o Indiu, ako sa už uviedlo v odôvodnení 76, neexistuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu v prípade, že by súčasné opatrenia prestali platiť. Vzhľadom na toto zistenie analýza opakovaného výskytu ujmy nie je potrebná.
8. Záver o opakovanom výskyte ujmy
(130)
Vzhľadom na zistenia prešetrovania uvedené v odôvodneniach by absencia opatrení s najväčšou pravdepodobnosťou spôsobila výrazný nárast vývozu z ČĽR za nízke ceny, čo by negatívne ovplyvnilo finančné a hospodárske výsledky výrobného odvetvia Únie a viedlo by k opakovanému výskytu značnej ujmy.
(131)
Pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy v súvislosti s Indiou nebola analyzovaná vzhľadom na negatívne konštatovanie týkajúce sa opakovaného výskytu dumpingu z Indie.
E. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvod
(132)
So zreteľom na antidumpingové opatrenia na dovoz kyseliny sulfanilovej z Indie sa dospelo k záveru, že neexistuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu. Preto nie je potrebné vymedzenie záujmu Únie.
(133)
V prípade Číny sa súlade s článkom 21 základného nariadenia skúmalo, či by zachovanie súčasných opatrení bolo v rozpore so záujmami Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie bolo založené na hodnotení rôznych príslušných záujmov, najmä záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť svoje stanovisko v súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(134)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 113, opatrenia boli úspešné a umožnili výrobnému odvetviu konsolidovať svoju pozíciu. V odôvodnení 130 sa zároveň dospelo k záveru, že situácia v rámci výrobného odvetvia Únie by sa pravdepodobne mohla výrazne zhoršiť v prípade, že by uplynula platnosť antidumpingových opatrení voči Číne. Preto možno dospieť k záveru, že zachovanie opatrení voči Číne by pre výrobné odvetvie Únie bolo prospešné.
3. Záujem používateľov
(135)
O začatí preskúmania boli informovaní všetci známi používatelia. Komisia dostala od používateľov kyseliny sulfanilovej štyri úplne vyplnené dotazníky a tri čiastočné odpovede alebo pripomienky. Na základe týchto údajov sa zistilo, že vplyv nákladov na príslušný výrobok na výrobné náklady týkajúce sa nadväzujúcich výrobkov sa medzi používateľmi značne odlišuje v závislosti od druhu nadväzujúceho výrobku.
(136)
Niekoľko používateľov (výrobcov farmaceutických výrobkov a špeciálnych farbív) pripustilo, že kyselina sulfanilová zohráva v ich výrobných nákladoch iba okrajovú úlohu, a preto sa usúdilo, že opatrenia nemajú v podstate žiadny vplyv na ich výrobné náklady/ceny.
(137)
Pre ostatných používateľov (výrobcov prísad do cementu a optických zjasňovačov) však kyselina sulfanilová predstavovala 4 % až 12 % nákladov na výrobu ich nadväzujúcich výrobkov. Títo používatelia vykázali počas obdobia revízneho prešetrovania aj straty a tvrdili, že za ich zložitú situáciu sú čiastočne zodpovedné v súčasnosti platné clá.
(138)
Pokiaľ ide o toto tvrdenie, je potrebné poznamenať, že počas obdobia revízneho prešetrovania dovoz z ČĽR takmer neexistoval, a preto clá proti Číne, ktoré by zaručili primeranú cenovú úroveň na trhu Únie, nezahŕňali dodatočné náklady pre používateľov počas posudzovaného obdobia, a preto nemohli vysvetliť ťažkosti, s ktorými sa títo používatelia stretli. Zvýšenie ceny podobného výrobku počas posudzovaného obdobia bolo dôsledkom zvýšenia výrobných nákladov spôsobených nárastom ceny hlavnej suroviny, ako je uvedené v odôvodneniach 105 a 108. Zrušením v súčasnosti platných ciel proti dovozu kyseliny sulfanilovej z Indie, ktoré sa navrhuje týmto nariadením, by sa mal okamžite uľahčiť prístup k dodatočným zdrojom kyseliny sulfanilovej na trhu Únie za konkurenčné ceny, čo by bolo v záujme používateľov. Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie opatrení voči Číne nespôsobí používateľom v budúcnosti neprimerané ťažkosti.
4. Záujem dovozcov
(139)
O začatí preskúmania boli informovaní všetci známi dovozcovia. Jeden dovozca príslušného výrobku poskytol čiastočnú odpoveď na dotazník, v ktorej tvrdil, že kyselina sulfanilová nezohráva dôležitú úlohu v jeho činnosti. Žiadny iný dovozca na dotazník neodpovedal, ani neposkytol žiadne písomné podanie alebo pripomienky. Pri absencii ďalšej spolupráce zo strany dovozcov sa dospelo k záveru, že zachovanie opatrení uložených na dovoz z ČĽR by nebolo v rozpore s ich záujmom.
5. Záver
(140)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že z hľadiska záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.
F. ZACHOVANIE ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ PROTI ČĽR A UKONČENIE ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ PROTI INDII
(141)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa považuje za vhodné existujúce antidumpingové clá na dovoz kyseliny sulfanilovej z ČĽR zachovať a na dovoz z Indie ich zrušiť. Zainteresovaným stranám sa takisto poskytla možnosť, aby predložili svoje pripomienky k týmto zisteniam. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zobrali do úvahy tam, kde je to opodstatnené.
(142)
Z uvedených skutočností uvedených v článku 11 ods. 2 základného nariadenia vyplýva, že antidumpingové opatrenia týkajúce sa výroby kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Číne by sa mali zachovať a antidumpingové opatrenia týkajúce sa výroby kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii by sa mali zrušiť. Zrušiť by sa malo aj rozhodnutie Komisie, ktorým sa prijíma v súčasnosti platný záväzok týkajúci sa dovozu kyseliny sulfanilovej od spoločnosti Kokan.
(143)
Berúc do úvahy, že k zotaveniu výrobného odvetvia Únie došlo iba nedávno, Komisia bude monitorovať dovoz príslušného výrobku, ak v tomto zmysle dostane žiadosť výrobcu z Únie. Monitorovanie bude obmedzené na obdobie dvoch rokov od uverejnenia tohto nariadenia,
(144)
Zachovanie opatrení proti Číne stanovených v tomto nariadení a zrušenie opatrení proti Indii je v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilovej, ktorá je v súčasnosti zaradená pod číselný znak KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla, ktoré sa uplatňuje pred clom na cenu franko hranica Únie výrobkov uvedených v odseku 1, je takáto:
Krajina
Konečné clo (%)
Čínska ľudová republika
33,7
3. Týmto sa zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilovej, ktorá je v súčasnosti zaradená pod číselný znak KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060) s pôvodom v Indii, a preskúmanie súvisiace s týmto dovozom sa zastavuje.
4. Týmto sa zrušuje rozhodnutie Komisie 2006/37/ES, ktorým sa prijíma v súčasnosti platný záväzok týkajúci sa dovozu kyseliny sulfanilovej od spoločnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India).
5. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o colných poplatkoch.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. decembra 2014