SMĚRNICE 2014/51/EU EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
ze dne 16. dubna 2014,
kterou se mění směrnice 2003/71/ES a 2009/138/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 50, 53, 62 a 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Finanční krize v letech 2007 a 2008 odhalila závažné nedostatky v dohledu nad finančním trhem jak v konkrétních případech, tak ve vztahu k finančnímu systému jako celku. Modely dohledu na úrovni jednotlivých členských států pokulhávají za finanční globalizací a realitou integrovaných a vzájemně propojených evropských finančních trhů, na kterých mnoho finančních institucí působí přeshraničně. Krize odhalila nedostatky v oblastech spolupráce, koordinace, jednotného uplatňování práva Unie a důvěry mezi příslušnými vnitrostátními orgány.
(2)
Evropský parlament vyzýval v řadě usnesení přijatých před finanční krizí i v jejím průběhu k přechodu k integrovanějšímu evropskému dohledu, aby byly zajištěny skutečně rovné podmínky pro všechny zúčastněné subjekty na úrovni Unie a aby tento dohled zohlednil rostoucí integraci finančních trhů v Unii (a to zejména v usnesení ze dne 13. dubna 2000 o sdělení Komise o provádění rámce pro finanční trhy: akčním plánu, ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii, ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005-2010) - bílá kniha, v usnesení ze dne 23. září 2008 obsahujícím doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech, ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu, a v postoji ze dne 22. dubna 2009 k pozměněnému návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejímu výkonu (Solventnost II) a postoji ze dne 23. dubna 2009 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách).
(3)
V listopadu 2008 Komise zmocnila skupinu odborníků na vysoké úrovni vedenou Jacquesem de Larosièrem, aby učinila doporučení, jakým způsobem mají být posíleny požadavky na dohled za účelem lepší ochrany občanů Unie a obnovení důvěry ve finanční systém. Ve své závěrečné zprávě předložené dne 25. února 2009 (dále jen „de Larosièrova zpráva“) doporučila skupina odborníků na vysoké úrovni posílit rámec dohledu, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí. Skupina odborníků na vysoké úrovni doporučila dalekosáhlé reformy struktury dohledu nad finančním odvětvím v Unii. De Larosièrova zpráva dále doporučila, aby byl vytvořen Evropský systém orgánů dohledu nad finančním trhem, který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu, tj. jednoho pro bankovnictví, jednoho pro cenné papíry a jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, a aby byla zřízena Evropská rada pro systémová rizika.
(4)
Finanční stabilita je předpokladem toho, aby reálná ekonomika vytvářela pracovní místa, úvěry a růst. Finanční krize odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu, který nedokázal předvídat nepříznivý makroobezřetnostní vývoj nebo zabránit akumulaci přílišných rizik ve finančním systému.
(5)
Evropská rada v závěrech ze zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. června 2009, doporučila zřízení Evropského systému orgánů dohledu nad finančním trhem, který by se měl skládat ze tří nových evropských orgánů dohledu. Doporučila rovněž, že systém by se měl zaměřit na zvýšení kvality a jednoty vnitrostátního dohledu, posílení kontroly nad skupinami s přeshraniční působností a vytvoření jednotného evropského souboru pravidel, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na vnitřním trhu. Evropská rada zdůraznila, že evropské orgány dohledu by také měly disponovat pravomocí dohledu nad ratingovými agenturami, a vyzvala Komisi, aby připravila konkrétní návrhy pro zajištění stěžejní úlohy Evropského systému dohledu nad finančním trhem (ESFS) v krizových situacích.
(6)
V roce 2010 přijaly Evropský parlament a Rada tři nařízení, jimiž se zřizují Evropské orgány dohledu: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4) o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (5) o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) (dále jen „EIOPA“ nebo orgán „EIOPA“) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (6) o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (dále jen „ESMA“ nebo „orgán ESMA“), jež jsou součástí ESFS.
(7)
Má-li ESFS účinně fungovat, je nutné provést změny legislativních aktů Unie v oblasti fungování zmíněných tří evropských orgánů dohledu. Tyto změny se týkají vymezení rozsahu některých pravomocí evropských orgánů dohledu, začlenění některých pravomocí v rámci stávajících procesů stanovených příslušnými právními předpisy Unie a změn k zajištění řádného a účinného fungování evropských orgánů dohledu v rámci ESFS.
(8)
Zřízení evropských orgánů dohledu by proto mělo být doprovázeno vytvořením jednotného souboru pravidel, aby se zajistila důsledná harmonizace a jednotné uplatňování, a tím se přispělo k ještě účinnějšímu fungování vnitřního trhu a účinnějšímu provádění dohledu na nejnižší úrovni. Nařízení o zřízení ESFS stanoví, že evropské orgány dohledu mohou v oblastech konkrétně stanovených příslušnými právními předpisy vypracovávat návrhy technických norem, které se předkládají Komisi k přijetí v souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů. Zatímco ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU (7) byl vymezen první soubor takových oblastí, měla by tato směrnice vymezit další soubor oblastí, zejména pro směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES a 2009/138/ES (8), pro nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 (9) a pro nařízení (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010.
(9)
Příslušné legislativní akty by měly určit oblasti, v nichž mají evropské orgány dohledu pravomoc vypracovávat návrhy technických norem, a jak by měly takové normy být přijímány. Příslušné legislativní akty by měly stanovit prvky, podmínky a specifikace, jak je uvedeno v článku 290 Smlouvy o fungování EU v případě aktů v přenesené pravomoci.
(10)
V rámci identifikace oblastí, ve kterých by se měly přijmout technické normy, by se měla nalézt přiměřená rovnováha mezi vytvářením jednotného souboru harmonizovaných pravidel a zabráněním zbytečně komplikované regulaci a donucovacím opatřením. Vybranými oblastmi by měly být pouze ty oblasti, ve kterých důsledná technická pravidla pravděpodobně významně a účinně přispějí k dosažení cílů příslušných legislativních aktů a zároveň zajistí, že Evropský parlament, Rada a Komise přijímají politická rozhodnutí v souladu se svými obvyklými postupy.
(11)
Problematika, která je předmětem technických norem, by měla být skutečně odborná, takže jejich příprava bude vyžadovat odborné znalosti odborníků v oblasti dohledu. Regulační technické normy přijaté jako akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování EU by měly dále rozvíjet, upřesňovat a určovat podmínky pro důslednou harmonizaci pravidel obsažených v legislativních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou a zároveň doplňovat či upravovat některé jiné než podstatné prvky legislativního aktu. Na druhé straně by měly prováděcí technické normy přijaté jako prováděcí akty podle článku 291 Smlouvy o fungování EU stanovit podmínky pro jednotné uplatňování legislativních aktů. Technické normy by neměly zahrnovat politická rozhodnutí.
(12)
V případě regulačních technických norem je vhodné uplatnit postup stanovený v článcích 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010. Prováděcí technické normy by měly být přijaty v souladu s postupem stanoveným v článku 15 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.
(13)
Regulační a prováděcí technické normy by měly přispívat k jednotnému souboru pravidel pro finanční služby, jak potvrdila Evropská rada ve svých závěrech z června 2009. Vzhledem k tomu, že některé požadavky legislativních aktů Unie nejsou plně harmonizovány, a v souladu se zásadou předběžné opatrnosti v oblasti dohledu by regulační a prováděcí technické normy, které rozvíjejí, upřesňují a určují podmínky uplatňování těchto požadavků, neměly členským státům bránit v tom, aby požadovaly dodatečné informace či ukládaly přísnější požadavky. Regulační a prováděcí technické normy by proto měly členským státům umožnit požadovat dodatečné informace či ukládat přísnější požadavky v konkrétních oblastech, v nichž uvedené legislativní akty takovou možnost nabízí.
(14)
V souladu s nařízeními (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010, by měly evropské orgány dohledu před předložením regulačních nebo prováděcích technických norem Komisi v případě potřeby uspořádat otevřené veřejné konzultace o regulačních nebo prováděcích technických normách a provést analýzu případných souvisejících nákladů a přínosů.
(15)
Regulační a prováděcí technické normy by měly stanovit přechodná opatření podléhající přiměřeným lhůtám, pokud by náklady na okamžité provedení byly ve srovnání se souvisejícími přínosy nadměrné.
(16)
V okamžiku přijetí této směrnice již probíhá práce související s přípravou a konzultacemi, které se vztahují k prvnímu souboru opatření k provádění rámcových pravidel podle směrnice 2009/138/ES. V zájmu brzké finalizace těchto opatření je vhodné umožnit na přechodnou dobu Komisi přijímat regulační technické normy uvedené v této směrnici v souladu s postupem pro přijímání aktů v přenesené pravomoci. Jakékoli změny těchto aktů v přenesené pravomoci nebo, po uplynutí přechodného období, jakýchkoli regulačních technických norem k provádění směrnice 2009/138/ES by měly být přijímány postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
(17)
Dále je vhodné, aby bylo orgánu EIOPA, po uplynutí přechodného období dvou let, umožněno navrhnout aktualizaci řady aktů v přenesené pravomoci v podobě regulačních technických norem. Tato aktualizace by měla být omezena na technické aspekty příslušných aktů v přenesené pravomoci a neměla by představovat strategická či politická rozhodnutí.
(18)
Zatímco orgán EIOPA by měl při přípravě a vypracovávání regulačních technických norem přizpůsobit akty v přenesené pravomoci technickému vývoji na finančních trzích, Komise by měla zajistit, aby byly informace o působnosti těchto návrhů regulačních technických norem předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(19)
Nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 stanoví mechanismus pro urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu. V případě, že vnitrostátní orgán dohledu nesouhlasí s postupem nebo obsahem opatření či s nečinností jiného vnitrostátního orgánu dohledu v oblastech uvedených v legislativních aktech Unie v souladu s uvedenými nařízeními a tyto příslušné legislativní akty vyžadují spolupráci, koordinaci nebo společné rozhodování vnitrostátních orgánů dohledu z více než jednoho členského státu, měl by dotčený evropský orgán dohledu na žádost dotčeného vnitrostátního orgánu dohledu pomoci orgánům dosáhnout dohody ve lhůtě stanovené evropským orgánem dohledu, která zohledňuje veškeré relevantní lhůty v příslušných právních předpisech a naléhavost a složitost sporu. Pokud takový spor přetrvává, měl by být evropský orgán dohledu oprávněn záležitost urovnat.
(20)
Nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 vyžadují, aby případy, v nichž lze použít mechanismu pro urovnávání sporů mezi vnitrostátními orgány dohledu, byly uvedeny v odvětvových právních předpisech. Tato směrnice by měla vymezit první soubor takových případů v odvětví pojišťoven a zajišťoven a neměla by jí být dotčena možnost doplnit v budoucnu další případy. Tato směrnice by neměla evropským orgánům dohledu bránit v tom, aby jednaly v souladu s jinými pravomocemi, či v tom, aby plnily své úkoly uvedené v nařízeních (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010, včetně nezávazného vyjednávání a podílu na jednotném, účinném a efektivním uplatňování práva Unie. Vedle toho jsou v těch oblastech, kde již příslušné právo zavedlo určitou formu nezávazného vyjednávání nebo kde existují lhůty k přijetí společných rozhodnutí jedním či více vnitrostátními orgány dohledu, zapotřebí změny s cílem zajistit jasnost a minimální narušení procesu přijímání společného rozhodnutí, avšak takovým způsobem, aby v případě potřeby evropské orgány dohledu mohly spory vyřešit. Závazný postup pro urovnávání sporů má řešit situace, kdy vnitrostátní orgány dohledu nemohou mezi sebou vyřešit procedurální či věcné otázky týkající se souladu s právem Unie.
(21)
Tato směrnice by tudíž měla vymezit situace, ve kterých může vznikat potřeba řešit procedurální nebo věcnou otázku týkající se souladu s právem Unie a vnitrostátní orgány dohledu přitom nemusí být schopny danou záležitost vyřešit samy. V takových situacích by měl jeden z příslušných vnitrostátních orgánů dohledu předložit záležitost příslušnému evropskému orgánu dohledu. Tento evropský orgán dohledu by měl jednat v souladu se svým zřizovacím nařízením a s touto směrnicí. Měl by mít možnost požadovat od příslušných vnitrostátních orgánů dohledu, aby za účelem urovnání dané záležitosti a zajištění souladu s právem Unie podnikly určitá opatření nebo od nich upustily, a to se závaznou platností pro tyto příslušné vnitrostátní orgány dohledu. V případech, kdy příslušný legislativní akt Unie přenechává právo rozhodování členským státům, by neměla rozhodnutí evropského orgánu dohledu nahrazovat výkon tohoto práva příslušející v souladu s právem Unie vnitrostátním orgánům dohledu.
(22)
Směrnice 2009/138/ES stanoví možnost společných rozhodnutí, pokud jde o schvalování žádostí o použití interního modelu na úrovni skupiny a dceřiných společností, schvalování žádostí s cílem, aby se na dceřiné společnosti vztahovaly články 238 a 239 uvedené směrnice, a identifikaci orgánu dohledu nad skupinou na základě jiném než na základě kritérií stanovených v článku 247 uvedené směrnice. Ve všech těchto oblastech by změna měla jasně stanovit, že v případě sporu může EIOPA spor vyřešit uplatněním procesu stanoveného v nařízení (EU) č. 1094/2010. Tento přístup ozřejmuje, že i když by orgán EIOPA neměl nahrazovat výkon vlastního rozhodnutí vnitrostátních orgánů dohledu, mělo by být možné, aby spory byly řešeny a spolupráce posílena dříve, než je vnitrostátním orgánem dohledu přijato konečné rozhodnutí nebo je vydáno určené instituci. Orgán EIOPA by měl spory řešit prostřednictvím vyjednávání mezi vnitrostátními orgány dohledu s protikladnými názory.
(23)
Nová struktura dohledu zřízená systémem ESFS bude vyžadovat, aby vnitrostátní orgány dohledu úzce spolupracovaly s evropskými orgány dohledu. Změny příslušných legislativních aktů by měly zajistit, aby plnění povinnosti sdílet informace uvedené v nařízeních (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 nebránily žádné právní překážky a aby poskytování údajů nevytvářelo zbytečnou administrativní zátěž.
(24)
Pojišťovny a zajišťovny by měly svým vnitrostátním orgánům dohledu poskytovat pouze takové informace, jež jsou relevantní pro účely dohledu, a brát v úvahu cíle dohledu, jak je stanoví směrnice 2009/138/ES. Informace týkající se úplného seznamu aktiv, které mají být poskytovány po jednotlivých položkách a jiné informace, jež mají být poskytovány častěji než jednou ročně, by měly být vyžadovány pouze v případě, kdy potřeba vnitrostátních orgánů dohledu získat dodatečné poznatky pro účely sledování finančního zdraví podniků, nebo posoudit potenciální dopady jejich rozhodnutí na finanční stabilitu, převáží nad zátěží spojenou s výpočtem a předložením těchto informací. Po posouzení povahy, rozsahu a komplexnosti rizik spojených s činností podniku by vnitrostátní orgány dohledu měly mít pravomoc umožnit omezení četnosti a rozsahu informací, které mají být poskytovány, nebo osvobodit od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách podnik, který nepřekračuje určité prahové hodnoty. Mělo by být zajištěno, aby nejmenší podniky mohly požádat o omezení a výjimku a aby tyto podniky nepředstavovaly v členském státě více než 20 % podíl na trhu s životním a neživotním pojištěním nebo na trhu se zajištěním.
(25)
S cílem zajistit, aby informace obsažené ve zprávě pojišťovny a zajišťovny držící účast nebo pojišťovacích holdingových společností na úrovni skupiny byly přesné a úplné, neměly by vnitrostátní orgány dohledu povolovat omezení informací, které mají být poskytovány, nebo osvobozovat od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách podniky, které patří ke skupině, pokud není vnitrostátní orgán dohledu zcela přesvědčen, že podávání zpráv by bylo nevhodné vzhledem k povaze, rozsahu a komplexnosti rizik spojených s činností skupiny.
(26)
V oblastech, kde má Komise v současnosti podle směrnice 2009/138/ES pravomoc přijímat prováděcí opatření, přičemž tato opatření jsou nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé jiné než podstatné prvky uvedené směrnice ve smyslu článku 290 Smlouvy o fungování EU, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s uvedeným článkem nebo regulační technické normy v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
(27)
Aby se při výpočtu solventnostního kapitálového požadavku (SCR) podle směrnice 2009/138/ES na základě standardního vzorce zajistilo stejné zacházení se všemi pojišťovnami a zajišťovnami, nebo se přihlédlo k vývoji na trhu, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o výpočet SCR na základě standardního vzorce.
(28)
Nejsou-li rizika v dostatečné míře pokryta podmodulem, měl by být orgán EIOPA zmocněn vypracovávat návrhy regulačních technických norem, pokud jde o kvantitativní limity a kritéria použitelnosti aktiv pro SCR na základě standardního vzorce.
(29)
Aby pojišťovny a zajišťovny mohly provádět konzistentní výpočet technických rezerv podle směrnice 2009/138/ES, je třeba, aby centrální subjekt odvodil, zveřejňoval a pravidelně aktualizoval určité technické informace týkající se časové struktury bezrizikových úrokových měr a zohledňoval přitom poznatky získané na finančním trhu. Způsob, jakým se odvozuje časová struktura bezrizikových úrokových měr, by měl být transparentní. Tyto úlohy by s ohledem na jejich odbornou a pojišťovací povahu měl vykonávat orgán EIOPA.
(30)
Příslušná časová struktura bezrizikových úrokových měr by měla předcházet umělé volatilitě technických rezerv a použitelného kapitálu a být pobídkou ke spolehlivému řízení rizik. Volba výchozího bodu extrapolace bezrizikových úrokových měr by měla podnikům umožňovat vyrovnat s dluhopisy své toky peněz, které jsou diskontovány s neextrapolovanými úrokovými sazbami při výpočtu nejlepšího odhadu. Za podmínek podobných podmínkám v době vstupu této směrnice v platnost by měl počítat výchozí bod pro extrapolaci bezrizikových úrokových měr pro euro se splatností 20 let. Za podmínek podobných podmínkám v době vstupu této směrnice v platnost by extrapolovaná část příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr, zejména u eura, měla konvergovat takovým způsobem ke konečnému forwardovému kurzu, že u splatnosti za 40 let od výchozího bodu extrapolace se extrapolované forwardové sazby neliší o více než tři bazické body od konečného forwardového kurzu. U jiných měn než euro by měla být při stanovování výchozího bodu pro extrapolaci bezrizikových úrokových měr a příslušné doby konvergence ke konečnému forwardového kurzu vzata v úvahu charakteristická povaha místních dluhopisových a swapových trhů.
(31)
Pokud mají pojišťovny a zajišťovny v držení dluhopisy nebo jiná aktiva s podobnými charakteristikami peněžních toků do doby splatnosti, nejsou u těchto aktiv vystaveny riziku změny rozpětí mezi nákupní a prodejní cenou (spread). Aby se zabránilo tomu, že změny rozpětí mezi nákupní a prodejní cenou aktiv budou mít dopad na výši kapitálu těchto společností, mělo by jim být umožněno nastavit příslušnou časovou strukturu bezrizikových úrokových měr pro výpočet nejlepšího odhadu v souladu s pohyby rozpětí u aktiv. Uplatnění takové vyrovnávací úpravy by mělo podléhat schválení orgánem dohledu a přísné požadavky na aktiva a pasiva by měly zajistit, aby pojišťovny a zajišťovny mohly mít svá aktiva v držení až do doby splatnosti. Zejména peněžní toky aktiv a pasiv by měly být vyrovnané a aktiva by se měla nahrazovat jinými za účelem zachování vyrovnané pozice pouze v případě, že se očekávané peněžní toky podstatně změnily, například při snížení kvality nebo znehodnocení dluhopisu. Pojišťovny a zajišťovny by měly zveřejnit dopad vyrovnávací úpravy na jejich finanční situaci, aby zajistily odpovídající transparentnost.
(32)
Aby se zabránilo procyklickému investičnímu chování, měly by pojišťovny a zajišťovny mít možnost upravit příslušnou časovou strukturu bezrizikových úrokových měr pro výpočet nejlepšího odhadu technických rezerv s cílem zmírnit účinky přílišných výkyvů dluhopisových rozpětí. Uvedený koeficient volatility by měl být založen na referenčních portfoliích pro relevantní měny těchto pojišťoven a zajišťoven a v případě potřeby by měl zajistit reprezentativnost referenčních portfolií pro vnitrostátní pojistné trhy. Pojišťovny a zajišťovny by měly zveřejnit vliv koeficientu volatility na jejich finanční situaci, aby zajistily odpovídající transparentnost.
(33)
S ohledem na význam diskontování pro výpočet technických rezerv by směrnice 2009/138/ES měla zajistit jednotné podmínky pro volbu diskontních sazeb pojišťoven a zajišťoven. Za účelem zajištění těchto jednotných podmínek by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr pro výpočet nejlepšího odhadu, základní rozpětí pro výpočet vyrovnávací úpravy a koeficientu volatility. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10). Tyto prováděcí akty by měly využívat technických informací získaných a zveřejněných orgánem EIOPA. Při přijímání těchto prováděcích aktů by se měl použít poradní postup.
(34)
Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty.
(35)
Aby byly zmírněny nežádoucí potenciální procyklické účinky, měla by být lhůta pro obnovení dodržování SCR ve výjimečných nepříznivých situacích prodloužena, a to včetně případů prudkých poklesů na finančních trzích, prostředí přetrvávajících nízkých úrokových sazeb a katastrofálních událostí s významnými důsledky, které mají dopad na pojišťovny a zajišťovny se značným podílem na trhu nebo na dotčené druhy pojištění. Orgán EIOPA by měl být odpovědný za vyhlášení výjimečných nepříznivých situací a Komisi by měla být svěřena pravomoc k přijímání opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, které by upřesňovaly kritéria a příslušné postupy.
(36)
V souvislosti s vyrovnávací úpravou vztahující se k příslušné časové struktuře bezrizikových úrokových měr, jež byla stanovena podle této směrnice, je nutno požadavek, aby portfolio pojistných nebo zajistných závazků, na které se uplatňuje vyrovnávací úprava, a vyčleněné portfolio aktiv byly identifikovány, organizovány a spravovány odděleně od ostatních činností pojišťovny nebo zajišťovny a požadavek nepoužívat tato aktiva k pokrytí ztrát vyplývajících z jiných činností podniků chápat v ekonomickém smyslu. Nemělo by to znamenat, že členské státy musí začlenit právní koncept účelově vázaného fondu do vnitrostátních právních předpisů. Podniky, které používají vyrovnávací úpravu, by měly vymezit, uspořádat a řídit portfolio aktiv a závazků odděleně od ostatních částí obchodní činnosti, a nemělo by jim proto být povoleno krýt rizika vyplývající z jiné činnosti pomocí tohoto vyhrazeného portfolia aktiv. Zatímco toto umožňuje účinné řízení portfolia, musí se snížená přenositelnost a omezený prostor pro diverzifikaci mezi vyhrazeným portfoliem a zbytkem pojišťovny nebo zajišťovny, pro účely vyrovnávací úpravy, odrazit v úpravách vlastního kapitálu a SCR.
(37)
Rozpětí u referenčního portfolia uvedeného v této směrnici by mělo být stanoveno transparentním způsobem za použití příslušných indexů, jsou-li tyto k dispozici.
(38)
V zájmu zajištění transparentního uplatňování koeficientu volatility, vyrovnávací úpravy a přechodných opatření týkajících se bezrizikových úrokových měr a technických rezerv stanovených na základě této směrnice by pojišťovny a zajišťovny měly zveřejnit dopad neuplatňování těchto opatření na jejich finanční situaci, včetně výše technické rezervy, SCR, minimálního kapitálového požadavku (MCR) podle směrnice 2009/138/ES, základního kapitálu a výše kapitálu ke krytí MCR a SCR.
(39)
Členské státy by měly mít možnost poskytnout ve svých vnitrostátních právních předpisech svým vnitrostátním orgánům dohledu pravomoc povolit, a ve výjimečných případech zamítnout, použití koeficientu volatility.
(40)
Aby bylo zajištěno, že určité technické údaje zadávané do SCR za použití standardního vzorce jsou poskytovány jednotným způsobem, například aby se umožnila harmonizace přístupů při používání ratingů, měly by být orgánu EIOPA přidělovány specifické úkoly. Uznání ratingových agentur by mělo být konzistentní a v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/1013 (11) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady č. 2013/36/EU (12). Nemělo by přitom docházet k překrývání s nařízením (ES) č. 1060/2009, a proto je úloha společného výboru evropských orgánů dohledu zřízeného na základě nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 oprávněná. Orgán EIOPA by měl optimálním způsobem využívat odborné znalosti a zkušenosti orgánu ESMA. Podrobný způsob plnění takových úkolů by měl být blíže upřesněn v opatřeních, jež je třeba přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů.
(41)
Seznamy orgánů regionálních vlád a orgánů místní správy zveřejňované orgánem EIOPA by neměly být podrobnější, než je nutné k zajištění toho, aby se těmto vládám a orgánům dostalo stejného zacházení pouze tehdy, pokud jsou rizika vyplývající z expozice stejná jako u centrálních vlád.
(42)
Aby byl zajištěn harmonizovaný přístup podle směrnice 2009/138/ES pro stanovení toho, kdy lze povolit prodloužení nápravné lhůty v případech porušení SCR, měly by být upřesněny podmínky, jež zakládají výjimečně nepříznivou situaci. Orgán EIOPA by měl být odpovědný za vyhlášení výjimečných nepříznivých situací a Komise by měla být zmocněna k přijímání opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, které by upřesňovaly kritéria a příslušné postupy, jež je třeba v takových výjimečných nepříznivých situacích dodržet.
(43)
S cílem zajistit provázanost mezi odvětvími a odstranit nesoulad mezi zájmy společností, které „přeměňují“ úvěry na obchodovatelné cenné papíry a jiné finanční nástroje (původci nebo sponzoři), a zájmy pojišťoven nebo zajišťoven, které do těchto cenných papírů nebo nástrojů investují, by měla být Komise zmocněna přijmout opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souvislosti s investicemi do přeměněných úvěrů podle směrnice 2009/138/ES, přičemž uvede nejen požadavky, ale i důsledky jejich nedodržení.
(44)
V zájmu většího sbližování postupů schvalování orgány dohledu, které jsou ve směrnici 2009/138/ES stanoveny, u parametrů specifických pro pojišťovny nebo zajišťovny, politik změny modelů, zvláštních účelových jednotek a zavádění a rušení navýšení kapitálu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat opatření prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, které by upřesňovaly příslušné postupy v těchto oblastech.
(45)
Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví usiluje o vypracování globálních norem solventnosti založených na riziku a nadále podporuje větší koordinaci a spolupráci v oblasti dohledu na mezinárodní úrovni. Ustanovení směrnice 2009/138/ES týkající se aktů Komise v přenesené pravomoci určujících rovnocennost solventnosti třetích zemí a obezřetnostních režimů jsou v souladu s cíli podporovat mezinárodní konvergenci k zavedení solventnostních režimů založených na riziku a obezřetnostních režimů. Aby se přihlédlo ke skutečnosti, že některé třetí země mohou potřebovat více času na změnu a provádění solventnostních a obezřetnostních režimů, které by plně splňovaly kritéria pro jejich uznání jako rovnocenných režimů, je nutno upřesnit podmínky týkající se zacházení s těmito solventnostními režimy třetích zemí, aby mohly být u těchto třetích zemí uznávány jako dočasně rovnocenné. Akty Komise v přenesené pravomoci určující dočasnou rovnocennost by případně měly zohledňovat mezinárodní vývoj. Pokud Komise určí, že obezřetnostní režim třetí země pro dohled nad skupinou je dočasně rovnocenný, mělo by se umožnit dodatečné oznamování orgánům dohledu s cílem zajistit ochranu pojistníků a oprávněných osob v rámci Unie.
(46)
Vzhledem ke zvláštní povaze pojistného trhu a s cílem zajistit rovné podmínky pro pojišťovny a zajišťovny se sídlem v třetích zemích - ať už má jejich mateřský podnik sídlo v Unii, nebo nemá - by Komise měla mít možnost určit, zda je třetí země dočasně rovnocenná pro účely výpočtu požadavků na solventnost skupiny a použitelného kapitálu k uspokojení těchto požadavků.
(47)
Aby se zajistilo, že zúčastněné strany budou náležitě informovány o struktuře pojišťovacích a zajišťovacích skupin, je nezbytné, aby byly informace o jejich právní, řídící a organizační struktuře zpřístupněny veřejnosti. Tyto informace by měly obsahovat přinejmenším informace o jejich názvu, druhu obchodní činnosti a zemi, kde byly zřízeny dceřiné společnosti, důležitých přidružených společnostech a významných pobočkách.
(48)
Rozhodnutí Komise o úplné nebo dočasné rovnocennosti solventnosti třetí země nebo obezřetnostního režimu by měla vzít v příslušných případech v úvahu existenci, trvání a povahu přechodných opatření v těchto režimech třetích zemí.
(49)
Aby evropské družstevní společnosti zřízené nařízením Rady (ES) č. 1435/2003 (13) mohly poskytovat pojišťovací a zajišťovací služby, je nutné rozšířit seznam povolených právních forem pojišťoven a zajišťoven v rámci směrnice 2009/138/ES tak, aby zahrnoval Evropskou družstevní společnost.
(50)
Měla by být přizpůsobena částka (v eurech) dolní meze MCR pro pojišťovny a zajišťovny. Tato potřeba plyne z periodické úpravy stávajících dolních mezí kapitálového požadavku, aby takové podniky mohly zohlednit inflaci.
(51)
Výpočet SCR u zdravotního pojištění by měl odrážet vnitrostátní systémy vyrovnávání a měl by také brát v úvahu změny ve vnitrostátních zdravotnických právních předpisech, protože ty jsou základní součástí systému pojištění na těchto vnitrostátních trzích v oblasti zdravotnictví.
(52)
Některé prováděcí pravomoci stanovené podle článku 202 Smlouvy o založení Evropského společenství by měly být nahrazeny vhodnými ustanoveními podle článku 290 Smlouvy o fungování EU.
(53)
Sjednocení postupů projednávání ve výborech se Smlouvou o fungování EU, a zejména s článkem 290 této Smlouvy, by mělo být prováděno jednotlivě případ od případu. Aby byl zohledněn technický vývoj na finančních trzích a aby byly upřesněny požadavky stanovené ve směrnicích ve znění této směrnice, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Akty v přenesené pravomoci by zejména měly být přijímány s ohledem na podrobnosti týkající se požadavků řízení, oceňování, oznamování orgánům dohledu a zveřejňování informací, určení a zařazení kapitálu, standardního vzorce pro výpočet SCR (včetně všech následných změn v oblasti navýšení kapitálového požadavku) a volby metod a předpokladů pro výpočet technických rezerv.
(54)
V prohlášení č. 39 k článku 290 Smlouvy o fungování EU připojeném k závěrečnému aktu mezivládní konference, která přijala Lisabonskou smlouvu, vzala tato konference na vědomí, že Komise hodlá při vypracovávání návrhů aktů v přenesené pravomoci v oblasti finančních služeb i nadále konzultovat s odborníky jmenovanými členskými státy, a to v souladu se svými zavedenými postupy.
(55)
Evropský parlament a Rada by měly proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit případné námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady by mělo být možno prodloužit tuto lhůtu o tři měsíce v případě, že se jedná o oblasti významného zájmu. Evropský parlament a Rada by rovněž měly mít možnost oznámit ostatním institucím svůj záměr nevyslovit námitky. Takové časné schválení aktů v přenesené pravomoci je zejména vhodné, jestliže je třeba dodržet lhůty, například v případě, že v základním aktu existují harmonogramy, podle nichž má Komise přijímat akty v přenesené pravomoci.
(56)
Ve světle finanční krize a procyklických mechanismů, které přispěly k jejímu vzniku a zhoršily její působení, vypracovaly Rada pro finanční stabilitu, Basilejský výbor pro bankovní dohled a skupina G20 doporučení na zmírnění procyklických účinků finanční regulace. Tato doporučení mají přímý význam pro pojišťovny a zajišťovny jako důležité součásti finančního systému.
(57)
V zájmu dosažení jednotného používání této směrnice a zajištění makroobezřetnostního dohledu v celé Unii je vhodné, aby Evropská rada pro systémová rizika, která byla zřízena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 (14), vypracovala zásady přímo pro hospodářství Unie.
(58)
Finanční krize ukázala, že finanční instituce velmi podcenily úroveň úvěrových rizik protistran spojených s OTC („over-the-counter“) deriváty. To přimělo G20, aby v září 2009 vyzvala, aby byly OTC deriváty více zúčtovány prostřednictvím ústředních protistran. Dále požádala, aby se na OTC deriváty, které nebyly zúčtovány ústřední protistranou, vztahovaly vyšší kapitálové požadavky, což by správně odráželo vyšší rizika s nimi spojená.
(59)
Standardní vzorec pro výpočet SCR by měl posuzovat expozice vůči způsobilým ústředním protistranám v souladu s posuzováním takových expozic v kapitálových požadavcích u úvěrových institucí a finančních institucí, jak jsou definovány v čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (EU) č. 575/2013, a to zejména s ohledem na rozdíly v posuzování mezi způsobilými ústředními protistranami a ostatními protistranami.
(60)
Aby bylo zajištěno, že cíl dlouhodobého udržitelného růstu Unie a cíle směrnice 2009/138/ES, jež jsou primárně zaměřeny na ochranu pojistníků a také na zajištění finanční stability, budou nadále plněny, měla by Komise přezkoumat vhodnost metod, předpokladů a standardních parametrů používaných při výpočtu standardního vzorce SCR do pěti let od zahájení uplatňování směrnice 2009/138/ES. Přezkum by měl vycházet především z celkových zkušeností pojišťoven a zajišťoven, jež používaly standardní vzorec SCR během přechodného období. Přezkum by měl rovněž posoudit výkonnost všech tříd aktiv a finančních nástrojů, chování investorů, kteří do těchto aktiv a finančních nástrojů investovali, a vývoj mezinárodních standardů v oblasti finančních služeb. Je potřeba upřednostnit přezkum standardních parametrů u některých tříd aktiv, například u cenných papírů s pevným výnosem a u dlouhodobých investic do infrastruktury.
(61)
V zájmu hladkého přechodu na nový režim podle směrnice 2009/138/ES je nezbytné stanovit možnost postupného zavádění a zvláštní přechodná opatření. Přechodná opatření by měla zabránit narušení trhu a omezit vzájemný přesah ve vztahu ke stávajícím produktům, jakož i zajistit dostupnost pojišťovacích produktů. Přechodná opatření by měla pojišťovny a zajišťovny podněcovat k tomu, aby co nejdříve splnily konkrétní požadavky nového režimu.
(62)
Je nezbytné stanovit přechodný režim pro zaměstnanecké penzijní pojištění, jež zajišťují pojišťovny podle článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES (15), po dobu, kdy Komise provádí revizi uvedené směrnice. Přechodný režim by měl skončit, jakmile změny směrnice 2003/41/ES vstoupí v platnost.
(63)
Nehledě na předpokládané uplatňování směrnice 2009/138/ES, a to zejména pro účely posouzení týkajících se schvalování interních modelů, doplňkového kapitálu, zařazení kapitálu, parametrů specifických pro pojišťovny nebo zajišťovny, zvláštních účelových jednotek, podmodulu akciového rizika založeného na trvání a přechodných ustanovení o výpočtu nejlepšího odhadu s ohledem na závazky pojišťoven nebo zajišťoven, které odpovídají zaplacenému pojistnému u stávajících smluv, by směrnice Rady 64/225/EHS (16), 73/239/EHS (17), 73/240/EHS (18), 76/580/EHS (19), 78/473/EHS (20), 84/641/EHS (21), 87/344/EHS (22), 88/357/EHS (23) a 92/49/EHS (24) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES (25), 2001/17/ES (26), 2002/83/ES (27) a 2005/68/ES (28) (souhrnně uváděné jako „Solventnost I“), ve znění aktů uvedených v části A přílohy VI směrnice 2009/138/ES, měly nadále platit až do konce roku 2015.
(64)
Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise o informativních dokumentech ze dne 28. září 2011 zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. Ve vztahu k této směrnici a ke směrnici 2009/138/ES považuje zákonodárce předložení těchto dokumentů za odůvodněné.
(65)
Jelikož cílů této směrnice, totiž zlepšení fungování vnitřního trhu prostřednictvím zajištění vysoké, efektivní a jednotné úrovně obezřetnostní regulace a dohledu, ochrany pojistníků a oprávněných osob, a tím i podniků a spotřebitelů, ochrany integrity, účinnosti a správného fungování finančních trhů, udržování stability finančního systému a posilování mezinárodní koordinace dohledu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu opatření může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(66)
Směrnice 2003/71/ES a 2009/138/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2003/71/ES
Směrnice 2003/71/ES se mění takto:
1)
V čl. 5 odst. 4 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Pokud nejsou konečné podmínky nabídky zahrnuty v základním prospektu ani dodatku, jsou investorům zpřístupněny, zapsány u příslušného orgánu domovského členského státu a oznámeny tímto příslušným orgánem příslušnému orgánu hostitelského členského státu (hostitelských členských států) co nejdříve od okamžiku provedení veřejné nabídky a pokud možno před započetím veřejné nabídky nebo před přijetím k obchodování. Příslušný orgán domovského členského státu sdělí konečné podmínky Evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy). Konečné podmínky obsahují pouze informace, které se týkají popisu cenných papírů, a neslouží k doplnění základního prospektu. V takových případech se použije čl. 8 odst. 1 písm. a).“
2)
V článku 11 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s tímto článkem vypracuje Evropský orgán dohledu (Evropský orgánu pro cenné papíry a trhy) návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí údaje začleňované ve formě odkazu.
Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 1. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“
3)
V článku 13 se odstavec 7 nahrazuje tímto:
„7. Za účelem zajištění důsledné harmonizace schvalování prospektů vypracuje Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí postupy pro schvalování prospektu a podmínek, za nichž lze lhůty upravit.
Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 1. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“
4)
V článku 14 se odstavec 8 nahrazuje tímto:
„8. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s tímto článkem vypracuje Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí ustanovení týkající se zveřejnění prospektu v odstavcích 1 až 4.
Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 1. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“
5)
V článku 15 se odstavec 7 nahrazuje tímto:
„7. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s tímto článkem vypracuje Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí ustanovení týkající se šíření inzerátů oznamujících záměr veřejně nabídnout cenné papíry nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu, zejména předtím, nežli byl prospekt zpřístupněn veřejnosti nebo než bylo zahájeno upisování, a ve kterém upřesní ustanovení uvedená v odstavci 4.
Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 1. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“
6)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 31a
Zaměstnanci a zdroje Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy)
Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) posoudí personální a finanční potřeby vyplývající z toho, že se ujme svých pravomocí a povinností v souladu s touto směrnicí, a předloží v souvislosti s výše uvedeným zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.“
Článek 2
Změny směrnice 2009/138/ES
Směrnice 2009/138/ES se mění takto:
1)
Článek 13 se mění takto:
a)
za bod 32 se vkládá nový bod, který zní:
„(32a)
‚způsobilou ústřední protistranou‘ se rozumí ústřední protistrana, jež byla buď povolena v souladu s článkem 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.648/2012 (29), nebo uznána v souladu s článkem 25 uvedeného nařízení;
b)
doplňuje se nový bod, který zní:
„(40)
‚externí ratingovou agenturou‘ se rozumí ratingová agentura, která je registrována nebo certifikována v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 (30), nebo centrální banka vydávající ratingy, jež jsou z působnosti uvedeného nařízení vyňaty.
2)
V článku 17 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a týkající se seznamů forem stanovených v příloze III, s výjimkou bodů 28 až 29 v částech A, B i C.“
3)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25a
Oznamování a zveřejňování povolení nebo odnětí povolení
Každé vydané nebo odňaté povolení musí být oznámeno Evropskému orgánu dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (dále jen ‚EIOPA‘ nebo ‚orgán EIOPA‘) zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (31). Název každé pojišťovny nebo zajišťovny, které bylo vydáno povolení, se zapíše do seznamu. EIOPA zveřejňuje tento seznam na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.
4)
V článku 29 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Akty v přenesené pravomoci a regulační a prováděcí technické normy přijaté Komisí zohlední zásadu proporcionality a zajistí tak přiměřené uplatňování této směrnice, zejména ve vztahu k malým pojišťovnám.
Návrh regulačních technických norem předkládaný orgánem EIOPA v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010, návrh prováděcích technických norem předkládaný v souladu s článkem 15 uvedeného nařízení a obecné pokyny a doporučení vydané v souladu s článkem 16 uvedeného nařízení zohlední zásadu proporcionality, aby bylo zajištěno přiměřené uplatňování této směrnice, zejména ve vztahu k malým pojišťovnám.“
5)
V článku 31 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Aniž je dotčen článek 35, článek 51, čl. 254 odst. 2 a článek 256, Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a týkající se odstavce 2 tohoto článku, v nichž upřesní hlavní aspekty, o nichž se zveřejňují souhrnné statistické údaje a obsah a datum zveřejnění.
5. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavce 2 tohoto článku, a aniž je dotčen článek 35, článek 51, čl. 254 odst. 2 a článek 256, vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem, ve kterých vymezí šablony a struktury zveřejnění, jak je uvedeno v tomto článku.
EIOPA uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 30. září 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
6)
V článku 33 se doplňují nové odstavce, které znějí:
„Pokud některý orgán dohledu informuje orgány dohledu hostitelského členského státu o tom, že má v úmyslu v souladu s prvním odstavcem na místě ověřovat informace a pokud je tomuto orgánu dohledu znemožněno vykonávat své právo provádět tato ověřování na místě, nebo pokud orgány dohledu hostitelského členského státu nemohou prakticky vykonávat své právo na účast v souladu s druhým odstavcem, mohou orgány dohledu tuto záležitost postoupit orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny uvedeným článkem.
V souladu s článkem 21 nařízení (EU) č. 1094/2010 se může EIOPA účastnit kontrol na místě v případě, že jsou prováděny společně dvěma či více orgány dohledu.“
7)
Článek 35 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se úvodní věty nahrazují tímto:
„1. Členské státy požadují, aby pojišťovny a zajišťovny předkládaly orgánům dohledu informace, které jsou nezbytné pro účely dohledu, a vzaly přitom v úvahu cíle dohledu stanovené v článcích 27 a 28. Tyto informace zahrnují přinejmenším informace nezbytné pro následující kroky při provádění procesu uvedeného v článku 36:“;
b)
odstavec 6 se nahrazuje tímto:
„6. Aniž je dotčen čl. 129 odst. 4, pokud jsou předem stanovené lhůty uvedené v odst. 2 písm. a) bodu i) tohoto článku kratší než jeden rok, mohou příslušné orgány dohledu omezit pravidelné oznamování orgánům dohledu, pokud:
a)
předkládání těchto informací by bylo příliš zatěžující ve vztahu k povaze, rozsahu a komplexnosti rizik spojených s činností pojišťovny nebo zajišťovny;
b)
informace se předkládají nejméně jednou ročně.
Orgány dohledu neomezí pravidelné oznamování orgánům dohledu prováděné častěji než jednou ročně v případě pojišťoven nebo zajišťoven, které jsou součástí skupiny ve smyslu čl. 212 odst. 1 písm. c), ledaže pojišťovna nebo zajišťovna může orgánu dohledu spolehlivě prokázat, že pravidelné oznamování orgánům dohledu prováděné častěji než jednou ročně je nevhodné vzhledem k povaze, rozsahu a komplexnosti rizik spojených s činností skupiny.
Pravidelné oznamování orgánům dohledu se omezí pouze pojišťovnám nebo zajišťovnám, které nepředstavují více než 20 %podíl na trhu členského státu s životním nebo neživotním pojištěním nebo zajištění, přičemž podíl na trhu s neživotním pojištěním je založen na hrubém předepsaném pojistném a podíl na trhu s životním pojištěním vychází z hrubých technických rezerv.
Orgány dohledu při určování způsobilosti pojišťovny nebo zajišťovny k těmto omezením upřednostní nejmenší pojišťovny nebo zajišťovny.
7. Příslušné orgány dohledu mohou omezit pravidelné oznamování orgánům dohledu nebo osvobodit pojišťovny a zajišťovny od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách, pokud:
a)
předkládání těchto informací by bylo příliš zatěžující ve vztahu k povaze, rozsahu a komplexnosti rizik spojených s činností pojišťovny nebo zajišťovny;
b)
předkládání těchto informací není nezbytné pro účinný dohled nad pojišťovnou nebo zajišťovnou;
c)
osvobození od této povinnosti nenarušuje stabilitu dotyčných finančních systémů v Unii a
d)
pojišťovna nebo zajišťovna je schopna poskytnout informace v jednotlivých konkrétních případech.
Orgány dohledu neosvobodí od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách pojišťovny nebo zajišťovny, které jsou součástí skupiny ve smyslu čl. 212 odst. 1 písm. c), ledaže pojišťovna nebo zajišťovna může orgánu dohledu spolehlivě prokázat, že pravidelné vykazování po jednotlivých položkách je nevhodné vzhledem k povaze, rozsahu a komplexnosti rizik spojených s činností skupiny a vezmeme-li v úvahu cíl finanční stability.
Od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách se osvobodí pouze ty pojišťovny nebo zajišťovny, které nepředstavují více než 20 % podíl na trhu členského státu s životním nebo neživotním pojištěním nebo zajištěním, přičemž podíl na trhu s neživotním pojištěním je založen na hrubém předepsaném pojistném a podíl na trhu s životním pojištěním vychází z hrubých technických rezerv.
Orgány dohledu při určování způsobilosti pojišťovny nebo zajišťovny k tomuto osvobození od povinnosti upřednostní nejmenší pojišťovny nebo zajišťovny.
8. Pro účely odstavců 6 a 7 orgány dohledu v rámci procesu kontroly orgánem dohledu posoudí, zda by předkládání těchto informací bylo příliš zatěžující ve vztahu k povaze, rozsahu a komplexnosti rizik spojených s činností pojišťovny nebo zajišťovny, a přihlédnou přinejmenším k:
a)
objemu pojistného, technických rezerv a aktiv pojišťovny nebo zajišťovny;
b)
volatilitě nároků a pojistného plnění, které pojišťovna nebo zajišťovna hradí;
c)
tržním rizikům, která způsobují investice pojišťovny nebo zajišťovny;
d)
úrovni koncentrace rizik;
e)
celkovému počtu odvětví životního a neživotního pojištění, pro něž je uděleno povolení;
f)
možnému dopadu řízení aktiv pojišťovny nebo zajišťovny na finanční stabilitu;
g)
systémům a strukturám pojišťovny nebo zajišťovny pro předkládání informací pro účely dohledu, a písemné koncepci uvedené v odstavci 5;
h)
vhodnosti řídícího a kontrolního systému pojišťovny nebo zajišťovny;
i)
výši kapitálu ke krytí solventnostního kapitálového požadavku a minimálního kapitálového požadavku;
j)
tomu, zda je pojišťovna nebo zajišťovna kaptivní pojišťovnou nebo zajišťovnou, která pouze kryje rizika spojená s průmyslovou nebo obchodní skupinou, k níž patří.
9. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a blíže určující informace uvedené v odstavcích 1 až 4 tohoto článku a stanoví lhůty pro předkládání těchto informací za účelem zajištění přiměřeného rozsahu sbližování, pokud jde o oznamování orgánům dohledu.
10. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto článku vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem týkajících se pravidelného oznamování orgánům dohledu, pokud jde o šablony pro předkládání informací orgánům dohledu uvedené v odstavcích 1 a 2.
EIOPA uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 30. června 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
11. Aby se posílilo soudržné a jednotné uplatňování odstavců 6 a 7 vydá EIOPA obecné pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1094/2010, aby blíže stanovil metody, jež by se měly používat při určování tržních podílů uvedených ve třetím pododstavci odstavců 6 a 7.“
8)
Článek 37 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
i)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„b)
orgán dohledu učiní závěr, že se rizikový profil pojišťovny nebo zajišťovny významně odchyluje od předpokladů k solventnostnímu kapitálovému požadavku, jak byl vypočítán s použitím interního modelu nebo částečného interního modelu v souladu s kapitolou VI oddílem 4 pododdílem 3, protože jistá kvantifikovatelná rizika jsou zachycena nedostatečně a úprava modelu s cílem lépe zohlednit daný rizikový profil nebyla v přiměřeném časovém úseku úspěšná;“,
ii)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„d)
pojišťovna nebo zajišťovna uplatní vyrovnávací úpravu uvedenou v článku 77b, koeficient volatility uvedený v článku 77d nebo přechodná opatření uvedená v článcích 308c a 308d a orgán dohledu dojde k závěru, že rizikový profil dané pojišťovny nebo zajišťovny se významně odchyluje od předpokladů, na nichž jsou uvedená úprava, koeficient a přechodná opatření založeny.“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. V případech stanovených v odst. 1 písm. a) a b) se navýšení kapitálového požadavku vypočítá tak, aby pojišťovna nebo zajišťovna splňovala čl. 101 odst. 3.
V případech stanovených v odst. 1 písm. c) odpovídá navýšení kapitálového požadavku míře závažných rizik vyplývajících z nedostatků, které byly důvodem rozhodnutí orgánu dohledu o navýšení kapitálového požadavku.
V případech stanovených v odst. 1 písm. d) odpovídá navýšení kapitálového požadavku míře závažných rizik vyplývajících z odchylky stanovené v uvedeném odstavci.“;
c)
odstavec 6 se nahrazuje tímto:
„6. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých blíže upřesní okolnosti, za nichž lze uložit navýšení kapitálového požadavku.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých blíže upřesní metodiku výpočtu navýšení kapitálového požadavku.
8. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto článku vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem týkajících se postupů pro rozhodování o uložení, výpočtu a zrušení navýšení kapitálového požadavku.
EIOPA uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 30. září 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článku 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
9)
V čl. 38 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Pokud některý orgán dohledu informuje příslušný orgán členského státu poskytovatele služeb o tom, že má v úmyslu provést v souladu s tímto odstavcem inspekci na místě, nebo pokud je tomuto orgánu dohledu při provádění inspekce na místě podle prvního pododstavce znemožněno vykonávat své právo provádět inspekci na místě, může orgán dohledu tuto záležitost postoupit orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny uvedeným článkem.
V souladu s článkem 21 nařízení (EU) č. 1094/2010 má EIOPA právo účastnit se kontrol na místě v případě, že jsou prováděny společně dvěma či více orgány dohledu.“
10)
Článek 44 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud pojišťovny nebo zajišťovny použijí vyrovnávací úpravu uvedenou v článku 77b nebo koeficient volatility uvedený v článku 77d, vytvoří plán likvidity, do něhož promítnou příchozí a odchozí peněžní toky týkající se aktiv a pasiv, jichž se tyto úpravy týkají.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Pokud jde o řízení aktiv a závazků, pojišťovny a zajišťovny pravidelně posuzují:
a)
citlivost svých technických rezerv a použitelného kapitálu vůči předpokladům, na nichž je založena extrapolace příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr uvedené v článku 77a;
b)
pokud se uplatňuje vyrovnávací úprava podle článku 77b:
i)
citlivost svých technických rezerv a použitelného kapitálu vůči předpokladům pro výpočet vyrovnávací úpravy, včetně výpočtu základního rozpětí uvedeného v čl. 77c odst. 1 písm. b), a možný dopad nuceného prodeje aktiv na použitelný kapitál,
ii)
citlivost svých technických rezerv a použitelného kapitálu vůči změnám ve složení vyčleněného portfolia aktiv,
iii)
vliv snížení vyrovnávací úpravy na nulu;
c)
pokud se uplatňuje koeficient volatility podle článku 77d:
i)
citlivost svých technických rezerv a použitelného kapitálu vůči předpokladům pro výpočet koeficientu volatility a možný dopad nuceného prodeje aktiv na použitelný kapitál,
ii)
vliv snížení koeficientu volatility na nulu.
Pojišťovny a zajišťovny předloží posouzení uvedená v prvním pododstavci písm. a), b) a c) každoročně orgánu dohledu v rámci informací oznamovaných podle článku 35. V případě, kdy by snížení vyrovnávací úpravy nebo koeficientu volatility na nulu mělo za následek nedodržení solventnostního kapitálového požadavku, předloží pojišťovna nebo zajišťovna také analýzu opatření, která by mohla v takové situaci uplatnit s cílem opětovně dosáhnout úrovně použitelného kapitálu kryjícího solventnostní kapitálový požadavek nebo snížit svůj rizikový profil, aby bylo obnoveno dodržování solventnostního kapitálového požadavku.
Pokud se uplatňuje koeficient volatility uvedený v článku 77d, písemná koncepce řízení rizik uvedená v čl. 41 odst. 3 zahrnuje koncepci týkající se kritérií pro použití koeficientu volatility.“;
c)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„4a. Aby se předešlo přílišné závislosti na externích ratingových agenturách, pokud pojišťovny nebo zajišťovny používají hodnocení externích ratingových agentur k výpočtu technických rezerv a solventnostního kapitálového požadavku, posoudí pojišťovny nebo zajišťovny jako součásti řízení rizik vhodnost těchto externích úvěrových hodnocení a využijí dodatečného hodnocení, aby, kdykoli je to v praxi možné, předešly automatické závislosti na externím hodnocení.
Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto odstavce, vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem týkajících se postupů pro posuzování externích úvěrových hodnocení.
EIOPA uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 30. června 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v druhém pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
11)
V článku 45 se vkládá nový odstavec, který zní:
„2a. Pokud pojišťovna nebo zajišťovna uplatňuje vyrovnávací úpravu uvedenou v článku 77b, koeficient volatility uvedený v článku 77d nebo přechodná opatření uvedená v článcích 308c a 308d, provedou posouzení dodržování kapitálových požadavků uvedených v odstavci 1 písm. b) se zohledněním i bez zohlednění těchto úprav a přechodných opatření.“
12)
Článek 50 se nahrazuje tímto:
„Článek 50
Akty v přenesené pravomoci a regulační technické normy
1. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, které blíže upřesňují:
a)
prvky systémů uvedených v článcích 41, 44, 46 a 47, a zejména oblasti, na které se má vztahovat řízení aktiv a závazků a investiční koncepce, jak je uvedeno v čl. 44 odst. 2, pojišťoven a zajišťoven;
b)
funkce uvedené v článcích 44, 46, 47 a 48.
2. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souladu s tímto oddílem vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých blíže upřesní:
a)
požadavky stanovené v článku 42 a funkce, které jim podléhají;
b)
podmínky, za nichž lze externě zajišťovat služby nebo činnosti, zejména u poskytovatelů služeb, kteří mají sídlo ve třetích zemích.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
3. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s posouzením uvedeným v čl. 45 odst. 1 písm. a) vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých blíže upřesní prvky tohoto posouzení.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
13)
Článek 51 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Pokud se uplatňuje vyrovnávací úprava podle článku 77b, popis uvedený v odst. 1 písm. d) tohoto článku obsahuje popis vyrovnávací úpravy a portfolia závazků a vyčleněných aktiv, na které se vyrovnávací úprava uplatňuje, a také kvantifikaci vlivu snížení vyrovnávací úpravy na nulu na finanční situaci dané pojišťovny nebo zajišťovny.
V popisu uvedeném v odst. 1 písm. d) se také uvede, zda pojišťovna nebo zajišťovna uplatňuje koeficient volatility podle článku 77d, a kvantifikace vlivu snížení koeficientu volatility na nulu na finanční situaci dané pojišťovny nebo zajišťovny.“;
b)
v odstavci 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Aniž jsou dotčena jakákoli zveřejnění povinná na základě jiných právních nebo regulativních požadavků, mohou však členské státy stanovit, že, i když je zveřejněn celkový solventnostní kapitálový požadavek podle odst. 1 písm. e) bodu ii), se navýšení kapitálového požadavku nebo dopad specifických parametrů, jejichž používání je od pojišťoven a zajišťoven požadováno v souladu s článkem 110, nemusí zveřejňovat samostatně během přechodného období, které končí nejpozději dne 31. prosince 2020.“
14)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
Informace pro Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a jeho zprávy
1. Aniž je dotčen článek 35 nařízení (EU) č. 1094/2010, požadují členské státy, aby orgány dohledu poskytovaly orgánu EIOPA každoročně tyto informace:
a)
průměrné navýšení kapitálového požadavku na jeden podnik a rozdělení navýšení kapitálového požadavku uložených orgánem dohledu v předchozím roce, měřeno jako procento solventnostního kapitálového požadavku a uváděno samostatně pro:
i)
pojišťovny a zajišťovny,
ii)
životní pojišťovny,
iii)
neživotní pojišťovny,
iv)
pojišťovny poskytující životní i neživotní pojištění,
v)
zajišťovny;
b)
pro každé zveřejnění uvedené v písmenu a) tohoto odstavce podíl navýšení kapitálového požadavku uloženého na základě čl. 37 odst. 1 písm. a), b) a c);
c)
počet pojišťoven a zajišťoven, které mají omezenu povinnost pravidelného oznamování orgánům dohledu, a počet pojišťoven a zajišťoven, které jsou osvobozeny od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách, podle čl. 35 odst. 6 a 7, spolu s objemem jejich kapitálových požadavků, pojistného, technických rezerv a aktiv jednotlivě uvedených jako procentní podíl z celkové výše kapitálových požadavků, pojistného, technických rezerv a aktiv pojišťoven a zajišťoven v daném členském státě;
d)
počet skupin, které mají omezenu povinnost pravidelného oznamování orgánům dohledu, a počet skupin, které jsou osvobozeny od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách, podle čl. 254 odst. 2 spolu s objemem jejich kapitálových požadavků, pojistného, technických rezerv a aktiv jednotlivě uvedených jako procentní podíl z celkové výše kapitálových požadavků, pojistného, technických rezerv a aktiv všech skupin.
2. EIOPA zveřejňuje každoročně tyto informace:
a)
za všechny členské státy společně celkové rozdělení navýšení kapitálového požadavku, měřeno jako procento solventnostního kapitálového požadavku, pro každou z těchto kategorií:
i)
pojišťovny a zajišťovny,
ii)
životní pojišťovny,
iii)
neživotní pojišťovny,
iv)
pojišťovny poskytující životní i neživotní pojištění,
v)
zajišťovny;
b)
za každý členský stát zvlášť rozdělení navýšení kapitálového požadavku, měřeno jako procento solventnostního kapitálového požadavku, které zahrnuje všechny pojišťovny a zajišťovny v daném členském státě;
c)
pro každé zveřejnění uvedené v písm. a) a b) tohoto odstavce podíl navýšení kapitálového požadavku podle čl. 37 odst. 1 písm. a), b) a c);
d)
pro všechny členské státy hromadně, celkový počet pojišťoven a zajišťoven a skupin, které mají omezenu povinnost pravidelného oznamování orgánům dohledu, a celkový počet pojišťoven a zajišťoven a skupin, které jsou osvobozeny od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách, podle čl. 35 odst. 6 a 7 a čl. 254 odst. 2, spolu s výší jejich kapitálových požadavků, pojistného, technických rezerv a aktiv uvedených jako procentní podíl z celkové výše kapitálových požadavků, pojistného, technických rezerv a aktiv všech pojišťoven a zajišťoven a skupin;
e)
pro každý členský stát samostatně počet pojišťoven a zajišťoven a skupin, které mají omezenou povinnost pravidelného oznamování orgánům dohledu, a počet pojišťoven a zajišťoven a skupin, které jsou osvobozeny od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách, podle čl. 35 odst. 6 a 7 a čl. 254 odst. 2, spolu s výší jejich kapitálových požadavků, pojistného, technických rezerv a aktiv uvedeným jako procentní podíl z celkové výše kapitálových požadavků, pojistného, technických rezerv a aktiv všech pojišťoven a zajišťoven a skupin daného členského státu.
3. EIOPA poskytuje Evropskému parlamentu, Radě a Komisi informace uvedené v odstavci 2 spolu se zprávou nastiňující stupeň sbližování dohledu v různých členských státech, pokud jde o použití navýšení kapitálového požadavku.“
15)
Článek 56 se nahrazuje tímto:
„Článek 56
Zpráva o solventnosti a finanční situaci: akty v přenesené pravomoci a prováděcí technické normy
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých blíže upřesní informace, které musí být zveřejňovány, a lhůty pro každoroční zveřejnění těchto informací v souladu s oddílem 3.
Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto oddílu, vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem týkajících se postupů, formátů a šablon.
EIOPA uvedený návrh prováděcích technických norem předloží Komisi do 30. června 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v druhém pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
16)
V článku 58 se odstavec 8 nahrazuje tímto:
„8. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s tímto oddílem může EIOPA vypracovat návrh regulačních technických norem, ve kterých stanoví úplný seznam informací uvedených v čl. 59 odst. 4, jež musí navrhovaní nabyvatelé zahrnout do svého oznámení, aniž je dotčen čl. 58 odst. 2.
Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s tímto oddílem a zohlednění budoucího vývoje vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí úpravy kritérií stanovených v čl. 59 odst. 1.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním a druhém pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
9. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování této směrnice, může EIOPA vypracovat návrh prováděcích technických norem týkajících se postupů, formulářů a šablon používaných v rámci konzultačního procesu mezi příslušnými orgány dohledu podle článku 60.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
17)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 65a
Spolupráce s orgánem EIOPA
Členské státy zajistí, aby orgány dohledu spolupracovaly pro účely této směrnice s orgánem EIOPA v souladu s nařízením (EU) č. 1094/2010.
Členské státy zajistí, aby orgány dohledu neprodleně poskytly orgánu EIOPA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl plnit své úkoly v souladu s nařízením (EU) č. 1094/2010.“
18)
Vkládá se nový článek:
„Článek 67a
Vyšetřovací pravomoci Evropského parlamentu
Články 64 a 67 nejsou dotčeny vyšetřovací pravomoci svěřené Evropskému parlamentu v článku 226 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen ‚Smlouva o fungování EU‘).“
19)
V článku 69 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Tyto informace je možné zveřejnit pouze tehdy, pokud je to nutné z důvodu obezřetnostního dohledu. Členské státy však zajistí, aby se informace obdržené podle článku 65 a čl. 68 odst. 1 a informace obdržené prostřednictvím ověřování na místě, které je uvedeno v článku 33, směly sdělovat pouze s výslovným souhlasem orgánu dohledu, od něhož informace pocházejí, nebo orgánu dohledu členského státu, ve kterém se ověřování na místě provádělo.“
20)
Článek 70 se nahrazuje tímto:
„Článek 70
Předávání informací centrálním bankám, měnovým institucím, orgánům dohledu nad platebními systémy a Evropské radě pro systémová rizika
1. Aniž jsou dotčeny články 64 až 69, orgán dohledu může předávat informace potřebné pro plnění svých úkolů:
a)
centrálním bankám Evropského systému centrálních bank (ESCB), včetně Evropské centrální banky (ECB), nebo jiným subjektům s funkcí podobnou měnovým institucím, mají-li takové informace význam pro plnění úkolů, které jim svěřují právní předpisy, včetně provádění měnové politiky a s ní spojeného poskytování likvidity, dohledu nad platebními a zúčtovacími systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry a zajišťování stability finančního systému;
b)
případně jiným vnitrostátním orgánům veřejné moci odpovědným za dohled nad platebními systémy a
c)
Evropské radě pro systémová rizika (ESRB), zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 (32), pokud mají dané informace význam pro plnění jejích úkolů.
2. V případě vzniku mimořádné situace včetně situace uvedené v článku 18 nařízení (EU) č. 1094/2010 umožní členské státy orgánům dohledu, aby informace bezodkladně sdělily centrálním bankám ESCB, včetně ECB, mají-li takové informace význam pro plnění úkolů, které jim svěřují právní předpisy, včetně provádění měnové politiky a s ní spojeného poskytování likvidity, dohledu nad platebními a zúčtovacími systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry a zajišťování stability finančního systému, a ESRB, mají-li informace význam pro plnění jejích úkolů.
3. Tyto orgány a subjekty mohou také sdělovat orgánům dohledu informace, které potřebují pro účely článku 67. Informace obdržené v této souvislosti podléhají povinnosti profesního tajemství stanovené v tomto oddílu.
21)
Článek 71 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Členské státy zajistí, aby orgány dohledu při plnění svých povinností zohlednily sbližování v oblasti nástrojů dohledu a postupů dohledu při uplatňování požadavků právních a správních předpisů přijatých podle této směrnice. Za tímto účelem členské státy zajistí, aby:
a)
se orgány dohledu účastnily činností orgánu EIOPA;
b)
orgány dohledu vynaložily veškeré úsilí, aby se řídily obecnými pokyny a doporučeními vydanými orgánem EIOPA v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1094/2010 a uvedly, z jakého důvodu tak nečiní;
c)
vnitrostátní pravomoci udělené orgánům dohledu nebránily těmto orgánům ve výkonu povinností plynoucích z členství v orgánu EIOPA nebo podle této směrnice.“;
b)
odstavec 3 se zrušuje.
22)
V článku 75 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých stanoví metody a předpoklady, které se použijí pro oceňování aktiv a závazků stanovených v odstavci 1.
3. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s oceňováním aktiv a závazků vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí:
a)
v míře, v jaké akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 2 vyžadují používání mezinárodních účetních standardů schválených Komisí v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002, shodu těchto účetních standardů s postupem oceňování aktiv a závazků stanoveným v odstavcích 1 a 2;
b)
metody a předpoklady, které se použijí v případech, kdy buď kótované tržní ceny nejsou dostupné, nebo mezinárodní účetní standardy schválené Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 jsou buď dočasně, nebo trvale v nesouladu s postupem oceňování aktiv a závazků stanoveným v odstavcích 1 a 2;
c)
metody a předpoklady, které se použijí pro oceňování aktiv a závazků stanovených v odstavci 1, pokud akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 2 umožňují použití alternativních metod oceňování.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
23)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 77a
Extrapolace příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr
Příslušná časová struktura bezrizikových úrokových měr podle čl. 77 odst. 2 se stanoví na základě a v souladu s informacemi odvozenými z příslušných finančních nástrojů. Zohlední se přitom příslušné finanční nástroje s těmi dobami splatnosti, pro něž jsou trhy s těmito finančními nástroji nebo dluhopisy hluboké, likvidní a transparentní. Pro doby splatnosti, pro něž již nejsou trhy s příslušnými finančními nástroji nebo dluhopisy hluboké, likvidní a transparentní, bude příslušná časová struktura bezrizikových úrokových měr extrapolována.
Extrapolovaná část příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr je založena na forwardových sazbách plynule konvergujících od jedné nebo více forwardových sazeb vztahujících se k nejdelším dobám splatnosti, pro něž lze příslušný finanční nástroj a dluhopisy sledovat na hlubokém, likvidním a transparentním trhu, ke konečné forwardové sazbě.
Článek 77b
Vyrovnávací úprava u příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr
1. Pojišťovny a zajišťovny mohou uplatnit vyrovnávací úpravu u příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr pro výpočet nejlepšího odhadu portfolia závazků životního pojištění a zajištění, včetně důchodů vyplývajících ze smluv týkajících se neživotního pojištění nebo zajištění, za podmínky předchozího schválení orgány dohledu, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
pojišťovna nebo zajišťovna vyčlenila portfolio aktiv, které se skládá z dluhopisů a jiných aktiv s podobnými charakteristikami peněžních toků, ke krytí nejlepšího odhadu portfolia pojistných nebo zajistných závazků a zachovává toto vyčlenění po dobu trvání závazků, s výjimkou případů zachování replikace očekávaných peněžních toků mezi aktivy a závazky v případech podstatné změny peněžních toků;
b)
portfolio pojistných nebo zajistných závazků, na které se uplatňuje vyrovnávací úprava, a vyčleněné portfolio aktiv jsou identifikovány, organizovány a spravovány odděleně od ostatních činností pojišťovny nebo zajišťovny a vyčleněné portfolio aktiv nelze použít k pokrytí ztrát vyplývajících z jiných činností pojišťovny nebo zajišťovny;
c)
očekávané peněžní toky vyčleněného portfolia aktiv replikují očekávané peněžní toky portfolia pojistných nebo zajistných závazků ve stejné měně a jakýkoli nesoulad nezpůsobuje riziko, které by mohlo být podstatné v porovnání s riziky spojenými s činností pojišťovny nebo zajišťovny, na které se daná vyrovnávací úprava uplatňuje;
d)
smlouvy, které tvoří portfolio pojistných nebo zajistných závazků, nevedou k budoucím platbám pojistného nebo zajistného;
e)
jedinými upisovacími riziky spojenými s portfoliem pojistných nebo zajistných závazků jsou riziko dlouhověkosti, riziko nákladů, riziko revize a riziko úmrtnosti;
f)
pokud upisovací riziko spojené s daným portfoliem pojistných nebo zajistných závazků zahrnuje riziko úmrtnosti, nezvýší se hodnota nejlepšího odhadu portfolia pojistných nebo zajistných závazků o více než 5 %, je-li použit parametr pro výpočet solventnostního kapitálového požadavku k riziku úmrtnosti, který je kalibrován v souladu s čl. 101 odst. 2 až 5;
g)
smlouvy, které tvoří portfolio pojistných nebo zajistných závazků, nezahrnují žádné opce pro pojistníka nebo pouze právo na odbytné, pokud hodnota odbytného nepřesahuje hodnotu aktiv oceněnou v souladu s článkem 75, která kryjí pojistné nebo zajistné závazky v době uplatnění práva na odbytné;
h)
peněžní toky z vyčleněného portfolia aktiv jsou fixní a nemohou být změněny emitenty aktiv či třetími stranami;
i)
pojistné nebo zajistné závazky vyplývající z pojistných nebo zajišťovacích smluv nejsou rozděleny do různých částí při vytváření portfolia pojistných nebo zajistných závazků pro účely tohoto odstavce.
Bez ohledu na písmeno h) prvního pododstavce mohou pojišťovny nebo zajišťovny využít aktiv, jejichž peněžní toky jsou s výjimkou závislosti na inflaci fixní, za podmínky, že tato aktiva replikují peněžní toky portfolia pojistných nebo zajistných závazků závislých na inflaci.
V případě, že mají emitenti nebo třetí strany právo změnit peněžní toky z určitého aktiva takovým způsobem, že investor obdrží dostatečnou kompenzaci, která mu umožní získat stejné peněžní toky znovuinvestováním do aktiv rovnocenné nebo vyšší úvěrové kvality, právo změnit peněžní toky nebrání způsobilosti daného aktiva k zahrnutí do vyčleněného portfolia v souladu s písmenem h) prvního pododstavce.
2. Pojišťovny nebo zajišťovny, které uplatňují vyrovnávací úpravu na portfolio pojistných nebo zajistných závazků, se nesmí vrátit k přístupu, který nezahrnuje vyrovnávací úpravu. Pokud pojišťovna nebo zajišťovna, která uplatňuje vyrovnávací úpravu, už není schopna splnit podmínky stanovené v odstavci 1, okamžitě informuje orgán dohledu a přijme potřebná opatření k opětovnému dosažení souladu s těmito podmínkami. Pokud takováto pojišťovna nebo zajišťovna není schopna opětovně dosáhnout souladu s těmito podmínkami do dvou měsíců ode dne nesouladu, pozastaví uplatňování vyrovnávací úpravy na všechny své pojistné nebo zajistné závazky a nesmí znovu uplatňovat vyrovnávací úpravu před uplynutím lhůty dalších 24 měsíců.
3. Vyrovnávací úprava nesmí být uplatněna na pojistné nebo zajistné závazky, u nichž příslušná časová struktura bezrizikových úrokových měr pro výpočet nejlepšího odhadu těchto závazků zahrnuje koeficient volatility podle článku 77d nebo přechodné opatření týkající se bezrizikových úrokových měr podle článku 308c.
Článek 77c
Výpočet vyrovnávací úpravy
1. Pro každou měnu se vyrovnávací úprava podle článku 77b vypočítá v souladu s těmito zásadami:
a)
vyrovnávací úprava se musí rovnat rozdílu:
i)
roční skutečné úrokové míry vypočítané jako jediná diskontní míra, jejíž hodnota po uplatnění na peněžní toky portfolia pojistných nebo zajistných závazků je rovna hodnotě portfolia vyčleněných aktiv v souladu s článkem 75,
ii)
roční skutečné úrokové míry vypočítané jako jediná diskontní míra, jejíž hodnota po uplatnění na peněžní toky portfolia pojistných nebo zajistných závazků je rovna hodnotě nejlepšího odhadu portfolia pojistných nebo zajistných závazků při zohlednění časové hodnoty peněz použitím základní časové struktury bezrizikových úrokových měr;
b)
vyrovnávací úprava nesmí zahrnovat základní rozpětí odrážející rizika pojišťovny nebo zajišťovny;
c)
bez ohledu na písmeno a) musí být základní rozpětí v případě nutnosti zvýšeno s cílem zajistit, aby vyrovnávací úprava pro aktiva s úvěrovou kvalitou nižší než investiční stupeň nepřekračovala vyrovnávací úpravu pro aktiva s úvěrovou kvalitou na investičním stupni a stejného trvání a třídy aktiv;
d)
využití externích úvěrových hodnocení při výpočtu vyrovnávací úpravy musí být v souladu s čl. 111 odst. 1 písm. n).
2. Pro účely odst. 1 písm. b) je základní rozpětí:
a)
rovno součtu těchto položek:
i)
úvěrového rozpětí odpovídajícího pravděpodobnosti znehodnocení aktiv,
ii)
úvěrového rozpětí odpovídajícího pravděpodobnosti ztráty v důsledku snížení kvality aktiv;
b)
v případě expozic vůči centrálním vládám členských států nebo centrálním bankám nejméně 30 % dlouhodobého průměru rozpětí nad bezrizikovou úrokovou mírou týkající se aktiv se stejnou dobou trvání, úvěrové kvality a třídy aktiv, jak je sledováno na finančních trzích;
c)
v případě aktiv jiných než expozice vůči centrálním vládám členských států nebo centrálním bankám nejméně 35 % dlouhodobého průměru rozpětí nad bezrizikovou úrokovou mírou týkající se aktiv se stejnou dobou trvání, úvěrové kvality a třídy aktiv, jak je sledováno na finančních trzích.
Pravděpodobnost znehodnocení uvedená v písm. a) bodu i) prvním pododstavci je založena na dlouhodobé statistice ztrát, která je relevantní pro aktivum ve vztahu k jeho trvání, úvěrové kvalitě a třídě aktiv.
Pokud nelze ze statistiky ztrát uvedené v druhém pododstavci vyvodit žádné spolehlivé úvěrové rozpětí, rovná se základní rozpětí podílu dlouhodobého průměru rozpětí nad bezrizikovou úrokovou mírou uvedenému v písmenech b) a c).
Článek 77d
Koeficient volatility u příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr
1. Členské státy mohou požadovat předchozí schválení orgánů dohledu k tomu, aby pojišťovny a zajišťovny mohly uplatnit koeficient volatility u příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr pro výpočet nejlepšího odhadu podle čl. 77 odst. 2.
2. Pro každou příslušnou měnu je koeficient volatility u příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr založen na rozpětí mezi úrokovou sazbou, jíž by bylo možno dosáhnout z aktiv zahrnutých do referenčního portfolia pro danou měnu, a sazbami příslušné základní časové struktury bezrizikových úrokových měr pro danou měnu.
Referenční portfolio pro určitou měnu musí být reprezentativní pro aktiva, která jsou denominována v dané měně a do nichž pojišťovny a zajišťovny investovaly ke krytí nejlepšího odhadu pojistných nebo zajistných závazků denominovaných v dané měně.
3. Výše koeficientu volatility u bezrizikových úrokových měr odpovídá 65 % rozpětí pro příslušnou měnu očištěného o riziko.
Rozpětí pro příslušnou měnu očištěné o riziko se vypočítá jako rozdíl mezi rozpětím uvedeným v odstavci 2 a podílem tohoto rozpětí, které je možno přiřadit realistickému hodnocení očekávaných ztrát nebo neočekávaných úvěrových nebo jiných rizik z aktiv.
Koeficient volatility se použije pouze u příslušných bezrizikových úrokových měr časové struktury, které nejsou odvozeny extrapolací v souladu s článkem 77a. Extrapolace příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr vychází z takto upravených bezrizikových úrokových měr.
4. Pro každou příslušnou zemi se koeficient volatility u bezrizikových úrokových měr podle odstavce 3 pro měnu dané země ještě před uplatněním 65 % faktoru zvýší o rozdíl mezi rozpětím pro příslušnou zemi očištěným o riziko a dvojnásobkem rozpětí pro příslušnou měnu očištěného o riziko, je-li tento rozdíl kladný a rozpětí pro příslušnou zemi očištěné o riziko je vyšší než 100 bazických bodů. Takto zvýšený koeficient volatility se použije při výpočtu nejlepšího odhadu pojistných nebo zajistných závazků vyplývajících z produktů prodávaných na pojistném trhu v dané zemi. Rozpětí pro příslušnou zemi očištěné o riziko se vypočte stejným způsobem jako rozpětí pro příslušnou měnu dané země očištěné o riziko, ale je založeno na referenčním portfoliu, které je reprezentativní pro aktiva, do nichž pojišťovny a zajišťovny investovaly ke krytí nejlepšího odhadu pojistných nebo zajistných závazků vyplývajících z produktů prodávaných na pojistném trhu v dané zemi a denominovaných v měně dané země.
5. Koeficient volatility nesmí být uplatněn na pojistné nebo zajistné závazky, u nichž příslušná časová struktura bezrizikových úrokových měr pro výpočet nejlepšího odhadu těchto závazků zahrnuje vyrovnávací úpravu podle článku 77b.
6. Odchylně od článku 101 nepokrývá solventnostní kapitálový požadavek riziko ztráty primárního kapitálu v důsledku změn koeficientu volatility.
Článek 77e
Technické informace získané Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění
1. EIOPA stanoví a zveřejní pro každou příslušnou měnu alespoň čtvrtletně tyto technické informace:
a)
příslušnou časovou strukturu bezrizikových úrokových měr pro výpočet nejlepšího odhadu podle čl. 77 odst. 2, bez jakékoli vyrovnávací úpravy nebo koeficientu volatility;
b)
pro každé příslušné trvání, úvěrovou kvalitu a třídu aktiv základní rozpětí pro výpočet vyrovnávací úpravy podle čl. 77c odst. 1 písm. b);
c)
pro každý příslušný vnitrostátní pojistný trh koeficient volatility u příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr podle čl. 77d odst. 1.
2. Za účelem zajištění jednotných podmínek pro výpočet technických rezerv a primárního kapitálu, může Komise přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví pro každou příslušnou měnu technické informace uvedené v odstavci 1. Tyto prováděcí akty by měly využívat uvedené informace.
Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 301 odst. 2.
V závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se dostupnosti příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr, přijme Komise okamžitě použitelné prováděcí akty postupem uvedeným v čl. 301 odst. 3.
3. Pokud jsou technické informace uvedené v odstavci 1 přijaty Komisí v souladu s odstavcem 2, použijí pojišťovny a zajišťovny tyto technické informace při výpočtu nejlepšího odhadu podle článku 77, vyrovnávací úpravy podle článku 77c a koeficientu volatility podle článku 77d.
U měn a vnitrostátních trhů, pro něž není v prováděcích aktech podle odstavce 2 stanoven koeficient uvedený v odst. 1 písm. c), se na příslušnou časovou strukturu bezrizikových úrokových měr pro výpočet nejlepšího odhadu neuplatní žádný koeficient volatility.
Článek 77f
Přezkum opatření týkajících se dlouhodobých záruk a opatření týkajících se akciového rizika
1. EIOPA každoročně a až do 1. ledna 2021 podává zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi o dopadu uplatňování článků 77a až 77e a článku 106, čl. 138 odst. 4 a článků 304, 308c a 308d, včetně aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů přijatých podle nich.
Orgány dohledu během výše uvedeného období poskytují orgánu EIOPA každoročně informace o:
a)
dostupnosti dlouhodobých záruk u produktů pojištění na svých vnitrostátních trzích a chování pojišťoven a zajišťoven jako dlouhodobých investorů;
b)
počtu pojišťoven a zajišťoven, které uplatňují vyrovnávací úpravu, koeficient volatility, prodloužení nápravné lhůty podle čl. 138 odst. 4), podmodul akciového rizika založeného na trvání a přechodná opatření uvedená v článcích 308c a 308d;
c)
dopadu vyrovnávací úpravy, koeficientu volatility, mechanismu symetrické úpravy akciového kapitálového požadavku, podmodulu akciového rizika založeného na trvání a přechodných opatření uvedených v článcích 308c a 308d na finanční situaci pojišťoven a zajišťoven, a to jak na celostátní úrovni, tak anonymně pro každou pojišťovnu či zajišťovnu;
d)
vlivu vyrovnávací úpravy, koeficientu volatility, mechanismu symetrické úpravy akciového kapitálového požadavku a podmodulu akciového rizika založeného na trvání na investiční chování pojišťoven a zajišťoven a zda tím nevzniká nežádoucí kapitálová úleva;
e)
vlivu jakéhokoli prodloužení nápravné lhůty podle čl. 138 odst. 4 na úsilí pojišťoven a zajišťoven opětovně dosáhnout úrovně použitelného kapitálu kryjícího solventnostní kapitálový požadavek nebo snížit svůj rizikový profil, aby bylo zajištěno dodržování solventnostního kapitálového požadavku;
f)
pokud pojišťovny a zajišťovny uplatňují přechodná opatření uvedená v článcích 308c a 308d, zda dodržují plány postupného zavádění podle článku 308e, a jaké jsou vyhlídky na menší závislost na těchto opatřeních, včetně opatření, která přijaly, popřípadě se očekává, že přijmou, pojišťovny a zajišťovny a orgány dohledu, s přihlédnutím k regulačnímu prostředí v daném členském státě.
2. EIOPA, případně po konzultaci s ESRB a po provedení veřejných konzultací, předloží Komisi stanovisko k posouzení uplatňování článků 77a až 77e a článku 106, čl. 138 odst. 4 a článků 304, 308c a 308d, včetně aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů přijatých podle nich. Toto posouzení se provádí ve vztahu k dostupnosti dlouhodobých záruk na pojistné produkty, chování pojišťoven a zajišťoven jako dlouhodobých investorů a obecněji ve vztahu k finanční stabilitě.
3. Na základě stanoviska předloženého orgánem EIOPA zašle Komise zprávu Evropském parlamentu a Radě nejpozději do 1. ledna 2021, popřípadě dříve, je-li to žádoucí. Zpráva se soustředí zejména na účinky na:
a)
ochranu pojistníků;
b)
fungování a stabilitu evropských pojistných trhů;
c)
na vnitřní trh, a zejména na hospodářskou soutěž a rovné podmínky na evropských pojistných trzích;
d)
rozsah, v němž životní pojišťovny pokračují ve fungování jako dlouhodobí investoři;
e)
dostupnost a cenu produktů spojených s výplatou důchodů;
f)
dostupnost a cenu konkurenčních produktů;
g)
dlouhodobé investiční strategie pojišťoven v souvislosti s produkty, na které jsou uplatňovány články 77b a 77c v poměru k těm, které jsou ve vztahu s jinými dlouhodobými zárukami;
h)
výběr spotřebitelů a informovanost spotřebitelů o riziku;
i)
stupeň diverzifikace v odvětví pojišťovnictví a v portfoliu aktiv pojišťoven a zajišťoven;
j)
finanční stabilitu.
Kromě toho zpráva bude vycházet ze zkušeností s dohledem při uplatňování článků 77a až 77e a článku 106, čl. 138 odst. 4 a článků 304, 308c a 308d, včetně aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů přijatých podle nich.
4. Zpráva Komise je v případě potřeby doplněna vhodnými legislativními návrhy.“
24)
Článek 86 se nahrazuje tímto:
„Článek 86
Akty v přenesené pravomoci a regulační a prováděcí technické normy
1. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých stanoví:
a)
pojistněmatematické a statistické metody výpočtu nejlepšího odhadu podle čl. 77 odst. 2;
b)
metodologie, zásady a techniky pro určení příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr, která se použije pro výpočet nejlepšího odhadu podle čl. 77 odst. 2;
c)
okolnosti, za nichž se technické rezervy vypočítají jako celek nebo jako součet nejlepšího odhadu a rizikové přirážky, jakož i metody, které se použijí v případě, kdy se technické rezervy vypočítají jako celek podle čl. 77 odst. 4;
d)
metody a předpoklady, které se použijí při výpočtu rizikové přirážky, včetně určení výše použitelného kapitálu nezbytného na zabezpečení pojistných a zajistných závazků a kalibraci sazby nákladů na kapitál podle čl. 77 odst. 5;
e)
druhy pojištění, na jejichž základě se pojistné a zajistné závazky rozčlení pro výpočet technických rezerv podle článku 80;
f)
normy, které je třeba dodržovat pro zajištění vhodnosti, úplnosti a přesnosti údajů používaných při výpočtu technických rezerv, a specifické okolnosti, za nichž by bylo vhodné použít pro výpočet nejlepšího odhadu aproximace, včetně individuálního přístupu podle článku 82;
g)
specifikace k požadavkům uvedeným v čl. 77b odst. 1 včetně metod, předpokladů a standardních parametrů používaných při výpočtu dopadu náhlé změny rizika úmrtnosti podle čl. 77b odst. 1 písm. e);
h)
specifikace k požadavkům uvedeným v článku 77c včetně předpokladů a metod uplatňovaných při výpočtu vyrovnávací úpravy a základního rozpětí;
i)
metody a předpoklady pro výpočet koeficientu volatility podle článku 77d včetně vzorce pro výpočet rozpětí uvedeného v odstavci 2 uvedeného článku.
2. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s metodami a výpočty technických rezerv vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí:
a)
metodologie, které se použijí při výpočtu úpravy dané selháním protistrany uvedené v článku 81, která má za cíl zohlednit očekávané ztráty z důvodu nesplnění závazků protistranou;
b)
případně zjednodušené metody a techniky pro výpočet technických rezerv, aby se zajistilo, že pojistněmatematické a statistické metody uvedené v písmenech a) a d) jsou úměrné povaze, rozsahu a komplexnosti rizik, která podstupují pojišťovny a zajišťovny, a to včetně kaptivních pojišťoven a zajišťoven.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
3. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování článku 77b, vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem týkajících se postupů pro schvalování uplatnění vyrovnávací úpravy podle čl. 77b odst. 1.
EIOPA uvedený návrh prováděcích technických norem předloží Komisi do 31. října 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat tyto prováděcí technické normy v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
25)
Článek 92 se mění takto:
a)
název se nahrazuje tímto:
„Akty v přenesené pravomoci a regulační a prováděcí technické normy“
b)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s určováním kapitálu vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí kritéria pro schvalování doplňkového kapitálu orgány dohledu, v souladu s článkem 90.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
1a. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní nakládání s účastmi ve smyslu čl. 212 odst. 2 třetího pododstavce ve finančních a úvěrových institucích, pokud jde o určování kapitálu.“;
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování článku 90, vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem týkajících se postupů používaných při schvalování doplňkového kapitálu orgány dohledu.
EIOPA uvedený návrh prováděcích technických norem předloží Komisi do 31. října 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
26)
Článek 97 se nahrazuje tímto:
„Článek 97
Akty v přenesené pravomoci a regulační technické normy
1. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých stanoví seznam položek kapitálu, a to včetně položek uvedených v článku 96, u nichž se má za to, že splňují kritéria stanovená v článku 94, jenž u každé položky kapitálu obsahuje přesný popis rysů, kterými se určilo její zařazení.
2. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti se zařazením kapitálu vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí metody, které použijí orgány dohledu při schvalování posouzení a zařazení položek kapitálu, na které se nevztahuje seznam uvedený v odstavci 1.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
Komise pravidelně přezkoumává seznam uvedený v odstavci 1 a případně jej na základě tržního vývoje aktualizuje.“
27)
Článek 99 se nahrazuje tímto:
„Článek 99
Akty v přenesené pravomoci týkající se použitelnosti kapitálu
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých stanoví:
a)
kvantitativní limity uvedené v čl. 98 odst. 1 a 2;
b)
úpravy, jež by měly být provedeny s cílem zohlednit nepřevoditelnost těch položek kapitálu, které mohou být použity pouze na krytí ztrát vzniklých u konkrétní části závazků či konkrétních rizik (účelově vázané fondy).“
28)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 109a
Harmonizované technické údaje zadávané do standardního vzorce
1. Pro účely výpočtu solventnostního kapitálového požadavku podle standardního vzorce vypracují evropské orgány dohledu prostřednictvím Společného výboru návrh prováděcích technických norem týkajících se přidělení úvěrových hodnocení externích ratingových agentur podle stupnice úvěrového hodnocení stanovené v souladu s čl. 111 odst. 1 písm. n).
Společný výbor evropských orgánů dohledu předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 30. června 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
2. Za účelem zajištění jednotných podmínek k uplatňování tohoto článku a zjednodušení výpočtu modulu tržního rizika uvedeného v čl. 105 odst. 5, zjednodušení výpočtu modulu rizika selhání protistrany uvedeného v čl. 105 odst. 6, hodnocení technik snižování rizik uvedených v čl. 101 odst. 5 a výpočtu technických rezerv vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem týkajících se:
a)
seznamů regionálních vlád a místních orgánů, u kterých se s expozicemi zachází jako s expozicemi vůči centrální vládě, do jejíž pravomoci tato regionální a místní správa spadá, pokud neexistuje rozdíl v riziku mezi těmito expozicemi vzhledem ke specifickým možnostem získávání příjmů na straně regionální a místní správy a k existenci zvláštního institucionálního uspořádání, které snižuje jejich riziko selhání;
b)
akciového indexu uvedeného v čl. 106 odst. 2, v souladu s podrobnými kritérii stanovenými podle čl. 111 odst. 1 písm. c) a o);
c)
úprav, které je třeba provést v případě měn vázaných na euro v podmodulu měnového rizika uvedeného v čl. 105 odst. 5, v souladu s podrobnými kritérii pro úpravu měn vázaných na euro pro účely usnadnění výpočtu podmodulu měnového rizika stanovenými podle čl. 111 odst. 1 písm. p).
EIOPA uvedený návrh prováděcích technických norem předloží Komisi do 30. června 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
3. EIOPA zveřejňuje technické informace včetně informací týkajících se symetrické úpravy podle článku 106 alespoň čtvrtletně.
4. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto článku a pro účely zjednodušení výpočtu modulu zdravotního upisovacího rizika uvedeného v čl. 105 odst. 4 vypracuje EIOPA s přihlédnutím k výpočtům poskytnutým orgány dohledu příslušných členských států návrh prováděcích technických norem, ve kterých vymezí standardní odchylky od specifických vnitrostátních legislativních opatření členských států, které povolují sdílení pojistného plnění v souvislosti se zdravotním rizikem mezi pojišťovnami a zajišťovnami a které splňují kritéria v odstavci 5 a veškerá další kritéria stanovená akty v přenesené pravomoci.
EIOPA uvedený návrh prováděcích technických norem předloží Komisi do 30. června 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
5. Prováděcí technické normy uvedené v odstavci 4 se vztahují pouze na vnitrostátní legislativní opatření členských států, která povolují sdílení pojistného plnění v souvislosti se zdravotním rizikem mezi pojišťovnami a zajišťovnami a která splňují tato kritéria:
a)
mechanismus sdílení požadavků na pojistné plnění je transparentní a před započetím ročního období, na něž se vztahuje, je v plném rozsahu specifikován;
b)
mechanismus sdílení požadavků na pojistné plnění, počet pojišťoven, které se podílejí na systému vyrovnávání zdravotních rizik (HRES), a rizikové vlastnosti podniků podléhajících tomuto systému zajišťují všem pojišťovnám, které jsou zapojeny do systému HRES, že se díky tomuto systému významnou měrou sníží volatilita ročních ztrát činností podléhajících systému HRES, jak co se týče rizika pojistného, tak rizika technických rezerv;
c)
zdravotní pojištění hrazené v rámci systému HRES je povinné a slouží jako částečná nebo úplná alternativa zdravotního pojištění poskytovaného povinným systémem sociálního zabezpečení;
d)
v případě selhání pojišťoven zapojených do systému HRES zaručí jeden nebo více správních orgánů členských států plné uspokojení požadavků pojistníků pojišťovacího podniku podléhajícího systému HRES.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, v nichž stanoví další kritéria, jež mají vnitrostátní legislativní opatření splňovat, a metodiku a požadavky pro výpočet standardních odchylek uvedených v odstavci 4 tohoto článku.“
29)
Článek 111 se nahrazuje tímto:
„Článek 111
Akty v přenesené pravomoci regulační a prováděcí technické normy týkající se článků 103 až 109
1. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých stanoví:
a)
standardní vzorec v souladu s články 101 a 103 až 109;
b)
jakékoli podmoduly nutné pro přesnější krytí rizik, které spadají pod příslušné moduly rizik uvedené v článku 104, jakož i jejich pozdější aktualizace;
c)
metody, předpoklady a standardní parametry, které se kalibrují na hladinu spolehlivosti uvedenou v č. 101 odst. 3 a které se použijí pro výpočet všech modulů nebo podmodulů základního solventnostního kapitálového požadavku stanoveného v článcích 104, 105 a 304, mechanismus symetrické úpravy a odpovídající časové období, vyjádřené počtem měsíců, podle článku 106 a vhodný přístup pro začlenění metody uvedené v článku 304 do výpočtu solventnostního kapitálového požadavku podle standardního vzorce;
d)
korelační parametry, v případě potřeby včetně parametrů uvedených v příloze IV, a postupy aktualizace těchto parametrů;
e)
metody a předpoklady, které se použijí pro posuzování změn rizikového profilu dotyčné pojišťovny nebo zajišťovny a pro úpravu výpočtu solventnostního kapitálového požadavku, uplatňují-li pojišťovny a zajišťovny techniky snižování rizik;
f)
kvalitativní kritéria, která techniky uvedené v písmenu e) musí splňovat, aby se zajistilo, že se riziko skutečně převedlo na třetí stranu;
fa)
metodu a parametry, které se použijí při posuzování kapitálového požadavku k riziku selhání protistrany v případě expozice vůči způsobilým ústředním protistranám, uvedené parametry, které zajistí soulad se zacházením s těmito expozicemi v případě úvěrových institucí a finančních institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodů 1 a 26 nařízení (EU) č. 575/2013;
g)
metody a parametry, které se použijí při posuzování kapitálového požadavku k operačnímu riziku uvedenému v článku 107, včetně procentního limitu uvedeného v čl. 107 odst. 3;
h)
metody a úpravy, jejichž prostřednictvím se zohlední snížený rozsah diverzifikace rizika u pojišťoven a zajišťoven v souvislosti s účelově vázanými fondy;
i)
metodu, která se použije při výpočtu úpravy o schopnost technických rezerv nebo odložené daňové povinnosti absorbovat ztrátu stanovené v článku 108;
j)
podskupinu standardních parametrů v modulech životních, neživotních a zdravotních upisovacích rizik, která se může nahradit parametry specifickými pro pojišťovny nebo zajišťovny, jak je uvedeno v čl. 104 odst. 7;
k)
standardizované metody, které pojišťovny nebo zajišťovny použijí pro výpočet parametrů specifických pro pojišťovny nebo zajišťovny uvedených v písmenu j), a jakákoli kritéria ohledně úplnosti, přesnosti a vhodnosti použitých údajů, která se musí splnit předtím, než je schválí orgány dohledu, společně s postupem, který je třeba při takovém schválení dodržet;
l)
zjednodušené výpočty stanovené pro určité podmoduly a rizikové moduly, jakož i kritéria, jejichž splnění se na pojišťovnách a zajišťovnách, včetně kaptivních pojišťoven a zajišťoven, požaduje, aby byly oprávněny využívat veškeré uvedené zjednodušené výpočty, jak je uvedeno v článku 109;
m)
přístup, který se má uplatnit u přidružených podniků ve smyslu článku 212 při výpočtu solventnostního kapitálového požadavku, zejména při výpočtu podmodulu akciového rizika podle čl. 105 odst. 5, s přihlédnutím k pravděpodobnému snížení volatility hodnoty těchto přidružených podniků vyplývající ze strategické povahy těchto investic a vlivu, který mají podniky držící účast na tyto přidružené podniky;
n)
jak používat externí úvěrová hodnocení od externích ratingových agentur při výpočtu solventnostního kapitálového požadavku podle standardního vzorce a přidělení externích úvěrových hodnocení podle stupnice úvěrového hodnocení uvedené v čl. 109a odst. 1, což musí být v souladu s používáním externích úvěrových hodnocení od externích ratingových agentur při výpočtu kapitálových požadavků pro úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013 a finanční instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 26 uvedeného nařízení;
o)
podrobná kritéria pro akciový index uvedený v čl. 109a odst. 2 písm. b);
p)
podrobná kritéria pro úpravy, které je třeba provést v případě měn vázaných na euro pro účely zjednodušení výpočtu podmodulu měnového rizika uvedeného v čl. 109a odst. 2 písm. c);
q)
podmínky pro kategorizaci regionálních vlád a místních orgánů uvedené v čl. 109a odst. 2 písm. a).
2. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto článku vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem, ve kterých vymezí postupy orgánů dohledu pro schválení parametrů specifických pro pojišťovny nebo zajišťovny uvedených v odst. 1 písm. k).
EIOPA předloží uvedený návrh prováděcích technických norem Komisi do 31. října 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
3. Do 31. prosince 2020 provede Komise posouzení vhodnosti metod, předpokladů a standardních parametrů používaných při výpočtu solventnostního kapitálového požadavku podle standardního vzorce. Toto posouzení by mělo zejména vzít v potaz výkonnost všech tříd aktiv a finančních nástrojů, chování investorů, kteří do těchto aktiv a finančních nástrojů investovali, a vývoj mezinárodních standardů v oblasti finančních služeb. Přezkoumání některých tříd aktiv může být prioritou. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž případně připojí návrhy na změnu této směrnice nebo aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů přijatých na jejím základě.
4. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti se solventnostním kapitálovým požadavkem vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí kvantitativní limity a kritéria použitelnosti aktiv v případech, kdy uvedená rizika nejsou v dostatečné míře pokryta podmodulem.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
Tyto regulační technické normy se použijí na aktiva kryjící technické rezervy, s výjimkou aktiv držených ve vztahu ke smlouvám týkajícím se životního pojištění, podle nichž nesou investiční riziko pojistníci. Tyto normy přezkoumává Komise se zřetelem k vývoji u standardního vzorce a na finančních trzích.“
30)
Článek 114 se nahrazuje tímto:
„Článek 114
Akty v přenesené pravomoci a prováděcí technické normy týkající se interních modelů solventnostního kapitálového požadavku
1. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých stanoví:
a)
úpravy norem stanovených v článcích 120 až 125, které je třeba provést, s přihlédnutím k omezené oblasti působnosti částečného interního modelu;
b)
způsob úplné integrace částečného interního modelu do standardního vzorce uvedeného v čl. 113 odst. 1 písm. c) pro solventnostní kapitálový požadavek a do požadavků pro používání alternativních integračních technik.
2. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto článku vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem, ve kterých stanoví postupy pro:
a)
schvalování interního modelu v souladu s článkem 112 a
b)
schvalování významných změn interního modelu a změn v koncepci změn interního modelu podle článku 115.
EIOPA předloží uvedený návrh prováděcích technických norem Komisi do 31. října 2014.
Komisi se svěřuje pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
31)
Článek 127 se nahrazuje tímto:
„Článek 127
Akty v přenesené pravomoci týkající se článků 120 až 126
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a týkající se používání interních modelů v celé Unii v souvislosti s články 120 až 126 s cílem zlepšit posuzování rizikového profilu a řízení činnosti pojišťoven a zajišťoven.“
32)
Článek 129 se mění takto:
a)
V odst. 1 písm. d) se body i), ii) a iii) nahrazují tímto:
„i)
činí 2 500 000 EUR pro neživotní pojišťovny včetně kaptivních pojišťoven, s výjimkou případů, kdy jsou kryta všechna nebo některá rizika uvedená v jednom z odvětví 10 až 15 v části A přílohy I a kdy absolutní dolní mez činí alespoň 3 700 000 EUR;
ii)
činí 3 700 000 EUR pro životní pojišťovny, včetně kaptivních pojišťoven;
iii)
činí 3 600 000 EUR pro zajišťovny s výjimkou kaptivních zajišťoven, pro které nesmí být minimální kapitálový požadavek nižší než 1 200 000 EUR;“;
b)
v odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy svým orgánům dohledu umožní, aby po dobu, která končí nejpozději dne 31. prosince 2017, požadovaly od pojišťoven a zajišťoven uplatňování procentních hodnot uvedených v prvním pododstavci výhradně na jejich solventnostní kapitálový požadavek vypočtený podle kapitoly VI oddílu 4 pododdílu 2.“;
c)
v odstavci 4 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„Pro účely výpočtu limitů uvedených v odstavci 3 se po pojišťovnách nebude vyžadovat, aby vypočítávaly solventnostní kapitálový požadavek čtvrtletně.“;
d)
v odstavci 5 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„5. Do 31. prosince 2020 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o předpisech členských států a o postupech orgánů dohledu přijatých podle odstavců 1 až 4.“
33)
Článek 130 se nahrazuje tímto:
„Článek 130
Akty v přenesené pravomoci
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní výpočet minimálního kapitálového požadavku stanoveného v článcích 128 a 129.“
34)
V článku 131 se v prvním odstavci slova „31. října 2012“ nahrazují slovy „31. prosince 2015“ a slova „31. října 2013“ slovy „31. prosince 2016“.
35)
Článek 135 se nahrazuje tímto:
„Článek 135
Akty v přenesené pravomoci a regulační technické normy týkající se kvalitativních požadavků
1. Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní kvalitativní požadavky v těchto oblastech:
a)
určení, měření, sledování a řízení rizik vyplývajících z investic vzhledem ke čl. 132 odst. 2 prvnímu pododstavci;
b)
určení, měření, sledování a řízení specifických rizik vyplývajících z investic do derivátů a aktiv uvedených v čl. 132 odst. 4 druhém pododstavci a určení míry, do jaké se použití těchto aktiv považuje za snížení rizika nebo za účinné řízení portfolia, jak je uvedeno v čl. 132 odst. 4 třetím pododstavci.
2. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých stanoví:
a)
požadavky, které musí splnit pojišťovny a zajišťovny, které přeměňují úvěry na obchodovatelné cenné papíry a jiné finanční nástroje (původci nebo sponzoři), aby pojišťovna nebo zajišťovna směla investovat do uvedených cenných papírů nebo nástrojů vydaných po 1. lednu 2011, včetně požadavků, které zajistí, aby si původce, sponzor nebo původní věřitel průběžně ponechával podstatný čistý ekonomický podíl, který činí v každém případě nejméně 5 %;
b)
kvalitativní požadavky, které musí splnit pojišťovny nebo zajišťovny, jež do těchto cenných papírů nebo nástrojů investují;
c)
upřesnění okolností, za nichž lze v případě nedodržení požadavků stanovených podle písmen a) a b) tohoto odstavce uložit přiměřený dodatečný kapitálový požadavek, aniž by tím byl dotčen čl. 101 odst. 3.
3. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s odst. 2 písm. c) vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí metody pro výpočet zmíněného přiměřeného dodatečného kapitálového požadavku.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
36)
V článku 138 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. V případě výjimečných nepříznivých situací vyhlášených orgánem EIOPA, které mají dopad na pojišťovny a zajišťovny se značným podílem na trhu nebo na dotčené druhy pojištění, a případně po konzultaci s ESRB může orgán dohledu dotčeným pojišťovnám či zajišťovnám prodloužit lhůtu uvedenou v odst. 3 druhém pododstavci nejvýše o sedm let s přihlédnutím ke všem relevantním faktorům, včetně průměrné doby trvání technických rezerv.
Aniž jsou dotčeny pravomoci orgánu EIOPA podle článku 18 nařízení (EU) č. 1094/2010, pro účely tohoto odstavce EIOPA na žádost příslušného orgánu dohledu vyhlásí, že takové výjimečné nepříznivé situace nastaly. Příslušný orgán dohledu může podat takovou žádost, pokud není pravděpodobné, že pojišťovny nebo zajišťovny s významným podílem na trhu nebo s dotčenými druhy pojištění budou schopny splnit jeden z požadavků stanovených v odstavci 3. K výjimečným nepříznivým situacím dochází tehdy, kdy na finanční situaci pojišťoven či zajišťoven s významným podílem na trhu nebo na dotčené druhy pojištění má vážný či nepříznivý dopad jedna z těchto podmínek:
a)
pokles na finančních trzích, který je nepředvídaný, strmý a prudký;
b)
prostředí přetrvávajících nízkých úrokových sazeb;
c)
katastrofická událost se značným dopadem.
EIOPA ve spolupráci s příslušným orgánem dohledu pravidelně posuzuje, zda podmínky uvedené ve druhém pododstavci stále platí. EIOPA ve spolupráci s příslušným orgánem dohledu vyhlašuje, kdy výjimečná nepříznivá situace skončila.
Dotčená pojišťovna nebo zajišťovna předloží každé tři měsíce svému orgánu dohledu zprávu o pokroku, v níž jsou uvedena přijatá opatření a dosažený pokrok s cílem opětovně dosáhnout úrovně použitelného kapitálu ke krytí solventnostního kapitálového požadavku nebo snížit svůj rizikový profil k zajištění dodržování solventnostního kapitálového požadavku.
Prodloužení podle prvního pododstavce se zruší, pokud ze zprávy o pokroku vyplývá, že nenastal žádný významný pokrok v úsilí o opětovné dosažení úrovně použitelného kapitálu ke krytí solventnostního kapitálového požadavku nebo nedošlo ke snížení rizikového profilu, aby bylo zajištěno dodržování solventnostního kapitálového požadavku ode dne, kdy bylo zjištěno nedodržení solventnostního kapitálového požadavku, do dne předložení zprávy o pokroku.“
37)
Článek 143 se nahrazuje tímto:
„Článek 143
Akty v přenesené pravomoci a regulační technické normy týkající se čl. 138 odst. 4
1. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých doplní druhy výjimečných nepříznivých situací a ve kterých upřesní faktory a kritéria, k nimž má EIOPA přihlédnout při vyhlašování výjimečných nepříznivých situací a k nimž mají orgány dohledu přihlédnout při stanovování prodloužení lhůty podle čl. 138 odst. 4.
2. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s čl. 138 odst. 2, čl. 139 odst. 2 a článkem 141 vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých stanoví další specifikace k ozdravnému plánu uvedenému v čl. 138 odst. 2 a k plánu financování uvedenému v čl. 139 odst. 2 a k článku 141, přičemž se patřičně snaží zamezit procyklickým účinkům.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
38)
Článek 149 se nahrazuje tímto:
„Článek 149
Změny v povaze rizik nebo závazků
Každá změna, kterou pojišťovna zamýšlí provést v informacích uvedených v článku 147, podléhá postupu stanovenému v článcích 147 a 148.“
39)
Článek 155 se mění takto:
a)
v odstavci 3 se za prvním pododstavcem vkládá nový pododstavec, který zní:
„Kromě toho mohou orgány dohledu domovského či hostitelského členského státu postoupit záležitost orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny uvedeným článkem.“;
b)
odstavec 9 se nahrazuje tímto:
„9. Členské státy vyrozumí Komisi a EIOPA o počtech a typech případů, které byly odmítnuty podle článků 146 a 148 nebo v nichž byla přijata opatření podle odstavců 3 a 4 tohoto článku.“
40)
V čl. 158 odst. 2 se za prvním pododstavcem vkládá nový pododstavec, který zní:
„Vedle toho mohou orgány dohledu domovského či hostitelského členského státu postoupit záležitost orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny uvedeným článkem.“
41)
Článek 159 se nahrazuje tímto:
„Článek 159
Statistické informace o přeshraničních činnostech
Každá pojišťovna musí orgánu dohledu svého domovského členského státu sdělit výši pojistného, nákladů na pojistná plnění a provizí, nesnížené o zajištění, a to zvlášť podle operací prováděných v rámci práva usazování a operací prováděných v rámci volného pohybu služeb, podle jednotlivých členských států a takto:
a)
u neživotního pojištění, podle druhu pojištění, v souladu s příslušným aktem v přenesené pravomoci;
b)
u životního pojištění, podle druhu pojištění, v souladu s příslušným aktem v přenesené pravomoci.
V případě odvětví 10 v části A přílohy I, s vyloučením odpovědnosti dopravce, informuje dotyčná pojišťovna rovněž uvedený orgán dohledu o četnosti pojistných plnění a průměrné výši nákladů na pojistná plnění.
Orgány dohledu domovského členského státu sdělí údaje uvedené v prvním a druhém pododstavci v přiměřené lhůtě a v souhrnné formě orgánům dohledu každého dotyčného členského státu, který o to požádá.“
42)
Článek 172 se nahrazuje tímto:
„Článek 172
Rovnocennost ve vztahu k zajišťovnám
1. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní kritéria pro posouzení, zda je solventnostní režim třetí země uplatňovaný na zajišťovací činnosti pojišťoven nebo zajišťoven se sídlem v uvedené třetí zemi rovnocenný se solventnostním režimem, který stanoví hlava I.
2. Splní-li určitá třetí země kritéria přijatá v souladu s odstavcem 1, může Komise s pomocí orgánu EIOPA v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010 přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, jimiž určí, že solventnostní režim třetí země uplatňovaný na zajišťovací činnosti pojišťoven nebo zajišťoven se sídlem v uvedené třetí zemi je rovnocenný se solventnostním režimem, který stanoví hlava I této směrnice.
Tyto akty v přenesené pravomoci podléhají pravidelnému přezkumu s cílem zohlednit veškeré významné změny v režimu dohledu uvedeném v hlavě I a v režimu dohledu v této třetí zemi.
EIOPA na svých internetových stránkách zveřejní a aktualizuje seznam všech třetích zemí uvedených v prvním pododstavci.
3. Pokud se podle odstavce 2 považuje solventnostní režim třetí země za rovnocenný režimu stanovenému touto směrnicí, se zajistnými smlouvami uzavřenými s pojišťovnami nebo zajišťovnami, které mají sídlo v uvedené třetí zemi, se musí nakládat stejně jako se zajistnými smlouvami uzavřenými s pojišťovnou nebo zajišťovnou, která je povolena podle této směrnice.
4. Odchylně od odstavce 2, a i když kritéria přijatá v souladu s odstavcem 1 nebyla splněna, může Komise na omezené období s pomocí orgánu EIOPA v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010 přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, jimiž určí, že solventnostní režim třetí země uplatňovaný na zajišťovací činnosti pojišťoven nebo zajišťoven se sídlem v uvedené třetí zemi je dočasně rovnocenný se solventnostním režimem, který stanoví hlava I, v případě, že tato třetí země splňuje alespoň následující kritéria:
a)
dala Unii závazek týkající se přijetí a uplatňování solventnostního režimu, který bude možno vyhodnotit v souladu s odstavcem 2 jako rovnocenný, a to do konce tohoto omezeného období, a k účasti v procesu posuzování rovnocennosti;
b)
za účelem splnění závazku uvedeného v písmenu a) vypracovala pracovní program;
c)
na splnění závazku uvedeného v písmenu a) přidělila dostatečný objem prostředků;
d)
uplatňuje solventnostní režim vycházející z rizik a stanoví kvantitativní a kvalitativní solventnostní požadavky a požadavky na oznamování orgánům dohledu a transparentnost;
e)
má písemnou dohodu o spolupráci a výměně důvěrných informací pro účely dohledu s orgánem EIOPA a orgány dohledu;
f)
má nezávislý systém dohledu a
g)
zavedla povinnost zachovávat profesní tajemství pro všechny osoby jednající jménem jejích orgánů dohledu, zejména co se týče výměny informací s orgánem EIOPA a s orgány dohledu.
Veškeré akty v přenesené pravomoci o dočasné rovnocennosti zohledňují v souladu s čl. 177 odst. 2 zprávy Komise. Tyto akty v přenesené pravomoci jsou předmětem pravidelného přezkumu prováděného na základě zpráv o pokroku vypracovávaných příslušnou třetí zemí, které se předkládají Komisi a jež Komise posuzuje jednou ročně. Při posuzování těchto zpráv o pokroku je Komisi nápomocen orgán EIOPA.
EIOPA na svých internetových stránkách zveřejní a aktualizuje seznam všech třetích zemí uvedených v prvním pododstavci.
Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní podmínky stanovené v prvním pododstavci.
5. Omezené období uvedené v prvním pododstavci odstavce 4 skončí dne 31. prosince 2020 nebo ke dni, k němuž je režim dohledu třetí země v souladu s odstavcem 2 považován za rovnocenný s režimem dohledu, který stanoví hlava I, přičemž se použije datum, které je dřívější.
Toto období může být prodlouženo nejvýše o jeden rok, je-li to nezbytné k tomu, aby EIOPA a Komise provedly posouzení rovnocennosti pro účely odstavce 2.
6. Se zajistnými smlouvami uzavřenými s pojišťovnami či zajišťovnami se sídlem ve třetí zemi, jejichž režim dohledu je považován za dočasně rovnocenný v souladu s odstavcem 4, se zachází stejně jako se smlouvami podle odstavce 3. Článek 173 se vztahuje rovněž na zajišťovny se sídlem ve třetí zemi, jejichž režim dohledu je považován za dočasně rovnocenný v souladu s odstavcem 4.“
43)
Článek 176 se nahrazuje tímto:
„Článek 176
Informace od členských států Komisi a orgánu EIOPA
Orgány dohledu členských států uvědomí Komisi, EIOPA a orgány dohledu ostatních členských států o každém povolení přímého nebo nepřímého dceřiného podniku, jejichž jeden či více mateřských podniků se řídí právem třetí země.
Uvedené informace musí rovněž obsahovat údaje o struktuře dotčené skupiny.
Kdykoli pojišťovna nebo zajišťovna řídící se právem třetí země získá účast v pojišťovně nebo zajišťovně, jíž bylo vydáno povolení v Unii, na jejímž základě se tato pojišťovna nebo zajišťovna stává dceřiným podnikem uvedené pojišťovny nebo zajišťovny ze třetí země, orgány dohledu domovského členského státu uvědomí Komisi, orgán EIOPA a orgány dohledu ostatních členských států.“
44)
V článku 177 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy informují Komisi a orgán EIOPA o jakýchkoliv obecných obtížích, se kterými se setkají jejich pojišťovny nebo zajišťovny při usazování nebo působení v třetí zemi nebo při provozování svých činností v třetí zemi.“
45)
V článku 210 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní ustanovení uvedená v odstavci 1 tohoto článku s ohledem na sledování, řízení a kontrolu rizik vyplývajících z činností finitního zajištění.“
46)
V článku 211 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní následující kritéria pro dohled:
a)
rozsah povolení;
b)
povinné podmínky, které musí být začleněny do všech vydaných smluv;
c)
požadavky způsobilosti a bezúhonnosti podle článku 42 na osoby provozující zvláštní účelovou jednotku;
d)
požadavky způsobilosti a bezúhonnosti na akcionáře nebo členy mající kvalifikovanou účast ve zvláštní účelové jednotce;
e)
řádné správní a účetní postupy, přiměřené mechanismy vnitřní kontroly a požadavky na řízení rizik;
f)
požadavky na informace týkající se účetnictví, obezřetnosti a statistiky;
g)
požadavky solventnosti.
2a. V zájmu zajištění jednotných podmínek pro uplatňování odstavců 1 a 2 tohoto článku vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem, ve kterých vymezí postupy pro povolení udělovaná orgány dohledu pro zvláštní účelové jednotky a formáty a šablony používané pro účely odst. 2 písm. f).
EIOPA uvedený návrh prováděcích technických norem předloží Komisi do 31. října 2014.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
2b. V zájmu zajištění jednotných podmínek k uplatňování odstavců 1 a 2 tohoto článku může EIOPA vypracovat návrh prováděcích technických norem, ve kterých vymezí postupy v rámci spolupráce a výměny informací mezi orgány dohledu v případě, že zvláštní účelová jednotka, která přebírá riziko od pojišťovny či zajišťovny, je usazena v členském státu, v němž není pojišťovna či zajišťovna povolena.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
3. Zvláštní účelové jednotky povolené před 31. prosincem 2015 se řídí právem členského státu, který tyto jednotky povolil. Na jakoukoli novou činnost této jednotky zahájenou po uvedeném dni se nicméně použijí odstavce 1, 2 a 2a.“
47)
V čl. 212 odst. 1 se písmeno e) nahrazuje tímto:
„e)
'kolegiem orgánů dohledu' stálá, avšak flexibilní struktura pro spolupráci, koordinaci a usnadnění rozhodování v rámci dohledu nad určitou skupinou;“.
48)
Článek 216 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„V takovém případě orgán dohledu zdůvodní své rozhodnutí jak orgánu dohledu nad skupinou, tak poslednímu mateřskému podniku na úrovni Unie. Orgán dohledu nad skupinou o tom vyrozumí kolegium orgánů dohledu v souladu s článkem 248 odst. 1 písm. a).
Články 218 až 258 se použijí obdobně, s výhradou odstavců 2 až 6 tohoto článku.“
b)
v odstavci 4 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Orgán dohledu zdůvodní taková rozhodnutí jak podniku, tak orgánu dohledu nad skupinou. Orgán dohledu nad skupinou o tom vyrozumí kolegium orgánů dohledu v souladu s článkem 248 odst. 1 písm. a).“;
c)
odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní okolnosti, za kterých lze učinit rozhodnutí uvedené v odstavci 1 tohoto článku.“
49)
Článek 217 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„V takovém případě orgány dohledu zdůvodní svou dohodu jak orgánu dohledu nad skupinou, tak poslednímu mateřskému podniku na úrovni Unie. Orgán dohledu nad skupinou o tom vyrozumí kolegium orgánů dohledu v souladu s článkem 248 odst. 1 písm. a).“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní okolnosti, za kterých lze učinit rozhodnutí uvedené v odstavci 1 tohoto článku.“
50)
Článek 227 se nahrazuje tímto:
„Článek 227
Rovnocennost týkající se souvisejících pojišťoven a zajišťoven ze třetích zemí
1. Při výpočtu skupinové solventnosti pojišťovny nebo zajišťovny, která drží účast v pojišťovně nebo zajišťovně ze třetí země v souladu s článkem 233, je výhradně pro účely tohoto výpočtu tato pojišťovna nebo zajišťovna ze třetí země posuzována jako přidružená pojišťovna nebo zajišťovna.
Pokud však ve třetí zemi, ve které má tento podnik sídlo, podnik podléhá povolení a solventnostnímu režimu, který je přinejmenším rovnocenný solventnostnímu režimu stanovenému v hlavě I kapitole VI, mohou členské státy stanovit, že se při výpočtu solventnosti tohoto podniku zohlední solventnostní kapitálový požadavek a použitelný kapitál, které odpovídají požadavkům stanoveným dotčenou třetí zemí.
2. V případech, kdy nebyl v souladu s odstavcem 4 nebo 5 tohoto článku přijat žádný akt v přenesené pravomoci, na žádost podniku držícího účast nebo z vlastního podnětu ověří orgán dohledu nad skupinou, zda solventnostní režim uplatňovaný třetí zemí je přinejmenším rovnocenný. EIOPA napomáhá orgánu dohledu nad skupinou v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010.
Orgán dohledu nad skupinou s pomocí orgánu EIOPA rozhodne o rovnocennosti režimů teprve po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu. Toto rozhodnutí je učiněno ve shodě s kritérii přijatými podle odstavce 3. Orgán dohledu nad skupinou nesmí přijmout ve vztahu k třetí zemi žádné rozhodnutí, které by bylo v rozporu s některým z dřívějších rozhodnutí přijatých ve vztahu k této třetí zemi, ledaže by bylo nezbytné zohlednit významné změny režimu dohledu stanoveného v hlavě I kapitole VI a režimu dohledu uplatňovaného v třetí zemi.
Pokud orgány dohledu nesouhlasí s rozhodnutím přijatým v souladu s druhým pododstavcem, mohou do tří měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí orgánem dohledu nad skupinou postoupit záležitost orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny uvedeným článkem.
3. Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní kritéria pro posouzení, zda je solventnostní režim třetí země rovnocenný s solventnostním režimem, který stanoví hlava I kapitola VI.
4. Splní-li určitá třetí země kritéria přijatá v souladu s odstavcem 3, může Komise s pomocí orgánu EIOPA v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010 přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, jimiž určí, že režim dohledu třetí země je rovnocenný s režimem, který stanoví hlava I kapitola VI.
Tyto akty v přenesené pravomoci podléhají pravidelnému přezkumu, aby tak byly zohledněny veškeré změny režimu dohledu stanoveného v hlavě I kapitole VI a režimu dohledu uplatňovaného třetí zemí.
EIOPA na svých internetových stránkách zveřejní a aktualizuje seznam všech třetích zemí uvedených v prvním pododstavci.
5. Odchylně od odstavce 4 a i když nebyla splněna kritéria přijatá v souladu s odstavcem 3, může Komise na období uvedené v odstavci 6 s pomocí orgánu EIOPA v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010 přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, jimiž určí, že solventnostní režim třetí země uplatňovaný na podniky se sídlem v dané třetí zemi je dočasně rovnocenný s režimem, který stanoví hlava I kapitola VI, pokud:
a)
lze prokázat, že solventnostní režim, který je možno vyhodnotit v souladu s odstavcem 4 jako rovnocenný, je v třetí zemi právě uplatňován nebo může být touto zemí přijat a uplatňován;
b)
třetí země uplatňuje solventnostní režim vycházející z rizik a stanoví kvantitativní a kvalitativní solventnostní požadavky a požadavky na oznamování orgánům dohledu a transparentnost;
c)
právo třetí země v zásadě umožňuje spolupráci a výměnu důvěrných informací pro účely dohledu s orgánem EIOPA a orgány dohledu;
d)
třetí země má nezávislý systém dohledu a
e)
třetí země zavedla pro všechny osoby jednající jménem orgánů dohledu povinnost zachovávat profesní tajemství.
EIOPA na svých internetových stránkách zveřejní a aktualizuje seznam všech třetích zemí uvedených v prvním pododstavci.
6. První období prozatímní rovnocennosti uvedené v odstavci 5 trvá 10 let, pokud před koncem tohoto období nedojde:
a)
ke zrušení uvedeného aktu v přenesené pravomoci nebo
b)
k přijetí aktu v přenesené pravomoci v souladu s odstavcem 4, podle něhož je režim dohledu dané třetí země považován za rovnocenný s režimem, který stanoví hlava I kapitola VI.
Platnost prozatímní rovnocennosti se prodlužuje o dalších 10 let, pokud jsou i nadále splněna kritéria uvedená v odstavci 5. Komise přijme každý takový akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a a s pomocí orgánu EIOPA v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010.
Veškeré akty v přenesené pravomoci určující prozatímní rovnocennost berou v souladu s čl. 177 odst. 2 v úvahu zprávy Komise. Komise tyto akty v přenesené pravomoci pravidelně přezkoumává. Při posuzování těchto rozhodnutí je Komisi nápomocen orgán EIOPA. Komise informuje Parlament o každém přezkumu, k němuž dojde, a podává Evropskému parlamentu zprávu o jeho závěrech.
7. Je-li v souladu s odstavcem 5 přijat akt v přenesené pravomoci určující, že režim dohledu třetí země je prozatímně rovnocenný, je tato třetí země považována pro účely odst. 1 druhého pododstavce za rovnocennou.“
51)
Článek 231 se nahrazuje tímto:
„Článek 231
Skupinový interní model
1. Podá-li pojišťovna nebo zajišťovna a její přidružené podniky nebo přidružené podniky pojišťovací holdingové společnosti společně žádost o povolení výpočtu konsolidovaného skupinového solventnostního kapitálového požadavku a solventnostního kapitálového požadavku pojišťoven a zajišťoven ve skupině na základě interního modelu, příslušné orgány dohledu společně rozhodnou, zda toto povolení udělí, a v případě potřeby určí podmínky, kterým toto povolení podléhá.
Žádost uvedená v prvním pododstavci bude podána u orgánu dohledu nad skupinou.
Orgán dohledu nad skupinou o tom informuje ostatní členy kolegia orgánů dohledu a neprodleně jim předá žádost obsahující všechny náležitosti.
2. Příslušné orgány dohledu podniknou vše, co je v jejich pravomoci, aby přijaly společné rozhodnutí o této žádosti do šesti měsíců ode dne, kdy orgán dohledu nad skupinou obdržel žádost obsahující všechny náležitosti.
3. Pokud během šestiměsíční lhůty uvedené v odstavci 2 postoupí kterýkoliv příslušný orgán dohledu záležitost orgánu EIOPA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010, odloží orgán dohledu nad skupinou své rozhodnutí a vyčká na rozhodnutí, které orgán EIOPA případně přijme v souladu s čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a přijme své rozhodnutí v souladu s rozhodnutím orgánu EIOPA. Toto rozhodnutí je uznáno jako směrodatné a uplatňováno příslušnými orgány dohledu.
EIOPA přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost nelze orgánu EIOPA postoupit po skončení šestiměsíčního období nebo po přijetí společného rozhodnutí.
Je-li rozhodnutí navržené odbornou skupinou v souladu s čl. 41 odst. 2 a 3 a čl. 44 odst. 1 a 3 nařízení (EU) č. 1094/2010 zamítnuto, přijme konečné rozhodnutí orgán dohledu nad skupinou. Toto rozhodnutí je uznáno jako směrodatné a uplatňováno příslušnými orgány dohledu. Šestiměsíční období se považuje za lhůtu pro smírné urovnání sporu ve smyslu čl. 19 odst. 2 uvedeného nařízení.
4. EIOPA může vypracovat návrh prováděcích technických norem za účelem snazšího přijímání společných rozhodnutí, které zajistí jednotné podmínky uplatňování postupu společného rozhodování uvedeného v odstavci 2, pokud jde o žádosti o povolení uvedené v odstavci 1.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
5. Dosáhnou-li dotyčné orgány dohledu společného rozhodnutí podle odstavce 2, předá orgán dohledu nad skupinou žadateli dokument obsahující řádné odůvodnění.
6. Není-li společné rozhodnutí přijato do šesti měsíců ode dne, kdy byla doručena žádost skupiny obsahující všechny náležitosti, rozhodne orgán dohledu nad skupinou o této žádosti samostatně.
Orgán dohledu nad skupinou náležitě zohlední veškeré názory a výhrady ostatních příslušných orgánů dohledu vyjádřené během uvedeného šestiměsíčního období.
Orgán dohledu nad skupinou předá žadateli a ostatním příslušným orgánům dohledu dokument obsahující řádné odůvodnění.
Toto rozhodnutí je uznáno jako směrodatné a uplatňováno příslušnými orgány dohledu.
7. Pokud kterýkoli z příslušných orgánů dohledu usoudí, že rizikový profil pojišťovny nebo zajišťovny pod jeho dohledem se podstatně odchyluje od předpokladů interního modelu schváleného skupinou, a pokud tento podnik dostatečně nezohlednil připomínky orgánu dohledu, může tento orgán dohledu v souladu s článkem 37 uložit navýšení kapitálového požadavku k solventnostnímu kapitálovému požadavku této pojišťovny nebo zajišťovny stanovenému na základě interního modelu.
Ve výjimečných případech, kdy by takové navýšení kapitálového požadavku nebylo přiměřené, může orgán dohledu požadovat, aby dotčený podnik vypočítal svůj solventnostní kapitálový požadavek na základě standardního vzorce uvedeného v hlavě I kapitole VI oddílu 4 pododdílech 1 a 2. V souladu s čl. 37 odst. 1 písm. a) a c) může orgán dohledu uložit navýšení kapitálového požadavku k solventnostnímu kapitálovému požadavku dané pojišťovny nebo zajišťovny stanovenému na základě standardního vzorce.
Orgán dohledu zdůvodní jakékoliv takové rozhodnutí uvedené v prvním a druhém pododstavci jak pojišťovně nebo zajišťovně, tak ostatním členům kolegia orgánů dohledu.
EIOPA může vydat pokyny k zajištění jednotného a souvislého uplatňování tohoto odstavce.“
52)
V čl. 232 prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:
„Při určování, zda konsolidovaný skupinový solventnostní kapitálový požadavek odpovídajícím způsobem zohledňuje rizikový profil skupiny, věnuje orgán dohledu nad skupinou zvláštní pozornost veškerým případům, v nichž mohou nastat okolnosti uvedené v čl. 37 odst. 1 písm. a) až d), zejména pokud:“.
53)
V článku 232 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Ustanovení čl. 37 odst. 1 až 5, akty v přenesené pravomoci a prováděcí technické normy přijaté podle čl. 37 odst. 6, 7 a 8 se použijí obdobně.“
54)
V čl. 233 odst. 6 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Ustanovení čl. 37 odst. 1 až 5, akty v přenesené pravomoci a prováděcí technické normy přijaté podle čl. 37 odst. 6, 7 a 8 se použijí obdobně.“
55)
Článek 234 se nahrazuje tímto:
„Článek 234
Akty v přenesené pravomoci týkající se článků 220 až 229 a 230 až 233
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní technické zásady a metody uvedené v článcích 220 až 229 a uplatňování článků 230 až 233, v nichž se odrazí ekonomický charakter specifických právních struktur.“
56)
Článek 237 se nahrazuje tímto:
„Článek 237
Dceřiné podniky pojišťovny nebo zajišťovny: rozhodnutí o žádosti
1. V případě, že je podána žádost, aby se na pojišťovnu nebo zajišťovnu vztahovala pravidla stanovená v článcích 238 a 239, příslušné orgány dohledu rozhodnou po společné spolupráci v rámci kolegia orgánů dohledu, zda požadované povolení udělí, a v případě potřeby stanoví podmínky, kterým bude povolení podléhat.
Žádost uvedená v prvním pododstavci se podává pouze orgánu dohledu, který povolil dceřiný podnik. Tento orgán dohledu informuje ostatní členy kolegia orgánů dohledu a předá jim neprodleně žádost obsahující všechny náležitosti.
2. Příslušné orgány dohledu učiní vše, co je v jejich pravomoci, aby přijaly společné rozhodnutí o této žádosti do tří měsíců ode dne, kdy všechny orgány dohledu v kolegiu orgánů dohledu obdrží žádost obsahující všechny náležitosti.
3. Pokud během tříměsíční lhůty uvedené v odstavci 2 postoupí kterýkoliv příslušný orgán dohledu záležitost orgánu EIOPA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010, odloží orgán dohledu nad skupinou své rozhodnutí a vyčká na rozhodnutí, které EIOPA případně přijme v souladu s čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a přijme své rozhodnutí v souladu s rozhodnutím orgánu EIOPA. Toto rozhodnutí je uznáno jako směrodatné a uplatňováno příslušnými orgány dohledu.
EIOPA přijme své rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost nelze orgánu EIOPA postoupit po skončení tříměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.
Je-li rozhodnutí navržené odbornou skupinou v souladu s čl. 41 odst. 2 a 3 a čl. 44 odst. 1 a 3 nařízení (EU) č. 1094/2010 zamítnuto, přijme konečné rozhodnutí orgán dohledu nad skupinou. Toto rozhodnutí je uznáno jako směrodatné a uplatňováno příslušnými orgány dohledu. Tříměsíční období se považuje za lhůtu pro smírné urovnání sporu ve smyslu čl. 19 odst. 2 uvedeného nařízení.
4. EIOPA může vypracovat návrh prováděcích technických norem, které v zájmu snazšího přijímání společných rozhodnutí zajistí jednotné podmínky uplatňování postupu společného rozhodování uvedeného v odstavci 2, pokud jde o žádosti o povolení uvedené v odstavci 1.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
5. Dosáhnou-li příslušné orgány dohledu společného rozhodnutí podle odstavce 2, orgán dohledu, který povolil dceřiný podnik, předá žadateli rozhodnutí, které obsahuje řádné odůvodnění. Společné rozhodnutí se považuje za směrodatné a je příslušnými orgány dohledu uplatňováno.
6. Nepřijmou-li příslušné orgány dohledu společné rozhodnutí v tříměsíční lhůtě stanovené v odstavci 2, orgán dohledu nad skupinou rozhodne o této žádosti samostatně.
Během uvedeného období orgán dohledu nad skupinou náležitě zohlední:
a)
veškeré názory a výhrady příslušných orgánů dohledu;
b)
veškeré výhrady ostatních orgánů dohledu v kolegiu orgánů dohledu.
Rozhodnutí se řádně odůvodní a obsahuje vysvětlení všech podstatných odchylek od výhrad ostatních příslušných orgánů dohledu. Orgán dohledu nad skupinou předává kopii rozhodnutí žadateli a ostatním příslušným orgánům dohledu. Rozhodnutí se považuje za směrodatné a je příslušnými orgány dohledu uplatňováno.“
57)
V článku 238 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Kolegium orgánů dohledu učiní vše, co je v jeho pravomoci, aby bylo dosaženo dohody o návrhu orgánu dohledu, který povolil dceřiný podnik, nebo o jiných možných opatřeních.
Tato dohoda je považována za směrodatnou a je příslušnými orgány dohledu uplatňována.“
58)
Ustanovení čl. 238 odst. 5 se nahrazuje tímto:
„5. Nedojde-li ke shodě mezi orgánem dohledu a orgánem dohledu nad skupinou, může kterýkoliv orgán dohledu do jednoho měsíce od předložení návrhu orgánem dohledu postoupit záležitost orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny daným článkem, a přijme rozhodnutí do jednoho měsíce ode dne, kdy mu byla záležitost postoupena. Toto měsíční období se považuje za lhůtu pro smírné urovnání sporu ve smyslu čl. 19 odst. 2 uvedeného nařízení. Záležitost nelze orgánu EIOPA postoupit po uplynutí měsíční lhůty uvedené v tomto pododstavci nebo bylo-li v kolegiu dosaženo dohody v souladu s odstavcem 4 tohoto článku.
Orgán dohledu, který povolil tento dceřiný podnik, odloží své rozhodnutí a vyčká na rozhodnutí, které EIOPA případně přijme v souladu s článkem 19 uvedeného nařízení, a přijme své rozhodnutí v souladu s rozhodnutím orgánu EIOPA.
Toto rozhodnutí je uznáno jako směrodatné a uplatňováno příslušnými orgány dohledu.
V rozhodnutí se uvedou úplné důvody, o něž se rozhodnutí opírá.
Orgán dohledu oznamuje rozhodnutí dceřinému podniku a kolegiu orgánů dohledu.“
59)
V článku 239 se vkládá nový odstavec, který zní:
„4. Orgán dohledu nebo orgán dohledu nad skupinou může záležitost postoupit orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010 pokud mezi nimi nedojde ke shodě ohledně:
a)
schválení ozdravného plánu, včetně prodloužení nápravné lhůty, do čtyřměsíčního období uvedeného v odstavci 1 nebo
b)
schválení navrhovaných opatření do konce měsíčního období uvedeného v odstavci 2.
V takových případech může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny daným článkem, a přijme rozhodnutí do jednoho měsíce ode dne, kdy mu byla záležitost postoupena.
Záležitost nelze orgánu EIOPA postoupit:
a)
po uplynutí čtyřměsíčního nebo měsíčního období uvedeného v prvním pododstavci;
b)
bylo-li v kolegiu dosaženo dohody v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem nebo odst. 2 druhým pododstavcem;
c)
v případě mimořádných situací uvedených v odstavci 2.
Toto čtyřměsíční nebo měsíční období se považuje za lhůtu pro smírné urovnání sporu ve smyslu čl. 19 odst. 2 uvedeného nařízení.
Orgán dohledu, který povolil tento dceřiný podnik, odloží své rozhodnutí a vyčká na rozhodnutí, které orgán EIOPA případně přijme v souladu s čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a přijme své konečné rozhodnutí v souladu s rozhodnutím orgánu EIOPA. Toto rozhodnutí je uznáno jako směrodatné a uplatňováno příslušnými orgány dohledu.
V rozhodnutí se uvedou úplné důvody, o něž se rozhodnutí opírá.
Orgán dohledu oznamuje rozhodnutí dceřinému podniku a kolegiu orgánů dohledu.“
60)
Článek 241 se nahrazuje tímto:
„Článek 241
Dceřiné podniky pojišťovny nebo zajišťovny: akty v přenesené pravomoci
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní:
a)
kritéria pro posuzování, zda jsou splněny podmínky stanovené v článku 236;
b)
kritéria pro posuzování, jaká situace je považována za mimořádnou podle čl. 239 odst. 2;
c)
postupy, které použijí orgány dohledu při výměně informací a výkonu svých práv a povinností v souladu s články 237 až 240.“
61)
V článku 242 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Do 31. prosince 2017 Komise posoudí uplatňování hlavy III, přičemž se zaměří na spolupráci orgánů dohledu v rámci kolegia orgánů dohledu, na fungování tohoto kolegia a na postupy pro dohled týkající se navyšování kapitálového požadavku, a předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž případně připojí návrhy na změnu této směrnice.“
62)
V čl. 242 odst. 2 se slova „31. října 2015“ nahrazují slovy „31. prosince 2018“.
63)
V článku 244 se odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, pokud jde o definice závažné koncentrace rizik pro účely odstavců 2 a 3 tohoto článku.
5. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s dohledem nad koncentrací rizik vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí, jakým způsobem se pro účely odstavce 3 určuje závažná koncentrace rizik a jakým způsobem se stanovují přiměřené limity.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
6. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto článku vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem, ve kterých vymezí formuláře a šablony, které se budou používat pro účely odstavce 2 k hlášení těchto koncentrací rizik.
EIOPA uvedený návrh prováděcích technických norem předloží do 30. září 2015 Komisi.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
64)
V článku 245 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, pokud jde o definice významných transakcí uvnitř skupiny pro účely odstavců 2 a 3 tohoto článku.
5. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s dohledem nad transakcemi uvnitř skupiny může EIOPA vypracovat návrh regulačních technických norem, ve kterých vymezí, jakým způsobem se pro účely odstavce 3 určují významné transakce uvnitř skupiny.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
6. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto článku může EIOPA vypracovat návrh prováděcích technických norem, ve kterých vymezí postupy, formuláře a šablony, které se budou používat pro účely odstavce 2 k hlášení těchto transakcí uvnitř skupiny.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
65)
V článku 247 se odstavce 3 až 7 nahrazují tímto:
„3. Ve zvláštních případech se mohou příslušné orgány dohledu na žádost jakéhokoli jiného orgánu dohledu společným rozhodnutím odchýlit od kritérií uvedených v odstavci 2, pokud by bylo jejich uplatnění nevhodné vzhledem ke struktuře skupiny a k poměrnému významu činnosti pojišťoven a zajišťoven v jednotlivých zemích, a určit za orgán dohledu nad skupinou jiný orgán dohledu.
Za tímto účelem může kterýkoliv z příslušných orgánů dohledu požadovat, aby bylo projednáno, zda kritéria uvedená v odstavci 2 jsou odpovídající. Takovéto projednání však proběhne nejvýše jednou ročně.
Příslušné orgány dohledu podniknou vše, co je v jejich pravomoci, aby přijaly společné rozhodnutí ohledně volby orgánu dohledu nad skupinou, a to do tří měsíců ode dne, kdy byla podána žádost o projednání. Před přijetím rozhodnutí umožní příslušné orgány dohledu skupině vyjádřit své stanovisko.
Určený orgán dohledu nad skupinou předloží dotyčné skupině společné rozhodnutí s řádným odůvodněním.
4. Pokud během tříměsíčního období uvedeného v odst. 3 třetím pododstavci postoupí kterýkoliv příslušný orgán dohledu záležitost orgánu EIOPA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010, odloží příslušné orgány dohledu své společné rozhodnutí a vyčkají na rozhodnutí, které EIOPA případně přijme v souladu s čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a přijmou společné rozhodnutí v souladu s rozhodnutím orgánu EIOPA. Toto společné rozhodnutí je uznáno jako směrodatné a uplatňováno příslušnými orgány dohledu. Tříměsíční období se považuje za lhůtu pro smírné urovnání sporu ve smyslu čl. 19 odst. 2 uvedeného nařízení.
5. EIOPA přijme své rozhodnutí podle odstavce 4do jednoho měsíce ode dne, kdy mu byla záležitost postoupena. Záležitost není orgánu EIOPA postoupena po skončení tříměsíčního období nebo poté, co bylo dosaženo společného rozhodnutí. Určený orgán dohledu nad skupinou předloží dotyčné skupině a kolegiu orgánů dohledu společné rozhodnutí s řádným odůvodněním.
6. Není-li přijato společné rozhodnutí, úloha orgánu dohledu nad skupinou je svěřena orgánu dohledu, jenž je určen v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.
7. EIOPA informuje nejméně jednou ročně Evropský parlament, Radu a Komisi o hlavních potížích při uplatňování odstavců 2, 3 a 6.
Vyskytnou-li se jakékoli závažnější obtíže při uplatňování kritérií uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku, přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých kritéria dále upřesní.“
66)
Článek 248 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„V případech, kdy orgán dohledu nad skupinou nevykoná úkoly uvedené v odstavci 1 nebo kdy členové kolegia orgánů dohledu nespolupracují v míře požadované v tomto odstavci, může kterýkoliv příslušný orgán dohledu záležitost postoupit orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny uvedeným článkem.“;
b)
v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„3. Členy kolegia orgánů dohledu jsou orgán dohledu nad skupinou, orgány dohledu všech členských států, ve kterých se nacházejí sídla všech dceřiných podniků, a EIOPA v souladu s článkem 21 nařízení (EU) č. 1094/2010.“;
c)
v odstavci 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„V případě rozdílných názorů na dohody o koordinaci může kterýkoli člen kolegia orgánů dohledu záležitost postoupit orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny uvedeným článkem. Orgán dohledu nad skupinou přijme své konečné rozhodnutí v souladu s rozhodnutím orgánu EIOPA. Orgán dohledu nad skupinou předá rozhodnutí ostatním příslušným orgánům dohledu.“;
d)
v odstavci 5 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Aniž jsou dotčena práva a povinnosti, která orgánu dohledu nad skupinou a ostatním orgánům dohledu plynou z této směrnice, mohou být dohodami o koordinaci svěřeny orgánu dohledu nad skupinou, ostatním orgánům dohledu nebo orgánu EIOPA další úkoly, pokud se tím zvýší účinnost dohledu nad skupinou a neohrozí kontrolní činnost členů kolegia orgánů dohledu s ohledem na jejich individuální povinnosti.“;
e)
odstavce 6 a 7 se nahrazují tímto:
„6. EIOPA vydá obecné pokyny pro fungování kolegií orgánů dohledu, a to na základě komplexního posouzení jejich činnosti zaměřeného na úroveň jejich sbližování. Tato posouzení se provádějí nejméně jednou za tři roky. Členské státy zajistí, aby orgán dohledu nad skupinou předal orgánu EIOPA informace o fungování kolegia orgánů dohledu a o nastalých obtížích, které jsou pro toto posouzení významné.
Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s koordinací činnosti orgánů dohledu může EIOPA vypracovat návrh regulačních technických norem, ve kterých na základě obecných pokynů uvedených v prvním pododstavci vymezí, jakým způsobem fungují kolegia orgánů dohledu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v druhém pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
7. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s koordinací činnosti orgánů dohledu vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterých pro účely odstavců 1 až 6 vymezí koordinaci dohledu nad skupinou.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a ohledně definice ‚významné pobočky‘.“
67)
Článek 249 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„S cílem zajistit, aby orgány dohledu, včetně orgánu dohledu nad skupinou, měly k dispozici informace stejného rozsahu, aniž by byly dotčeny jejich příslušné povinnosti, a bez ohledu na to, zda mají sídlo v tomtéž členském státě, tyto orgány si vzájemně předávají informace za účelem umožnění a usnadnění výkonu úkolů v oblasti dohledu ostatních orgánů podle této směrnice. Příslušné orgány dohledu a orgán dohledu nad skupinou si proto neprodleně předávají veškeré relevantní informace, jakmile jsou k dispozici, nebo si je předávají na základě žádosti. Informace uvedené v tomto pododstavci zahrnují mimo jiné údaje o činnostech skupiny a orgánů dohledu a informace poskytnuté skupinou.“;
b)
vkládá se odstavec, který zní:
„1a. V případech, kdy orgán dohledu nesdělil relevantní informace, či pokud žádost o spolupráci, zejména za účelem výměny relevantních informací, byla zamítnuta či nebyla vyřízena do dvou týdnů, mohou orgány dohledu postoupit záležitost orgánu EIOPA.
Pokud je záležitost postoupena orgánu EIOPA, aniž je dotčen článek 258 Smlouvy o fungování EU, může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny podle článku 19 nařízení (EU) č. 1094/2010.“;
c)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Za účelem zajištění důsledné harmonizace v souvislosti s koordinací činnosti a výměnou informací mezi orgány dohledu vypracuje EIOPA, s výhradou článku 301b, návrh regulačních technických norem, ve kterém upřesní:
a)
informace, které orgán dohledu nad skupinou systematicky shromažďuje a sděluje ostatním příslušným orgánům dohledu, a informace, které orgánu dohledu nad skupinou sdělují ostatní příslušné orgány dohledu;
b)
informace, které jsou pro dohled na úrovni skupiny zásadní nebo relevantní, s cílem zajistit jednotnost ohlašovacích postupů.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
4. V zájmu zajištění jednotných podmínek uplatňování v souvislosti s koordinací činnosti a výměnou informací mezi orgány dohledu vypracuje EIOPA návrh prováděcích technických norem, ve kterých vymezí postupy a šablony pro předkládání informací orgánům dohledu nad skupinou, jakož i postupy spolupráce a výměny informací mezi orgány dohledu, jak je stanoveno v tomto článku.
EIOPA uvedený návrh prováděcích technických norem předloží do 30. září 2015 Komisi.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
68)
Článek 250 se mění takto:
„Článek 250
Konzultace mezi orgány dohledu
1. Aniž je dotčen článek 248, příslušné orgány dohledu se před rozhodnutím v jakékoliv věci, která je důležitá pro kontrolní činnost jiných orgánů dohledu, vzájemně informují v rámci kolegia orgánů dohledu o:
a)
změnách ve složení akcionářů, organizační nebo řídicí struktuře pojišťoven a zajišťoven ve skupině, které vyžadují souhlas nebo povolení orgánů dohledu;
b)
rozhodnutí o prodloužení nápravné lhůty ve smyslu čl. 138 odst. 3 a 4;
c)
důležitých sankcích a výjimečných opatřeních přijatých orgány dohledu, včetně navýšení kapitálového požadavku k solventnostnímu kapitálovému požadavku uloženého podle článku 37 a jakéhokoli omezení použití interního modelu pro výpočet solventnostního kapitálového požadavku uloženého podle hlavy I kapitoly VI oddílu 4 pododdílu 3.
Pro účely uvedené v písmenech b) a c) prvního pododstavce musí být orgán dohledu nad skupinou vždy konzultován.
Pokud má být rozhodnutí přijato na základě informací poskytnutých jinými orgány dohledu, příslušné orgány dohledu navíc toto rozhodnutí před jeho přijetím vzájemně konzultují.
2. Aniž je dotčen článek 248, může orgán dohledu rozhodnout, že v naléhavých případech nebo pokud by konzultace mohla ohrozit účinnost rozhodnutí, konzultaci s jinými orgány dohledu neprovede. V takovém případě tento orgán dohledu neprodleně informuje ostatní příslušné orgány dohledu.“
69)
V čl. 254 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„2. Členské státy stanoví, že jejich orgány odpovědné za výkon dohledu nad skupinou mají přístup ke všem informacím důležitým pro účely uvedeného dohledu bez ohledu na povahu dotčené pojišťovny či zajišťovny. Ustanovení čl. 35 odst. 1 až 5 se použijí obdobně.
Orgán dohledu nad skupinou může omezit pravidelné oznamování orgánům dohledu prováděné častěji než jednou ročně v rámci skupiny v případě, že toto omezení je ku prospěchu všech pojišťoven či zajišťoven ve skupině v souladu s čl. 35 odst. 6 s ohledem na povahu, rozsah a komplexnost rizik spjatých s činností podniků, které jsou členy skupiny.
Orgán dohledu nad skupinou může na úrovni skupiny osvobodit od povinnosti vykazovat po jednotlivých položkách v případě, že toto osvobození je ku prospěchu všech pojišťoven či zajišťoven ve skupině v souladu s čl. 35 odst. 7 s ohledem na povahu, rozsah a komplexnost rizik spojených s činností podniků, které jsou členy skupiny, a na cíl finanční stability.“
70)
V čl. 255 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Pokud žádost o ověření určená jinému orgánu dohledu v souladu s tímto odstavcem nebyla vyřízena do dvou týdnů či pokud je orgánu dohledu prakticky znemožněno vykonávat své právo na účast podle třetího pododstavce, může dožadující orgán postoupit záležitost orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny uvedeným článkem.
V souladu s článkem 21 nařízení (EU) č. 1094/2010 má EIOPA právo účastnit se kontrol na místě v případě, že jsou prováděny společně dvěma či více orgány dohledu.“
71)
Článek 256 se mění takto:
a)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých blíže upřesní informace, které musí být zveřejňovány a lhůty každoročního zveřejnění těchto informací, pokud jde o společnou zprávu o solventnosti a finanční situaci v souladu s odstavcem 2 a zprávu o solventnosti a finanční situaci skupiny v souladu s odstavcem 1.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování ustanovení týkajících se společné zprávy o solventnosti a finanční situaci a zprávy o solventnosti a finanční situaci skupiny vypracuje orgán EIOPA návrh prováděcích technických norem, ve kterých vymezí postupy, šablony a prostředky pro zveřejnění společné zprávy o solventnosti a finanční situaci a zprávy o solventnosti a finanční situaci skupiny, jak je stanoveno v tomto článku.
Orgán EIOPA předloží uvedený návrh prováděcích technických norem Komisi do 30. června 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.“
72)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 256a
Struktura skupiny
Členské státy vyžadují, aby pojišťovny a zajišťovny, pojišťovací holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti každoročně na úrovni skupiny zveřejňovaly právní strukturu a řídící a organizační strukturu, včetně popisu všech dceřiných podniků, důležitých přidružených podniků a významných poboček patřících k této skupině.“
73)
Ustanovení čl. 258 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a pro účely koordinace donucovacích opatření uvedených v odstavci 1 a 2 tohoto článku.“
74)
Článek 259 se nahrazuje tímto:
„Článek 259
Zprávy orgánu EIOPA
1. Orgán EIOPA podává jednou ročně zprávu Evropskému parlamentu v souladu s článkem 50 nařízení (EU) č. 1094/2010.
2. Orgán EIOPA informuje mimo jiné o veškerých významných zkušenostech z činnosti dohledu a ze spolupráce mezi orgány dohledu v rámci hlavy III, a zejména o:
a)
postupu jmenování orgánu dohledu nad skupinou, počtu těchto orgánů a jejich zeměpisném rozmístění;
b)
fungování kolegia orgánů dohledu, zejména o zapojení a angažovanosti orgánů dohledu, které nepůsobí jako orgány dohledu nad skupinou.
3. Pro účely odstavce 1 tohoto článku může orgán EIOPA také případně informovat o poznatcích získaných na základě posouzení uvedených v čl. 248 odst. 6.“
75)
Článek 260 se nahrazuje tímto:
„Článek 260
Mateřské podniky se sídlem mimo Unii: ověření rovnocennosti
1. V případě uvedeném v čl. 213 odst. 2 písm. c) ověří příslušné orgány dohledu, zda pojišťovny a zajišťovny, jejichž mateřský podnik má své sídlo mimo Unii, podléhají dohledu uplatňovanému orgánem dohledu třetí země a zda je tento dohled rovnocenný dohledu nad skupinou stanovenému v této hlavě pro pojišťovny a zajišťovny uvedené v čl. 213 odst. 2 písm. a) a b).
V případech, kdy nebyl přijat akt v přenesené pravomoci v souladu s odstavci 2, 3 nebo 5 tohoto článku provede ověření orgán dohledu, který by byl orgánem dohledu nad skupinou, pokud by byla na žádost mateřského podniku nebo kterékoliv z pojišťoven a zajišťoven povolených v Unii nebo z vlastního podnětu použita kritéria stanovená v čl. 247 odst. 2 (dále jen ‚jednající orgán dohledu nad skupinou‘). Orgán EIOPA je nápomocen jednajícímu orgánu dohledu nad skupinou v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010.
Tento jednající orgán dohledu nad skupinou přijme rozhodnutí o rovnocennosti pouze po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu a s pomocí orgánu EIOPA. Toto rozhodnutí je učiněno v souladu s kritérii přijatými podle odstavce 2. Jednající orgán dohledu nad skupinou nesmí přijmout ve vztahu ke třetí zemi žádné rozhodnutí, které by bylo v rozporu s některým z dřívějších rozhodnutí přijatých ve vztahu k této třetí zemi, s výjimkou případů, kdy je nezbytné zohlednit významné změny režimu dohledu stanoveného v hlavě I a režimu dohledu uplatňovaného třetí zemí.
Pokud orgány dohledu nesouhlasí s rozhodnutím přijatým v souladu s třetím pododstavcem, mohou do 3 měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí jednajícím orgánem dohledu nad skupinou postoupit záležitost orgánu EIOPA a požádat jej o pomoc v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1094/2010. V takovém případě může orgán EIOPA postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny uvedeným článkem.
2. Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých upřesní kritéria pro posouzení, zda je obezřetnostní režim třetí země pro dohled nad skupinami rovnocenný s obezřetnostním režimem, který stanoví tato hlava.
3. Splní-li určitá třetí země kritéria přijatá v souladu s odstavcem 2 tohoto článku, může Komise s pomocí orgánu EIOPA v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010 přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, jimiž určí, že obezřetnostní režim této třetí země je rovnocenný režimu stanovenému v této hlavě.
Tento akt v přenesené pravomoci podléhá pravidelnému přezkumu s cílem zohlednit veškeré změny v obezřetnostním režimu pro dohled nad skupinami stanoveném v této hlavě a v obezřetnostním režimu pro dohled nad skupinami v této třetí zemi a jakékoli jiné změny v nařízení, které mohou rozhodnutí o rovnocennosti ovlivnit.
Orgán EIOPA na svých internetových stránkách zveřejní a aktualizuje seznam všech třetích zemí uvedených v prvním pododstavci.
4. Pokud Komise nepřijme akt v přenesené pravomoci v souladu s odstavcem 3 nebo odstavcem 5 tohoto článku, uplatní se článek 262.
5. Odchylně od odstavce 3, a i když kritéria uvedená v odstavci 2 nebyla splněna, může Komise na omezenou dobu s pomocí orgánu EIOPA v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010 přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, jimiž určí, že obezřetnostní režim třetí země vztahující se na podniky, jejichž mateřský podnik má ke dni 1. ledna 2014 své sídlo mimo Unii, je dočasně rovnocenný s obezřetnostním režimem, který stanoví hlava I, v případě, že tato třetí země splňuje alespoň následující kritéria:
a)
dala Unii závazek týkající se přijetí a uplatňování obezřetnostního režimu, který bude možno vyhodnotit v souladu s odstavcem 3 jako rovnocenný, a to před koncem tohoto omezeného období, a zapojení se do procesu posouzení rovnocennosti;
b)
za účelem splnění závazku uvedeného v písmenu a) vypracovala pracovní program;
c)
na splnění závazku uvedeného v písm. a) přidělila dostatečný objem prostředků;
d)
uplatňuje obezřetnostní režim vycházející z rizik a stanoví kvantitativní a kvalitativní solventnostní požadavky a požadavky na oznamování orgánům dohledu a transparentnost a na dohled nad skupinou;
e)
má písemnou dohodu o spolupráci a výměně důvěrných informací o dohledu s orgánem EIOPA a orgány dohledu ve smyslu čl. 13 odst. 10;
f)
má nezávislý systém dohledu;
g)
zavedla povinnost zachovávat profesní tajemství pro všechny osoby jednající jménem jejích orgánů dohledu, zejména co se týče výměny informací s orgánem EIOPA a orgány dohledu ve smyslu čl. 13 odst. 10.
Veškeré akty v přenesené pravomoci o dočasné rovnocennosti zohledňují v souladu s čl. 177 odst. 2 zprávy Komise. Tyto akty v přenesené pravomoci jsou předmětem pravidelného přezkumu prováděného na základě zpráv o pokroku, které příslušná třetí země každoročně předkládá k posouzení Komisi. Při posuzování těchto zpráv o pokroku je Komisi nápomocen orgán EIOPA.
Orgán EIOPA na svých internetových stránkách zveřejní a aktualizuje seznam všech třetích zemí uvedených v prvním pododstavci.
Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, ve kterých blíže upřesní podmínky stanovené v prvním pododstavci. Akty v přenesené pravomoci se mohou rovněž týkat pravomoci orgánů dohledu k zavedení dalších požadavků na oznamování orgánům dohledu během období dočasné rovnocennosti.
6. Omezená doba uvedená v odstavci 5 skončí 31. prosince 2020 nebo ke dni, k němuž je obezřetnostní režim třetí země v souladu s odstavcem 3 považován za rovnocenný s režimem dohledu, který stanoví tato hlava, přičemž se použije datum, které je dřívější.
Toto období může být prodlouženo nejvýše o jeden rok v případě, že je tato doba nezbytná k tomu, aby orgán EIOPA a Komise mohly provést hodnocení rovnocennosti pro účely odstavce 3.
7. Pokud je v souladu s odstavcem 5 přijat akt v přenesené pravomoci určující, že obezřetnostní režim třetí země je dočasně rovnocenný, použijí členské státy článek 261, s výjimkou případů, kdy je bilanční suma pojišťovny nebo zajišťovny se sídlem v některém z členských států vyšší než bilanční suma jejího mateřského podniku se sídlem mimo Unii. V takovém případě vykonává úkoly orgánu dohledu nad skupinou jednající orgán dohledu nad skupinou.“
76)
V čl. 262 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. V případě neexistence rovnocenného dohledu uvedeného v článku 260 nebo pokud členské státy v souladu s článkem 260 odst. 7 nepoužijí v případě dočasné rovnocennosti článek 261, použijí členské státy na pojišťovny a zajišťovny jedno z následujících:
a)
články 218 až 235 a články 244 až 258, a to obdobně;
b)
jeden z postupů stanovených v odstavci 2.“
77)
V článku 300 se první odstavec nahrazuje tímto:
„Částky v eurech uvedené v této směrnici se přezkoumávají každých pět let zvýšením základní částky v eurech podle procentní změny harmonizovaných indexů spotřebitelských cen všech členských států, které zveřejňuje Komise (Eurostat), od 31. prosince 2015 do data přezkumu a zaokrouhlují se směrem nahoru na celé statisíce eur.“
78)
Vkládají se následující články, které znějí:
„Článek 301
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, zřízený rozhodnutím Komise 2004/9/ES (33). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011, ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení.
Článek 301a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Přenesená pravomoc uvedená v článcích 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 a 308b se Komisi svěřuje na dobu čtyř let od 23. května 2014.
Komise vypracuje zprávu o přenesených pravomocích nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Přenesení pravomoci uvedené v článcích 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 a 308b může Evropský parlament či Rada kdykoliv zrušit.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 nebo 308b vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě tří měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitku nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitku nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 301b
Doložka ‚sunrise clause‘ týkající se regulačních technických norem
1. Až do 24. května 2016 se Komise při prvním přijímání regulačních technických norem stanovených v článcích 50, 58, 75, 86, 92, 97, 111, 135, 143, 244, 245, 248 a 249 řídí postupem stanoveným v článku 301a. Jakékoli změny těchto aktů v přenesené pravomoci nebo, po uplynutí přechodného období, jakékoli nové regulační technické normy jsou přijímány v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
2. Přenesení pravomoci uvedené v odstavci 1 může Evropský parlament nebo Rada kdykoliv zrušit v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. 1094/2010.
3. Orgán EIOPA může až do 24. května 2016 předkládat Komisi návrhy regulačních technických norem za účelem přizpůsobení aktů v přenesené pravomoci uvedených v článcích 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 a 308b technickému vývoji na finančních trzích.
Tyto návrhy regulačních technických norem se omezují na technické aspekty aktů v přenesené pravomoci uvedených v prvním pododstavci, a to v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010.
79)
V čl. 304 se odst. 2 nahrazuje tímto:
„2. Komise do 31. prosince 2020 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o používání přístupu stanoveného v odstavci 1 a o postupech orgánů dohledu přijatých podle odstavce 1, k níž případně připojí vhodné návrhy. Tato zpráva se zaměří zejména na přeshraniční účinky používání tohoto přístupu s cílem předcházet regulační arbitráži pojišťoven a zajišťoven.“
80)
V kapitole I hlavě VI se vkládá nový oddíl, který zní:
„ODDÍL 3
POJIŠTĚNÍ A ZAJIŠTĚNÍ
Článek 308a
Postupné zavádění
1. Počínaje 1. dubnem 2015 členské státy zajistí, aby orgány dohledu měly pravomoc rozhodovat o schválení:
a)
doplňkového kapitálu v souladu s článkem 90;
b)
zařazení položek kapitálu, jak je uvedeno v třetím odstavci článku 95;
c)
parametrů specifických pro pojišťovny nebo zajišťovny v souladu s článkem 104 odst. 7;
d)
úplného nebo částečného interního modelu v souladu s články 112 a 113;
e)
zřízení zvláštních účelových jednotek na svém území v souladu s článkem 211;
f)
doplňkového kapitálu zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti v souladu s čl. 226 odst. 2;
g)
skupinového interního modelu v souladu s článkem 230, článkem 231 a čl. 233 odst. 5;
h)
použití podmodulu akciového rizika založeného na trvání v souladu s článkem 304;
i)
použití vyrovnávací úpravy u příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr v souladu s články 77b a 77c;
j)
použití koeficientu volatility u příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr v souladu s článkem 77d, v případě, že to vyžadují členské státy;
k)
využití přechodného opatření na bezrizikové úrokové míry v souladu s článkem 308c;
l)
využití přechodného opatření na technické rezervy v souladu s článkem 308d.
2. Počínaje 1. dubnem 2015 členské státy zajistí, aby orgány dohledu měly pravomoc:
a)
stanovit úroveň a rozsah dohledu nad skupinou v souladu s hlavou III kapitolou I oddíly 2 a 3;
b)
určovat orgán dohledu nad skupinou v souladu s článkem 247;
c)
zřídit kolegium orgánů dohledu v souladu s článkem 248.
3. Počínaje 1. červencem 2015 členské státy zajistí, aby orgány dohledu měly pravomoc:
a)
rozhodnout o odečtení jakékoli účasti v souladu s druhým pododstavcem článku 228;
b)
stanovit metodu výpočtu skupinové solventnosti v souladu s článkem 220;
c)
případně rozhodovat o rovnocennosti v souladu s články 227 a 260;
d)
v souladu s článkem 236 povolit pojišťovnám a zajišťovnám, aby se na ně vztahovaly články 238 a 239;
e)
vydat rozhodnutí uvedená v článcích 262 a 263;
f)
případně určit využití přechodného opatření v souladu s článkem 308b.
4. Členské státy uloží za povinnost příslušným orgánům dohledu, aby projednaly žádosti předložené pojišťovnami a zajišťovnami za účelem schválení či udělení povolení v souladu s odstavci 2 a 3. Rozhodnutí přijímaná orgány dohledu týkající se žádostí o schválení či udělení povolení nejsou použitelná před 1. lednem 2016.
Článek 308b
Přechodná opatření
1. Aniž je dotčen článek 12, na pojišťovny a zajišťovny, které do 1. ledna 2016 přestanou uzavírat nové pojistné a zajistné smlouvy a budou výhradně spravovat své stávající portfolio za účelem ukončení činnosti, se nevztahují hlavy I, II a III této směrnice, a to až do dat stanovených v odstavci 2, přičemž buď
a)
pojišťovna či zajišťovna ujistila orgán dohledu, že ukončí svou činnost před 1. lednem 2019, nebo
b)
pojišťovna či zajišťovna podléhá reorganizačním opatřením stanoveným v kapitole II hlavy IV a byl jmenován správce.
2. Na pojišťovny či zajišťovny spadající pod:
a)
odst. 1 písm. a) se vztahují hlavy I, II a II této směrnice od 1. ledna 2019 nebo od dřívějšího data v případě, že orgán dohledu není spokojen s tím, jak postupuje ukončování činnosti pojišťovny či zajišťovny;
b)
odst. 1 písm. b) se vztahují hlavy I, II a II této směrnice od 1. ledna 2021 nebo od dřívějšího data v případě, že orgán dohledu není spokojen s tím, jak postupuje ukončování činnosti pojišťovny či zajišťovny.
3. Na pojišťovny a zajišťovny se přechodná opatření podle odstavců 1 a 2 vztahují pouze v případě, že jsou splněny následující podmínky:
a)
pojišťovna či zajišťovna není součástí skupiny nebo je součástí skupiny, v níž všechny pojišťovny a zajišťovny přestávají uzavírat nové pojistné a zajistné smlouvy;
b)
pojišťovna či zajišťovna předkládá orgánu dohledu výroční zprávu o tom, jak postupuje ukončování její činnosti;
c)
pojišťovna či zajišťovna uvědomila orgán dohledu o tom, že využívá přechodná opatření.
Odstavce 1 a 2 nezabraňují žádné pojišťovně či zajišťovně, aby fungovala v souladu s hlavami I, II a III této směrnice.
4. Členské státy sestaví seznam dotčených pojišťoven a zajišťoven a předají jej všem ostatním členským státům.
5. Členské státy zajistí, aby se v období nepřesahujícím čtyři roky od 1. ledna 2016 lhůta pro pojišťovny a zajišťovny k předložení informací uvedených v čl. 35 odst. 1 až 4, předkládaných jednou za rok nebo méně často, zkracovala každý finanční rok o dva týdny, a to tak, aby tato lhůta činila nejméně 20 týdnů po skončení finančního roku pojišťovny či zajišťovny pro finanční rok, který končí 30. června 2016 nebo po tomto datu, avšak před 1. lednem 2017, a nejméně 14 týdnů po skončení finančního roku pojišťovny či zajišťovny pro finanční rok, který končí 30. června 2019 nebo po tomto datu, avšak před 1. lednem 2020.
6. V období nepřesahujícím čtyři roky od 1. ledna 2016 se lhůta pro pojišťovny a zajišťovny k oznámení informací uvedených v článku 51 zkracuje každý finanční rok o dva týdny, a to tak, aby tato lhůta činila nejméně 20 týdnů po skončení finančního roku pojišťovny či zajišťovny pro finanční rok, který končí 30. června 2016 nebo po tomto datu, avšak před 1. lednem 2017, a nejméně 14 týdnů po skončení finančního roku pojišťovny či zajišťovny pro finanční rok, který končí 30. června 2019 nebo po tomto datu, avšak před 1. lednem 2020.
7. V období nepřesahujícím čtyři roky od 1. ledna 2016 se lhůta pro pojišťovny a zajišťovny k čtvrtletnímu předkládání informací uvedených v čl. 35 odst. 1 až 4, a to jednou za čtvrt roku, zkracuje každý finanční rok o jeden týden, a to tak, aby tato lhůta činila nejméně osm týdnů pro čtvrtletí končící 1. ledna 2016 nebo po tomto datu, avšak před 1. lednem 2017, a nejméně pět týdnů pro čtvrtletí končící 1. ledna 2019, avšak před 1. lednem 2020.
8. Členské státy zajistí, aby odstavce 5, 6 a 7 tohoto článku byly použity obdobně na pojišťovny a zajišťovny držící účast, pojišťovací holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti na úrovni skupiny, a to podle článků 254 a 256, přičemž lhůty uvedené v odstavcích 5, 6 a 7 budou prodlouženy o šest týdnů.
9. Bez ohledu na článek 94 se položky primárního kapitálu, zařadí k primárnímu kapitálu třídy 1 až na 10 let od 1. ledna 2016, za předpokladu že tyto položky:
a)
vznikly před 1. lednem 2016 nebo před datem vstupu aktu v přenesené pravomoci uvedeného v článku 97 v platnost, podle toho, které datum je dřívější;
b)
by dne 31. prosince 2015 mohly být použity k dosažení disponibilní míry solventnosti do výše 50 % míry solventnosti podle právních a správních předpisů přijatých podle čl. 16 odst. 3 směrnice 73/239/EHS, článku 1 směrnice 2002/13/ES, čl. 27 odst. 3 směrnice 2002/83/ES a čl. 36 odst. 3 směrnice 2005/68/ES;
c)
by jinak podle článku 94 nebyly zařazeny do třídy 1 nebo 2,
10. Bez ohledu na článek 94 se položky primárního kapitálu, zařadí k primárnímu kapitálu třídy 2 až na 10 let od 1. ledna 2016, za předpokladu že tyto položky:
a)
vznikly před 1. lednem 2016 nebo před datem vstupu aktu v přenesené pravomoci uvedeného v článku 97 v platnost, podle toho, které datum je dřívější;
b)
by dne 31. prosince 2015 mohly být použity k dosažení disponibilní míry solventnosti do výše 25 % míry solventnosti podle právních a správních předpisů přijatých podle čl. 16 odst. 3 směrnice 73/239/EHS, článku 1 směrnice 2002/13/ES, čl. 27 odst. 3 směrnice 2002/83/ES a čl. 36 odst. 3 směrnice 2005/68/ES;
11. Co se týče pojišťoven a zajišťoven, které investují do obchodovatelných cenných papírů a jiných finančních nástrojů založených na přeměněných úvěrech, které byly emitovány před 1. lednem 2011, požadavky uvedené v čl. 135 odst. 2 se na ně vztahují pouze za předpokladu, že jsou po 31. prosinci 2014 přidány nebo nahrazeny nové podkladové expozice.
12. Bez ohledu na článek 100, čl. 101 odst. 3 a článek 104 se použijí následující ustanovení:
a)
do 31. prosince 2017 jsou standardní parametry, které se použijí pro výpočet podmodulu rizika koncentrace a podmodulu rizika kreditního rozpětí podle standardního vzorce, stejné ve vztahu k expozicím vůči centrálním vládám nebo centrálním bankám členských států denominovaným a financovaným v domácí měně členského státu, jako ty, které by se použily na expozice denominované a financované v jejich domácí měně;
b)
v roce 2018 se standardní parametry, které se použijí pro výpočet podmodulu rizika koncentrace a podmodulu rizika kreditního rozpětí podle standardního vzorce, omezují na 80 % ve vztahu k expozicím vůči centrálním vládám nebo centrálním bankám členských států denominovaným a financovaným v domácí měně členského státu;
c)
v roce 2019 se standardní parametry, které se použijí pro výpočet podmodulu rizika koncentrace a podmodulu rizika kreditního rozpětí podle standardního vzorce, omezují na 50 % ve vztahu k expozicím vůči centrálním vládám nebo centrálním bankám členských států denominovaným a financovaným v domácí měně členského státu;
d)
od 1. ledna 2020 se standardní parametry, které se použijí pro výpočet podmodulu rizika koncentrace a podmodulu rizika kreditního rozpětí podle standardního vzorce, ve vztahu k expozicím vůči centrálním vládám nebo centrálním bankám členských států denominovaným a financovaným v domácí měně členského státu neomezují;
13. Bez ohledu na článek 100, čl. 101 odst. 3 a článek 104 se standardní parametry, které se použijí pro akcie, jež pojišťovny či zajišťovny nakoupily do 1. ledna 2016 včetně, při výpočtu podmodulu akciového rizika podle standardního vzorce bez možnosti uvedené v článku 304, vypočítají jako vážený průměr následujících parametrů:
a)
standardního parametru, který se použije při výpočtu podmodulu akciového rizika podle článku 304; a
b)
standardního parametru, který se použije při výpočtu podmodulu akciového rizika podle standardního vzorce bez možnosti uvedené v článku 304.
Váha parametru uvedeného v písm. b) prvního pododstavce se bude zvyšovat alespoň lineárně na konci každého roku od 0 % během roku začínajícího 1. lednem 2016 po 100 % 1. ledna 2023.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, které dále upřesňují kritéria, která je nutné splnit, včetně akcií, na které se může vztahovat přechodné období.
Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto přechodného období vypracuje orgán EIOPA návrh prováděcích technických norem týkající se postupů pro používání tohoto odstavce.
Orgán EIOPA uvedené návrhy prováděcích technických norem předloží Komisi do 30. června 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené ve čtvrtém pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1094/2010.
14. Bez ohledu na čl. 138 odst. 3 a aniž je dotčen odstavec 4 uvedeného článku, pokud pojišťovny a zajišťovny dodržují požadovanou míru solventnosti podle článku 16a směrnice 73/239/EHS, článku 28 směrnice 2002/83/ES, nebo článků 37, 38 nebo 39 směrnice 2005/68/ES, jak jsou provedeny v právu členského státu ke dni předcházejícímu zrušení uvedených směrnic podle článku 310 této směrnice, ale v prvním roce použití této směrnice nedodržují solventnostní kapitálový požadavek, požaduje orgán dohledu po dotčené pojišťovně či zajišťovně, aby přijala nezbytná opatření k dosažení úrovně použitelného kapitálu pro krytí solventnostního kapitálového požadavku nebo ke snížení svého rizikového profilu, aby se zajistilo dodržování solventnostního kapitálového požadavku do 31. prosince 2017.
Dotyčná pojišťovna nebo zajišťovna předloží každé tři měsíce svému orgánu dohledu zprávu o pokroku, v níž jsou uvedena přijatá opatření a dosažený pokrok s cílem dosáhnout úrovně použitelného kapitálu ke krytí solventnostního kapitálového požadavku nebo snížit svůj rizikový profil, aby bylo zajištěno dodržování solventnostního kapitálového požadavku.
Prodloužení podle prvního pododstavce se zruší, pokud ze zprávy o pokroku vyplývá, že ode dne, kdy bylo zjištěno nedodržení solventnostního kapitálového požadavku, do data předložení zprávy o pokroku nedošlo k žádnému významnému pokroku, co se týče opětovného dosažení úrovně použitelného kapitálu ke krytí solventnostního kapitálového požadavku nebo snížení rizikového profilu s cílem zajistit dodržování solventnostního kapitálového požadavku.
15. Pokud domovské členské státy k 23. květnu 2014 uplatnily ustanovení uvedená v článku 4 směrnice 2003/41/ES, mohou tyto členské státy do 31. prosince 2019 nadále uplatňovat právní a správní předpisy, které přijaly za účelem dosažení souladu s články 1 až 19, 27 až 30, 32 až 35 a 37 až 67 směrnice 2002/83/ES platnými k poslednímu dni uplatnění směrnice 2002/83/ES.
Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci upravující přechodné období stanovené v tomto odstavci v případě, že před datem uvedeným v tomto odstavci byly přijaty změny článků 17 až 17 c směrnice 2003/41/ES.
16. Členské státy mohou umožnit posledním mateřským pojišťovnám nebo zajišťovnám požádat v období do 31. března 2022 o schválení skupinového interního modelu uplatnitelného na část skupiny v případě, že daný podnik i poslední mateřský podnik má sídlo ve stejném členském státě a že tato část je samostatnou částí s významně odlišným rizikovým profilem od zbytku skupiny.
17. Bez ohledu na čl. 218 odst. 2 a 3 se přechodná ustanovení uvedená v odstavcích 8 až 12 a 15 tohoto článku a v článcích 308c, 308d a 308e použijí obdobně na úrovni skupiny.
Bez ohledu na čl. 218 odst. 2, 3 a 4 se přechodná ustanovení uvedená v odstavci 14 tohoto článku použijí obdobně na úrovni skupiny a v případě, že pojišťovny a zajišťovny držící účast nebo pojišťovny a zajišťovny ve skupině dodržují upravený požadavek na solventnost uvedený v článku 9 směrnice 98/78/ES, ale nedodržují skupinový solventnostní kapitálový požadavek.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 301a, kterými stanoví změny v solventnosti skupiny v případě, že jsou použitelná přechodná ustanovení uvedená v odstavci 13 tohoto článku, týkající se:
a)
zamezení vícenásobného použití použitelného kapitálu a vyloučení tvorby kapitálu uvnitř skupiny podle článků 222 a 223;
b)
ocenění aktiv a závazků podle článku 224;
c)
použití metod výpočtu pro přidružené pojišťovny a zajišťovny podle článku 225;
d)
použití metod výpočtu pro zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti podle článku 226;
e)
metod výpočtu skupinové solventnosti podle článků 230 a 233;
f)
výpočtu skupinového solventnostního kapitálového požadavku podle článku 231;
g)
stanovení navýšení kapitálového požadavku podle článku 232;
h)
zásad výpočtu skupinové solventnosti pojišťovací holdingové společnosti podle článku 235.
Článek 308c
Přechodné opatření na bezrizikové úrokové míry
1. Pojišťovny a zajišťovny mohou, za podmínky předchozího schválení jejich orgánem dohledu, využít přechodnou úpravu příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr s ohledem na přípustné pojistné a zajistné závazky.
2. Tato úprava se pro každou měnu vypočítá jako část rozdílu mezi:
a)
úrokovou mírou určenou pojišťovnou či zajišťovnou v souladu s právními a správními předpisy přijatými podle článku 20 směrnice 2002/83/ES k poslednímu dni použití uvedené směrnice;
b)
roční skutečnou úrokovou mírou vypočítanou jako jediná diskontní míra, jejíž hodnota po uplatnění na peněžní toky portfolia přípustných pojistných a zajistných závazků je rovna hodnotě nejlepšího odhadu portfolia přípustných pojistných a zajistných závazků při zohlednění časové hodnoty peněz použitím příslušné časové struktury bezrizikových úrokových měr uvedené v čl. 77 odst. 2.
Pokud členské státy přijaly právní a správní předpisy podle čl. 20 odst. 1 písm. B písm. a) bodu ii) směrnice 2002/83/ES, úroková míra uvedená v písm. a) prvního pododstavce tohoto odstavce se určí použitím metody použité pojišťovnou či zajišťovnou k poslednímu dni použití směrnice 2002/83/ES.
Část uvedená v prvním pododstavci se bude lineárně snižovat na konci každého roku od 100 % během roku začínajícího 1. lednem 2016 po 0 % 1. ledna 2032.
V případě, že pojišťovny a zajišťovny uplatňují koeficient volatility uvedený v článku 77d, příslušná časová struktura bezrizikových úrokových měr uvedená v prvním pododstavci písm. b) tohoto odstavce je upravená příslušná časová struktura bezrizikových úrokových měr stanovená v článku 77d.
3. Přípustné pojistné a zajistné závazky jsou tvořeny pouze pojistnými a zajistnými závazky splňujícími následující požadavky:
a)
smlouvy, na jejichž základě pojistné a zajistné závazky vznikly, byly uzavřeny před prvním dnem použití této směrnice, s výjimkou prodloužení smluv v tento den nebo později;
b)
do posledního dne použití směrnice 2002/83/ES byly technické rezervy pro pojistné a zajistné závazky určovány v souladu s právními a správními předpisy přijatými podle článku 20 uvedené směrnice k poslednímu dni použití uvedené směrnice;
c)
na pojistné a zajistné závazky se nepoužije článek 77b.
4. Pojišťovny a zajišťovny uplatňující odstavec 1:
a)
nezahrnou přípustné pojistné a zajistné závazky do výpočtu koeficientu volatility uvedeného v článku 77d;
b)
neuplatní článek 308d;
c)
ve své zprávě o solventnosti a finanční situaci uvedené v článku 51 veřejně oznámí, že uplatňují přechodnou časovou strukturu bezrizikových úrokových měr, a vyčíslí dopad nevyužití tohoto přechodného opatření na svoji finanční situaci.
Článek 308d
Přechodné opatření na technické rezervy
1. Pojišťovny a zajišťovny mohou, za podmínky předchozího schválení jejich orgánem dohledu, použít přechodný odpočet z technických rezerv. Tento odpočet může být použit na úrovni rizikově homogenních skupin uvedených v článku 80.
2. Přechodný odpočet odpovídá části rozdílu mezi následujícími částkami:
a)
technickými rezervami po odečtení částek vymahatelných ze zajistných smluv a od zvláštních účelových jednotek vypočtených v souladu s článkem 76 k prvnímu dni použití této směrnice;
b)
technickými rezervami po odečtení částek vymahatelných ze zajistných smluv vypočtenými v souladu s právními a správními předpisy přijatými podle článku 15 směrnice 73/239/EHS, článku 20 směrnice 2002/83/ES a článku 32 směrnice 2005/68/ES ke dni předcházejícímu zrušení uvedených směrnic podle článku 310 této směrnice.
Maximální odpočitatelná část se bude lineárně snižovat na konci každého roku od 100 % během roku začínajícího 1. lednem 2016 po 0 % 1. ledna 2032.
Pokud pojišťovny a zajišťovny uplatní koeficient volatility podle článku 77d k prvnímu dni použití této směrnice, částka uvedená v prvním pododstavci písm. a) tohoto odstavce se vypočítá podle koeficientu volatility k danému dni.
3. Na základě předchozího schválení orgánem dohledu nebo z iniciativy tohoto orgánu může být výše technických rezerv, případně včetně výše koeficientu volatility, která se použije pro výpočet přechodného odpočtu podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a) a b), přepočítána každých 24 měsíců nebo častěji v případě, že se rizikový profil pojišťovny či zajišťovny značně změnil.
4. Odpočet uvedený v odstavci 2 může být omezen orgánem dohledu, pokud by jeho použití mohlo vést ke snížení požadavků na finanční zdroje, které se vztahují na pojišťovny a zajišťovny, v porovnání s těmi, které se vypočítají v souladu s právními a správními předpisy přijatými podle směrnice 73/239/EHS, směrnice 2002/83/ES a směrnice 2005/68/ES ke dni předcházejícímu zrušení uvedených směrnic podle článku 310 této směrnice.
5. Pojišťovny a zajišťovny uplatňující odstavec 1:
a)
neuplatní článek 308c;
b)
pokud by bez použití přechodného odpočtu nesplňovaly solventnostní kapitálový požadavek, předloží každý rok svému orgánu dohledu zprávu, v níž jsou uvedena přijatá opatření a dosažený pokrok s cílem znovu dosáhnout na konci přechodného období uvedeného v odstavci 2 úrovně použitelného kapitálu kryjícího solventnostní kapitálový požadavek nebo snížit svůj rizikový profil, aby bylo zajištěno dodržování solventnostního kapitálového požadavku;
c)
ve své zprávě o solventnosti a finanční situaci uvedené v článku 51 veřejně oznámí, že používají přechodný odpočet z technických rezerv, a vyčíslí dopad nepoužití tohoto přechodného odpočtu na svoji finanční situaci.
Článek 308e
Plán postupného zavádění přechodných opatření na bezrizikové úrokové míry a na technické rezervy
Pojišťovny a zajišťovny, které využívají přechodná opatření uvedená v článcích 308c nebo 308d, uvědomí orgán dohledu, jakmile zjistí, že by bez využití těchto přechodných opatření nedodržely solventnostní kapitálový požadavek. Orgán dohledu požaduje po dotyčné pojišťovně nebo zajišťovně, aby přijala nezbytná opatření k zajištění dodržování solventnostního kapitálového požadavku ke konci přechodného období.
Během dvou měsíců od okamžiku, kdy je zjištěno nedodržování solventnostního kapitálového požadavku bez využití těchto přechodných opatření, předloží dotčená pojišťovna či zajišťovna orgánu dohledu plán postupného zavádění, který stanoví plánovaná opatření k dosažení úrovně použitelného kapitálu kryjícího solventnostní kapitálový požadavek nebo snížení rizikového profilu s cílem zajistit ke konci přechodného období dodržování solventnostního kapitálového požadavku. Dotčená pojišťovna či zajišťovna může během přechodného období plán postupného zavádění aktualizovat.
Dotčená pojišťovna či zajišťovna předkládá každý rok svému orgánu dohledu zprávu, v níž jsou uvedena přijatá opatření a dosažený pokrok s cílem zajistit dodržování solventnostního kapitálového požadavku ke konci přechodného období. Orgány dohledu zruší schválení žádosti o využití přechodného opatření, pokud ze zprávy o pokroku vyplývá, že dodržování solventnostního kapitálového požadavku ke konci přechodného období je nerealistické.“
81)
Ustanovení čl. 309 odst. 1 se mění takto:
a)
první pododstavec se nahrazuje tímto:
„1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s články 4, 10, 13, 14, 18, 23, 26 až 32, 34 až 49, 51 až 55, 67, 68, 71, 72, 74 až 85, 87 až 91, 93 až 96, 98, 100 až 110, 112, 113, 115 až 126, 128, 129, 131 až 134, 136 až 142, 144, 146, 148, 162 až 167, 172, 173, 178, 185, 190, 192, 210 až 233, 235 až 240, 243 až 258, 260 až 263, 265, 266, 303 a 304 a s přílohami III a IV do 31. března 2015. Znění těchto opatření neprodleně sdělí Komisi.“;
b)
doplňuje se nový pododstavec, který zní:
„Bez ohledu na druhý pododstavec uplatní členské státy právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 308a od 1. dubna 2015.“
82)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 310a
Zaměstnanci a zdroje orgánu EIOPA
EIOPA posoudí personální a finanční potřeby vyplývající z toho, že se ujme svých pravomocí a povinností v souladu s touto směrnicí, a předloží v souvislosti s výše uvedeným zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.“
83)
Článek 311 se nahrazuje tímto:
„Článek 311
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 308a se použije ode dne 1. dubna 2015.
Články 1, 2, 3, 5 až 9, 11, 12, 15, 16, 17, 19 až 22, 24, 25, 33, 57 až 66, 69, 70, 73, 145, 147, 149 až 161, 168 až 171, 174 až 177, 179 až 184, 186 až 189, 191, 193 až 209, 267 až 300, 302, 305 až 308, 308b a přílohy I a II, V, VI a VII se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Komise může přijímat akty v přenesené pravomoci a regulační a prováděcí technické normy před datem uvedeným ve třetím odstavci.“
84)
V příloze III části A se bod 28 nahrazuje tímto:
„28)
v každém případě a jako alternativa formám neživotní pojišťovny uvedeným v bodech 1 až 27 a bodu 29: forma evropské společnosti (SE), jak je vymezena v nařízení Rady (ES) č. 2157/2001(1);
29)
v případě, že dotčené členské státy povolují právní formu družstevní společnosti, která může provozovat činnost v oblasti neživotního pojištění, a jako alternativa formám neživotní pojišťovny uvedeným v bodech 1 až 28, forma evropské družstevní společnosti v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1435/2003 (34).
85)
V příloze III části B se bod 28 nahrazuje tímto:
„28)
v každém případě a jako alternativa formám životní pojišťovny uvedeným v bodech 1 až 27 a bodu 29, forma evropské společnosti (SE), jak je vymezena v nařízení (ES) č. 2157/2001;
29)
v případě, že dotčené členské státy povolují právní formu družstevní společnosti, která může provozovat činnost v oblasti životního pojištění, a jako alternativa formám životní pojišťovny uvedeným v bodech 1 až 28, forma evropské družstevní společnosti v souladu s nařízením (ES) č. 1435/2003.“
86)
V příloze III části C se bod 28 nahrazuje tímto:
„28)
v každém případě a jako alternativa formám zajišťovny uvedeným v bodech 1 až 27 a bodu 29, forma evropské společnosti (SE), jak je vymezena v nařízení (ES) č. 2157/2001;
29)
v případě, že dotčené členské státy povolují právní formu družstevní společnosti, která může provozovat zajišťovací činnost, a jako alternativa formám zajišťovny uvedeným v bodech 1 až 28, forma evropské družstevní společnosti v souladu s nařízením (ES) č. 1435/2003.“
87)
v příloze VII ve srovnávací tabulce se ve sloupci „Tato směrnice“ vkládá čl. 13 odst. 27 jako odkaz odpovídající čl. 5 písm. d) směrnice 73/239/EHS.
Článek 3
Změny nařízení (ES) č. 1060/2009
V nařízení (ES) č. 1060/2009 se zrušuje čl. 2 odst. 3.
Článek 4
Změny nařízení (EU) č. 1094/2010
Nařízení (EU) č. 1094/2010 se mění takto:
1)
V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti regulační technické normě přijaté Komisí vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení této normy. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Pokud Komise přijímá regulační technickou normu, která je shodná s návrhem regulační technické normy předloženým orgánem pro pojišťovnictví, lhůta, v níž mohou Evropský parlament a Rada vyslovit námitky, činí jeden měsíc ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se uvedená lhůta prodlouží o jeden měsíc. Toto prodloužení lze z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady dále prodloužit o jeden měsíc;“.
2)
V čl. 17 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Aniž jsou dotčeny pravomoci stanovené v článku 35, poskytne příslušný orgán orgánu pro pojišťovnictví neprodleně veškeré informace, které orgán pro pojišťovnictví považuje za nezbytné pro své šetření, a to i co se týče toho, jak jsou akty uvedené v čl. 1 odst. 2 uplatňovány v souladu s právem Unie.“
Článek 5
Změny nařízení (EU) č. 1095/2010
Nařízení (EU) č. 1095/2010 se mění takto:
1)
V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti regulační technické normě přijaté Komisí vyslovit námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne oznámení této normy. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Pokud Komise přijímá regulační technickou normu, která je shodná s návrhem regulační technické normy předloženým orgánem pro cenné papíry a trhy lhůta, v níž mohou Evropský parlament a Rada vyslovit námitky, činí jeden měsíc ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se uvedená lhůta prodlouží o jeden měsíc. Toto prodloužení lze z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady dále prodloužit o jeden měsíc.“
2)
V čl. 17 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Aniž jsou dotčeny pravomoci stanovené v článku 35, poskytne příslušný orgán orgánu pro cenné papíry a trhy neprodleně veškeré informace, které orgán pro cenné papíry a trhy považuje za nezbytné pro své šetření, a to i co se týče toho, jak jsou akty uvedené v čl. 1 odst. 2 uplatňovány v souladu s právními předpisy Unie.“
Článek 6
Přezkum
Komise do 1. ledna 2017 a poté každý následující rok podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, zda evropské orgány dohledu předložily návrh regulačních technických norem a prováděcích technických norem uvedených ve směrnicích 2003/71/ES a 2009/138/ES, bez ohledu na to, zda je předložení těchto návrhů regulačních technických norem a prováděcích technických norem povinné či nepovinné, a případně předloží vhodné návrhy.
Článek 7
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 1 odst. 1 a čl. 2 odst. 1, 3, 6 až 11, 13, 14, 17 až 23, 32, 34, 36, 38 až 44, 46 až 54, 56 až 59, 65 až 70, 72, 75, 76, 80, 81, 84, 85 a 86 nejpozději do 31. března 2015. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto opatření.
2. Použijí opatření uvedená v odstavci 1 od 1. ledna 2016.
Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
3. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 8
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 2 odst. 25, 43 a 82 se použijí ode dne 31. března 2015.
Článek 9
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2014/51/EÚ
zo 16. apríla 2014,
ktorou sa menia smernice 2003/71/ES a 2009/138/ES a nariadenia (ES) č. 1060/2009, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 v súvislosti s právomocami európskeho orgánu dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a európskeho orgánu dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 50, 53, 62 a 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Finančná kríza v rokoch 2007 a 2008 odhalila závažné nedostatky vo finančnom dohľade, a to tak v konkrétnych prípadoch, ako aj v súvislosti s finančným systémom ako celkom. Vnútroštátne orientované modely dohľadu zaostávajú za finančnou globalizáciou a integrovanou a vzájomne prepojenou realitou európskych finančných trhov, v rámci ktorých mnohé finančné inštitúcie podnikajú cezhranične. Kríza odhalila nedostatky v oblastiach spolupráce, koordinácie, konzistentného uplatňovania práva Únie a v dôvere medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi.
(2)
Európsky parlament vo viacerých uzneseniach prijatých pred finančnou krízou a počas nej vyzval na prehĺbenie integrácie európskeho dohľadu, aby sa zabezpečili skutočne rovnocenné podmienky pre všetky zúčastnené strany na úrovni Únie, a na to, aby takýto dohľad zohľadňoval prehlbujúcu sa integráciu finančných trhov v Únii, a to najmä vo svojich uzneseniach z 13. apríla 2000 o oznámení Komisie o realizácii rámca pre finančné trhy: akčný plán z 21. novembra 2002 o pravidlách prudenciálneho dohľadu v Európskej únii, z 11. júla 2007 o politike finančných služieb (2005 - 2010) - biela kniha, z 23. septembra 2008 s odporúčaniami pre Komisiu o zaisťovacích fondoch a private equity, z 9. októbra 2008 s odporúčaniami pre Komisiu o nadviazaní na Lamfalussyho proces: systém dohľadu v budúcnosti, z 22. apríla 2009 o zmenenom a doplnenom návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) a z 23. apríla 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ratingových agentúrach.
(3)
Komisia v novembri 2008 poverila skupinu na vysokej úrovni vedenú Jacquesom de Larosièr, aby navrhla odporúčania, ako posilniť európske mechanizmy dohľadu tak, aby nimi boli občania Únie lepšie chránení a aby sa obnovila dôvera k finančnému systému. Vo svojej záverečnej správe predloženej 25. februára 2009 (ďalej len „de Larosièrova správa“) skupina na vysokej úrovni odporučila posilniť rámec dohľadu s cieľom znížiť riziko a závažnosť finančných kríz v budúcnosti. V správe sa odporúčali ďalekosiahle reformy štruktúry dohľadu finančného sektora v rámci Únie. V de Larosièrovej správe sa takisto odporúčalo, aby sa vytvoril európsky systém finančného dohľadu, ktorý by tvorili tri európske orgány dohľadu - jeden pre každý zo sektorov bankovníctva, cenných papierov a poisťovníctva a dôchodkového poistenia zamestnancov - a Európska rada pre systémové riziká.
(4)
Finančná stabilita je nevyhnutnou podmienkou, ak má reálne hospodárstvo zabezpečiť pracovné miesta, úvery a rast. Finančná kríza odhalila vážne nedostatky v oblasti finančného dohľadu, ktorý nedokázal predvídať negatívny makroprudenciálny vývoj ani predísť nahromadeniu nadmerného rizika v rámci finančného systému.
(5)
Európska rada v záveroch zo svojho zasadnutia z 18. a 19. júna 2009 odporučila, aby sa vytvoril európsky systém orgánov pre finančný dohľad, ktorý budú tvoriť tri nové európske orgány dohľadu. Tiež odporučila, aby sa systém zameriaval na zvýšenie kvality a konzistentnosti vnútroštátneho dohľadu, posilnenie dohľadu nad cezhraničnými skupinami a na vytvorenie jednotného európskeho súboru pravidiel platného pre všetky finančné inštitúcie na vnútornom trhu. Zdôraznila, že európske orgány dohľadu (ESA) by mali mať právomoci aj v oblasti dohľadu nad ratingovými agentúrami, a vyzvala Komisiu, aby pripravila konkrétne návrhy zamerané na to, ako by Európsky systém orgánov finančného dohľadu (ESFS) mohol zohrávať významnú úlohu v krízových situáciách.
(6)
V roku 2010 Európsky parlament a Rada prijali tri nariadenia, ktorými sa zriaďujú ESA: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (4), ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 (5), ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) (EIOPA) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (6), ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (ESMA), ako súčasť ESFS.
(7)
Na to, aby ESFS fungoval efektívne, sú potrebné zmeny legislatívnych aktov Únie v oblasti pôsobnosti týchto troch ESA. Tieto zmeny sa týkajú vymedzenia rozsahu určitých právomocí ESA, integrácie určitých právomocí do existujúcich procesov zavedených príslušnými legislatívnymi aktmi Únie a zmien na zaistenie hladkého a efektívneho fungovania ESA v rámci ESFS.
(8)
Zriadenie ESA by preto malo byť sprevádzané vypracovaním jednotného súboru pravidiel s cieľom zaistiť konzistentnú harmonizáciu a jednotné uplatňovanie a tak prispieť k ešte efektívnejšiemu fungovaniu vnútorného trhu a efektívnejšiemu vykonávaniu dohľadu na mikroúrovni. V nariadeniach, ktorými sa zriaďuje ESFS, sa stanovuje, že ESA môžu v oblastiach, ktoré sú konkrétne stanovené v príslušných právnych predpisoch, vypracovať návrhy technických predpisov, ktoré sa predložia Komisii na prijatie v súlade s článkami 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v podobe delegovaných alebo vykonávacích aktov. Zatiaľ čo v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/78/EÚ (7) sa stanovil prvý súbor takýchto oblastí, v tejto smernici by sa mal stanoviť ďalší súbor oblastí, najmä v súvislosti so smernicami Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES a 2009/138/ES (8), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 (9) a nariadeniami (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010.
(9)
V príslušných legislatívnych aktoch by sa mali určiť oblasti, v ktorých sú ESA splnomocnené vypracovať návrhy technických predpisov, a spôsob, akým by sa tieto predpisy mali prijímať. V príslušných legislatívnych aktoch by sa mali ustanoviť prvky, podmienky a špecifikácie, ako sa uvádza v článku 290 ZFEÚ v prípade delegovaných aktov.
(10)
Pri stanovovaní oblastí, v ktorých by sa mali prijať technické predpisy, by sa mala nájsť primeraná rovnováha medzi vytvorením jednotného súboru harmonizovaných pravidiel a zabránením príliš zložitej regulácii a presadzovaniu. Mali by sa vybrať iba tie oblasti, v ktorých konzistentné technické pravidlá pravdepodobne výrazne a účinne prispejú k dosiahnutiu cieľov príslušných legislatívnych aktov, pričom sa zaistí, že rozhodnutia o politike bude prijímať Európsky parlament, Rada a Komisia v súlade so svojimi bežnými postupmi.
(11)
Technické predpisy by sa mali vzťahovať na aspekty, ktoré majú skutočne technický charakter, pričom ich vypracovanie si vyžaduje odborné znalosti expertov v oblasti dohľadu. Regulačné technické predpisy prijaté ako delegované akty podľa článku 290 ZFEÚ by mali ďalej rozvíjať, spresňovať a určovať podmienky konzistentnej harmonizácie pravidiel zahrnutých v legislatívnych aktoch prijatých Európskym parlamentom a Radou, ktorými sa dopĺňajú alebo menia niektoré ich nepodstatné prvky. Na druhej strane vykonávacie technické predpisy prijaté ako vykonávacie akty podľa článku 291 ZFEÚ by mali stanoviť podmienky jednotného uplatňovania legislatívnych aktov. Technické predpisy by nemali zahŕňať rozhodnutia o politike.
(12)
V prípade regulačných technických predpisov je vhodné uplatňovať postup ustanovený v článkoch 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 a nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. Vykonávacie technické predpisy by sa mali prijať v súlade s postupom ustanoveným v článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 a nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
(13)
Regulačné a vykonávacie technické predpisy by mali prispievať k jednotnému súboru pravidiel pre právo v oblasti finančných služieb, ako ho schválila Európska rada vo svojich záveroch z júna 2009. Niektoré požiadavky v legislatívnych aktoch Únie nie sú však úplne harmonizované a v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti uplatňovanej v oblasti dohľadu by regulačné a vykonávacie technické predpisy, ktorými sa rozvíjajú, bližšie určujú alebo stanovujú podmienky uplatňovania týchto požiadaviek, nemali členským štátom brániť v tom, aby požadovali dodatočné informácie alebo ukladali prísnejšie požiadavky. Regulačné a vykonávacie technické predpisy by preto mali umožniť členským štátom, aby požadovali dodatočné informácie alebo ukladali prísnejšie požiadavky v konkrétnych oblastiach, v ktorých uvedené legislatívne akty umožňujú takúto voľbu.
(14)
ESA by v súlade s nariadeniami (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 mali ešte pred tým, ako predložia regulačné alebo vykonávacie technické predpisy Komisii, zorganizovať v náležitých prípadoch otvorené verejné konzultácie týkajúce sa týchto technických predpisov a vykonať analýzu prípadných súvisiacich nákladov a prínosov.
(15)
V regulačných a vykonávacích technických predpisoch by malo byť možné ustanoviť prechodné opatrenia s primeranými lehotami, pokiaľ by náklady na okamžité zavedenie mali byť príliš vysoké v porovnaní s ich prínosom.
(16)
V čase prijímania tejto smernice je v pokročilom štádiu práca súvisiaca s prípravou a konzultáciami, čo sa týka prvého súboru opatrení na vykonávanie rámcových pravidiel podľa smernice 2009/138/ES. V záujme skorého dokončenia uvedených opatrení je vhodné umožniť Komisii, aby na prechodné obdobie prijala regulačné technické predpisy stanovené v tejto smernici v súlade s postupom prijímania delegovaných aktov. Všetky zmeny takýchto delegovaných aktov alebo po uplynutí prechodného obdobia akékoľvek regulačné technické predpisy na vykonávanie smernice 2009/138/EÚ by sa mali prijímať v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
(17)
Okrem toho je vhodné umožniť orgánu EIOPA, aby po prechodnom období dvoch rokov navrhol aktualizáciu viacerých delegovaných aktov vo forme regulačných technických predpisov. Tieto aktualizácie by sa mali obmedzovať na technické aspekty príslušných delegovaných aktov a nemali by zahŕňať strategické rozhodnutia alebo rozhodnutia o politike.
(18)
Pri príprave a vypracúvaní regulačných technických predpisov na prispôsobenie delegovaných aktov technickému vývoju na finančných trhoch orgánom EIOPA by Komisia mala zabezpečiť, aby sa informácie o rozsahu pôsobnosti týchto návrhov regulačných technických predpisov súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(19)
Nariadeniami (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 sa stanovuje mechanizmus na urovnávanie sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu. Ak vnútroštátny orgán dohľadu nesúhlasí s postupom alebo obsahom opatrenia či s nečinnosťou iného vnútroštátneho orgánu dohľadu v oblastiach vymedzených v legislatívnych aktoch Únie v súlade s uvedenými nariadeniami, v ktorých sa na základe príslušného legislatívneho aktu vyžaduje spolupráca, koordinácia alebo spoločné rozhodovanie vnútroštátnych orgánov dohľadu z viac ako jedného členského štátu, dotknutý ESA by mal byť schopný na žiadosť jedného z dotknutých vnútroštátnych orgánov dohľadu pomôcť týmto orgánom dosiahnuť dohodu v lehote stanovenej orgánom ESA, ktorá by mala zohľadniť príslušné lehoty stanovené v príslušných právnych predpisoch, ako aj naliehavosť a zložitosť sporu. V prípade, že takýto spor pretrváva, ESA by mal byť schopný vec urovnať.
(20)
V nariadeniach (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 sa vyžaduje, aby sa prípady, v ktorých možno uplatniť mechanizmy na urovnávanie sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu, vymedzili v sektorových právnych predpisoch. V tejto smernici by sa mal vymedziť prvý súbor takýchto prípadov v sektore poistenia a zaistenia bez toho, aby tým bola dotknutá možnosť doplniť ďalšie prípady v budúcnosti. Táto smernica by nemala brániť ESA v tom, aby konali v súlade s inými právomocami alebo aby plnili úlohy vymedzené v nariadeniach (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 vrátane nezáväznej mediácie a prispievania ku konzistentnému, efektívnemu a účinnému uplatňovaniu práva Únie. Navyše v tých oblastiach, kde je už určitá forma nezáväznej mediácie zavedená v príslušnom práve alebo kde už sú stanovené lehoty pre spoločné rozhodnutia, ktoré má prijať jeden alebo viacero vnútroštátnych orgánov dohľadu, budú potrebné zmeny s cieľom zaistiť jasnosť a minimálne narušenie procesu prijímania spoločného rozhodnutia, ale aj to, aby ESA boli v prípade potreby schopné vyriešiť spory. Cieľom záväzného postupu na urovnávanie sporov je riešiť situácie, v ktorých vnútroštátne orgány dohľadu nedokážu medzi sebou vyriešiť procedurálne ani vecné otázky súvisiace s dodržiavaním práva Únie.
(21)
V tejto smernici by sa preto mali stanoviť situácie, v ktorých môže byť potrebné vyriešiť otázku procesného alebo vecného súladu s právom Únie a vnútroštátne orgány dohľadu nebudú schopné túto vec vyriešiť samy. V takejto situácii by jeden z dotknutých vnútroštátnych orgánov dohľadu mal mať možnosť postúpiť danú vec dotknutému ESA. Tento ESA by mal konať v súlade s nariadením, ktorým bol zriadený, a s touto smernicou. Mal by mať možnosť požadovať od dotknutých vnútroštátnych orgánov dohľadu, aby v záujme vyriešenia danej veci a v záujme zabezpečenia súladu s právom Únie prijali konkrétne opatrenie alebo aby od neho upustili, pričom táto požiadavka je pre dotknuté vnútroštátne orgány dohľadu záväzná. V prípadoch, keď príslušný legislatívny akt Únie prenecháva právomoc členským štátom, rozhodnutia prijaté ESA by nemali nahrádzať výkon tejto právomoci vnútroštátnymi orgánmi dohľadu, ak je tento výkon v súlade s právom Únie.
(22)
V smernici 2009/138/ES sa stanovuje prijímanie spoločných rozhodnutí, pokiaľ ide o schvaľovanie žiadostí o použitie vnútorného modelu na úrovni skupiny a dcérskych podnikov, schvaľovanie žiadostí, aby sa na dcérsky podnik uplatňovali články 238 a 239 uvedenej smernice, a výber orgánu dohľadu nad skupinou na inom základe, ako sú kritériá stanovené v článku 247 uvedenej smernice. Vo všetkých týchto oblastiach by sa malo prostredníctvom zmeny jasne uviesť, že v prípade sporu môže tento spor vyriešiť EIOPA podľa postupu stanoveného v nariadení (EÚ) č. 1094/2010. Tento prístup jasne hovorí, že aj keď EIOPA by nemal nahrádzať vnútroštátne orgány dohľadu pri vykonávaní právomocí, malo by byť možné vyriešiť spory a posilniť spoluprácu ešte predtým, ako vnútroštátny orgán dohľadu vo vzťahu k danej inštitúcii prijme alebo vydá konečné rozhodnutie. EIOPA by mal riešiť spory prostredníctvom mediácie medzi vnútroštátnymi orgánmi dohľadu, ktoré majú rozdielne názory.
(23)
Nová štruktúra dohľadu zriadená prostredníctvom ESFS si bude vyžadovať, aby vnútroštátne orgány dohľadu úzko spolupracovali s ESA. Prostredníctvom zmien príslušných legislatívnych aktov by sa malo zaistiť, aby neexistovali žiadne právne prekážky pri plnení povinností vymieňať si informácie, ktoré sú zahrnuté v nariadeniach (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010, a aby poskytovanie údajov nevytváralo zbytočnú administratívnu záťaž.
(24)
Poisťovne a zaisťovne by mali byť povinné poskytovať svojim vnútroštátnym orgánom dohľadu len tie informácie, ktoré sú relevantné na účely dohľadu s ohľadom na ciele dohľadu, ako sa stanovujú v smernici 2009/138/ES. Informácie o úplnom zozname aktív, ktoré sa poskytujú v členení po jednotlivých položkách, a ďalšie informácie, ktoré sa poskytujú častejšie ako raz ročne, by sa mali vyžadovať len v prípadoch, keď dodatočné poznatky získané vnútroštátnymi orgánmi dohľadu na účely monitorovania finančného zdravia poisťovní a zaisťovní alebo zohľadnenia potenciálnych vplyvov ich rozhodnutí na finančnú stabilitu prevážia zaťaženie spojené s výpočtom a predkladaním týchto informácií. Po zohľadnení povahy, rozsahu a zložitosti rizík obsiahnutých v činnosti poisťovne alebo zaisťovne by vnútroštátne orgány dohľadu mali mať právomoc povoliť obmedzenia frekvencie a rozsahu informácií, ktoré sa majú predkladať, alebo udeliť výnimku z predkladania informácií po jednotlivých položkách, len ak daná poisťovňa alebo zaisťovňa neprekračuje špecifické prahové hodnoty. Malo by sa zaistiť, aby najmenšie poisťovne a zaisťovne boli oprávnené na obmedzenia a výnimku a aby tieto podniky nepredstavovali viac ako 20 % trhu životného a neživotného poistenia alebo zaistenia v danom členskom štáte.
(25)
Aby sa zabezpečilo, že informácie predkladané zúčastnenými poisťovňami a zaisťovňami alebo holdingovými poisťovňami na úrovni skupiny sú presné a úplné, vnútroštátne orgány dohľadu by nemali povoliť obmedzenia informácií, ktoré sa majú predkladať, ani udeliť výnimku z predkladania informácií po jednotlivých položkách podnikom patriacim do skupiny, ak sa vnútroštátny orgán dohľadu neuistil, že predkladanie informácií by bolo nevhodné vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť rizík obsiahnutých v činnosti podniku.
(26)
V oblastiach, v ktorých má Komisia podľa smernice 2009/138/ES v súčasnosti právomoc prijímať vykonávacie opatrenia, pričom tieto opatrenia sú nelegislatívnymi aktmi so všeobecnou pôsobnosťou, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky uvedenej smernice v zmysle článku 290 ZFEÚ, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať delegované akty v súlade s uvedeným článkom alebo regulačné technické predpisy v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
(27)
S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými poisťovňami a zaisťovňami pri výpočte kapitálovej požiadavky na solventnosť (SCR) podľa smernice 2009/138/ES na základe štandardného vzorca alebo s cieľom zohľadniť vývoj na trhu by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať delegované akty týkajúce sa výpočtu SCR na základe štandardného vzorca.
(28)
Ak riziká nie sú primerane pokryté podmodulom, EIOPA by mal mať právomoc vypracovať návrh regulačných technických predpisov, pokiaľ ide o kvantitatívne limity a kritériá prípustnosti aktív na účely výpočtu SCR na základe štandardného vzorca.
(29)
S cieľom umožniť konzistentný spôsob výpočtu technických rezerv poisťovňami a zaisťovňami podľa smernice 2009/138/ES je nutné, aby centrálny subjekt mohol pravidelne odvodzovať, uverejňovať a aktualizovať určité technické informácie týkajúce sa príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery, pričom zohľadní vývoj pozorovaný na finančnom trhu. Spôsob odvodenia príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery by mal byť transparentný. Vzhľadom na technickú a poisťovaciu povahu týchto úloh by bolo vhodné, aby ich vykonával EIOPA.
(30)
Príslušná časová štruktúra bezrizikovej úrokovej miery by mala predchádzať umelej volatilite technických rezerv a použiteľných vlastných zdrojov a mala by poskytovať stimul na dobré riadenie rizík. Výber počiatočného bodu extrapolácie bezrizikových úrokových mier by mal umožniť podnikom vyrovnať dlhopismi ich peňažné toky, ktoré sú diskontované neextrapolovanými úrokovými mierami pri výpočte najlepšieho odhadu. Za trhových podmienok, ktoré sú podobné podmienkam k dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice, by počiatočný bod extrapolácie bezrizikových úrokových mier, najmä pre euro, mal byť pri splatnosti 20 rokov. Za trhových podmienok, ktoré sú podobné podmienkam k dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice, by extrapolovaná časť príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery, najmä pre euro, mala konvergovať ku konečnej forwardovej sadzbe tak, že pre splatnosti 40 rokov po počiatočnom bode extrapolácie sa extrapolované forwardové sadzby neodlišujú o viac ako tri bázické body od konečnej forwardovej sadzby. V prípade iných mien ako euro by sa pri určovaní počiatočného bodu extrapolácie bezrizikových úrokových mier a vhodného obdobia konvergencie ku konečnej forwardovej sadzbe mali zohľadňovať charakteristiky miestnych trhov s dlhopismi a swapmi.
(31)
Ak poisťovne a zaisťovne držia dlhopisy alebo iné aktíva s podobnými charakteristikami z hľadiska peňažných tokov do splatnosti, nie sú vystavené riziku zmeny kreditných prirážok (spreads) týchto aktív. Aby sa predišlo vplyvu zmien kreditných prirážok aktív na výšku vlastných zdrojov týchto podnikov, mali by mať možnosť upraviť príslušnú časovú štruktúru bezrizikovej úrokovej miery pri výpočte najlepšieho odhadu v súlade s pohybmi rozpätí svojich aktív. Uplatnenie takejto párovacej korekcie (matching adjustment) by malo podliehať schváleniu orgánu dohľadu a prísne požiadavky na aktíva a pasíva by mali zaistiť, aby poisťovne a zaisťovne mohli držať svoje aktíva do splatnosti. Najmä peňažné toky aktív a pasív by mali byť vyrovnané a aktíva by sa mali nahrádzať na účely zachovania spárovaných tokov, len keď sa významným spôsobom zmenia očakávané peňažné toky, napríklad v prípade zníženia ratingu alebo zlyhania dlhopisu. Poisťovne a zaisťovne by mali zverejniť vplyv párovacej korekcie na ich finančnú pozíciu, aby sa zaistila primeraná transparentnosť.
(32)
Aby sa predišlo procyklickému investičnému správaniu, poisťovne a zaisťovne by mali mať možnosť upraviť príslušnú časovú štruktúru bezrizikovej úrokovej miery pri výpočte najlepšieho odhadu technických rezerv s cieľom zmierniť vplyv nadmerných kreditných prirážok dlhopisov. Takáto korekcia volatility by sa mala zakladať na referenčných portfóliách pre príslušné meny týchto podnikov, a ak je to potrebné na zaistenie reprezentatívnosti, na referenčných portfóliách pre vnútroštátne poistné trhy. Poisťovne a zaisťovne by mali zverejniť vplyv korekcie volatility na ich finančnú pozíciu, aby sa zaistila primeraná transparentnosť.
(33)
Vzhľadom na význam diskontovania pri výpočte technických rezerv by smernica 2009/138/ES mala zabezpečiť jednotné podmienky pre výber diskontných sadzieb poisťovňami a zaisťovňami. S cieľom zabezpečiť tieto jednotné podmienky by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci na stanovenie príslušných časových štruktúr bezrizikovej úrokovej miery na výpočet najlepšieho odhadu a fundamentálnych prirážok na výpočet párovacej korekcie a korekcie volatility. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (10). V uvedených vykonávacích aktoch by sa mali využiť technické informácie pochádzajúce od orgánu EIOPA a ním zverejnené. Na prijímanie uvedených vykonávacích aktov by sa mal uplatňovať konzultačný postup.
(34)
Komisia by mala prijať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, ak sa to vyžaduje z vážnych a naliehavých dôvodov v riadne odôvodnených prípadoch týkajúcich sa príslušných časových štruktúr bezrizikovej úrokovej miery.
(35)
S cieľom zmierniť potenciálne nevhodné procyklické účinky by sa obdobie na obnovenie súladu s SCR malo predĺžiť v prípade výnimočných nepriaznivých situácií vrátane prudkých poklesov na finančných trhoch, pretrvávajúcich hospodárskych podmienok s nízkymi úrokovými mierami a katastrofických udalostí s veľkým vplyvom, ktoré majú vplyv na poisťovne a zaisťovne predstavujúce významný podiel trhu alebo na dotknuté odvetvia činnosti. EIOPA by mal byť zodpovedný za vyhlásenie existencie výnimočných nepriaznivých situácií a na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať opatrenia prostredníctvom delegovaných a vykonávacích aktov, v ktorých sa bližšie určia kritériá a príslušné postupy.
(36)
V kontexte párovacej korekcie príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery stanovenej podľa tejto smernice by sa požiadavka, aby portfólio poistných alebo zaistných záväzkov, na ktoré sa uplatňuje párovacia korekcia, a vyhradené portfólio aktív boli identifikované, spravované a riadené oddelene od ostatných činností poisťovne alebo zaisťovne a aby uvedené aktíva nebolo možné použiť na pokrytie strát vyplývajúcich z ostatných činností poisťovne alebo zaisťovne, mali chápať v ekonomickom zmysle. Nemala by z toho vyplývať požiadavka, aby členské štáty mali vo vnútroštátnych právnych predpisoch právny koncept oddelene spravovaných fondov. Poisťovne a zaisťovne, ktoré využívajú párovaciu korekciu, by mali identifikovať, spravovať a riadiť portfólio aktív a pasív oddelene od ostatných častí podnikateľskej činnosti, a teda by nemali mať povolené pokrytie rizík vyplývajúcich z iných častí podnikania prostredníctvom vyhradeného portfólia aktív. Hoci to umožňuje efektívne riadenie portfólia, znížená prevoditeľnosť a priestor na diverzifikáciu medzi vyhradeným portfóliom a zvyškom podniku sa musí na účely párovacej korekcie zohľadniť v úpravách vlastných zdrojov a SCR.
(37)
Kreditná prirážka referenčného portfólia uvedená v tejto smernici by sa mala stanoviť transparentne prostredníctvom využitia indexov, ak sú k dispozícii.
(38)
Aby sa zaistilo transparentné uplatňovanie korekcie volatility, párovacej korekcie a prechodných opatrení týkajúcich sa bezrizikových úrokových mier a technických rezerv stanovených podľa tejto smernice, poisťovne a zaisťovne by mali zverejniť vplyv neuplatnenia týchto opatrení na svoje finančné pozície vrátane výšky technických rezerv, SCR, minimálnej kapitálovej požiadavky (MCR) podľa smernice 2009/138/ES, základných vlastných zdrojov a výšky vlastných zdrojov použiteľných na pokrytie MCR a SCR.
(39)
Členské štáty by mali môcť vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch udeliť svojim vnútroštátnym orgánom dohľadu právomoc povoliť a za výnimočných okolností zamietnuť využitie korekcie volatility.
(40)
S cieľom zabezpečiť, aby sa určité technické údaje používané na výpočet SCR podľa štandardného vzorca poskytovali harmonizovaným spôsobom, napríklad s cieľom umožniť harmonizované prístupy k používaniu ratingov, mali by sa orgánu EIOPA prideliť špecifické úlohy. Uznávanie ratingových agentúr by sa malo zosúladiť a zjednotiť s nariadením (ES) č. 1060/2009, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (11) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (12). Malo by sa zabrániť prekrývaniu s nariadením (ES) č. 1060/2009, a preto je opodstatnená úloha Spoločného výboru európskych orgánov dohľadu zriadeného nariadeniami (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010, (EÚ) č. 1095/2010. Orgán EIOPA by mal čo najlepšie využiť právomoci a skúsenosti orgánu ESMA. Podrobný spôsob, akým sa majú plniť takéto úlohy, by sa mal bližšie určiť v opatreniach, ktoré sa majú prijať prostredníctvom delegovaných alebo vykonávacích aktov.
(41)
Zoznam regionálnych vlád a miestnych orgánov zverejňovaný orgánom EIOPA by nemal byť podrobnejší, než je potrebné na to, aby sa zaistilo, že s takýmito vládami alebo orgánmi sa zaobchádza rovnako, len ak sú riziká expozície rovnaké ako v prípade ústredných vlád.
(42)
S cieľom zabezpečiť harmonizovaný prístup podľa smernice 2009/138/ES pri určovaní toho, kedy sa povolí predĺženie lehoty na ozdravenie udelenej v prípade porušenia SCR, by sa mali bližšie určiť podmienky, ktoré predstavujú výnimočne nepriaznivú situáciu. EIOPA by mal byť zodpovedný za vyhlásenie existencie takýchto výnimočných nepriaznivých situácií a na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať opatrenia prostredníctvom delegovaných a vykonávacích aktov, v ktorých sa bližšie určia kritériá a príslušné postupy v prípade takýchto výnimočných nepriaznivých situácií.
(43)
S cieľom zabezpečiť medzisektorovú konzistentnosť a odstrániť nesúlad medzi záujmami podnikov, ktoré transformujú úvery do obchodovateľných cenných papierov a iných finančných nástrojov (pôvodcovia alebo sponzori), a záujmami poisťovní alebo zaisťovní, ktoré investujú do takýchto cenných papierov alebo nástrojov, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať opatrenia prostredníctvom delegovaných aktov v súvislosti s investíciami do transformovaných úverov podľa smernice 2009/138/ES, v ktorých by sa bližšie určovali nielen požiadavky, ale aj následky porušovania týchto požiadaviek.
(44)
S cieľom umožniť väčšiu mieru konvergencie postupov schvaľovania orgánmi dohľadu stanovených v smernici 2009/138/ES, pokiaľ ide o špecifické parametre podnikov, politiky úpravy používaných modelov, účelovo vytvorené subjekty a ukladanie a zrušenie požiadaviek na navýšenie kapitálu, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať opatrenia prostredníctvom delegovaných aktov, v ktorých sa bližšie určia príslušné postupy v týchto oblastiach.
(45)
Prostredníctvom Medzinárodnej asociácie orgánov dohľadu nad poisťovníctvom prebieha rozvoj globálneho štandardu solventnosti založeného na riziku, ktorý naďalej podporuje väčšiu medzinárodnú koordináciu a spoluprácu orgánov dohľadu. Ustanovenia smernice 2009/138/ES týkajúce sa delegovaných aktov Komisie určujúcich rovnocennosť režimov solventnosti a prudenciálnych režimov tretích krajín sú v súlade s cieľmi podpory medzinárodnej konvergencie smerom k zavedeniu režimov solventnosti a prudenciálnych režimov založených na riziku. V snahe zohľadniť skutočnosť, že niektoré tretie krajiny budú možno potrebovať viac času na to, aby sa prispôsobili a zaviedli režimy solventnosti a prudenciálne režimy, ktoré by plne spĺňali kritériá na uznanie za rovnocenné režimy, je nevyhnutné špecifikovať podmienky vzťahujúce sa na zaobchádzanie s takýmito režimami tretích krajín, aby tieto tretie krajiny boli dočasne uznané za rovnocenné. Delegované akty Komisie určujúce dočasnú rovnocennosť by podľa potreby mali zohľadňovať medzinárodný vývoj. Ak Komisia určí, že prudenciálny režim tretej krajiny pre dohľad nad skupinami je dočasne rovnocenný, malo by sa umožniť predkladanie dodatočných informácií orgánom dohľadu, aby sa zaistila ochrana poistníkov a oprávnených osôb v rámci Únie.
(46)
Vzhľadom na osobitnú povahu trhu s poistením a s cieľom zaistiť rovnocenné podmienky pre poisťovne a zaisťovne usadené v tretích krajinách, či už je ich materský podnik usadený v Únii, alebo nie, by Komisia mala mať možnosť určiť, že tretia krajina je predbežne rovnocenná na účely výpočtu skupinových požiadaviek na solventnosť a vlastných zdrojov použiteľných na splnenie týchto požiadaviek.
(47)
Aby sa zaistilo riadne informovanie zainteresovaných strán o štruktúre poisťovacích a zaisťovacích skupín, je potrebné, aby informácie o ich právnej štruktúre a riadiacej a organizačnej štruktúre boli sprístupnené verejnosti. Tieto informácie by mali obsahovať aspoň informácie o úradnom názve, druhu podnikateľskej činnosti a krajine usadenia dcérskych spoločností, významných prepojených podnikov a významných pobočiek.
(48)
Rozhodnutia Komisie o tom, že režim solventnosti alebo prudenciálny režim tretej krajiny je plne alebo dočasne rovnocenný, by mali podľa potreby zohľadňovať existenciu, trvanie a povahu prechodných opatrení v týchto režimoch tretích krajín.
(49)
S cieľom umožniť, aby európske družstvá zriadené na základe nariadenia Rady (ES) č. 1435/2003 (13) mohli poskytovať poisťovacie a zaisťovacie služby, je nevyhnutné, aby sa zoznam povolených právnych foriem poisťovní a zaisťovní uvedených v smernici 2009/138/ES rozšíril o európske družstvá.
(50)
Suma spodnej hranice MCR vyjadrená v eurách by sa mala v prípade poisťovní a zaisťovní upraviť. Takáto úprava vyplýva z pravidelnej úpravy existujúcich spodných hraníc kapitálových požiadaviek pre takéto podniky v závislosti od inflácie.
(51)
Výpočet SCR pre zdravotné poistenie by mal odrážať vnútroštátne ekvalizačné systémy a mal by tiež zohľadňovať zmeny vo vnútroštátnych právnych predpisoch v oblasti zdravotníctva, keďže sú základnou súčasťou systému poistenia v rámci týchto vnútroštátnych zdravotníckych trhov.
(52)
Niektoré vykonávacie právomoci ustanovené podľa článku 202 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Zmluva o ES) by sa mali nahradiť vhodnými ustanoveniami podľa článku 290 ZFEÚ.
(53)
Zosúladenie komitologických postupov so ZFEÚ, a najmä s jej článkom 290, by sa malo vykonávať z prípadu na prípad. S cieľom zohľadniť technický vývoj na finančných trhoch a bližšie určiť požiadavky stanovené v smerniciach zmenených touto smernicou by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Delegované akty by sa mali prijímať najmä s cieľom spresniť informácie, pokiaľ ide o požiadavky na riadenie, oceňovanie, predkladanie informácií orgánom dohľadu a zverejňovanie, určovanie a klasifikáciu vlastných zdrojov, štandardný vzorec na výpočet SCR (vrátane akýchkoľvek následných zmien v oblasti navýšenia kapitálu) a výber metód a predpokladov na výpočet technických rezerv.
(54)
Vo vyhlásení č. 39 k článku 290 ZFEÚ pripojenému k záverečnému aktu medzivládnej konferencie, ktorá prijala Lisabonskú zmluvu, konferencia vzala na vedomie zámer Komisie naďalej konzultovať s odborníkmi, ktorých vymenovali členské štáty, pri vypracúvaní návrhov delegovaných aktov v oblasti finančných služieb v súlade so zaužívanou praxou.
(55)
Európsky parlament a Rada by mali mať na vznesenie námietky voči delegovanému aktu lehotu tri mesiace od dátumu oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady by malo byť možné predĺžiť túto lehotu o tri mesiace v prípadoch, keď ide o osobitne dôležité oblasti. Európsky parlament a Rada by takisto mali mať možnosť informovať ostatné inštitúcie o svojom zámere nevzniesť námietky. Takéto včasné schválenie delegovaných aktov je vhodné najmä vtedy, keď sa musia dodržať lehoty, napríklad keď je v základnom akte stanovený harmonogram, podľa ktorého má Komisia prijímať delegované akty.
(56)
V súvislosti s finančnou krízou a procyklickými mechanizmami, ktoré prispeli k jej vzniku a zhoršili jej účinok, vydala Rada pre finančnú stabilitu, Bazilejský výbor pre bankový dohľad a skupina G20 odporúčania na zmiernenie procyklických účinkov finančnej regulácie. Tieto odporúčania majú priamy význam pre poisťovne a zaisťovne ako významné zložky finančného systému.
(57)
S cieľom dosiahnuť jednotné uplatňovanie tejto smernice a zabezpečiť makroprudenciálny dohľad v celej Únii je vhodné, aby Európsky výbor pre systémové riziká zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 (14) vypracoval zásady prispôsobené hospodárstvu Únie.
(58)
Finančná kríza zdôraznila skutočnosť, že finančné inštitúcie vo veľkom rozsahu podcenili úroveň kreditného rizika protistrán spojeného s mimoburzovými (OTC) derivátmi. To viedlo skupinu G20 k tomu, aby v septembri 2009 vyzvala, aby sa viac OTC derivátov zúčtovávalo prostredníctvom centrálnych protistrán. Okrem toho požiadala, aby OTC deriváty, ktoré nemožno zúčtovať centrálne, podliehali vyšším kapitálovým požiadavkám, ktoré by náležitým spôsobom odrážali vyššie riziko, ktoré je s nimi spojené.
(59)
Pri výpočte SCR podľa štandardného vzorca by sa s expozíciami voči kvalifikovaným centrálnym protistranám malo zaobchádzať rovnako ako s takýmito expozíciami v kapitálových požiadavkách pre úverové inštitúcie a finančné inštitúcie, ako sú vymedzené v článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, najmä pokiaľ ide o rozdiely v zaobchádzaní medzi kvalifikovanými centrálnymi protistranami a inými protistranami.
(60)
S cieľom zaistiť, aby sa naďalej plnil cieľ Únie v oblasti dlhodobého udržateľného rastu a ciele smernice 2009/138/ES, najmä ochrana poistníkov a tiež zaistenie finančnej stability, by Komisia mala do piatich rokov od začatia uplatňovania smernice 2009/138/ES preskúmať vhodnosť metód, predpokladov a štandardných parametrov používaných pri výpočte štandardného vzorca na výpočet SCR. Preskúmanie by malo byť založené najmä na celkovej skúsenosti poisťovní a zaisťovní s používaním štandardného vzorca na výpočet SCR počas prechodného obdobia. V preskúmaní by sa tiež mala zohľadniť výkonnosť každej triedy aktív a finančných nástrojov, správanie investorov do týchto aktív a finančných nástrojov, ako aj vývoj v stanovovaní medzinárodných štandardov v oblasti finančných služieb. Preskúmanie štandardných parametrov pre určité triedy aktív, napríklad cenné papiere s pevným výnosom a dlhodobú infraštruktúru, môže byť potrebné vykonať prioritne.
(61)
S cieľom umožniť hladký prechod na nový režim podľa smernice 2009/138/ES je nutné stanoviť postupné zavádzanie a osobitné prechodné opatrenia. Prechodné opatrenia by mali byť zamerané na zabránenie narušeniu trhu a obmedzenie vplyvu na existujúce produkty, ako aj zabezpečenie dostupnosti poistných produktov. Prechodné opatrenia by mali podporovať podniky v tom, aby čo najskôr dosiahli súlad s konkrétnymi požiadavkami nového režimu.
(62)
Je potrebné stanoviť prechodný režim pre činnosť zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia vykonávanú poisťovňami podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES (15), kým Komisia vykoná revíziu uvedenej smernice. Prechodný režim by mal zaniknúť hneď, ako zmeny smernice 2003/41/ES nadobudnú účinnosť.
(63)
Bez ohľadu na očakávané uplatňovanie smernice 2009/138/ES, najmä na účely hodnotení súvisiacich so schvaľovaním vnútorných modelov, dodatkových vlastných zdrojov, klasifikácie vlastných zdrojov, špecifických parametrov podnikov, účelovo vytvorených subjektov, podmodulu akciového rizika založeného na durácii, a prechodného ustanovenia o výpočte najlepšieho odhadu, pokiaľ ide o poistné alebo zaistné záväzky zodpovedajúce zaplatenému poistnému z existujúcich zmlúv, by sa smernice Rady 64/225/EHS (16), 73/239/EHS (17), 73/240/EHS (18), 76/580/EHS (19), 78/473/EHS (20), 84/641/EHS (21), 87/344/EHS (22), 88/357/EHS (23) a 92/49/EHS (24) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/78/ES (25), 2001/17/ES (26), 2002/83/ES (27) a 2005/68/ES (28) (ďalej len kolektívne ako „Solventnosť I“) v znení zmien na základe aktov uvedených v časti A prílohy VI k smernici 2009/138/ES mali naďalej uplatňovať do konca roka 2015.
(64)
V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. Pokiaľ ide o túto smernicu a smernicu 2009/138/ES, zákonodarca považuje postúpenie takýchto dokumentov za odôvodnené.
(65)
Keďže ciele tejto smernice, a to zlepšiť fungovanie vnútorného trhu prostredníctvom zaistenia vysokej, účinnej a konzistentnej úrovne prudenciálnej regulácie a dohľadu, chrániť poistníkov a príjemcov, a tým aj podniky a spotrebiteľov, chrániť integritu, účinnosť a riadne fungovanie finančných trhov, udržať stabilitu finančného systému a posilniť medzinárodnú koordináciu dohľadu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(66)
Smernice 2003/71/ES a 2009/138/ES a nariadenia (ES) č. 1060/2009, (EÚ) č. 1094/2010 a (EÚ) č. 1095/2010 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
Zmeny smernice 2003/71/ES
Smernica 2003/71/ES sa mení takto:
1.
V článku 5 ods. 4 sa tretí pododsek nahrádza takto:
„Ak konečné podmienky ponuky nie sú obsiahnuté v základnom prospekte ani v dodatku, sprístupnia sa investorom, uložia u príslušného orgánu domovského členského štátu a oznámia prostredníctvom tohto príslušného orgánu príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu (hostiteľských členských štátov), pokiaľ možno čo najskôr pri verejnej ponuke, a podľa možnosti pred začatím verejnej ponuky alebo pred prijatím na obchodovanie. Príslušný orgán domovského členského štátu oznámi tieto konečné podmienky orgánu ESMA. Konečné podmienky obsahujú len informácie, ktoré sa týkajú oznámenia o cenných papieroch, a neslúžia ako dodatok k základnému prospektu. V takých prípadoch sa uplatní článok 8 ods. 1 písm. a).“
2.
V článku 11 sa odsek 3 nahrádza takto:
„3. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s týmto článkom ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa bližšie určia informácie, ktoré majú byť zaradené ako odkazy.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 1. júla 2015.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“
3.
V článku 13 sa odsek 7 nahrádza takto:
„7. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti so schvaľovaním prospektov ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa bližšie určia postupy schvaľovania prospektov a podmienky, podľa ktorých možno upraviť lehoty.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 1. júla 2015.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“
4.
V článku 14 sa odsek 8 nahrádza takto:
„8. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s týmto článkom ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa spresnia ustanovenia týkajúce sa zverejňovania prospektu uvedené v odsekoch 1 až 4.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 1. júla 2015.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“
5.
V článku 15 sa odsek 7 nahrádza takto:
„7. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s týmto článkom ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa spresnia ustanovenia týkajúce sa šírenia inzerátov oznamujúcich zámer verejne ponúknuť cenné papiere alebo ich prijať na obchodovanie na regulovanom trhu, najmä pred verejným sprístupnením prospektu alebo otvorením upisovania, a ustanovenia uvedené v odseku 4.
ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 1. júla 2015.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“
6.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 31a
Zamestnanci a zdroje orgánu ESMA
ESMA posúdi personálne potreby a potreby zdrojov vyplývajúce z prevzatia právomocí a úloh podľa tejto smernice a predloží o tom správu Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.“
Článok 2
Zmeny smernice 2009/138/ES
Smernica 2009/138/ES sa mení takto:
1.
Článok 13 sa mení a dopĺňa takto:
a)
Za bod 32 sa vkladá tento bod:
„32a
‚kvalifikovaná centrálna protistrana‘ je centrálna protistrana, ktorej sa buď udelilo povolenie v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (29), alebo ktorá bola uznaná v súlade s článkom 25 uvedeného nariadenia;
b)
Dopĺňa sa tento bod:
„40.
‚externá ratingová agentúra‘ alebo ‚ECAI‘ je ratingová agentúra, ktorá je zaregistrovaná alebo certifikovaná v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 (30), alebo centrálna banka, ktorá vydáva úverové ratingy, na ktoré sa uvedené nariadenie nevzťahuje.
2.
V článku 17 sa odsek 3 nahrádza takto:
„3. Komisia môže prijať v súlade s článkom 301a delegované akty týkajúce sa zoznamu právnych foriem stanovených v prílohe III okrem bodov 28 a 29 častí A, B a C.“
3.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 25a
Notifikácia a uverejňovanie povolení alebo odňatí povolení
Každé udelenie povolenia alebo odňatie povolenia sa oznámi Európskemu orgánu dohľadu (Európskemu orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) (EIOPA) zriadenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 (31). Názov každej poisťovne alebo zaisťovne, ktorej bolo udelené povolenie, sa zapíše do zoznamu. EIOPA tento zoznam uverejní a priebežne aktualizuje na svojej webovej stránke.
4.
V článku 29 sa odsek 4 nahrádza takto:
„4. Delegované akty a regulačné a vykonávacie technické predpisy prijaté Komisiou zohľadňujú zásadu proporcionality, čím sa zabezpečí primerané uplatňovanie tejto smernice, najmä v prípade malých poisťovní.
Návrh regulačných technických predpisov predložený orgánom EIOPA v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, návrh vykonávacích technických predpisov predložený v súlade s článkom 15 uvedeného nariadenia a usmernenia a odporúčania vydané v súlade s článkom 16 uvedeného nariadenia zohľadňujú zásadu proporcionality, čím sa zabezpečí primerané uplatňovanie tejto smernice, najmä v prípade malých poisťovní.“
5.
V článku 31 sa odsek 4 nahrádza takto:
„4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 35, článok 51, článok 254 ods. 2 a článok 256, Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty týkajúce sa odseku 2 tohto článku, v ktorých bližšie určí kľúčové aspekty, o ktorých sa musia uverejniť súhrnné štatistické údaje, ako aj obsah a dátum uverejnení.
5. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky v súvislosti s uplatňovaním odseku 2 tohto článku a bez toho, aby bol dotknutý článok 35, článok 51, článok 254 ods. 2 a článok 256, EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov, v ktorých sa bližšie určia vzory a štruktúra uverejnenia ustanoveného v tomto článku.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. septembra 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
6.
V článku 33 sa dopĺňajú tieto odseky:
„Ak orgán dohľadu oznámil orgánom dohľadu hostiteľského členského štátu, že chce vykonať kontroly na mieste v súlade s prvým odsekom, a ak je tomuto orgánu dohľadu bránené vo výkone jeho práva na vykonanie týchto kontrol na mieste alebo ak orgány dohľadu hostiteľského členského štátu nemôžu v praxi uplatniť svoje právo na účasť v súlade s druhým odsekom, orgány dohľadu môžu danú vec postúpiť orgánu EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takom prípade môže EIOPA konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom.
V súlade s článkom 21 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 sa EIOPA môže zúčastňovať na kontrolách na mieste, ak ich vykonávajú spoločne dva alebo viaceré orgány dohľadu.“
7.
Článok 35 sa mení takto:
a)
V odseku 1 sa úvodná časť nahrádza takto:
„1. Členské štáty od poisťovní a zaisťovní požadujú, aby orgánom dohľadu predkladali informácie potrebné na účely dohľadu, a to s ohľadom na ciele dohľadu stanovené v článkoch 27 a 28. Tieto informácie obsahujú aspoň informácie potrebné na plnenie týchto krokov v rámci výkonu procesu uvedeného v článku 36:“.
b)
Odsek 6 sa nahrádza takto:
„6. Bez toho, aby bol dotknutý článok 129 ods. 4, ak sú vopred stanovené lehoty uvedené v odseku 2 písm. a) bode i) kratšie ako jeden rok, príslušné orgány dohľadu môžu obmedziť pravidelné predkladanie informácií orgánom dohľadu, ak:
a)
by predkladanie uvedených informácií predstavovalo prílišnú záťaž vo vzťahu k povahe, rozsahu a zložitosti rizík obsiahnutých v činnosti poisťovne alebo zaisťovne;
b)
sa informácie predkladajú aspoň raz ročne.
Orgány dohľadu neobmedzia pravidelné predkladanie informácií orgánom dohľadu v intervaloch kratších ako jeden rok v prípade poisťovní alebo zaisťovní, ktoré patria do skupiny v zmysle článku 212 ods. 1 písm. c), ak poisťovňa alebo zaisťovňa nemôže k spokojnosti orgánu dohľadu preukázať, že pravidelné predkladanie informácií orgánom dohľadu v intervaloch kratších ako jeden rok je nevhodné vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť rizík obsiahnutých v činnosti skupiny.
Obmedzenie pravidelného predkladania informácií orgánom dohľadu sa povolí len poisťovniam alebo zaisťovniam, ktoré nepredstavujú viac ako 20 % z trhu životného a neživotného poistenia a zaistenia v danom členskom štáte, pričom podiel na trhu neživotného poistenia a zaistenia je založený na hrubom predpísanom poistnom a podiel na trhu životného poistenia a zaistenia na hrubých technických rezervách.
Orgány dohľadu pri určovaní oprávnenosti poisťovní alebo zaisťovní na tieto obmedzenia uprednostnia najmenšie poisťovne alebo zaisťovne.
7. Príslušné orgány dohľadu môžu obmedziť pravidelné predkladanie informácií orgánom dohľadu alebo udeliť poisťovniam a zaisťovniam výnimku z predkladania informácií po jednotlivých položkách, ak:
a)
predkladanie uvedených informácií by predstavovalo prílišnú záťaž vo vzťahu k povahe, rozsahu a zložitosti rizík obsiahnutých v činnosti poisťovne alebo zaisťovne;
b)
predkladanie uvedených informácií nie je potrebné na účely účinného dohľadu nad poisťovňou alebo zaisťovňou;
c)
výnimka neoslabuje stabilitu dotknutých finančných systémov v Únii a
d)
poisťovňa alebo zaisťovňa je schopná poskytnúť tieto informácie ad hoc.
Orgány dohľadu neudelia výnimku z predkladania informácií po jednotlivých položkách poisťovniam a zaisťovniam, ktoré patria do skupiny v zmysle článku 212 ods. 1 písm. c), ak poisťovňa alebo zaisťovňa nemôže k spokojnosti orgánu dohľadu preukázať, že predkladanie informácií po jednotlivých položkách je nevhodné vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť rizík obsiahnutých v činnosti skupiny a s ohľadom na cieľ finančnej stability.
Výnimka z predkladania informácií po jednotlivých položkách sa udelí len poisťovniam alebo zaisťovniam, ktoré nepredstavujú viac ako 20 % z trhu životného a neživotného poistenia alebo zaistenia v danom členskom štáte, pričom podiel na trhu neživotného poistenia a zaistenia je založený na hrubom predpísanom poistnom a podiel na trhu životného poistenia a zaistenia na hrubých technických rezervách.
Orgány dohľadu pri určovaní oprávnenosti poisťovní alebo zaisťovní na tieto výnimky uprednostnia najmenšie poisťovne alebo zaisťovne.
8. Na účely odsekov 6 a 7 orgány dohľadu v rámci procesu hodnotenia vykonávaného orgánmi dohľadu posúdia, či by predkladanie informácií predstavovalo prílišnú záťaž vo vzťahu k povahe, rozsahu a zložitosti rizík poisťovne alebo zaisťovne, pričom zohľadnia prinajmenšom:
a)
objem poistného, technických rezerv a aktív poisťovne alebo zaisťovne;
b)
volatilitu poistných plnení krytých poisťovňou alebo zaisťovňou;
c)
trhové riziká, ktoré vyplývajú z investícií poisťovne alebo zaisťovne;
d)
úroveň koncentrácie rizík;
e)
celkový počet odvetví životného a neživotného poistenia, pre ktoré je udelené povolenie;
f)
možné účinky riadenia aktív poisťovne alebo zaisťovne na finančnú stabilitu;
g)
systémy a štruktúry poisťovne alebo zaisťovne na poskytovanie informácií na účely dohľadu a písomnú koncepciu uvedenú v odseku 5;
h)
vhodnosť systému správy a riadenia poisťovne alebo zaisťovne;
i)
úroveň vlastných zdrojov pokrývajúcich kapitálovú požiadavku na solventnosť a minimálnu kapitálovú požiadavku;
j)
či je podnik kaptívnou poisťovňou alebo zaisťovňou, ktorá kryje len riziká priemyselnej alebo obchodnej skupiny, ku ktorej patrí.
9. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 301a, v ktorých spresní informácie uvedené v odsekoch 1 až 4 tohto článku a lehoty na predloženie týchto informácií s cieľom zabezpečiť primeranú mieru konvergencie informácií predkladaných orgánom dohľadu.
10. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto článku EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o pravidelnom predkladaní informácií orgánom dohľadu, pokiaľ ide o vzory na predkladanie informácií orgánom dohľadu uvedeným v odsekoch 1 a 2.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. júna 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
11. S cieľom súdržnejšie a jednotnejšie uplatňovať odseky 6 a 7 EIOPA vydá usmernenia v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 na účely bližšieho spresnenia metód na určenie trhových podielov uvedených v treťom pododseku odsekov 6 a 7.“
8.
Článok 37 sa mení takto:
a)
Odsek 1 sa mení takto:
i)
písmeno b) sa nahrádza takto:
„b)
orgán dohľadu dospeje k záveru, že rizikový profil poisťovne alebo zaisťovne sa významne odchyľuje od predpokladov, z ktorých vychádza kapitálová požiadavka na solventnosť vypočítaná na základe vnútorného modelu alebo čiastočného vnútorného modelu v súlade s kapitolou VI oddielom 4 pododdielom 3, pretože určité kvantifikovateľné riziká sú zachytené nedostatočne a úprava modelu s cieľom lepšie zohľadniť daný rizikový profil sa nevykonala v primeranej časovej lehote;“
ii)
dopĺňa sa toto písmeno:
„d)
poisťovňa alebo zaisťovňa uplatňuje párovaciu korekciu uvedenú v článku 77b, korekciu volatility uvedenú v článku 77d alebo prechodné opatrenia uvedené v článkoch 308c a 308d a orgán dohľadu dospeje k záveru, že rizikový profil poisťovne alebo zaisťovne sa významne odchyľuje od predpokladov, z ktorých vychádzajú tieto úpravy a prechodné opatrenia.“
b)
Odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. V prípadoch stanovených v odseku 1 písm. a) a b) sa navýšenie kapitálu vypočíta takým spôsobom, aby sa zabezpečilo, že poisťovňa alebo zaisťovňa splní ustanovenia článku 101 ods. 3.
V prípadoch stanovených v odseku 1 písm. c) je navýšenie kapitálu primerané významným rizikám vyplývajúcim z nedostatkov, ktoré orgán dohľadu podnietili rozhodnúť o stanovení navýšenia.
V prípadoch stanovených v odseku 1 písm. d) je navýšenie kapitálu primerané významným rizikám vyplývajúcim z odchýlky uvedenej v uvedenom odseku.“
c)
Odsek 6 sa nahrádza takto:
„6. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých bližšie určí okolnosti, za akých sa môže uložiť navýšenie kapitálu.
7. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých bližšie určí metódy výpočtu navýšenia kapitálu.
8. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania v súvislosti s týmto článkom EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch pri rozhodovaní o stanovovaní, výpočte a zrušení navýšenia kapitálu.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. septembra 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
9.
V článku 38 ods. 2 sa dopĺňajú tieto pododseky:
„Ak orgán dohľadu oznámil príslušnému orgánu členského štátu poskytovateľa služby, že chce vykonať inšpekcie na mieste v súlade s týmto odsekom, alebo ak vykonáva inšpekciu na mieste v súlade s prvým pododsekom, pričom uvedený orgán dohľadu nemôže v praxi uplatniť svoje právo na vykonanie inšpekcie na mieste, orgán dohľadu môže danú vec postúpiť orgánu EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takomto prípade môže EIOPA konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom.
V súlade s článkom 21 nariadenia EÚ č. 1094/2010 je EIOPA oprávnený zúčastňovať sa na kontrolách na mieste, ak ich vykonávajú spoločne dva alebo viaceré orgány dohľadu.“
10.
Článok 44 sa mení takto:
a)
V odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:
„Ak poisťovne alebo zaisťovne uplatňujú párovaciu korekciu uvedenú v článku 77b alebo korekciu volatility uvedenú v článku 77d, zostavia plán likvidity s projekciou prichádzajúcich a odchádzajúcich peňažných tokov vo vzťahu k aktívam a pasívam, ktoré podliehajú týmto úpravám.“
b)
Vkladá sa tento odsek:
„2a. Pokiaľ ide o riadenie aktív a pasív, poisťovne a zaisťovne pravidelne posudzujú:
a)
citlivosť svojich technických rezerv a použiteľných vlastných zdrojov voči predpokladom, na ktorých sa zakladá extrapolácia príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery uvedená v článku 77a;
b)
ak sa uplatňuje párovacia korekcia uvedená v článku 77b:
i)
citlivosť svojich technických rezerv a použiteľných vlastných zdrojov voči predpokladom, na ktorých sa zakladá výpočet párovacej korekcie vrátane výpočtu fundamentálnej prirážky uvedenej v článku 77c ods. 1 písm. b), a možný vplyv núteného predaja aktív na ich použiteľné vlastné zdroje;
ii)
citlivosť svojich technických rezerv a použiteľných vlastných zdrojov voči zmenám v zložení vyhradeného portfólia aktív;
iii)
vplyv zníženia párovacej korekcie na nulu;
c)
ak sa uplatňuje korekcia volatility uvedená v článku 77d:
i)
citlivosť svojich technických rezerv a použiteľných vlastných zdrojov voči predpokladom, na ktorých sa zakladá výpočet korekcie volatility, a možný vplyv núteného predaja aktív na ich použiteľné vlastné zdroje;
ii)
vplyv zníženia korekcie volatility na nulu.
Poisťovne a zaisťovne každoročne predložia posúdenia uvedené v prvom pododseku písm. a), b) a c) orgánu dohľadu ako súčasť informácií, ktoré sa poskytujú podľa článku 35. Ak by zníženie párovacej korekcie alebo korekcie volatility na nulu malo za následok nesúlad s kapitálovou požiadavkou na solventnosť, poisťovňa alebo zaisťovňa tiež predloží analýzu opatrení, ktoré by mohol v takejto situácii uplatniť na obnovenie úrovne použiteľných vlastných zdrojov na úroveň pokrývajúcu kapitálovú požiadavku na solventnosť alebo na zníženie svojho rizikového profilu s cieľom obnoviť plnenie kapitálovej požiadavky na solventnosť.
Ak sa uplatňuje korekcia volatility uvedená v článku 77d, písomná koncepcia riadenia rizík uvedená v článku 41 ods. 3 zahŕňa koncepciu kritérií uplatňovania korekcie volatility.“
c)
Vkladá sa tento odsek:
„4a. S cieľom zamedziť prílišnému spoliehaniu sa na externé ratingové agentúry pri využívaní externých ratingových hodnotení na výpočet technických rezerv a kapitálovej požiadavky na solventnosť poisťovne a zaisťovne posúdia vhodnosť týchto externých ratingových hodnotení ako súčasť svojho riadenia rizika použitím dodatočných ratingových hodnotení vždy, keď je to prakticky možné, a to v záujme zamedzenia akejkoľvek automatickej závislosti od externých ratingových hodnotení.
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto odseku EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch pri posudzovaní externých ratingových hodnotení.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. júna 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v druhom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
11.
V článku 45 sa vkladá tento odsek:
„2a. Ak poisťovňa alebo zaisťovňa uplatňuje párovaciu korekciu uvedenú v článku 77b, korekciu volatility uvedenú v článku 77d alebo prechodné opatrenia uvedené v článkoch 308c a 308d, vykonajú posúdenie súladu s kapitálovými požiadavkami uvedenými v odseku 1 písm. b) pri zohľadnení týchto úprav a prechodných opatrení, ako aj bez ich zohľadnenia.“
12.
Článok 50 sa nahrádza takto:
„Článok 50
Delegované akty a regulačné technické predpisy
1. Komisia v súlade s článkom 301a prijme delegované akty s cieľom bližšie určiť:
a)
prvky systémov uvedených v článkoch 41, 44, 46 a 47, a najmä oblasti, v ktorých sa má uplatňovať riadenie aktív a pasív a investičná politika poisťovní a zaisťovní, ako sa ustanovuje v článku 44 ods. 2;
b)
funkcie uvedené v článkoch 44, 46, 47 a 48.
2. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s týmto oddielom EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí:
a)
požiadavky stanovené v článku 42 a funkcie, ktoré im podliehajú;
b)
podmienky zverenia výkonu činností najmä poskytovateľom služieb sídliacich v tretích krajinách.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
3. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s posúdením uvedeným v článku 45 ods. 1 písm. a) EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí prvky tohto posúdenia.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
13.
Článok 51 sa mení takto:
a)
Vkladá sa tento odsek:
„1a. Ak sa uplatňuje párovacia korekcia uvedená v článku 77b, opis uvedený v odseku 1 písm. d) obsahuje opis párovacej korekcie a portfólia pasív a vyhradených aktív, na ktoré sa párovacia korekcia vzťahuje, ako aj kvantifikáciu vplyvu zníženia párovacej korekcie na nulu na finančnú pozíciu poisťovne alebo zaisťovne.
Opis uvedený v odseku 1 písm. d) obsahuje aj výrok o tom, či poisťovňa alebo zaisťovňa používa korekciu volatility uvedenú v článku 77d, a kvantifikáciu vplyvu zníženia korekcie volatility na nulu na finančnú pozíciu poisťovne alebo zaisťovne.“
b)
V odseku 2 sa tretí pododsek nahrádza takto:
„Bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek uverejnenie, ktoré je povinné podľa akýchkoľvek iných zákonných alebo regulačných požiadaviek, však členské štáty môžu stanoviť, že napriek uverejneniu celkovej kapitálovej požiadavky na solventnosť uvedenej v odseku 1 písm. e) bode ii) navýšenie kapitálu alebo vplyv špecifických parametrov, ktoré musí poisťovňa alebo zaisťovňa používať v súlade s článkom 110, nie je potrebné zverejňovať samostatne počas prechodného obdobia, ktoré sa skončí najneskôr 31. decembra 2020.“
14.
Článok 52 sa nahrádza takto:
„Článok 52
Informácie podávané Európskemu orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a ním predkladané správy
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 35 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, členské štáty požadujú od orgánov dohľadu, aby orgánu EIOPA každoročne poskytli tieto informácie:
a)
priemerné navýšenie kapitálu na jednu poisťovňu alebo zaisťovňu a rozdelenie navýšení kapitálu uložených orgánom dohľadu počas predchádzajúceho roku, merané ako percento kapitálovej požiadavky na solventnosť, uvedené samostatne pre:
i)
poisťovne a zaisťovne;
ii)
životné poisťovne;
iii)
neživotné poisťovne;
iv)
poisťovne vykonávajúce činnosti životného aj neživotného poistenia;
v)
zaisťovne;
b)
v prípade každého uverejnenia stanoveného v písmene a) tohto odseku podiel navýšení kapitálu uložených podľa článku 37 ods. 1 písm. a), b) a c);
c)
počet poisťovní a zaisťovní využívajúcich obmedzenie pravidelného predkladania informácií orgánom dohľadu uvedené v článku 35 ods. 6 a počet poisťovní a zaisťovní využívajúcich výnimku z predkladania informácií po jednotlivých položkách uvedenú v článku 35 ods. 7 spolu s objemom ich kapitálových požiadaviek, poistného, technických rezerv a aktív uvedených jednotlivo ako percentuálny podiel z celkového objemu kapitálových požiadaviek, poistného, technických rezerv a aktív poisťovní a zaisťovní v členskom štáte;
d)
počet skupín využívajúcich obmedzenie pravidelného predkladania informácií orgánom dohľadu a počet poisťovní a zaisťovní využívajúcich výnimku z predkladania informácií po jednotlivých položkách, ktoré sú uvedené v článku 254 ods. 2, spolu s objemom ich kapitálových požiadaviek, poistného, technických rezerv a aktív uvedených jednotlivo ako percentuálny podiel z celkového objemu kapitálových požiadaviek, poistného, technických rezerv a aktív všetkých skupín.
2. Orgán EIOPA každoročne uverejní tieto informácie:
a)
celkové rozdelenie navýšení kapitálu za všetky členské štáty spolu, merané ako percento kapitálovej požiadavky na solventnosť, za každú z týchto kategórií:
i)
poisťovne a zaisťovne;
ii)
životné poisťovne;
iii)
neživotné poisťovne;
iv)
poisťovne vykonávajúce činnosti životného aj neživotného poistenia;
v)
zaisťovne;
b)
samostatne za každý členský štát rozdelenie navýšení kapitálu merané ako percento kapitálovej požiadavky na solventnosť, pokrývajúce všetky poisťovne a zaisťovne v tomto členskom štáte;
c)
v prípade každého uverejnenia uvedeného v písmenách a) a b) tohto odseku podiel navýšení kapitálu uložených podľa článku 37 ods. 1 písm. a), b) a c);
d)
za všetky členské štáty spolu celkový počet poisťovní a zaisťovní a skupín využívajúcich obmedzenie pravidelného predkladania informácií orgánom dohľadu a celkový počet poisťovní a zaisťovní a skupín využívajúcich výnimku z predkladania informácií po jednotlivých položkách, ktoré sú uvedené v článku 35 ods. 6 a 7 a v článku 254 ods. 2, spolu s objemom ich kapitálových požiadaviek, poistného, technických rezerv a aktív uvedených jednotlivo ako percentuálny podiel z celkového objemu kapitálových požiadaviek, poistného, technických rezerv a aktív všetkých poisťovní a zaisťovní a skupín;
e)
samostatne za každý členský štát počet poisťovní a zaisťovní a skupín využívajúcich obmedzenie pravidelného predkladania informácií orgánom dohľadu a počet poisťovní a zaisťovní a skupín využívajúcich výnimku z predkladania informácií po jednotlivých položkách, ktoré sú uvedené v článku 35 ods. 6 a 7 a v článku 254 ods. 2, spolu s objemom ich kapitálových požiadaviek, poistného, technických rezerv a aktív uvedených jednotlivo ako percentuálny podiel z celkového objemu kapitálových požiadaviek, poistného, technických rezerv a aktív všetkých poisťovní a zaisťovní a skupín v členskom štáte.
3. EIOPA poskytne informácie uvedené v odseku 2 Európskemu parlamentu, Rade a Komisii spolu so správou uvádzajúcou mieru konvergencie medzi orgánmi dohľadu v rôznych členských štátoch, pokiaľ ide o používanie navýšenia kapitálu.“
15.
Článok 56 sa nahrádza takto:
„Článok 56
Správa o solventnosti a finančnom stave: delegované akty a vykonávacie technické predpisy
Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých bližšie určí informácie, ktoré sa musia uverejniť, a lehoty na každoročné zverejnenie informácií v súlade s oddielom 3.
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto oddielu EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch, formátoch a vzoroch.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. júna 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v druhom odseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
16.
V článku 58 sa odsek 8 nahrádza takto:
„8. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s týmto oddielom môže EIOPA vypracovať návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť úplný zoznam informácií uvedených v článku 59 ods. 4, ktoré majú navrhovaní nadobúdatelia zahrnúť do svojich oznámení, a to bez toho, aby bol dotknutý článok 58 ods. 2.
S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s týmto oddielom a zohľadniť budúci vývoj EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí úpravy kritérií stanovených v článku 59 ods. 1.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom a druhom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
9. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tejto smernice môže EIOPA vypracovať návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch, formulároch a vzoroch pre proces konzultácií medzi dotknutými orgánmi dohľadu, ako sa uvádza v článku 60.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
17.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 65a
Spolupráca s orgánom EIOPA
Členské štáty zaistia, aby orgány dohľadu spolupracovali s orgánom EIOPA na účely tejto smernice v súlade s nariadením (EÚ) č. 1094/2010.
Členské štáty zaistia, aby orgány dohľadu bezodkladne poskytli orgánu EIOPA všetky informácie potrebné na plnenie jeho povinností v súlade s nariadením (EÚ) č. 1094/2010.“
18.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 67a
Právomoc Európskeho parlamentu vyšetrovať
Článkami 64 a 67 nie je dotknutá právomoc Európskeho parlamentu vyšetrovať udelená článkom 226 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).“
19.
V článku 69 sa druhý odsek nahrádza takto:
„Takéto sprístupnenie sa vykoná len v prípade potreby z dôvodov prudenciálneho dohľadu. Členské štáty však stanovia, že informácie prijaté podľa článku 65 a článku 68 ods. 1 a informácie získané prostredníctvom kontroly na mieste uvedenej v článku 33 možno sprístupniť len s výslovným súhlasom orgánu dohľadu, od ktorého informácia pochádza, alebo orgánu dohľadu členského štátu, v ktorom sa vykonávala kontrola na mieste.“
20.
Článok 70 sa nahrádza takto:
„Článok 70
Zasielanie informácií centrálnym bankám, menovým orgánom, orgánom dohľadu nad platobnými systémami a Európskemu výboru pre systémové riziká
1. Bez toho, aby boli dotknuté články 64 až 69, orgán dohľadu môže zasielať informácie určené na plnenie ich úloh týmto subjektom:
a)
centrálnym bankám Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) vrátane Európskej centrálnej banky (ECB) a iným subjektom s podobnou funkciou v ich postavení menových orgánov, ak sú tieto informácie dôležité pre výkon ich príslušných úloh vyplývajúcich z právnych predpisov vrátane výkonu menovej politiky a súvisiaceho poskytovania likvidity, dohľadu nad platobnými systémami, systémami zúčtovania a systémami zúčtovania cenných papierov a ochrany stability finančného systému;
b)
podľa potreby ďalším vnútroštátnym orgánom verejnej moci zodpovedným za dohľad nad platobnými systémami a
c)
Európskemu výboru pre systémové riziká (ESRB) zriadenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 (32), ak sú tieto informácie relevantné pre výkon jeho úloh.
2. V naliehavej situácii vrátane krízovej situácie uvedenej v článku 18 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 členské štáty umožnia orgánom dohľadu neodkladne oznámiť informácie centrálnym bankám ESCB vrátane ECB, ak sú tieto informácie dôležité pre výkon ich úloh vyplývajúcich z právnych predpisov vrátane výkonu menovej politiky a súvisiaceho poskytovania likvidity, dohľadu nad platobnými systémami, systémami zúčtovania a systémami zúčtovania cenných papierov a ochrany stability finančného systému, a ESRB, ak sú tieto informácie dôležité pre výkon jeho úloh.
3. Tieto orgány alebo subjekty môžu tiež oznámiť orgánom dohľadu také informácie, ktoré môžu potrebovať na účely článku 67. Na informácie prijaté v tejto súvislosti sa vzťahujú ustanovenia o mlčanlivosti stanovené v tomto oddiele.
21.
Článok 71 sa mení takto:
a)
Odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Členské štáty zabezpečia, aby orgány dohľadu pri výkone svojich úloh zohľadňovali konvergenciu v oblasti nástrojov dohľadu a postupov dohľadu pri uplatňovaní zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení prijatých na základe tejto smernice. Na uvedený účel členské štáty zabezpečia, aby:
a)
sa orgány dohľadu zúčastňovali na činnostiach orgánu EIOPA;
b)
orgány dohľadu vynaložili maximálne úsilie na dodržiavanie usmernení a odporúčaní vydaných orgánom EIOPA v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 a uviedli dôvody, ak tak neurobia;
c)
vnútroštátne mandáty udelené orgánom dohľadu nebránili plneniu ich povinností ako členov orgánu EIOPA alebo na základe tejto smernice.“
b)
Odsek 3 sa vypúšťa.
22.
V článku 75 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých stanoví metódy a predpoklady, ktoré sa použijú pri oceňovaní aktív a záväzkov, ako sa stanovuje v odseku 1.
3. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s oceňovaním aktív a záväzkov EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí:
a)
pokiaľ delegované akty uvedené v odseku 2 vyžadujú použitie medzinárodných účtovných štandardov, ako ich schválila Komisia v súlade s nariadením (ES) č. 1606/2002, súlad týchto účtovných štandardov s metódou oceňovania aktív a záväzkov stanovenou v odsekoch 1 a 2;
b)
metódy a predpoklady, ktoré sa použijú, ak kótované trhové ceny buď nie sú dostupné, alebo ak medzinárodné účtovné štandardy, ako ich schválila Komisia v súlade s nariadením (ES) č. 1606/2002, sú v dočasnom alebo trvalom nesúlade s metódou oceňovania aktív a záväzkov stanovenou v odsekoch 1 a 2;
c)
metódy a predpoklady, ktoré sa použijú pri oceňovaní aktív a záväzkov, ako sa ustanovuje v odseku 1, ak delegované akty uvedené v odseku 2 umožňujú použitie alternatívnych metód oceňovania.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
23.
Vkladajú sa tieto články:
„Článok 77a
Extrapolácia príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery
Určenie príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery uvedené v článku 77 ods. 2 využíva informácie odvodené z relevantných finančných nástrojov a je s nimi konzistentné. Pri tomto určení sa zohľadňujú relevantné finančné nástroje tých splatností, pri ktorých sú trhy s týmito finančnými nástrojmi, ako aj s dlhopismi efektívne, likvidné a transparentné. Pre splatnosti, pri ktorých trhy s relevantnými finančnými nástrojmi alebo s dlhopismi už nie sú efektívne, likvidné ani transparentné, sa príslušná časová štruktúra bezrizikovej úrokovej miery extrapoluje.
Extrapolovaná časť príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery je založená na forwardových sadzbách hladko konvergujúcich z jednej forwardovej sadzby alebo zo súboru forwardových sadzieb vo vzťahu k najdlhším splatnostiam, pre ktoré možno relevantné finančné nástroje a dlhopisy pozorovať na efektívnom, likvidnom a transparentnom trhu, ku konečnej forwardovej sadzbe.
Článok 77b
Párovacia korekcia príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery.
1. Poisťovne a zaisťovne môžu použiť párovaciu korekciu príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery pri výpočte najlepšieho odhadu záväzkov životného poistenia alebo zaistenia vrátane anuít plynúcich zo zmlúv neživotného poistenia alebo zaistenia, pričom použitie tejto korekcie podlieha predchádzajúcemu súhlasu orgánov dohľadu, ak sú splnené tieto podmienky:
a)
poisťovňa alebo zaisťovňa vyhradila portfólio aktív, ktoré pozostáva z dlhopisov a iných aktív s podobnými charakteristikami peňažných tokov, na krytie najlepšieho odhadu portfólia poistných alebo zaistných záväzkov a zachováva toto vyhradenie po celú čas životnosti záväzkov s výnimkou prípadov zachovania replikácie očakávaných peňažných tokov medzi aktívami a pasívami, keď sa peňažné toky významným spôsobom zmenili;
b)
portfólio poistných alebo zaistných záväzkov, na ktoré sa uplatňuje párovacia korekcia, a vyhradené portfólio aktív sú identifikované, spravované a riadené oddelene od ostatných činností poisťovne alebo zaisťovne, pričom vyhradené portfólio aktív nemožno použiť na pokrytie strát vyplývajúcich z ostatných činností poisťovne alebo zaisťovne;
c)
očakávané peňažné toky vyhradeného portfólia aktív replikujú každý očakávaný peňažný tok portfólia poistných alebo zaistných záväzkov v rovnakej mene a akýkoľvek nesúlad nezvyšuje riziká, ktoré sú významné vzhľadom na riziká obsiahnuté v odvetví poistenia alebo zaistenia, na ktoré sa párovacia korekcia uplatňuje;
d)
zmluvy tvoriace portfólio poistných alebo zaistných záväzkov nezahŕňajú budúce platby poistného;
e)
jedinými upisovacími rizikami súvisiacimi s portfóliom poistných alebo zaistných záväzkov sú: riziko dlhovekosti, riziko nákladov, revízne riziko a riziko úmrtnosti;
f)
ak upisovacie riziko súvisiace s portfóliom poistných alebo zaistných záväzkov zahŕňa riziko úmrtnosti, najlepší odhad portfólia poistných alebo zaistných záväzkov sa pri šoku rizika úmrtnosti kalibrovaného v súlade s článkom 101 ods. 2 až 5 nezvýši o viac ako 5 %;
g)
zmluvy tvoriace portfólio poistných alebo zaistných záväzkov, nezahŕňajú žiadne opcie pre poistníka alebo zahŕňajú iba odkupnú opciu, pri ktorej odkupná hodnota nepresahuje hodnotu aktív, ktoré kryjú poistné alebo zaistné záväzky v čase uplatnenia odkupnej opcie, ocenených v súlade s článkom 75;
h)
peňažné toky vyhradeného portfólia aktív sú fixné a emitenti aktív ani žiadne tretie strany ich nemôžu zmeniť;
i)
poistné alebo zaistné záväzky z poistnej alebo zaistnej zmluvy nie sú pri zostavovaní portfólia poistných alebo zaistných záväzkov na účely tohto odseku rozdelené na rozličné časti.
Bez ohľadu na písmeno h) prvého pododseku môžu poisťovne alebo zaisťovne využiť aktíva, ktorých peňažné toky sú fixné, s výnimkou závislosti od inflácie, za podmienky, že tieto aktíva replikujú peňažné toky portfólia poistných alebo zaistných záväzkov, ktoré závisia od inflácie.
V prípade, že emitenti alebo tretie strany majú právo zmeniť peňažné toky aktív tak, že investor dostane dostatočnú kompenzáciu, ktorá mu umožní získať rovnaké peňažné toky opätovnou investíciou do aktív rovnakej alebo lepšej kreditnej kvality, právo zmeniť peňažné toky neruší prípustnosť aktíva na účely vyhradeného portfólia v súlade s písmenom h) prvého pododseku.
2. Poisťovne alebo zaisťovne, ktoré použijú párovaciu korekciu na portfólio poistných alebo zaistných záväzkov, sa nesmú vrátiť k prístupu, ktorý nevyužíva párovaciu korekciu. Ak poisťovňa alebo zaisťovňa, ktorá používa párovaciu korekciu, už nie je schopná spĺňať podmienky stanovené v odseku 1, bezodkladne informuje orgán dohľadu a prijme potrebné opatrenia na opätovné zosúladenie s týmito podmienkami. Ak poisťovňa alebo zaisťovňa nie je schopná sa opätovne zosúladiť s týmito podmienkami do dvoch mesiacov od porušenia podmienok, nesmie ďalej používať párovaciu korekciu na žiadne svoje poistné ani zaistné záväzky a nesmie používať párovaciu korekciu ďalších 24 mesiacov.
3. Párovacia korekcia sa nepoužije na poistné ani zaistné záväzky, pre ktoré sa na výpočet najlepšieho odhadu používa príslušná časová štruktúra bezrizikovej úrokovej miery, ktorá zahŕňa korekciu volatility podľa článku 77d alebo prechodné opatrenie pre bezrizikové úrokové miery podľa článku 308c.
Článok 77c
Výpočet párovacej korekcie
1. Pre každú menu sa párovacia korekcia uvedená v článku 77b vypočíta v súlade s týmito zásadami:
a)
párovacia korekcia sa rovná rozdielu:
i)
ročnej efektívnej sadzby vypočítanej ako jedna diskontná sadzba, ktorej výsledkom po uplatnení na peňažné toky portfólia poistných alebo zaistných záväzkov je hodnota rovnajúca sa hodnote portfólia vyhradených aktív v súlade s článkom 75;
ii)
ročnej efektívnej sadzby vypočítanej ako jedna diskontná sadzba, ktorej výsledkom po uplatnení na peňažné toky portfólia poistných alebo zaistných záväzkov je hodnota rovnajúca sa hodnote najlepšieho odhadu portfólia poistných alebo zaistných záväzkov, kde sa pre zohľadnenie časovej hodnoty peňazí použije základná časová štruktúra bezrizikovej úrokovej miery;
b)
párovacia korekcia nesmie zahŕňať fundamentálnu prirážku odrážajúcu zadržané riziká poisťovne alebo zaisťovne;
c)
bez ohľadu na písmeno a) sa fundamentálna prirážka musí zvýšiť, ak je to potrebné na zaistenie toho, aby párovacia korekcia uplatnená na aktíva s nižšou kreditnou kvalitou ako investičný stupeň nebola vyššia ako párovacia korekcia uplatnená na aktíva s kreditnou kvalitou na investičnom stupni pri rovnakej durácii a triede aktív;
d)
použitie externých ratingových hodnotení pri výpočte párovacej korekcie musí byť v súlade s článkom 111 ods. 1 písm. n).
2. Na účely odseku 1 písm. b) sa fundamentálna prirážka:
a)
rovná súčtu:
i)
kreditnej prirážky zodpovedajúcej pravdepodobnosti zlyhania aktív;
ii)
kreditnej prirážky zodpovedajúcej očakávanej strate v dôsledku zníženia ratingu aktív;
b)
v prípade expozícií voči ústredným vládam a centrálnym bankám členských štátov najmenej vo výške 30 % dlhodobého priemeru kreditnej prirážky nad bezrizikovou úrokovou mierou aktív rovnakej durácie, kreditnej kvality a triedy aktív, pozorovaného na finančných trhoch;
c)
v prípade iných aktív ako expozícií voči ústredným vládam a centrálnym bankám členských štátov najmenej vo výške 35 % dlhodobého priemeru kreditnej prirážky nad bezrizikovou úrokovou mierou aktív rovnakej durácie, kreditnej kvality a triedy aktív, pozorovaného na finančných trhoch.
Pravdepodobnosť zlyhania uvedená v prvom pododseku písm. a) bode i) je založená na dlhodobej štatistike zlyhania, ktorá je relevantná pre aktívum vo vzťahu k jeho durácii, kreditnej kvalite a triede.
Ak zo štatistiky zlyhania uvedenej v druhom pododseku nie je možné odvodiť spoľahlivú kreditnú prirážku, fundamentálna prirážka sa rovná časti dlhodobého priemeru kreditnej prirážky nad bezrizikovou úrokovou mierou stanoveného v písmenách b) a c).
Článok 77d
Korekcia volatility príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery
1. Členské štáty môžu vyžadovať predchádzajúci súhlas orgánov dohľadu na to, aby poisťovne a zaisťovne pri výpočte najlepšieho odhadu uvedeného v článku 77 ods. 2 mohli použiť korekciu volatility príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery.
2. Pre každú príslušnú menu je stanovenie korekcie volatility príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery založené na rozpätí medzi úrokovou mierou, ktorú možno získať z aktív zahrnutých v referenčnom portfóliu aktív pre danú menu, a sadzbami príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery pre danú menu.
Referenčné portfólio pre menu je reprezentatívne pre aktíva, ktoré sú denominované v danej mene a do ktorých poisťovne a zaisťovne investovali s cieľom pokryť najlepší odhad poistných a zaistných záväzkov denominovaných v danej mene.
3. Výška korekcie volatility bezrizikových úrokových mier zodpovedá 65 % rizikovo upravenej prirážky meny.
Rizikovo upravená prirážka meny sa vypočíta ako rozdiel medzi rozpätím uvedeným v odseku 2 a časťou uvedeného rozpätia, ktorú možno pripísať realistickému posúdeniu očakávaných strát alebo neočakávanému kreditnému či inému riziku týchto aktív.
Korekcia volatility sa uplatní len na príslušnú časovú štruktúru bezrizikovej úrokovej miery, ktorá nie je odvodená extrapoláciou podľa článku 77a. Extrapolácia príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery je založená na týchto upravených bezrizikových úrokových mierach.
4. Pre každú príslušnú krajinu sa korekcia volatility bezrizikových úrokových mier uvedená v odseku 3 pre menu danej krajiny pred uplatnením faktora 65 % zvýši o rozdiel medzi rizikovo upravenou prirážkou krajiny a dvojnásobkom rizikovo upravenej prirážky meny vždy, keď je tento rozdiel kladný a rizikovo upravená prirážka krajiny je vyššia ako 100 bázických bodov. Zvýšená korekcia volatility sa uplatní na výpočet najlepšieho odhadu poistných a zaistných záväzkov z produktov predávaných na poistnom trhu danej krajiny. Rizikovo upravená prirážka krajiny sa vypočíta rovnako ako rizikovo upravená prirážka meny pre menu danej krajiny, ale na základe referenčného portfólia, ktoré je reprezentatívne pre aktíva, do ktorých poisťovne a zaisťovne investovali s cieľom pokryť najlepší odhad poistných a zaistných záväzkov z produktov predávaných na poistnom trhu danej krajiny a denominovaných v mene danej krajiny.
5. Korekcia volatility sa na poistné záväzky neuplatní, ak príslušná časová štruktúra bezrizikovej úrokovej miery používaná na výpočet najlepšieho odhadu týchto záväzkov zahŕňa párovaciu korekciu podľa článku 77b.
6. Odchylne od článku 101 kapitálová požiadavka na solventnosť nepokrýva riziko straty základných vlastných zdrojov v dôsledku zmien korekcie volatility.
Článok 77e
Technické informácie vyhotovené Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov
1. EIOPA minimálne raz za štvrťrok stanoví a zverejní pre každú príslušnú menu tieto technické informácie:
a)
príslušnú časovú štruktúru bezrizikovej úrokovej miery na výpočet najlepšieho odhadu uvedeného v článku 77 ods. 2 bez akejkoľvek párovacej korekcie alebo korekcie volatility;
b)
pre každú príslušnú duráciu, kreditnú kvalitu a triedu aktív fundamentálnu prirážku na výpočet párovacej korekcie uvedenej v článku 77c ods. 1 písm. b);
c)
pre každý príslušný vnútroštátny poistný trh korekciu volatility príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery uvedenej v článku 77d ods. 1.
2. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky výpočtu technických rezerv a základných vlastných zdrojov môže Komisia prijať vykonávacie akty, v ktorých pre každú príslušnú menu stanoví technické informácie uvedené v odseku 1. Uvedené vykonávacie akty využijú uvedené informácie.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 301 ods. 2.
Komisia prijme z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov týkajúcich sa vhodnosti príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 301 ods. 3.
3. Ak Komisia v súlade s odsekom 2 prijme technické informácie uvedené v odseku 1, poisťovne a zaisťovne použijú tieto technické informácie pri výpočte najlepšieho odhadu v súlade s článkom 77, párovacej korekcie v súlade s článkom 77c a korekcie volatility v súlade s článkom 77d.
Pokiaľ ide o meny a vnútroštátne trhy, pre ktoré sa úprava uvedená v odseku 1 písm. c) nestanovuje vo vykonávacích aktoch uvedených v odseku 2, na príslušnú časovú štruktúru bezrizikovej úrokovej miery sa pri výpočte najlepšieho odhadu neuplatní žiadna korekcia volatility.
Článok 77f
Revízia opatrení týkajúcich sa dlhodobých záruk a opatrení týkajúcich sa akciového rizika
1. EIOPA každoročne do 1. januára 2021 podáva Európskemu parlamentu, Rade a Komisii správu o vplyve uplatňovania článkov 77a až 77e a článku 106, článku 138 ods. 4 a článkov 304, 308c a 308d vrátane delegovaných alebo vykonávacích aktov prijatých podľa nich.
Orgány dohľadu počas uvedeného obdobia každoročne poskytnú orgánu EIOPA tieto informácie:
a)
dostupnosť dlhodobých záruk pri poistných produktoch na ich vnútroštátnom trhu a správanie sa poisťovní a zaisťovní ako dlhodobých investorov;
b)
počet poisťovní a zaisťovní uplatňujúcich párovaciu korekciu, korekciu volatility, predĺženie lehoty na ozdravenie v súlade s článkom 138 ods. 4, podmodulu akciového rizika založeného na durácii a prechodné opatrenia uvedené v článkoch 308c a 308d;
c)
vplyv párovacej korekcie, korekcie volatility, mechanizmu symetrickej úpravy kapitálovej požiadavky pre akciové riziko, podmodulu akciového rizika založeného na durácii a prechodných opatrení uvedených v článkoch 308c a 308d na finančnú pozíciu poisťovní a zaisťovní na vnútroštátnej úrovni a anonymizovane pre každú poisťovňu alebo zaisťovňu;
d)
vplyv párovacej korekcie, korekcie volatility, mechanizmu symetrickej úpravy kapitálovej požiadavky pre akciové riziko a podmodulu akciového rizika založeného na durácii na investičné správanie poisťovní a zaisťovní a informáciu, či na ich základe nevzniká nenáležitá kapitálová úľava;
e)
vplyv akéhokoľvek predĺženia lehoty na ozdravenie v súlade s článkom 138 ods. 4 na úsilie poisťovní a zaisťovní obnoviť úroveň použiteľných vlastných zdrojov pokrývajúcich kapitálovú požiadavku na solventnosť alebo znížiť rizikový profil tak, aby sa zaistilo splnenie kapitálovej požiadavky na solventnosť;
f)
ak poisťovne a zaisťovne uplatňujú prechodné opatrenia uvedené v článkoch 308c a 308d, informácie o dodržiavaní plánov postupného zavádzania uvedené v článku 308e a o očakávaniach týkajúcich sa zníženia závislosti od týchto prechodných opatrení vrátane opatrení, ktoré boli prijaté alebo ktorých prijatie poisťovňou alebo zaisťovňou a orgánmi dohľadu sa očakáva, pričom sa zohľadní regulačné prostredie dotknutého členského štátu.
2. EIOPA, podľa potreby po konzultácii s ESRB a vykonaní verejnej konzultácie, predloží Komisii stanovisko k posúdeniu uplatňovania článkov 77a až 77e a článku 106, článku 138 ods. 4 a článkov 304, 308c a 308d vrátane delegovaných alebo vykonávacích aktov prijatých podľa nich. Toto posúdenie sa vykoná vo vzťahu k dostupnosti dlhodobých záruk v poistných produktoch, správaniu sa poisťovní a zaisťovní ako dlhodobých investorov a všeobecnejšie vo vzťahu k finančnej stabilite.
3. Na základe stanoviska predloženého orgánom EIOPA uvedeného v odseku 2 predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu do 1. januára 2021 alebo skôr, ak je to vhodné. Táto správa sa sústredí predovšetkým na vplyvy na:
a)
ochranu poistníkov;
b)
fungovanie a stabilitu európskych poistných trhov;
c)
vnútorný trh, a najmä hospodársku súťaž a rovnocenné podmienky na európskych trhoch s poistením;
d)
rozsah, v ktorom poisťovne a zaisťovne naďalej pôsobia ako dlhodobí investori;
e)
dostupnosť a cenu anuitných produktov;
f)
dostupnosť a cenu konkurenčných produktov;
g)
dlhodobé investičné stratégie poisťovní v súvislosti s produktmi, na ktoré sa uplatňujú články 77b a 77c, v pomere k tým, ktoré sú vo vzťahu s inými dlhodobými zárukami;
h)
výber spotrebiteľov a vedomie spotrebiteľov o riziku;
i)
stupeň diverzifikácie v odvetví poisťovníctva a portfólia aktív poisťovní a zaisťovní;
j)
finančnú stabilitu.
Okrem toho správa vychádza zo skúseností orgánov dohľadu v súvislosti s uplatňovaním článkov 77a až 77e a článku 106, článku 138 ods. 4 a článkov 304, 308c a 308d vrátane delegovaných alebo vykonávacích aktov prijatých podľa nich.
4. V prípade potreby sa k správe Komisie priložia legislatívne návrhy.“
24.
Článok 86 sa nahrádza takto:
„Článok 86
Delegované akty a regulačné a vykonávacie technické predpisy
1. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých stanoví:
a)
poistno-matematické a štatistické metódy na výpočet najlepšieho odhadu uvedeného v článku 77 ods. 2;
b)
metódy, zásady a techniky na stanovenie príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery, ktorá sa má použiť na výpočet najlepšieho odhadu uvedeného v článku 77 ods. 2;
c)
okolnosti, za akých sa vypočítajú technické rezervy ako celok alebo ako súčet najlepšieho odhadu a rizikovej marže, a metódy, ktoré sa majú použiť v prípade, že sa technické rezervy vypočítajú ako celok, ako sa uvádza v článku 77 ods. 4;
d)
metódy a predpoklady, ktoré sa majú použiť na výpočet rizikovej marže vrátane stanovenia sumy použiteľných vlastných zdrojov potrebných na zabezpečenie poistných a zaistných záväzkov a kalibráciu miery nákladov na kapitál, ako sa uvádza v článku 77 ods. 5;
e)
skupiny činností, na základe ktorých sa rozčlenia poistné a zaistné záväzky s cieľom výpočtu technických rezerv, ktoré sú uvedené v článku 80;
f)
normy, ktoré sa majú splniť s cieľom zabezpečiť vhodnosť, úplnosť a presnosť údajov použitých na výpočet technických rezerv, a špecifické podmienky, za akých by bolo vhodné použiť aproximácie vrátane individuálneho prístupu na výpočet najlepšieho odhadu, ako sa uvádza v článku 82;
g)
špecifikácie požiadaviek stanovených v článku 77b ods. 1 vrátane metód, predpokladov a štandardných parametrov, ktoré sa majú použiť pri výpočte dosahov šoku rizika úmrtnosti uvedeného v článku 77b ods. 1 písm. e);
h)
špecifikácie požiadaviek stanovených v článku 77c vrátane predpokladov a metód, ktoré sa majú použiť pri výpočte párovacej korekcie a fundamentálnej prirážky;
i)
metódy a predpoklady pre výpočet korekcie volatility uvedenej v článku 77d vrátane vzorca na výpočet prirážky uvedenej v odseku 2 uvedeného článku.
2. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s metódami pre výpočet technických rezerv EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí:
a)
metódy, ktoré sa majú použiť na výpočet úpravy z dôvodu zlyhania protistrany uvedenej v článku 81 a určenej na odhad očakávaných strát z dôvodu zlyhania protistrany;
b)
pokiaľ je to potrebné, zjednodušené metódy a techniky na výpočet technických rezerv s cieľom zabezpečiť, aby poistno-matematické a štatistické metódy uvedené v písmenách a) a d) boli primerané povahe, rozsahu a zložitosti rizík prijatých poisťovňami a zaisťovňami vrátane kaptívnych poisťovní a zaisťovní.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
3. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania článku 77b EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch na schválenie uplatnenia párovacej korekcie uvedenej v článku 77b ods. 1.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 31. októbra 2014.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať tieto vykonávacie technické predpisy v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
25.
Článok 92 sa mení takto:
a)
Názov sa nahrádza takto:
„Delegované akty a regulačné a vykonávacie technické predpisy“.
b)
Odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti so stanovením vlastných zdrojov EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí kritériá schvaľovania dodatkových vlastných zdrojov podľa článku 90 orgánom dohľadu.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
1a. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých bližšie určí posudzovanie účastí vo finančných a úverových inštitúciách v zmysle článku 212 ods. 2 tretieho pododseku pri určovaní vlastných zdrojov.“
c)
Dopĺňa sa tento odsek:
„3. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania článku 90 EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch orgánu dohľadu pri schvaľovaní použitia dodatkových vlastných zdrojov.
Orgán EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 31. októbra 2014.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
26.
Článok 97 sa nahrádza takto:
„Článok 97
Delegované akty a regulačné technické predpisy
1. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých stanoví zoznam položiek vlastných zdrojov vrátane položiek uvedených v článku 96, o ktorých sa usudzuje, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 94, ktorý pri každej položke vlastných zdrojov obsahuje presný opis znakov určujúcich jej zaradenie.
2. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s klasifikáciou vlastných zdrojov EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí metódy, ktoré majú orgány dohľadu použiť, keď schvaľujú posúdenie a klasifikáciu položiek vlastných zdrojov, ktoré nie sú v zozname uvedenom v odseku 1.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
Komisia pravidelne preskúmava a v prípade potreby aktualizuje zoznam uvedený v odseku 1 v závislosti od vývoja na trhu.“
27.
Článok 99 sa nahrádza takto:
„Článok 99
Delegované akty týkajúce sa použiteľnosti vlastných zdrojov
Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých stanoví:
a)
kvantitatívne limity uvedené v článku 98 ods. 1 a 2;
b)
úpravy, ktoré by sa mali vykonať s cieľom zohľadniť neprevoditeľnosť tých položiek vlastných zdrojov, ktoré sa môžu použiť len na krytie strát vzniknutých z konkrétneho segmentu záväzkov alebo z konkrétnych rizík (oddelene spravované fondy - ‚ring-fenced funds‘).“
28.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 109a
Harmonizované technické údaje používané v štandardnom vzorci
1. Na účely výpočtu kapitálovej požiadavky na solventnosť podľa štandardného vzorca ESA prostredníctvom spoločného výboru vypracujú návrh vykonávacích technických predpisov na zaradenie ratingových hodnotení od externých ratingových agentúr na objektívnu stupnicu úrovní kreditnej kvality uplatnením krokov stanovených v súlade s článkom 111 ods. 1 písm. n).
Spoločný výbor ESA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. júna 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
2. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto článku a na účely zjednodušenia výpočtu modulu trhového rizika uvedeného v článku 105 ods. 5, zjednodušenia výpočtu modulu rizika zlyhania protistrany uvedeného v článku 105 ods. 6, hodnotenia techník na zmiernenie rizík uvedených v článku 101 ods. 5 a výpočtu technických rezerv EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov na určenie:
a)
zoznamov regionálnych vlád a miestnych orgánov, s expozíciami voči ktorým sa má zaobchádzať rovnako ako s expozíciami voči ústrednej vláde, v jurisdikcii ktorej sú tieto regionálne vlády a miestne orgány zriadené, ak neexistuje rozdiel v riziku medzi týmito expozíciami z dôvodu existencie osobitných právomocí regionálnych vlád a miestnych orgánov získavať príjmy a existujú osobitné inštitucionálne opatrenia, ktorých účinkom sa znižuje riziko zlyhania;
b)
akciového indexu uvedeného v článku 106 ods. 2, a to v súlade s podrobnými kritériami stanovenými v článku 111 ods. 1 písm. c) a o);
c)
úprav, ktoré sa majú vykonať v prípade mien viazaných na euro v podmodule menového rizika uvedeného v článku 105 ods. 5, a to v súlade s podrobnými kritériami úprav mien viazaných na euro na účely uľahčenia výpočtu podmodulu menového rizika, ako sa stanovujú v článku 111 ods. 1 písm. p).
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. júna 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
3. EIOPA zverejní technické informácie vrátane informácií týkajúcich sa symetrickej úpravy uvedenej v článku 106 aspoň raz za štvrťrok.
4. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto článku a na účely zjednodušenia výpočtu modulu upisovacieho rizika zdravotného poistenia uvedeného v článku 105 ods. 4, EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov, v ktorých s ohľadom na výpočty poskytnuté orgánmi dohľadu dotknutých členských štátov určí štandardné odchýlky v súvislosti s konkrétnymi vnútroštátnymi legislatívnymi opatreniami členských štátov, ktoré povoľujú prerozdeliť poistné plnenia súvisiace so zdravotným rizikom medzi poisťovne a zaisťovne a ktoré spĺňajú kritériá podľa odseku 5 a akékoľvek ďalšie kritériá stanovené prostredníctvom delegovaných aktov.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. júna 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
5. Vykonávacie technické predpisy uvedené v odseku 4 sa uplatňujú len na vnútroštátne legislatívne opatrenia členských štátov, ktoré povoľujú prerozdeliť poistné plnenia súvisiace so zdravotným rizikom medzi poisťovne a zaisťovne a ktoré spĺňajú tieto kritériá:
a)
mechanizmus prerozdeľovania poistných plnení je transparentný a plne špecifikovaný vopred pred jednoročným obdobím, na ktoré sa uplatňuje;
b)
mechanizmus prerozdelenia poistných plnení, počet poisťovní zúčastnených na systéme rozdelenia zdravotného rizika (health risk equalisation system - HRES) a rizikové charakteristiky podnikania spadajúceho pod HRES zaručujú, že v prípade každého podniku zúčastneného na HRES je volatilita ročných strát z podnikania spadajúceho pod HRES výrazne znížená prostredníctvom HRES, a to pokiaľ ide o poistné, ako aj o riziko rezerv;
c)
zdravotné poistenie spadajúce pod HRES je povinné a slúži ako čiastočná alebo úplná alternatíva zdravotného poistenia poskytovanému zákonným systémom sociálneho zabezpečenia;
d)
v prípade zlyhania poisťovní zúčastnených na HRES jedna alebo niekoľko vlád členských štátov zaručí, že v plnom rozsahu uspokojí nároky poistníkov poisťovní, ktorých podnikanie spadá pod HRES.
Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých stanoví ďalšie kritériá, ktoré musia spĺňať vnútroštátne legislatívne opatrenia, a metodiku a požiadavky na výpočet štandardných odchýlok uvedených v odseku 4 tohto článku.“
29.
Článok 111 sa nahrádza takto:
„Článok 111
Delegované akty a regulačné a vykonávacie technické predpisy týkajúce sa článkov 103 až 109
1. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 301a s cieľom bližšie určiť:
a)
štandardný vzorec v súlade s článkami 101 a 103 až 109;
b)
akékoľvek nevyhnutné podmoduly alebo podmoduly presnejšie kryjúce riziká, ktoré patria do príslušných rizikových modulov uvedených v článku 104, ako aj ich následné aktualizácie;
c)
metódy, predpoklady a štandardné parametre, ktoré sa majú kalibrovať na úroveň spoľahlivosti uvedenú v článku 101 ods. 3 a použiť pri výpočte každého rizikového modulu alebo podmodulu základnej kapitálovej požiadavky na solventnosť stanovenej v článkoch 104, 105 a 304, mechanizmus symetrickej úpravy a primeranú lehotu vyjadrenú počtom mesiacov, ako sa uvádza v článku 106, a primeraný prístup k integrovaniu metódy uvedenej v článku 304 do výpočtu kapitálovej požiadavky na solventnosť podľa štandardného vzorca;
d)
korelačné parametre vrátane parametrov stanovených v prílohe IV, ak je to potrebné, a postupy aktualizácie týchto parametrov;
e)
ak poisťovne a zaisťovne použijú techniky na zmiernenie rizika, metódy a predpoklady, ktoré sa majú použiť na zhodnotenie zmien v rizikovom profile príslušných poisťovní a zaisťovní a na úpravu výpočtu kapitálovej požiadavky na solventnosť;
f)
kvalitatívne kritériá, ktoré musia spĺňať techniky na zmiernenie rizík uvedené v písmene e) s cieľom zabezpečiť, aby sa riziko skutočne prenieslo na tretiu stranu;
fa)
metódu a parametre, ktoré sa majú použiť pri hodnotení kapitálovej požiadavky na riziko zlyhania protistrany v prípade expozície kvalifikovaným centrálnym zmluvným stranám, uvedené parametre zabezpečujúce konzistentnosť v zaobchádzaní s takýmito expozíciami v prípade úverových inštitúcií a investičných inštitúcií v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 a 26 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
g)
metódy a parametre, ktoré sa majú použiť pri hodnotení kapitálovej požiadavky pre operačné riziko stanovenej v článku 107 vrátane percentuálnej hodnoty uvedenej v článku 107 ods. 3;
h)
metódy a úpravy, prostredníctvom ktorých sa zohľadní znížený rozsah diverzifikácie rizík poisťovní a zaisťovní v súvislosti s oddelene spravovanými fondmi (ring-fenced funds);
i)
metódy, ktoré sa majú použiť na výpočet úpravy zohľadňujúcej kapacitu technických rezerv alebo odložených daní absorbovať straty, ako sa ustanovuje v článku 108;
j)
podskupinu štandardných parametrov v moduloch upisovacieho rizika životného, neživotného a zdravotného poistenia, ktoré sa môžu nahradiť konkrétnymi parametrami poisťovní a zaisťovní, ako sa stanovuje v článku 104 ods. 7;
k)
štandardizované metódy, ktoré majú použiť poisťovne alebo zaisťovne na výpočet parametrov charakteristických pre poisťovne a zaisťovne uvedených v písmene j), a akékoľvek kritériá týkajúce sa úplnosti, presnosti a primeranosti použitých údajov, ktoré sa musia splniť pred udelením súhlasu orgánom dohľadu, spoločne s postupom, ktorý treba dodržiavať pri takomto schvaľovaní;
l)
zjednodušené výpočty určené pre špecifické podmoduly a rizikové moduly, ako aj kritériá, ktorých splnenie sa požaduje od poisťovní a zaisťovní vrátane kaptívnych poisťovní a zaisťovní, aby boli oprávnené použiť uvedené zjednodušenia, ako sa stanovuje v článku 109;
m)
prístup, ktorý sa použije v súvislosti s prepojenými poisťovňami a zaisťovňami v zmysle článku 212 pri výpočte kapitálovej požiadavky na solventnosť, najmä pri výpočte podmodulu akciového rizika uvedeného v článku 105 ods. 5, zohľadňujúc pravdepodobné zníženie volatility hodnoty týchto prepojených spoločností vyplývajúcej zo strategickej povahy týchto investícií a vplyv, ktorý má podnik s účasťou na tieto prepojené spoločnosti;
n)
ako používať externé ratingové hodnotenia od externých ratingových agentúr pri výpočte kapitálovej požiadavky na solventnosť podľa štandardného vzorca a zaradenie externých ratingov podľa stupnice kategórií úverovej kvality uvedenej v článku 109a ods. 1, čo musí byť v súlade s používaním externých ratingových hodnotení od externých ratingových agentúr pri výpočte kapitálových požiadaviek pre úverové inštitúcie uvedené v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a finančné inštitúcie uvedené v článku 4 ods. 1 bode 26 uvedeného nariadenia;
o)
podrobné kritériá akciového indexu uvedeného v článku 109a ods. 2 písm. c);
p)
podrobné kritériá úpravy mien viazaných na euro na účely zjednodušenia výpočtu podmodulu menového rizika uvedeného v článku 109a ods. 2 písm. d);
q)
podmienky kategorizácie regionálnych vlád a miestnych orgánov uvedené v článku 109a ods. 2 písm. a).
2. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto článku EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch na schválenie parametrov charakteristických pre poisťovne a zaisťovne uvedených v odseku 1 písm. k) orgánom dohľadu.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 31. októbra 2014.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
3. Komisia zhodnotí do 31. decembra 2020 vhodnosť metód, predpokladov a štandardných parametrov použitých pri výpočte kapitálovej požiadavky na solventnosť podľa štandardného vzorca. Zohľadní pritom najmä výkon všetkých tried aktív a finančných nástrojov, správanie investorov, ktorí investovali do týchto aktív a finančných nástrojov, ako aj vývoj, pokiaľ ide o stanovenie medzinárodných noriem v oblasti finančných služieb. Preskúmanie niektorých tried aktív možno uprednostniť. Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, prípadne aj s návrhmi na zmenu tejto smernice alebo delegovaných či vykonávacích aktov prijatých na jej základe.
4. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s kapitálovou požiadavkou na solventnosť EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí kvantitatívne limity a kritériá použiteľnosti aktív v prípadoch, keď tieto riziká nie sú dostatočne pokryté podmodulom.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
Uvedené regulačné technické predpisy sa uplatňujú na aktíva kryjúce technické rezervy s výnimkou aktív, ktoré sú v držbe na krytie záväzkov v životnom poistení, kde investičné riziko znáša poistník. Komisia ich zreviduje na základe vývoja štandardného vzorca a finančných trhov.“
30.
Článok 114 sa nahrádza takto:
„Článok 114
Delegované akty a vykonávacie technické predpisy týkajúce sa vnútorných modelov na výpočet kapitálovej požiadavky na solventnosť
1. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 301a s cieľom určiť:
a)
úpravy noriem stanovených v článkoch 120 až 125 vzhľadom na obmedzený rozsah uplatňovania čiastočného vnútorného modelu;
b)
spôsob, ktorým sa čiastočný vnútorný model má úplne začleniť do štandardného vzorca na výpočet kapitálovej požiadavky na solventnosť, ktorý je uvedený v článku 113 ods. 1 písm. c), a požiadavky na používanie alternatívnych integračných techník.
2. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto článku orgán EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch na:
a)
schvaľovanie vnútorného modelu v súlade s článkom 112 a
b)
schvaľovanie zásadných zmien vnútorného modelu a zmien v koncepcii zmeny vnútorného modelu uvedenej v článku 115.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 31. októbra 2014.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
31.
Článok 127 sa nahrádza takto:
„Článok 127
Delegované akty týkajúce sa článkov 120 až 126
Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty v súvislosti s článkami 120 až 126 s cieľom podporiť lepšie ohodnotenie rizikového profilu a riadenia činností poisťovní a zaisťovní, ktoré sa budú týkať používania vnútorných modelov v celej Únii.“
32.
Článok 129 sa mení takto:
a)
V odseku 1 písm. d) sa body i), ii) a iii) nahrádzajú takto:
„i)
2 500 000 EUR v prípade neživotných poisťovní vrátane kaptívnych poisťovní okrem prípadu, keď sú pokryté všetky alebo niektoré riziká zahrnuté do jedného z odvetví 10 až 15 v časti A prílohy I; v tomto prípade nesmie byť nižšia ako 3 700 000 EUR;
ii)
3 700 000 EUR v prípade životnej poisťovne vrátane kaptívnych poisťovní;
iii)
3 600 000 EUR v prípade zaisťovní s výnimkou kaptívnych zaisťovní; v tomto prípade minimálna kapitálová požiadavka nesmie byť nižšia ako 1 200 000 EUR;“.
b)
V odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:
„Členské štáty umožňujú svojim orgánom dohľadu, aby v období, ktoré sa skončí najneskôr 31. decembra 2017, vyžadovali od poisťovne alebo zaisťovne, aby uplatňovala percentuálne hodnoty uvedené v prvom pododseku výlučne na kapitálovú požiadavku na solventnosť poisťovne alebo zaisťovne vypočítanú v súlade s kapitolou VI oddielom 4 pododdielom 2.“
c)
V odseku 4 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:
„Na účely výpočtu limitov uvedených v odseku 3 poisťovne alebo zaisťovne nemajú povinnosť vypočítavať každý štvrťrok kapitálovú požiadavku na solventnosť.“
d)
V odseku 5 sa prvý pododsek nahrádza takto:
„5. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2020 správu o pravidlách členských štátov a postupoch orgánov dohľadu prijatých podľa odsekov 1 až 4.“
33.
Článok 130 sa nahrádza takto:
„Článok 130
Delegované akty
Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 301a spresňujúce výpočet minimálnej kapitálovej požiadavky uvedenej v článkoch 128 a 129.“
34.
V prvom odseku článku 131 sa dátum „31. októbru 2012“ nahrádza dátumom „31. decembru 2015“ a dátum „31. októbra 2013“ sa nahrádza dátumom „31. decembra 2016“.
35.
Článok 135 sa nahrádza takto:
„Článok 135
Delegované akty a regulačné technické predpisy týkajúce sa kvalitatívnych požiadaviek
1. Komisia môže prijať delegované akty v súlade s článkom 301a, ktorými sa spresnia kvalitatívne požiadavky v týchto oblastiach:
a)
identifikácia, meranie, monitorovanie a riadenie rizík vyplývajúcich z investícií v súvislosti s prvým pododsekom článku 132 ods. 2;
b)
identifikácia, meranie, monitorovanie a riadenie osobitných rizík vyplývajúcich z investícií do derivátových nástrojov a aktív uvedených v článku 132 ods. 4 a určenie toho, do akej miery použitie týchto aktív predstavuje zníženie rizika alebo efektívne riadenie portfólia, ako sa uvádza v článku 132 ods. 4 treťom pododseku.
2. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých ustanoví:
a)
požiadavky, ktoré musia podniky, ktoré transformujú úvery do obchodovateľných cenných papierov a iných finančných nástrojov (pôvodcovia alebo sponzori), spĺňať na to, aby poisťovne alebo zaisťovne mohli investovať do takýchto cenných papierov alebo nástrojov vydaných po 1. januári 2011, vrátane požiadaviek, ktorými sa zabezpečí, aby si pôvodca, sponzor alebo pôvodný veriteľ priebežne ponechával materiálny čistý hospodársky podiel, ktorého výška v žiadnom prípade nesmie byť nižšia ako 5 %;
b)
kvalitatívne požiadavky, ktoré musia spĺňať poisťovne alebo zaisťovne, ktoré investujú do týchto cenných papierov alebo nástrojov;
c)
určenie okolností, za akých môže byť uložená primeraná dodatočná kapitálová požiadavka, ak došlo k porušeniu požiadaviek ustanovených v písmenách a) a b) tohto odseku, bez toho, aby tým bol dotknutý článok 101 ods. 3.
3. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s odsekom 2 písm. c) orgán EIOPA pri uplatnení článku 301b vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí metodiky na výpočet primeranej dodatočnej kapitálovej požiadavky v ňom uvedenej.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
36.
V článku 138 sa odsek 4 nahrádza takto:
„4. V prípade výnimočných nepriaznivých situácií, ktoré majú vplyv na poisťovne a zaisťovne so značným podielom na trhu alebo na dotknutých skupinách činnosti a ak orgán EIOPA vyhlási, že k takýmto situáciám došlo, a prípadne po konzultácii s ESRB orgán dohľadu môže pre dotknuté poisťovne a zaisťovne predĺžiť lehotu stanovenú v odseku 3 druhom pododseku maximálne o obdobie siedmich rokov, zohľadňujúc všetky relevantné faktory vrátane priemerného trvania technických rezerv.
Bez toho, aby boli dotknuté právomoci orgánu EIOPA podľa článku 18 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, orgán EIOPA vyhlási na účely tohto odseku a na žiadosť príslušného orgánu dohľadu, že nastala výnimočne nepriaznivá situácia. Príslušný orgán dohľadu môže podať žiadosť, ak nie je pravdepodobné, že poisťovne alebo zaisťovne so značným podielom na trhu alebo na dotknutých skupinách činnosti splnia jednu z požiadaviek stanovených v odseku 3. Výnimočné nepriaznivé situácie nastávajú vtedy, keď má na finančnú situáciu poisťovní alebo zaisťovní so značným podielom na trhu alebo dotknutej skupine činnosti vážny alebo nepriaznivý vplyv jedna alebo viaceré z týchto podmienok:
a)
nepredvídaný, výrazný a prudký pokles na finančných trhoch;
b)
pretrvávajúce nízke úrokové miery;
c)
katastrofická udalosť so značnými dôsledkami.
Orgán EIOPA v spolupráci s príslušným orgánom dohľadu pravidelne hodnotí, či stále platia podmienky uvedené v druhom pododseku. Orgán EIOPA v spolupráci s príslušným orgánom dohľadu vyhlasuje, kedy sa výnimočne nepriaznivá situácia skončila.
Príslušné poisťovne alebo zaisťovne predložia každé tri mesiace svojmu orgánu dohľadu správu o pokroku, v ktorej uvedú prijaté opatrenia a pokrok smerom k obnoveniu použiteľných vlastných zdrojov na úroveň pokrývajúcu kapitálovú požiadavku na solventnosť alebo k zníženiu rizikového profilu s cieľom zabezpečiť splnenie kapitálovej požiadavky na solventnosť.
Predĺženie lehoty uvedené v prvom pododseku sa zruší, ak zo správy o pokroku vyplýva, že sa nedosiahol žiadny významný pokrok smerom k obnoveniu použiteľných zdrojov na úroveň pokrývajúcu kapitálovú požiadavku na solventnosť alebo k zníženiu rizikového profilu s cieľom zabezpečiť splnenie kapitálovej požiadavky na solventnosť od dátumu zistenia neplnenia kapitálovej požiadavky na solventnosť do dátumu predloženia správy o pokroku.“
37.
Článok 143 sa nahrádza takto:
„Článok 143
Delegované akty a regulačné technické predpisy týkajúce sa článku 138 ods. 4
1. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých doplní druhy výnimočných nepriaznivých situácií a bližšie určí faktory a kritériá, ktoré má orgán EIOPA zohľadňovať pri vyhlasovaní výnimočne nepriaznivých situácií a orgány dohľadu pri stanovovaní predĺženia lehoty na ozdravenie v súlade s článkom 138 ods. 4.
2. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s článkom 138 ods. 2, článkom 139 ods. 2 a článkom 141 orgán EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí ozdravný plán uvedený v článku 138 ods. 2 a finančnú schému uvedenú v článku 139 ods. 2 a článku 141, pričom sa náležitým spôsobom bude snažiť zabrániť procyklickým účinkom.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
38.
Článok 149 sa nahrádza takto:
„Článok 149
Zmeny v povahe rizík alebo záväzkov
Akákoľvek zmena, ktorú poisťovňa mieni urobiť v informáciách uvedených v článku 147, podlieha postupu ustanovenému v článkoch 147 a 148.“
39.
Článok 155 sa mení takto:
a)
V odseku 3 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:
„Navyše orgán dohľadu domovského alebo hostiteľského členského štátu môže postúpiť danú vec orgánu EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takomto prípade orgán EIOPA môže konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom.“
b)
Odsek 9 sa nahrádza takto:
„9. Členské štáty informujú Komisiu a orgán EIOPA o počte a typoch prípadov, ktoré boli zamietnuté podľa článkov 146 a 148 alebo v ktorých boli prijaté opatrenia podľa odsekov 3 a 4 tohto článku.“
40.
V článku 158 ods. 2 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:
„Okrem toho môže orgán dohľadu domovského alebo hostiteľského členského štátu postúpiť danú vec orgánu EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takomto prípade orgán EIOPA môže konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom.“
41.
Článok 159 sa nahrádza takto:
„Článok 159
Štatistické informácie o cezhraničných činnostiach
Každá poisťovňa informuje príslušné orgány dohľadu svojho domovského členského štátu o operáciách vykonávaných zvlášť na základe práva usadiť sa a zvlášť na základe slobody poskytovať služby o sume poistného, poistných plnení a poplatkov bez odpočítania zaistenia podľa jednotlivých členských štátov takto:
a)
pre neživotné poistenie podľa oblasti obchodnej činnosti v súlade s príslušným delegovaným aktom;
b)
pre životné poistenie podľa oblasti obchodnej činnosti v súlade s príslušným delegovaným aktom.
Pokiaľ ide o odvetvie 10 v časti A prílohy I, bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť dopravcu, dotknutá poisťovňa alebo zaisťovňa tiež informuje uvedený orgán dohľadu o početnosti a priemerných nákladoch na poistné plnenia.
Orgán dohľadu domovského členského štátu predloží informácie uvedené v prvom a druhom pododseku v primeranom čase a v súhrnnej forme orgánom dohľadu každého z dotknutých členských štátov, ktoré o to požiadajú.“
42.
Článok 172 sa nahrádza takto:
„Článok 172
Rovnocennosť vo vzťahu k zaisťovniam
1. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých bližšie určí kritériá na posúdenie toho, či režim solventnosti v tretej krajine, ktorý sa uplatňuje na zaisťovacie činnosti podnikov s ústredím v tejto tretej krajine, je rovnocenný s režimom ustanoveným v hlave I.
2. Ak tretia krajina splnila kritériá prijaté v súlade s odsekom 1, Komisia môže v súlade s článkom 301a a s pomocou orgánu EIOPA v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 prijať delegované akty, v ktorých určí, že režim solventnosti v danej tretej krajine, ktorý sa uplatňuje na zaisťovacie činnosti poisťovní alebo zaisťovní s ústredím v tejto tretej krajine, je rovnocenný s režimom stanoveným v hlave I tejto smernice.
Uvedené delegované akty sa pravidelne prehodnocujú s cieľom zohľadniť akékoľvek významné zmeny v režime dohľadu stanovenom v hlave I a režimu dohľadu v tretej krajine.
Orgán EIOPA na svojej webovej stránke uverejňuje a aktualizuje zoznam všetkých tretích krajín uvedených v prvom pododseku.
3. Pokiaľ sa v súlade s odsekom 2 považuje režim solventnosti v tretej krajine za rovnocenný s režimom ustanoveným v tejto smernici, zaistné zmluvy uzavreté s poisťovňami alebo zaisťovňami, ktoré majú svoje ústredie v uvedenej tretej krajine, sa posudzujú rovnakým spôsobom ako zaistné zmluvy uzavreté s poisťovňami alebo zaisťovňami povolenými v súlade s touto smernicou.
4. Odchylne od odseku 2 a aj vtedy, ak neboli splnené kritériá stanovené v súlade s odsekom 1, Komisia môže na obmedzený čas v súlade s článkom 301a a s pomocou orgánu EIOPA v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 prijať delegované akty určujúce, že režim solventnosti v tretej krajine, ktorý sa uplatňuje na zaisťovacie činnosti poisťovní alebo zaisťovní s ústredím v tejto tretej krajine, je dočasne rovnocenný s režimom stanoveným v hlave I, ak táto tretia krajina spĺňa aspoň tieto kritériá:
a)
poskytla Únii záväzok prijať a uplatňovať režim solventnosti, ktorý možno vyhodnotiť ako rovnocenný v súlade s odsekom 2, pred uplynutím tohto obmedzeného obdobia a zapojiť sa do procesu posudzovania rovnocennosti;
b)
zriadila pracovný program s cieľom splniť záväzok uvedený v písmene a);
c)
vyčlenila dostatočné zdroje na splnenie záväzku uvedeného v písmene a);
d)
zaviedla režim solventnosti založený na zohľadnení rizík a stanovuje kvantitatívne a kvalitatívne požiadavky na solventnosť a požiadavky týkajúce sa podávania informácií orgánom dohľadu a transparentnosti;
e)
uzavrela písomné dohody o spolupráci a výmene dôverných informácií o dohľade s orgánom EIOPA a orgánmi dohľadu;
f)
má nezávislý systém dohľadu a
g)
stanovila povinnosti týkajúce sa zachovávania služobného tajomstva pre všetky osoby, ktoré konajú v mene jej orgánov dohľadu, najmä čo sa týka výmeny informácií s orgánom EIOPA a orgánmi dohľadu.
Všetky delegované akty o dočasnej rovnocennosti zohľadňujú správy Komisie podľa článku 177 ods. 2. Uvedené delegované akty sa pravidelne prehodnocujú na základe správ o pokroku príslušnej tretej krajiny, ktoré sa predkladajú Komisii a ktoré Komisia posudzuje raz za rok. Pri posudzovaní týchto správ o pokroku pomáha Komisii orgán EIOPA.
Orgán EIOPA na svojej webovej stránke zverejňuje a aktualizuje zoznam tretích krajín uvedených v prvom pododseku.
Komisia môže v súlade s článkom 301a prijať delegované akty, ktorými sa ďalej spresnia podmienky ustanovené v prvom pododseku.
5. Dĺžka obmedzeného obdobia uvedeného v odseku 4 prvom pododseku sa končí 31. decembra 2020 alebo dňom, od ktorého sa režim dohľadu tejto tretej krajiny považuje v súlade s odsekom 2 za rovnocenný s režimom, ktorý je ustanovený v hlave I, podľa toho, ktorá z týchto skutočností nastane skôr.
Uvedené obdobie sa môže predĺžiť najviac o jeden rok, ak je to potrebné na to, aby orgán EIOPA a Komisia vykonali hodnotenie rovnocennosti na účely odseku 2.
6. Zaisťovacím zmluvám uzavretým s poisťovňami alebo zaisťovňami s ústredím v tretej krajine, ktorých režim dohľadu sa dočasne považuje za rovnocenný v súlade s odsekom 4, sa prizná rovnaké zaobchádzanie ako v odseku 3. Článok 173 sa uplatňuje aj na zaisťovne s ústredím v tretej krajine, ktorých režim dohľadu sa dočasne považuje za rovnocenný v súlade s odsekom 4.“
43.
Článok 176 sa nahrádza takto:
„Článok 176
Informácie od členských štátov Komisii a orgánu EIOPA
Orgány dohľadu členských štátov informujú Komisiu, orgán EIOPA a orgány dohľadu ostatných členských štátov o každom udelení povolenia priameho alebo nepriameho dcérskeho podniku, ktorého jeden alebo viacero materských podnikov sa spravuje právom tretej krajiny.
Uvedené informácie obsahujú aj oznámenie štruktúry dotknutej skupiny.
Vždy keď poisťovňa alebo zaisťovňa, ktorá sa spravuje právom tretej krajiny, nadobudne podiel v poisťovni alebo zaisťovni, ktorej bolo udelené povolenie v Únii, čím sa táto poisťovňa alebo zaisťovňa stane dcérskym podnikom uvedenej poisťovne alebo zaisťovne z tejto tretej krajiny, orgány dohľadu domovského členského štátu informujú Komisiu, orgán EIOPA a orgány dohľadu ostatných členských štátov.“
44.
V článku 177 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Členské štáty informujú Komisiu a orgán EIOPA o akýchkoľvek všeobecných ťažkostiach, s ktorými sa stretli ich poisťovne alebo zaisťovne pri usadení a pôsobení v tretej krajine alebo pri výkone ich činností v tretej krajine.“
45.
V článku 210 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Komisia môže v súlade s článkom 301a prijať delegované akty, v ktorých spresní ustanovenia uvedené v odseku 1 tohto článku, pokiaľ ide o monitorovanie, riadenie a kontrolu rizík vyplývajúcich z činností finitného zaistenia.“
46.
V článku 211 sa odseky 2 a 3 nahrádzajú takto:
„2. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých spresní tieto kritériá na udelenie povolenia orgánom dohľadu:
a)
rozsah pôsobnosti povolenia;
b)
povinné podmienky, ktoré sa majú zahrnúť do všetkých vydaných zmlúv;
c)
požiadavky vhodnosti a odbornosti uvedené v článku 42 na osoby riadiace účelovo vytvorený subjekt;
d)
požiadavky vhodnosti a odbornosti na akcionárov alebo členov vlastniacich kvalifikovaný podiel v účelovo vytvorenom subjekte;
e)
náležité administratívne a účtovné postupy, vhodné mechanizmy vnútornej kontroly a požiadavky riadenia rizika;
f)
požiadavky týkajúce sa účtovníctva, obozretnosti a štatistických informácií;
g)
požiadavky solventnosti.
2a. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania článku 211 ods. 1 a 2 orgán EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch pri schvaľovaní orgánmi dohľadu účelovo vytvorených subjektov a o formátoch a vzoroch, ktoré sa majú použiť na účely odseku 2 písm. f.
Orgán EIOPA predloží Komisii tento návrh vykonávacích technických predpisov do 31. októbra 2014.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
2b. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania článku 211 ods. 1 a 2 orgán EIOPA môže vypracovať návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch pri spolupráci a výmene informácií medzi orgánmi dohľadu v prípade, že účelovo vytvorený subjekt, ktorý preberá riziko poisťovne alebo zaisťovne, je usadený v členskom štáte, v ktorom nie je poisťovni alebo zaisťovni udelené povolenie.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
3. Účelovo vytvorené subjekty povolené pred 31. decembrom 2015 sa riadia právom členského štátu, ktorý účelovo vytvorený subjekt povolil. Každá nová činnosť, ktorú takýto účelovo vytvorený subjekt začne vykonávať po uvedenom dátume, však podlieha odsekom 1, 2 a 2a.“
47.
V článku 212 ods. 1 sa písmeno e) nahrádza takto:
„e)
‚kolégium orgánov dohľadu‘ znamená stálu, ale flexibilnú štruktúru pre spoluprácu, koordináciu a uľahčovanie prijímania rozhodnutí týkajúcich sa dohľadu nad skupinou;“.
48.
Článok 216 sa mení takto:
a)
V odseku 1 sa dopĺňajú tieto pododseky:
„V tomto prípade orgán dohľadu vysvetlí svoje rozhodnutie orgánu dohľadu nad skupinou a konečnému materskému podniku na úrovni Únie. Orgán dohľadu nad skupinou informuje kolégium orgánov dohľadu v súlade s článkom 248 ods. 1 písm. a).
Články 218 až 258 sa uplatňujú mutatis mutandis s ohľadom na odseky 2 až 6 tohto článku.“
b)
V odseku 4 sa tretí pododsek nahrádza takto:
„Orgán dohľadu vysvetlí takéto rozhodnutia poisťovni alebo zaisťovni, ako aj orgánu dohľadu nad skupinou. Orgán dohľadu nad skupinou informuje kolégium orgánov dohľadu v súlade s článkom 248 ods. 1 písm. a).“
c)
Odsek 7 sa nahrádza takto:
„7. Komisia môže v súlade s článkom 301a prijať delegované akty, v ktorých bližšie určí okolnosti, za akých sa môže prijať rozhodnutie uvedené v odseku 1 tohto článku.“
49.
Článok 217 sa mení takto:
a)
V odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:
„V takomto prípade orgány dohľadu vysvetlia svoju dohodu orgánu dohľadu nad skupinou a konečnému materskému podniku na úrovni Únie. Orgán dohľadu nad skupinou informuje kolégium orgánov dohľadu v súlade s článkom 248 ods. 1 písm. a).“
b)
Odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Komisia v súlade s článkom 301a prijme delegované akty, v ktorých bližšie určí okolnosti, za akých sa môže prijať rozhodnutie uvedené v odseku 1 tohto článku.“
50.
Článok 227 sa nahrádza takto:
„Článok 227
Rovnocennosť prepojených poisťovní a zaisťovní v tretej krajine
1. Pri výpočte skupinovej solventnosti poisťovne alebo zaisťovne, ktorá má účasť v poisťovni alebo zaisťovni v tretej krajine, sa v súlade s článkom 233 táto poisťovňa alebo zaisťovňa výlučne na účely tohto výpočtu posudzuje ako prepojená poisťovňa alebo zaisťovňa.
Pokiaľ však v tretej krajine, v ktorej má poisťovňa alebo zaisťovňa ústredie, podlieha táto poisťovňa alebo zaisťovňa povoleniu a režimu solventnosti, ktorý je minimálne rovnocenný s režimom stanoveným v hlave I kapitole VI, členské štáty môžu stanoviť, že pri výpočte solventnosti tejto poisťovne alebo zaisťovne sa zohľadní kapitálová požiadavka na solventnosť a vlastné zdroje použiteľné na krytie tejto požiadavky, ako ustanovila príslušná tretia krajina.
2. Ak nebol prijatý delegovaný akt v súlade s odsekom 4 alebo 5 tohto článku, orgán dohľadu nad skupinou overí na žiadosť podniku s účasťou alebo z vlastnej iniciatívy, či je režim tretej krajiny aspoň rovnocenný. Orgán EIOPA pomáha orgánu dohľadu nad skupinou v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
Orgán dohľadu nad skupinou sa predtým, ako s pomocou orgánu EIOPA prijme rozhodnutie o rovnocennosti, poradí s ostatnými príslušnými orgánmi dohľadu. Uvedené rozhodnutie sa prijme v súlade s kritériami prijatými v súlade s odsekom 3. Orgán dohľadu nad skupinou neprijme žiadne rozhodnutie vo vzťahu k tretej krajine, ktoré by bolo v rozpore s akýmkoľvek predchádzajúcim rozhodnutím prijatým vo vzťahu k tejto tretej krajine okrem prípadov, keď je potrebné zohľadniť významné zmeny v režime dohľadu stanovenom v hlave I kapitole VI a v režime dohľadu v tretej krajine.
Ak orgány dohľadu nesúhlasia s rozhodnutím prijatým v súlade s pododsekom 2, môžu sa v lehote troch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia orgánom dohľadu nad skupinou s touto vecou obrátiť na orgán EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takomto prípade môže orgán EIOPA konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom.
3. Komisia môže v súlade s článkom 301a prijať delegované akty, v ktorých bližšie určí kritériá na posúdenie toho, či je režim tretej krajiny pre solventnosť rovnocenný s režimom ustanoveným v hlave I kapitole VI.
4. Ak tretia krajina spĺňa kritériá prijaté v súlade s odsekom 3, Komisia môže v súlade s článkom 301a a s pomocou orgánu EIOPA v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 prijať delegované akty určujúce, že režim dohľadu tejto tretej krajiny je rovnocenný s režimom stanoveným v hlave I kapitole VI.
Uvedené delegované akty sa pravidelne skúmajú s cieľom zohľadniť všetky významné zmeny v režime dohľadu stanovenom v hlave I kapitole VI a v režime dohľadu v tretej krajine.
Orgán EIOPA na svojej webovej stránke uverejňuje a aktualizuje zoznam všetkých tretích krajín uvedených v prvom pododseku.
5. Odchylne od odseku 4 a aj vtedy, ak neboli splnené kritériá stanovené podľa odseku 3, Komisia môže na obdobie uvedené v odseku 6 v súlade s článkom 301a a s pomocou orgánu EIOPA v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 prijať delegované akty určujúce, že režim solventnosti v tretej krajine, ktorý sa uplatňuje na podniky s ústredím v tejto tretej krajine, je dočasne rovnocenný s režimom stanoveným v hlave I kapitole VI, ak:
a)
sa môže preukázať, že režim solventnosti, ktorý možno vyhodnotiť ako rovnocenný v súlade s odsekom 4, je v súčasnosti zavedený alebo ho môže prijať a uplatňovať tretia krajina;
b)
tretia krajina zaviedla režim solventnosti, ktorý zohľadňuje riziká a stanovuje kvantitatívne a kvalitatívne požiadavky na solventnosť a požiadavky týkajúce sa predkladania informácií orgánom dohľadu a transparentnosti;
c)
právo tretej krajiny v zásade umožňuje spoluprácu a výmenu dôverných informácií o dohľade s orgánom EIOPA a orgánmi dohľadu;
d)
tretia krajina má nezávislý systém dohľadu a
e)
tretia krajina stanovila povinnosti týkajúce sa služobného tajomstva pre všetky osoby, ktoré konajú v mene jej orgánov dohľadu.
Orgán EIOPA na svojej webovej stránke uverejňuje a aktualizuje zoznam všetkých tretích krajín uvedených v prvom pododseku.
6. Počiatočné obdobie dočasnej rovnocennosti uvedené v odseku 5 je 10 rokov, ak pred uplynutím uvedeného obdobia:
a)
uvedený delegovaný akt nebol zrušený alebo
b)
delegovaný akt bol prijatý v súlade s odsekom 4 na ten účel, že režim dohľadu danej tretej krajiny sa považuje za rovnocenný s režimom, ktorý je ustanovený v hlave I kapitole VI.
Dočasná rovnocennosť sa predlžuje o ďalších 10 rokov, ak sú naďalej splnené kritériá uvedené v odseku 5. Komisia prijme takýto delegovaný akt v súlade s článkom 301a a s pomocou orgánu EIOPA v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
Všetky delegované akty určujúce dočasnú rovnocennosť zohľadňujú správy Komisie podľa článku 177 ods. 2. Takéto delegované akty pravidelne preskúmava Komisia. Orgán EIOPA pomáha Komisii pri posudzovaní uvedených aktov. Komisia informuje Európsky parlament o všetkých vykonávaných preskúmaniach a informuje Európsky parlament o svojich záveroch.
7. Ak sa v súlade s odsekom 5 prijal delegovaný akt určujúci, že režim dohľadu tretej krajiny je dočasne rovnocenný, táto tretia krajina sa považuje za rovnocennú na účely odseku 1 druhého pododseku.“
51.
Článok 231 sa nahrádza takto:
„Článok 231
Vnútorný model skupiny
1. V prípade, že poisťovňa alebo zaisťovňa a jej prepojené podniky alebo spoločne prepojené podniky holdingovej poisťovne podajú žiadosť o súhlas s výpočtom konsolidovanej kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny, ako aj kapitálovej požiadavky na solventnosť poisťovne alebo zaisťovne v skupine na základe vnútorného modelu, príslušné orgány dohľadu spolupracujú pri prijímaní rozhodnutia, či udeliť, alebo neudeliť tento súhlas, a prípadne stanovia podmienky, ktorým tento súhlas podlieha.
Žiadosť uvedená v prvom pododseku sa predloží orgánu dohľadu nad skupinou.
Orgán dohľadu nad skupinou bezodkladne informuje ostatných členov kolégia orgánov dohľadu a predloží im úplnú žiadosť.
2. Príslušné orgány dohľadu urobia všetko v rámci svojich právomocí, aby dospeli k spoločnému rozhodnutiu o žiadosti v lehote šiestich mesiacov od dátumu, ku ktorému orgán dohľadu nad skupinou prijal úplnú žiadosť.
3. Ak v priebehu šesťmesačnej lehoty uvedenej v odseku 2 niektorý z príslušných orgánov dohľadu postúpil vec orgánu EIOPA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, orgán dohľadu nad skupinou odloží svoje rozhodnutie a počká na rozhodnutie, ktoré môže orgán EIOPA prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, a prijme svoje rozhodnutie v súlade s rozhodnutím orgánu EIOPA. Uvedené rozhodnutie sa považuje za rozhodujúce a uplatňujú ho príslušné orgány dohľadu.
EIOPA prijme svoje rozhodnutie do jedného mesiaca. Vec sa orgánu EIOPA nepostúpi po uplynutí šesťmesačnej lehoty alebo po dosiahnutí spoločného rozhodnutia.
Ak je rozhodnutie navrhnuté porotou zamietnuté v súlade s článkom 41 ods. 2 a 3 a článkom 44 ods. 1 tretím pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, orgán dohľadu nad skupinou prijme konečné rozhodnutie. Uvedené rozhodnutie sa považuje za rozhodujúce a je uplatňované príslušnými orgánmi dohľadu. Táto šesťmesačná lehota sa v zmysle článku 19 ods. 2 uvedeného nariadenia považuje za zmierovacie obdobie.
4. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania procesu spoločného rozhodovania uvedeného v odseku 2 môže orgán EIOPA vypracovať návrh vykonávacích technických predpisov týkajúcich sa žiadostí o udelenie súhlasu uvedených v odseku 1 s cieľom napomáhať prijímanie spoločných rozhodnutí.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
5. Ak príslušné orgány dohľadu dospeli k spoločnému rozhodnutiu uvedenému v odseku 2, orgán dohľadu nad skupinou poskytne žiadateľovi dokument, ktorý obsahuje podrobné odôvodnenie.
6. Ak sa spoločné rozhodnutie neprijme v lehote šiestich mesiacov od dátumu prijatia úplnej žiadosti skupinou, orgán dohľadu nad skupinou vydá vlastné rozhodnutie týkajúce sa žiadosti.
Orgán dohľadu nad skupinou náležite zohľadňuje stanoviská a námietky iných príslušných orgánov dohľadu, ktoré boli vyjadrené počas uvedenej šesťmesačnej lehoty.
Orgán dohľadu nad skupinou poskytne žiadateľovi a ostatným príslušným orgánom dohľadu dokument, v ktorom uvedie podrobne odôvodnené rozhodnutie.
Uvedené rozhodnutie sa považuje za rozhodujúce a je uplatňované príslušnými orgánmi dohľadu.
7. Pokiaľ príslušné orgány dohľadu usudzujú, že sa rizikový profil poisťovne alebo zaisťovne pod ich dohľadom významne odchyľuje od predpokladov vnútorného modelu schváleného na úrovni skupiny, a pokiaľ poisťovňa alebo zaisťovňa riadne neodpovedala na pripomienky orgánu dohľadu, tento orgán môže v súlade s článkom 37 uložiť navýšenie kapitálovej požiadavky na solventnosť tejto poisťovne alebo zaisťovne, ktorá bola stanovená na základe takéhoto vnútorného modelu.
Za výnimočných okolností, ak je takéto navýšenie kapitálu neprimerané, orgány dohľadu môžu požadovať, aby príslušná poisťovňa alebo zaisťovňa vypočítala svoju kapitálovú požiadavku na solventnosť na základe štandardného vzorca uvedeného v hlave I kapitole VI oddiele 4 pododdieloch 1 a 2. V súlade s článkom 37 ods. 1 písm. a) a c) môže uvedený orgán dohľadu uložiť uvedenej poisťovni alebo zaisťovni navýšenie kapitálovej požiadavky na solventnosť vyplývajúcej z uplatňovania štandardného vzorca.
Orgán dohľadu vysvetlí každé rozhodnutie uvedené v prvom a druhom pododseku tak poisťovni alebo zaisťovni, ako aj ostatným členom kolégia orgánov dohľadu.
Orgán EIOPA môže vydať usmernenia na účely zjednotenia a zosúladenia uplatňovania tohto odseku.“
52.
V článku 232 prvom odseku sa úvodná časť nahrádza takto:
„Pri stanovovaní toho, či konsolidovaná kapitálová požiadavka na solventnosť skupiny primerane zohľadňuje rizikový profil skupiny, musí orgán dohľadu nad skupinou venovať zvláštnu pozornosť najmä prípadom, v ktorých sa na skupinovej úrovni vyskytnú okolnosti uvedené v článku 37 ods. 1 písm. a) až d), najmä ak:“.
53.
V článku 232 sa tretí odsek nahrádza takto:
„Článok 37 ods. 1 až 5 sa spolu s delegovanými aktmi a vykonávacími technickými predpismi prijatými v súlade s článkom 37 ods. 6, 7 a 8 uplatňuje mutatis mutandis.“
54.
V článku 233 ods. 6 sa tretí pododsek nahrádza takto:
„Článok 37 ods. 1 až 5 sa spolu s delegovanými aktmi a vykonávacími technickými predpismi prijatými v súlade s článkom 37 ods. 6, 7 a 8 uplatňuje mutatis mutandis.“
55.
Článok 234 sa nahrádza takto:
„Článok 234
Delegované akty týkajúce sa článkov 220 až 229 a 230 až 233
Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 301a bližšie určujúce technické zásady a metódy stanovené v článkoch 220 až 229 a uplatňovanie článkov 230 až 233, berúc do úvahy ekonomický charakter osobitných právnych foriem.“
56.
Článok 237 sa nahrádza takto:
„Článok 237
Dcérske podniky poisťovne alebo zaisťovne: rozhodnutie o žiadosti
1. Pokiaľ ide o žiadosti o súhlas, na ktoré sa majú uplatňovať pravidlá stanovené v článkoch 238 a 239, príslušné orgány dohľadu plne spolupracujú v rámci kolégia orgánov dohľadu s cieľom prijať rozhodnutie, či udelia, alebo neudelia požadovaný súhlas, a prípadne určia ďalšie podmienky, za akých by sa takýto súhlas mal udeliť.
Žiadosť uvedená v prvom pododseku sa predloží iba orgánu dohľadu, ktorý dcérskej spoločnosti udelil povolenie. Tento orgán dohľadu bezodkladne informuje ostatných členov kolégia orgánov dohľadu a predloží im úplnú žiadosť.
2. Príslušné orgány dohľadu urobia všetko v rámci svojich právomocí, aby dospeli k spoločnému rozhodnutiu o žiadosti v lehote troch mesiacov od dátumu, ku ktorému všetky orgány dohľadu v rámci kolégia prijali úplnú žiadosť.
3. Ak v priebehu trojmesačnej lehoty uvedenej v odseku 2 niektorý z príslušných orgánov dohľadu postúpil vec orgánu EIOPA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, orgán dohľadu nad skupinou odloží svoje rozhodnutie a počká na rozhodnutie, ktoré orgán EIOPA môže prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, a prijme svoje rozhodnutie v súlade s rozhodnutím orgánu EIOPA. Uvedené rozhodnutie sa považuje za rozhodujúce a je uplatňované príslušnými orgánmi dohľadu.
EIOPA prijme svoje rozhodnutie do jedného mesiaca. Vec sa orgánu EIOPA nepostúpi po uplynutí trojmesačného obdobia ani po dosiahnutí spoločného rozhodnutia.
Ak je rozhodnutie navrhnuté porotou zamietnuté v súlade s článkom 41 ods. 2 a 3 a článkom 44 ods. 1 tretím pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, orgán dohľadu nad skupinou prijme konečné rozhodnutie. Uvedené rozhodnutie sa považuje za rozhodujúce a uplatňujú ho príslušné orgány dohľadu. Toto trojmesačné obdobie sa v zmysle článku 19 ods. 2 uvedeného nariadenia považuje za zmierovacie obdobie.
4. V záujme zabezpečenia jednotných podmienok uplatňovania procesu spoločného rozhodovania uvedeného v odseku 2 môže EIOPA vypracovať návrh vykonávacích technických predpisov týkajúcich sa žiadostí o udelenie súhlasu uvedených v odseku 1 s cieľom napomáhať prijímanie spoločných rozhodnutí.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
5. Ak príslušné orgány dohľadu dospeli k spoločnému rozhodnutiu uvedenému v odseku 2, orgán dohľadu, ktorý povolil dcérsky podnik, poskytne žiadateľovi rozhodnutie s uvedením úplného odôvodnenia. Spoločné rozhodnutie sa považuje za rozhodujúce a uplatňujú ho príslušné orgány dohľadu.
6. Pokiaľ sa spoločné rozhodnutie príslušných orgánov dohľadu neprijme v lehote troch mesiacov stanovenej v odseku 2, orgán dohľadu nad skupinou prijme vlastné rozhodnutie o žiadosti.
Počas uvedenej lehoty orgán dohľadu nad skupinou riadne zohľadňuje:
a)
všetky vyjadrené názory a výhrady príslušných orgánov dohľadu;
b)
všetky výhrady iných orgánov dohľadu v rámci kolégia orgánov dohľadu.
Rozhodnutie obsahuje odôvodnenie a vysvetlenie každej významnej odchýlky od výhrad ostatných príslušných orgánov dohľadu. Orgán dohľadu nad skupinou odovzdá kópiu rozhodnutia žiadateľovi a ostatným príslušným orgánom dohľadu. Rozhodnutie sa považuje za určujúce a uplatňujú ho príslušné orgány dohľadu.“
57.
V článku 238 sa odsek 4 nahrádza takto:
„4. Kolégium orgánov dohľadu urobí všetko v rámci svojej právomoci, aby sa dosiahla dohoda o návrhu orgánu dohľadu, ktorý udelil povolenie dcérskemu podniku, alebo o iných možných opatreniach.
Uvedená dohoda sa považuje za určujúcu a uplatňujú ju príslušné orgány dohľadu.“
58.
V článku 238 sa odsek 5 nahrádza takto:
„5. Ak medzi orgánom dohľadu a orgánom dohľadu nad skupinou nedôjde k dohode, ktorýkoľvek z nich môže v lehote jedného mesiaca od návrhu orgánu dohľadu postúpiť danú vec orgánu EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takomto prípade orgán EIOPA môže konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom, a svoje rozhodnutie prijme v lehote jedného mesiaca od postúpenia danej veci. Toto mesačné obdobie sa v zmysle článku 19 ods. 2 uvedeného nariadenia považuje za zmierovacie obdobie. Vec sa orgánu EIOPA nepostupuje po uplynutí jednomesačnej lehoty uvedenej v tomto pododseku ani po dosiahnutí rozhodnutia v rámci kolégia v súlade s odsekom 4 tohto článku.
Orgán dohľadu, ktorý povolil tento dcérsky podnik, odloží svoje rozhodnutie a počká na rozhodnutie, ktoré orgán EIOPA prijme v súlade s článkom 19 uvedeného nariadenia, a prijme svoje rozhodnutie v súlade s rozhodnutím orgánu EIOPA.
Uvedené rozhodnutie sa považuje za rozhodujúce a uplatňujú ho príslušné orgány dohľadu.
V rozhodnutí sa uvedú úplné dôvody, na ktorých sa zakladá.
Rozhodnutie sa predloží dcérskemu podniku a kolégiu orgánov dohľadu.“
59.
V článku 239 sa dopĺňa tento odsek:
„4. Orgán dohľadu alebo orgán dohľadu nad skupinou môže postúpiť vec orgánu EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, ak nesúhlasia buď:
a)
so schválením ozdravného plánu vrátane akéhokoľvek predĺženia lehoty na ozdravenie v štvormesačnej lehote uvedenej v odseku 1 alebo
b)
so schválením navrhovaných opatrení v rámci jednomesačnej lehoty uvedenej v odseku 2.
V týchto prípadoch môže orgán EIOPA konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom, a svoje rozhodnutie prijme v lehote jedného mesiaca od postúpenia danej veci.
Vec sa nepostúpi orgánu EIOPA:
a)
po uplynutí štvormesačnej alebo jednomesačnej lehoty uvedenej v prvom pododseku;
b)
po dosiahnutí dohody v rámci kolégia v súlade s druhým pododsekom odseku 1 alebo v súlade s druhým pododsekom odseku 2;
c)
v prípade krízových situácií uvedených v odseku 2.
Toto štvormesačné alebo jednomesačné obdobie sa v zmysle článku 19 ods. 2 uvedeného nariadenia považuje za zmierovacie obdobie.
Orgán dohľadu, ktorý povolil tento dcérsky podnik, odloží svoje rozhodnutie a počká na rozhodnutie, ktoré orgán EIOPA môže prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, a prijme svoje konečné rozhodnutie v súlade s rozhodnutím orgánu EIOPA. Uvedené rozhodnutie sa považuje za rozhodujúce a uplatňujú ho príslušné orgány dohľadu.
V rozhodnutí sa uvedú úplné dôvody, na ktorých sa zakladá.
Rozhodnutie sa predloží dcérskemu podniku a kolégiu orgánov dohľadu.“
60.
Článok 241 sa nahrádza takto:
„Článok 241
Dcérske podniky poisťovne alebo zaisťovne: delegované akty
Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých bližšie určí:
a)
kritériá na hodnotenie dodržiavania podmienok uvedených v článku 236;
b)
kritériá na hodnotenie toho, ktoré situácie by sa mali považovať za krízovú situácie podľa článku 239 ods. 2;
c)
postupy, ktoré majú dodržiavať orgány dohľadu pri výmene informácií, pri výkone svojich práv a plnení svojich povinností v súlade s článkami 237 až 240.“
61.
V článku 242 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Do 31. decembra 2017 Komisia zhodnotí uplatňovanie hlavy III, najmä spoluprácu orgánov dohľadu v rámci kolégia orgánov dohľadu a jeho fungovanie a postupy týkajúce sa dohľadu pri stanovovaní navýšenia kapitálu, a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, ku ktorej v prípade potreby priloží návrhy na zmenu tejto smernice.“
62.
V článku 242 ods. 2 sa dátum „31. októbra 2015“ nahrádza dátumom „31. decembra 2018“.
63.
V článku 244 sa odsek 4 nahrádza takto:
„4. Komisia prijme na účely odsekov 2 a 3 tohto článku v súlade s článkom 301a delegované akty týkajúce sa vymedzenia významnej koncentrácie rizík.
5. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s dohľadom nad koncentráciou rizík orgán EIOPA pri uplatnení článku 301b vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí identifikáciu významnej koncentrácie rizík a stanovenie príslušných prahových hodnôt na účely odseku 3.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
6. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto článku orgán EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o formulároch a vzoroch pre podávanie správ o takejto koncentrácii rizík na účely odseku 2.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. septembra 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
64.
V článku 245 sa odsek 4 nahrádza takto:
„4. Komisia prijme na účely odsekov 2 a 3 tohto článku v súlade s článkom 301a delegované akty týkajúce sa vymedzenia významnej vnútroskupinovej transakcie.
5. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s dohľadom nad vnútroskupinovými transakciami môže orgán EIOPA vypracovať návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí identifikáciu významných vnútroskupinových transakcií na účely odseku 3.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
6. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto článku môže orgán EIOPA vypracovať návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch, formulároch a vzoroch na podávanie správ o takýchto vnútroskupinových transakciách na účely odseku 2.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
65.
V článku 247 sa odseky 3 až 7 nahrádzajú takto:
„3. V konkrétnych prípadoch môžu príslušné orgány dohľadu na žiadosť ktoréhokoľvek iného orgánu dohľadu prijať spoločné rozhodnutie o odchýlení sa od kritérií stanovených v odseku 2, ak by ich uplatňovanie bolo nevhodné, pričom zohľadnia štruktúru skupiny a relatívnu dôležitosť činností poisťovní a zaisťovní v rôznych krajinách a vymenujú iný orgán dohľadu za orgán dohľadu nad skupinou.
Na tento účel môže ktorýkoľvek príslušný orgán dohľadu požiadať, aby sa otvorila diskusia o tom, či sú kritériá uvedené v odseku 2 vhodné. Takáto diskusia sa uskutoční maximálne raz do roka.
Príslušné orgány dohľadu urobia všetko v rámci svojich právomocí, aby dosiahli spoločné rozhodnutie o výbere orgánu dohľadu nad skupinou v lehote troch mesiacov od žiadosti o otvorenie diskusie. Príslušné orgány dohľadu pred prijatím svojho rozhodnutia umožnia skupine vyjadriť jej názor.
Určený orgán dohľadu nad skupinou predloží spoločné rozhodnutie skupine s uvedením úplného odôvodnenia.
4. Ak počas trojmesačnej lehoty uvedenej v treťom pododseku odseku 3 ktorýkoľvek príslušný orgán dohľadu postúpil vec orgánu EIOPA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010, príslušné orgány dohľadu odložia svoje spoločné rozhodnutie a počkajú na rozhodnutie, ktoré orgán EIOPA môže prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, a prijmú svoje spoločné rozhodnutie v súlade s rozhodnutím orgánu EIOPA. Spoločné rozhodnutie sa uzná ako určujúce a uplatní sa príslušnými orgánmi dohľadu. Toto trojmesačné obdobie sa v zmysle článku 19 ods. 2 uvedeného nariadenia považuje za zmierovacie obdobie.
5. Orgán EIOPA prijme svoje rozhodnutie do jedného mesiaca od postúpenia podľa odseku 4. Vec sa orgánu EIOPA nepostúpi po skončení trojmesačného obdobia ani po dosiahnutí spoločného rozhodnutia. Určený orgán dohľadu nad skupinou predloží spoločné rozhodnutie skupine a kolégiu orgánov dohľadu s uvedením úplného odôvodnenia.
6. Pokiaľ sa spoločné rozhodnutie nedosiahne, funkciu orgánu dohľadu nad skupinou vykonáva orgán dohľadu určený v súlade s odsekom 2 tohto článku.
7. Orgán EIOPA informuje Európsky parlament, Radu a Komisiu aspoň raz ročne o všetkých vážnych ťažkostiach s uplatňovaním odsekov 2, 3 a 6.
V prípade, že pri uplatňovaní kritérií stanovených v odsekoch 2 a 3 tohto článku vznikli akékoľvek vážne ťažkosti, Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých bližšie určí tieto kritériá.“
66.
Článok 248 sa mení takto:
a)
V odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:
„Ak si orgán dohľadu nad skupinou neplní úlohy uvedené v odseku 1 alebo ak členovia kolégia orgánov dohľadu nespolupracujú v rozsahu požadovanom v tomto odseku, ktorýkoľvek z dotknutých orgánov dohľadu môže vec postúpiť orgánu EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takomto prípade môže orgán EIOPA konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom.“
b)
V odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:
„3. Členmi kolégia orgánov dohľadu sú: orgán dohľadu nad skupinou, orgány dohľadu všetkých členských štátov, v ktorých sa nachádzajú sídla dcérskych podnikov, a orgán EIOPA v súlade s článkom 21 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
c)
V odseku 4 sa druhý pododsek nahrádza takto:
„V prípade rozdielnych názorov na dohody o koordinácii môže každý člen kolégia orgánov dohľadu postúpiť vec orgánu EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takomto prípade môže orgán EIOPA konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom. Orgán dohľadu nad skupinou prijme svoje konečné rozhodnutie v súlade s rozhodnutím orgánu EIOPA. Orgán dohľadu nad skupinou postúpi rozhodnutie ostatným príslušným orgánom dohľadu.“
d)
V odseku 5 sa druhý pododsek nahrádza takto:
„Bez toho, aby boli dotknuté práva a povinnosti, ktoré vymedzuje táto smernica orgánu dohľadu nad skupinou a ostatným orgánom dohľadu, môžu dohody o koordinácii poverovať orgán dohľadu nad skupinou, ostatné orgány dohľadu alebo orgán EIOPA dodatočnými úlohami v prípade, že by sa tým dosiahol účinnejší dohľad nad skupinou a že by to nenarušilo činnosti dohľadu členov kolégia orgánov dohľadu, čo sa týka ich individuálnych povinností.“
e)
Odseky 6 a 7 sa nahrádzajú takto:
„6. Orgán EIOPA vydá usmernenia týkajúce sa operatívneho fungovania kolégií orgánov dohľadu na základe komplexného preskúmania ich práce s cieľom posúdiť mieru ich zbližovania. Takéto preskúmanie sa vykoná aspoň každé tri roky. Členské štáty zabezpečia, aby orgán dohľadu nad skupinou postúpil orgánu EIOPA informácie o fungovaní kolégia orgánov dohľadu a o akýchkoľvek ťažkostiach, s ktorými sa stretol a ktoré sú dôležité pre tieto preskúmania.
Orgán EIOPA môže vypracovať návrh regulačných technických predpisov s cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s koordináciou medzi orgánmi dohľadu, v ktorých bližšie určí mechanizmy operatívneho fungovania kolégií orgánov dohľadu na základe usmernení uvedených v prvom pododseku.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v druhom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
7. Orgán EIOPA vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov s cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s koordináciou medzi orgánmi dohľadu, v ktorých bližšie určí koordináciu dohľadu nad skupinou na účely odsekov 1 až 6.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
8. Komisia v súlade s článkom 301a prijme delegované akty, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu ‚významná pobočka‘.“
67.
Článok 249 sa mení takto:
a)
V odseku 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:
„S cieľom zabezpečiť, aby orgány dohľadu vrátane orgánu dohľadu nad skupinou mali k dispozícii rovnaké množstvo príslušných informácií bez toho, aby boli dotknuté ich príslušné zodpovednosti, a bez ohľadu na to, či sa nachádzajú v rovnakom členskom štáte, vymieňajú si medzi sebou tieto informácie s cieľom umožniť a uľahčiť výkon úloh dohľadu iných orgánov podľa tejto smernice. V tejto súvislosti príslušné orgány dohľadu a orgán dohľadu nad skupinou si bezodkladne navzájom oznámia všetky dôležité informácie hneď po tom, ako k nim získajú prístup, alebo si na požiadanie vymieňajú informácie. Súčasťou informácií uvedených v tomto pododseku sú okrem iného aj informácie o činnosti skupiny a orgánov dohľadu a informácie poskytnuté skupinou.“
b)
Vkladá sa tento odsek:
„1a. Ak orgán dohľadu neoznámil príslušné informácie alebo žiadosť o spoluprácu, najmä žiadosť o výmenu príslušných informácií, bola zamietnutá alebo nebola vybavená do dvoch týždňov, orgány dohľadu môžu vec postúpiť orgánu EIOPA.
Ak sa vec postúpi orgánu EIOPA, orgán EIOPA môže bez toho, aby tým bol dotknutý článok 258 ZFEÚ, konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
c)
Odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Orgán EIOPA s cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s koordináciou a výmenou informácií medzi orgánmi dohľadu vypracuje pri uplatnení článku 301b návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí:
a)
položky, ktoré musí orgán dohľadu nad skupinou systematicky zhromažďovať a odovzdávať ostatným príslušným orgánom dohľadu alebo ktoré musia ostatné príslušné orgány dohľadu odovzdávať orgánu dohľadu nad skupinou;
b)
položky, ktoré sú dôležité alebo náležité pre dohľad na úrovni skupiny s cieľom podporiť konvergenciu predkladania informácií orgánom dohľadu.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
4. V záujme zabezpečenia jednotných podmienok uplatňovania v súvislosti s koordináciou a výmenou informácií medzi orgánmi dohľadu orgán EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch a vzoroch pri predkladaní informácií orgánu dohľadu nad skupinou, ako aj postup spolupráce a výmeny informácií medzi orgánmi dohľadu, ako sa ustanovuje v tomto článku.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. septembra 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
68.
Článok 250 sa mení takto:
„Článok 250
Konzultácia medzi orgánmi dohľadu
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 248, sa s príslušnými orgánmi dohľadu v prípade rozhodnutia, ktoré je dôležité pre ostatné orgány dohľadu pri výkone ich úloh dohľadu, pred prijatím takéhoto rozhodnutia navzájom konzultuje v kolégiu orgánov dohľadu o:
a)
zmenách v akcionárskej štruktúre, v organizačnej alebo riadiacej štruktúre poisťovne a zaisťovne v skupine, ktoré si vyžadujú súhlas alebo povolenie orgánov dohľadu;
b)
rozhodnutie o predĺžení lehoty na ozdravenie podľa článku 138 ods. 3 a 4;
c)
vysokých sankciách alebo výnimočných opatreniach prijatých orgánmi dohľadu vrátane uloženia navýšenia kapitálovej požiadavky na solventnosť podľa článku 37 a uloženia akýchkoľvek obmedzení na používanie vnútorného modelu na výpočet kapitálovej požiadavky na solventnosť podľa hlavy I kapitoly VI oddielu 4 pododdielu 3.
Na účely písmen b) a c) prvého pododseku sa s orgánom dohľadu nad skupinou zakaždým konzultuje.
Okrem toho príslušné orgány dohľadu so sebou navzájom konzultujú pred prijatím každého rozhodnutia, ktoré sa prijíma na základe informácií prijatých od ostatných orgánov dohľadu.
2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 248, sa orgán dohľadu môže rozhodnúť, že nebude konzultovať s ostatnými orgánmi dohľadu v núdzových prípadoch alebo ak by takáto konzultácia mohla zabrániť efektívnosti rozhodnutia. V tomto prípade orgán dohľadu okamžite informuje ostatné príslušné orgány dohľadu.“
69.
V článku 254 ods. 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:
„2. Členské štáty zabezpečia, aby ich orgány zodpovedné za výkon dohľadu nad skupinou mali prístup k všetkým informáciám, ktoré sú potrebné na účely tohto dohľadu bez ohľadu na povahu príslušného podniku. Článok 35 ods. 1 až 5 sa uplatňuje mutatis mutandis.
Orgán dohľadu nad skupinou môže obmedziť pravidelné predkladanie informácií orgánom dohľadu v intervaloch kratších ako jeden rok na úrovni skupiny, ak všetky poisťovne alebo zaisťovne v rámci skupiny majú z tohto obmedzenia prospech v súlade s článkom 35 ods. 6 s prihliadnutím na povahu, rozsah a zložitosť rizík spojených s činnosťou skupiny.
Orgán dohľadu nad skupinou môže upustiť od predkladania informácií po jednotlivých položkách na úrovni skupiny, ak všetky poisťovne alebo zaisťovne v rámci skupiny majú z tohto upustenia od predkladania informácií prospech v súlade s článkom 35 ods. 7 s prihliadnutím na povahu, rozsah a zložitosť rizík spojených s činnosťou skupiny a cieľom finančnej stability.“
70.
V článku 255 ods. 2 sa dopĺňajú tieto pododseky:
„Pokiaľ žiadosť určená inému orgánu dohľadu, aby vykonal overenie v súlade s týmto odsekom, nebola vybavená do dvoch týždňov, alebo pokiaľ tento orgán dohľadu prakticky nemôže uplatniť si právo na účasť v súlade s tretím pododsekom, žiadajúci orgán môže postúpiť vec orgánu EIOPA a môže ho požiadať o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takomto prípade orgán EIOPA môže konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom.
V súlade s článkom 21 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 je orgán EIOPA oprávnený zúčastňovať sa na kontrolách na mieste, ak sa vykonávajú spoločne dvoma alebo viacerými orgánmi dohľadu.“
71.
Článok 256 sa mení takto:
a)
Odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Komisia prijme v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých bližšie určí informácie, ktoré sa musia zverejniť, a lehoty na každoročné zverejňovanie informácií, pokiaľ ide o jednotnú správu o solventnosti a finančnej situácii v súlade s odsekom 2, a správu o skupinovej solventnosti a finančnej situácii v súlade s odsekom 1.“
b)
Dopĺňa sa tento odsek:
„5. Orgán EIOPA v záujme zabezpečenia jednotných podmienok uplatňovania týkajúcich sa jednotnej správy o skupinovej solventnosti a finančnej situácii vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch, vzoroch a prostriedkoch na účel zverejňovania jednotnej správy o solventnosti a finančnej situácii a správy o skupinovej solventnosti a finančnej situácii, ako sa ustanovuje v tomto článku.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. júna 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“
72.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 256a
Štruktúra skupiny
Členské štáty požadujú od poisťovní a zaisťovní, holdingových poisťovní a zmiešaných finančných holdingových spoločností, aby na úrovni skupiny každoročne zverejňovali právnu štruktúru a riadiacu a organizačnú štruktúru vrátane opisu všetkých dcérskych podnikov, významných prepojených podnikov a významných pobočiek patriacich skupine.“
73.
V článku 258 sa odsek 3 nahrádza takto:
„3. Komisia môže v súlade s článkom 301a prijať delegované akty na účely koordinácie donucovacích opatrení uvedených v odsekoch 1 a 2 tohto článku.“
74.
Článok 259 sa nahrádza takto:
„Článok 259
Podávanie správ orgánom EIOPA
1. Orgán EIOPA podáva Európskemu parlamentu každoročne správu v súlade s článkom 50 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
2. Orgán EIOPA okrem iného podáva správu o všetkých relevantných a významných skúsenostiach s činnosťami dohľadu a so spoluprácou medzi orgánmi dohľadu v rámci hlavy III, a najmä o:
a)
procese vymenúvania orgánu dohľadu nad skupinou, počte orgánov dohľadu nad skupinou a ich geografickom rozmiestnení;
b)
práci kolégií orgánov dohľadu, a najmä zapojení a angažovanosti orgánov dohľadu v prípadoch, keď nie sú orgánmi dohľadu nad skupinou.
3. Orgán EIOPA môže na účely odseku 1 tohto článku takisto prípadne informovať o najdôležitejších skúsenostiach získaných z preskúmaní uvedených v článku 248 ods. 6.“
75.
Článok 260 sa nahrádza takto:
„Článok 260
Materské podniky mimo Únie: overenie rovnocennosti
1. V prípade uvedenom v článku 213 ods. 2 písm. c) príslušné orgány dohľadu overia, či poisťovne a zaisťovne, ktorých materský podnik má svoje ústredie mimo Únie, podliehajú dohľadu orgánu dohľadu tretej krajiny, ktorý je rovnocenný s dohľadom ustanoveným v tejto hlave, pokiaľ ide o dohľad na úrovni skupiny poisťovní a zaisťovní v zmysle článku 213 ods. 2 písm. a) a b).
Ak neboli prijaté delegované akty v súlade s odsekom 2, 3 alebo 5 tohto článku, overenie vykoná orgán dohľadu, ktorý by bol orgánom dohľadu nad skupinou, keby sa uplatnili kritériá stanovené v článku 247 ods. 2 (ďalej len ‚výkonný orgán dohľadu nad skupinou‘), a to na žiadosť materského podniku alebo ktorejkoľvek poisťovne a zaisťovne povolenej v Únii alebo z vlastnej iniciatívy. Orgán EIOPA pomáha výkonnému orgánu dohľadu nad skupinou v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
Výkonný orgán dohľadu nad skupinou sa tak predtým, ako prijme rozhodnutie o rovnocennosti, s pomocou orgánu EIOPA poradí s ostatnými príslušnými orgánmi dohľadu. Uvedené rozhodnutie sa prijme v súlade s kritériami prijatými v súlade s odsekom 2. Výkonný orgán dohľadu nad skupinou neprijme žiadne rozhodnutie vo vzťahu k tretej krajine, ktoré by bolo v rozpore s akýmkoľvek predchádzajúcim rozhodnutím prijatým vo vzťahu k tejto tretej krajine okrem prípadov, keď je potrebné zohľadniť významné zmeny režimu dohľadu stanoveného v hlave I a režimu dohľadu v tretej krajine.
Ak orgány dohľadu nesúhlasia s rozhodnutím prijatým v súlade s tretím pododsekom, môžu sa v lehote troch mesiacov po oznámení rozhodnutia výkonným orgánom dohľadu nad skupinou s touto vecou obrátiť na orgán EIOPA a požiadať ho o pomoc v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010. V takomto prípade orgán EIOPA môže konať v súlade s právomocami, ktoré mu boli udelené uvedeným článkom.
2. Komisia môže prijať v súlade s článkom 301a delegované akty, v ktorých bližšie určí kritériá na posúdenie toho, či je prudenciálny režim v tretej krajine pre dohľad nad skupinami rovnocenný s režimom stanoveným v tejto hlave.
3. Ak tretia krajina splnila kritériá prijaté v súlade s odsekom 2 tohto článku, Komisia môže v súlade s článkom 301a a s pomocou orgánu EIOPA v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 prijať delegované akty určujúce, že prudenciálny režim tejto tretej krajiny je rovnocenný s režimom stanoveným v tejto hlave.
Takýto delegovaný akt sa pravidelne preskúmava s cieľom zohľadniť akékoľvek zmeny prudenciálneho režimu pre dohľad nad skupinami stanoveného v tejto hlave a prudenciálneho režimu v tretej krajine pre dohľad nad skupinami a akékoľvek iné zmeny nariadenia, ktoré môžu ovplyvniť rozhodnutie o rovnocennosti.
Orgán EIOPA na svojej webovej stránke uverejňuje a aktualizuje zoznam tretích krajín uvedených v prvom pododseku.
4. Ak Komisia neprijme delegovaný akt v súlade s odsekom 3 alebo 5 tohto článku, uplatňuje sa článok 262.
5. Odchylne od odseku 3 a aj napriek tomu, že neboli splnené kritériá stanovené v odseku 2, Komisia môže na obmedzený čas a v súlade s článkom 301a a s pomocou orgánu EIOPA v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 prijať delegovaný akt určujúci, že prudenciálny režim tretej krajiny, ktorý sa uplatňuje na podniky, ktorých materský podnik má ústredie mimo Únie k 1. januáru 2014, je dočasne rovnocenný s režimom stanoveným v hlave I, ak táto tretia krajina spĺňa aspoň tieto kritériá:
a)
poskytla Únii záväzok prijať a uplatňovať prudenciálny režim, ktorý možno vyhodnotiť ako rovnocenný v súlade s odsekom 3, pred uplynutím tohto obmedzeného obdobia a zapojiť sa do procesu posudzovania rovnocennosti;
b)
zriadila pracovný program s cieľom splniť záväzok podľa písmena a);
c)
vyčlenila dostatočné zdroje na splnenie záväzku podľa písmena a);
d)
má prudenciálny režim, ktorý je založený na rizikách a zavádza kvantitatívne a kvalitatívne požiadavky na solventnosť a požiadavky týkajúce sa predkladania informácií orgánom dohľadu a transparentnosti a dohľadu nad skupinami;
e)
uzavrela písomné dohody o spolupráci a výmene dôverných informácií o dohľade s orgánom EIOPA a orgánmi dohľadu, ako je vymedzené v článku 13 ods. 10;
f)
má nezávislý systém dohľadu;
g)
stanovila povinnosti týkajúce sa služobného tajomstva pre všetky osoby, ktoré konajú v mene jej orgánov dohľadu, najmä o výmene informácií s orgánom EIOPA a orgánmi dohľadu, ako je vymedzené v článku 13 ods. 10.
Všetky delegované akty o dočasnej rovnocennosti zohľadňujú správy Komisie v súlade s článkom 177 ods. 2. Uvedené delegované akty sa pravidelne preskúmajú na základe správ o pokroku príslušnej tretej krajiny, ktoré sa predkladajú Komisii a ktoré Komisia posudzuje raz za rok. Orgán EIOPA pomáha Komisii pri posudzovaní týchto správ o pokroku.
Orgán EIOPA na svojej webovej stránke uverejňuje a aktualizuje zoznam tretích krajín uvedených v prvom pododseku.
Komisia môže prijať v súlade s článkom 301a delegované akty, ktorými sa bližšie určia podmienky stanovené v prvom pododseku. Delegované akty môžu tiež zahŕňať právomoci pre orgány dohľadu uložiť dodatočné požiadavky na predkladanie informácií orgánom dohľadu počas obdobia dočasnej rovnocennosti.
6. Obmedzené obdobie uvedené v odseku 5 sa končí 31. decembra 2020 alebo dňom, od ktorého sa prudenciálny režim tejto tretej krajiny považuje v súlade s odsekom 3 za rovnocenný s režimom, ktorý je ustanovený v tejto hlave, podľa toho, ktorá z týchto skutočností nastane skôr.
Toto obdobie sa môže predĺžiť najviac o jeden rok, ak je tento čas potrebný na to, aby orgán EIOPA a Komisia zhodnotili rovnocennosť na účely odseku 3.
7. Pokiaľ sa v súlade s odsekom 5 prijme delegovaný akt určujúci, že prudenciálny režim tretej krajiny je dočasne rovnocenný, členské štáty uplatňujú článok 261, pokiaľ sa v členskom štáte nenachádza poisťovňa alebo zaisťovňa, ktorej bilančná suma presahuje bilančnú sumu materského podniku, ktorý sa nachádza mimo Únie. V takom prípade vykonáva úlohu orgánu dohľadu nad skupinou konajúci výkonný orgán dohľadu nad skupinou.“
76.
V článku 262 ods. 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:
„1. Ak neexistuje rovnocenný dohľad uvedený v článku 260 alebo ak členský štát neuplatňuje článok 261 v prípade dočasnej rovnocennosti v súlade s článkom 260 ods. 7, tento členský štát uplatní na poisťovne a zaisťovne buď:
a)
články 218 až 235 a články 244 až 258 mutatis mutandis;
b)
jednu z metód stanovených v odseku 2.“
77.
V článku 300 sa prvý odsek nahrádza takto:
„Sumy vyjadrené v eurách v tejto smernici sa upravia každých päť rokov zvýšením základnej sumy v eurách o percentuálnu zmenu harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien všetkých členských štátov, ako sú uverejnené Komisiou (Eurostatom), od 31. decembra 2015 do dátumu úpravy a zaokrúhlia na násobok 100 000 EUR.“
78.
Článok 301 sa nahrádza takto:
„Článok 301
Postup výboru
1. Komisii pomáha Európsky výbor pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov zriadený rozhodnutím Komisie 2004/9/ES (33). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení s jeho článkom 4.
Článok 301a
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 a 308b sa Komisii udeľuje na obdobie štyroch rokov od 23. mája 2014.
Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci šesť mesiacov pred uplynutím tohto štvorročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 a 308b môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článkov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 alebo 308b nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
Článok 301b
Ustanovenie o začiatku uplatňovania pre regulačné technické predpisy
1. Keď Komisia prijíma po prvýkrát regulačné technické predpisy ustanovené v článkoch 50, 58, 75, 86, 92, 97, 111, 135, 143, 244, 245, 248 a 249, do 24. mája 2016 uplatňuje postup uvedený v článku 301a. Všetky zmeny týchto delegovaných aktov alebo po uplynutí prechodného obdobia akékoľvek nové regulačné technické predpisy sa prijímajú v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
2. Delegovanie právomoci uvedené v odseku 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať v súlade s článkom 12 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
3. Do 24. mája 2016 môže orgán EIOPA predložiť návrh regulačných technických predpisov Komisii s cieľom prispôsobiť delegované akty uvedené v článkoch 17, 31, 35, 37, 50, 56, 75, 86, 92, 97, 99, 109a, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 256, 258, 260 a 308b technickému vývoju na finančných trhoch.
Tento návrh regulačných technických predpisov sa obmedzuje na technické aspekty delegovaných aktov uvedených v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
79.
V článku 304 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2020 správu o uplatňovaní postupu uvedeného v odseku 1 a postupoch orgánov dohľadu prijatých podľa odseku 1, ku ktorej v prípade potreby priloží vhodné návrhy. Uvedená správa sa týka najmä cezhraničných vplyvov uplatňovania tohto postupu s cieľom predchádzať regulačnej arbitráži poisťovní a zaisťovní.“
80.
V hlave VI sa v kapitole I dopĺňa tento oddiel:
„ODDIEL 3
POISTENIE A ZAISTENIE
Článok 308a
Postupné zavádzanie
1. Členské štáty od 1. apríla 2015 zabezpečia, aby orgány dohľadu mali právomoc rozhodnúť o schválení:
a)
dodatkových vlastných zdrojov v súlade s článkom 90;
b)
zaradenia položiek vlastných zdrojov, ktoré je uvedené v treťom odseku článku 95;
c)
špecifických parametrov poisťovne alebo zaisťovne v súlade s článkom 104 ods. 7;
d)
úplného alebo čiastočného vnútorného modelu v súlade s článkami 112 a 113;
e)
účelovo vytvorených subjektov, ktoré sa majú usadiť na ich území v súlade s článkom 211;
f)
dodatkových vlastných zdrojov sprostredkujúcich holdingových poisťovní v súlade s článkom 226 ods. 2;
g)
vnútorného modelu skupiny v súlade s článkom 230, 231 a článkom 233 ods. 5;
h)
použitia podmodulu akciového rizika založeného na durácii v súlade s článkom 304;
i)
využitia párovacej korekcie príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery v súlade s článkami 77b a 77c;
j)
v prípade, že o to požiadajú členské štáty, využitia korekcie volatility príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery v súlade s článkom 77d;
k)
využitia prechodného opatrenia týkajúceho sa bezrizikových úrokových mier v súlade s článkom 308c;
l)
využitia prechodného opatrenia týkajúceho sa technických rezerv v súlade s článkom 308d.
2. Členské štáty od 1. apríla 2015 zabezpečia, aby orgány dohľadu mali právomoc:
a)
určovať úroveň a rozsah dohľadu nad skupinou v súlade s hlavou III kapitolou I oddielmi 2 a 3;
b)
určiť orgán dohľadu nad skupinou v súlade s článkom 247;
c)
zriadiť kolégium orgánov dohľadu v súlade s článkom 248.
3. Členské štáty od 1. júla 2015 zabezpečia, aby orgány dohľadu mali právomoc:
a)
rozhodnúť o odpočítaní akejkoľvek účasti v súlade s druhým pododsekom článku 228;
b)
určovať výber metódy na výpočet solventnosti skupiny v súlade s článkom 220;
c)
prípadne stanovovať rovnocennosť v súlade s článkami 227 a 260;
d)
umožniť, aby sa na poisťovne a zaisťovne uplatňovali články 238 a 239 v súlade s článkom 236;
e)
prijímať rozhodnutia uvedené v článkoch 262 a 263;
f)
prípadne stanoviť využitie prechodných opatrení v súlade s článkom 308b.
4. Členské štáty uložia príslušným orgánom dohľadu povinnosť posudzovať žiadosti o udelenie súhlasu alebo povolenia predkladané poisťovňami a zaisťovňami v súlade s odsekmi 2 a 3. Rozhodnutia, ktoré orgány dohľadu prijali v súvislosti so žiadosťami o udelenie súhlasu alebo povolenia, sa nesmú stať uplatniteľnými pred 1. januárom 2016.
Článok 308b
Prechodné opatrenia
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 12, na poisťovne alebo zaisťovne, ktoré do 1. januára 2016 zastavili uzatváranie nových poistných alebo zaisťovacích zmlúv a spravujú výlučne svoje existujúce portfólio s cieľom ukončiť svoju činnosť, sa nevzťahujú hlavy I, II a III tejto smernice do dátumov stanovených v odseku 2, ak buď:
a)
podnik uistil orgán dohľadu, že do 1. januára 2019 ukončí svoju činnosť, alebo
b)
podnik je predmetom reorganizačných opatrení stanovených v hlave IV kapitole II a bol vymenovaný správca.
2. Na poisťovne alebo zaisťovne spadajúce pod:
a)
odsek 1 písm. a) sa vzťahujú hlavy I, II a III tejto smernice od 1. januára 2019 alebo od skoršieho dátumu, keď orgán dohľadu nie je spokojný s pokrokom, ktorý sa dosiahol na ukončenie činnosti podniku;
b)
odsek 1 písm. b) sa vzťahujú hlavy I, II a III tejto smernice od 1. januára 2021 alebo od skoršieho dátumu, keď orgán dohľadu nie je spokojný s pokrokom, ktorý sa dosiahol na ukončenie činnosti podniku.
3. Poisťovne a zaisťovne sú predmetom prechodných opatrení v odsekoch 1 a 2 iba vtedy, ak sú splnené tieto podmienky:
a)
poisťovňa alebo zaisťovňa nie je súčasťou skupiny alebo ak je, všetky poisťovne alebo zaisťovne, ktoré sú súčasťou skupiny, prestanú uzatvárať nové poistné alebo zaisťovacie zmluvy;
b)
poisťovňa alebo zaisťovňa poskytne svojmu orgánu dohľadu výročnú správu, v ktorej uvedie, aký pokrok sa dosiahol v ukončovaní jej činnosti;
c)
poisťovňa alebo zaisťovňa oznámila svojmu orgánu dohľadu, že uplatňuje prechodné opatrenia.
Odseky 1 a 2 nebránia žiadnej poisťovni alebo zaisťovni pôsobiť v súlade s hlavami I, II a III tejto smernice.
4. Členské štáty zostavia zoznam dotknutých poisťovní a zaisťovní a odošlú ho všetkým ostatným členským štátom.
5. Členské štáty zabezpečia, aby sa v období nepresahujúcom štyri roky od 1. januára 2016 lehota pre poisťovne a zaisťovne na každoročné alebo menej časté predkladanie informácií uvedených v článku 35 ods. 1 až 4 skracovala každý finančný rok o dva týždne, počnúc najneskôr od 20 týždňov po skončení finančného roka podniku vo vzťahu k jeho finančnému roku, ktorý sa končí 30. júna 2016 alebo neskôr, ale pred 1. januárom 2017, končiac najneskôr 14 týždňov po skončení finančného roku podniku vo vzťahu k jeho finančným rokom, ktoré sa končia 30. júna 2019 alebo neskôr, ale pred 1. januárom 2020.
6. V období nepresahujúcom štyri roky od 1. januára 2016 sa lehota pre poisťovne a zaisťovne na zverejňovanie informácií uvedených v článku 51 skracuje každý finančný rok o dva týždne, počnúc najneskôr od 20 týždňov po skončení finančného roka podniku vo vzťahu k jeho finančnému roku, ktorý sa končí 30. júna 2016 alebo neskôr, ale pred 1. januárom 2017, končiac najneskôr 14 týždňov po skončení finančného roku podniku vo vzťahu k jeho finančným rokom, ktoré sa končia 30. júna 2019 alebo neskôr, ale pred 1. januárom 2020.
7. V období nepresahujúcom štyri roky od 1. januára 2016 sa lehota pre poisťovne a zaisťovne na predloženie informácií uvedených v článku 35 ods. 1 až 4 raz za štvrťrok skracuje každý finančný rok o jeden týždeň, počnúc najneskôr osem týždňov vo vzťahu k akémukoľvek štvrťroku, ktorý sa končí 1. januára 2016 alebo neskôr, ale pred 1. januárom 2017, končiac päť týždňov vo vzťahu k akémukoľvek štvrťroku, ktorý sa končí 1. januára 2019 alebo neskôr, ale pred 1. januárom 2020.
8. Členské štáty zabezpečia, aby sa odseky 5, 6 a 7 tohto článku uplatňovali mutatis mutandis na poisťovne a zaisťovne s účasťou, holdingové poisťovne a zmiešané finančné holdingové spoločnosti na úrovni skupiny podľa článkov 254 a 256, pričom každá z lehôt uvedených v odsekoch 5, 6 a 7 sa predĺži o šesť týždňov.
9. Bez toho, aby bol dotknutý článok 94, základné položky vlastných zdrojov sú po 1. januári 2016 zahrnuté do triedy 1 základných vlastných zdrojov až na 10 rokov, ak tieto položky:
a)
boli vydané pred 1. januárom 2016 alebo pred dátumom nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v článku 97, podľa toho, ktorá skutočnosť nastala skôr;
b)
by 31. decembra 2015 mohli byť použité na splnenie skutočnej miery solventnosti až do výšky 50 % miery solventnosti v súlade so zákonmi, s inými právnymi predpismi a so správnymi opatreniami, ktoré sú prijaté podľa článku 16 ods. 3 smernice 73/239/EHS, článku 1 smernice 2002/13/ES, článku 27 ods. 3 smernice 2002/83/ES a článku 36 ods. 3 smernice 2005/68/ES;
c)
by inak neboli zaradené do triedy 1 alebo 2 v súlade s článkom 94.
10. Bez ohľadu na článok 94 základné položky vlastných zdrojov sú po 1. januári 2016 zahrnuté do triedy 2 základných vlastných zdrojov až na 10 rokov, ak tieto položky:
a)
boli vydané pred 1. januárom 2016 alebo pred dátumom nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v článku 97, podľa toho, ktorá skutočnosť nastala skôr;
b)
by 31. decembra 2015 mohli byť použité na splnenie skutočnej miery solventnosti až do výšky 25 % miery solventnosti v súlade so zákonmi, s inými právnymi predpismi a so správnymi opatreniami, ktoré sú prijaté podľa článku 16 ods. 3 smernice 73/239/EHS, článku 1 smernice 2002/13/ES, článku 27 ods. 3 smernice 2002/83/ES a článku 36 ods. 3 smernice 2005/68/ES.
11. V súvislosti s poisťovňami a zaisťovňami, ktoré investujú do obchodovateľných cenných papierov alebo iných finančných nástrojov založených na transformovaných úveroch, ktoré boli vydané pred 1. januárom 2011, sa požiadavky uvedené v článku 135 ods. 2 uplatňujú iba v prípade pridania nových podkladových expozícií alebo ich nahradenia po 31. decembri 2014.
12. Bez ohľadu na článok 100, článok 101 ods. 3 a článok 104 sa použije tento postup:
a)
do 31. decembra 2017 sú štandardné parametre, ktoré sa majú používať pri výpočte podmodulu rizika koncentrácie a podmodulu rizika úverového rozpätia podľa štandardného vzorca, rovnaké vo vzťahu k expozíciám voči ústredným vládam členských štátov alebo centrálnym bankám denominovaným a financovaným v domácej mene ktoréhokoľvek členského štátu ako tie, ktoré by boli uplatnené na takéto expozície denominované a financované v ich domácej mene;
b)
v roku 2018 sa štandardné parametre, ktoré sa majú používať pri výpočte podmodulu rizika koncentrácie a podmodulu rizika úverového rozpätia v súlade so štandardným vzorcom, znížia o 80 % vo vzťahu k expozíciám voči ústredným vládam členských štátov alebo centrálnym bankám denominovaným a financovaným v domácej mene ktoréhokoľvek iného členského štátu;
c)
v roku 2019 sa štandardné parametre, ktoré sa majú používať pri výpočte podmodulu rizika koncentrácie a podmodulu rizika úverového rozpätia v súlade so štandardným vzorcom, znížia o 50 % vo vzťahu k expozíciám voči ústredným vládam členských štátov alebo centrálnym bankám denominovaným a financovaným v domácej mene ktoréhokoľvek iného členského štátu;
d)
od 1. januára 2020 sa štandardné parametre, ktoré sa majú používať pri výpočte podmodulu rizika koncentrácie a podmodulu rizika úverového rozpätia v súlade so štandardným vzorcom, neznížia vo vzťahu k expozíciám voči ústredným vládam členských štátov alebo centrálnym bankám denominovaným a financovaným v domácej mene ktoréhokoľvek iného členského štátu.
13. Bez ohľadu na článok 100, článok 101 ods. 3 a článok 104 sa štandardné parametre, ktoré sa majú používať v prípade akcií, ktoré podnik nakúpil 1. januára 2016 alebo skôr, sa pri výpočte podmodulu akciového rizika v súlade so štandardným vzorcom bez možnosti vymedzenej v článku 304 vypočítajú ako vážený priemer:
a)
štandardného parametra, ktorý sa má používať pri výpočte podmodulu akciového rizika v súlade s článkom 304 a
b)
štandardného parametra, ktorý sa má používať pri výpočte podmodulu akciového rizika v súlade so štandardným vzorcom bez možnosti vymedzenej v článku 304.
Váha parametra vyjadreného v písmene b) prvého pododseku sa zvyšuje prinajmenšom lineárne na konci každého roka z 0 % počas roka začínajúceho 1. januárom 2016 na 100 % 1. januára 2023.
Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 301a, v ktorých bližšie určí kritériá, ktoré sa majú splniť, vrátane akcií, ktoré môžu podliehať prechodnému obdobiu.
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania tohto prechodného obdobia orgán EIOPA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov o postupoch pri uplatňovaní tohto odseku.
EIOPA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 30. júna 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v štvrtom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.
14. Bez ohľadu na článok 138 ods. 3 a bez toho, aby bol dotknutý odsek 4 uvedeného článku, ak poisťovne a zaisťovne spĺňajú požadovanú mieru solventnosti uvedenú v článku 16a smernice 73/239/EHS, článku 28 smernice 2002/83/ES alebo článku 37, 38 alebo 39 smernice 2005/68/ES, aká je uplatniteľná v práve členského štátu v deň predtým, než sa uvedené smernice zrušia podľa článku 310 tejto smernice, ale nespĺňajú kapitálovú požiadavku na solventnosť v prvom roku uplatňovania tejto smernice, orgán dohľadu požiada príslušnú poisťovňu alebo zaisťovňu, aby prijala potrebné opatrenia na dosiahnutie obnovenia použiteľných vlastných zdrojov na úroveň pokrývajúcu kapitálovú požiadavku na solventnosť alebo aby znížila svoj rizikový profil s cieľom zabezpečiť splnenie kapitálovej požiadavky na solventnosť do 31. decembra 2017.
Príslušná poisťovňa alebo zaisťovňa predloží každé tri mesiace svojmu orgánu dohľadu správu o pokroku, v ktorej uvedie prijaté opatrenia a pokrok smerom k obnoveniu použiteľných vlastných zdrojov na úroveň pokrývajúcu kapitálovú požiadavku na solventnosť alebo k zníženiu rizikového profilu s cieľom zabezpečiť splnenie kapitálovej požiadavky na solventnosť.
Predĺženie lehoty uvedené v prvom pododseku sa zruší, ak je zo správy o pokroku zjavné, že sa nedosiahol žiadny významný pokrok v obnovení použiteľných vlastných zdrojov na úroveň pokrývajúcu kapitálovú požiadavku na solventnosť alebo v znížení rizikového profilu s cieľom zabezpečiť splnenie kapitálovej požiadavky na solventnosť medzi dátumom zistenia neplnenia kapitálovej požiadavky na solventnosť a dátumom predloženia správy o pokroku.
15. Ak 23. mája 2014 domovské členské štáty uplatňovali ustanovenia uvedené v článku 4 smernice 2003/41/ES, môžu tieto domovské členské štáty až do 31. decembra 2019 naďalej uplatňovať zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré v minulosti prijali v záujme dodržiavania článkov 1 až 19, 27 až 30, 32 až 35 a 37 až 67 smernice 2002/83/ES v znení platnom v posledný deň uplatňovania smernice 2002/83/ES.
Komisia môže prijať delegované akty, ktoré menia prechodné obdobie stanovené v tomto odseku v prípade, že pred dátumom uvedeným v tomto odseku boli prijaté zmeny článkov 17 až 17c smernice 2003/41/ES.
16. Členské štáty môžu do 31. marca 2022 umožniť konečným materským poisťovniam alebo zaisťovniam požiadať o schválenie vnútorného modelu skupiny uplatniteľného na časť skupiny, ak sa daný podnik i konečný materský podnik nachádzajú v tom istom členskom štáte a ak je táto časť samostatnou časťou s významne odlišným rizikovým profilom od zvyšku skupiny.
17. Bez ohľadu na článok 218 ods. 2 a 3 sa prechodné ustanovenia, ako je uvedené v odseku 8 až 12 a 15 tohto článku a v článkoch 308c, 308d a 308e, uplatňujú mutatis mutandis na úrovni skupiny.
Bez ohľadu na článok 218 ods. 2, 3 a 4 sa prechodné ustanovenia, ako je uvedené v odseku 14 tohto článku, uplatňujú mutatis mutandis na úrovni skupiny a v prípade, že poisťovne alebo zaisťovne s účasťou alebo poisťovne alebo zaisťovne v skupine spĺňajú požiadavku upravenej solventnosti uvedenú v článku 9 smernice 98/78/ES, ale nespĺňajú kapitálovú požiadavku na solventnosť skupiny.
Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 301a, ktorými stanoví zmeny v skupinovej solventnosti v prípade, že sú uplatniteľné prechodné ustanovenia uvedené v odseku 13 tohto článku, ktoré sa týkajú:
a)
zamedzenia dvojitému použitiu použiteľných vlastných zdrojov a vylúčenia tvorby kapitálu vnútri skupiny stanovených v článkoch 222 a 223;
b)
oceňovania aktív a záväzkov stanoveného v článku 224;
c)
uplatnenia metód výpočtu na prepojené poisťovne a zaisťovne stanovených v článku 225;
d)
uplatnenia metód výpočtu na sprostredkujúce holdingové poisťovne stanovených v článku 226;
e)
metód na výpočet skupinovej solventnosti stanovených v článkoch 230 a 233;
f)
výpočtu kapitálovej požiadavky na solventnosť skupiny stanovej v článku 231;
g)
stanovenia navýšenia kapitálu stanoveného v článku 232;
h)
zásad výpočtu skupinovej solventnosti holdingovej poisťovne stanoveného v článku 235.
Článok 308c
Prechodné opatrenie týkajúce sa bezrizikových úrokových mier
1. Poisťovne a zaisťovne môžu za predpokladu, že im bol ich orgánom dohľadu udelený predchádzajúci súhlas, uplatňovať prechodnú korekciu na príslušnú časovú štruktúru bezrizikovej úrokovej miery v prípade prípustných poistných a zaistných záväzkov.
2. V prípade každej meny sa korekcia vypočíta ako podiel rozdielu medzi:
a)
úrokovou mierou stanovenou poisťovňou alebo zaisťovňou v súlade so zákonmi, s inými právnymi predpismi a so správnymi opatreniami, ktoré sú prijaté v podľa článku 20 smernice 2002/83/ES v posledný deň uplatňovania uvedenej smernice;
b)
ročnou efektívnou sadzbou vypočítanou ako jediná diskontná sadzba, ktorej hodnota po uplatnení na peňažné toky portfólia prípustných poistných a zaistných záväzkov sa rovná hodnote najlepšieho odhadu portfólia prípustných poistných a zaistných záväzkov pri zohľadnení časovej hodnoty peňazí použitím príslušnej časovej štruktúry bezrizikovej úrokovej miery uvedenej v článku 77 ods. 2.
Ak členské štáty prijali zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia podľa článku 20 ods. 1 časti B písm. a) bodu ii) smernice 2002/83/ES, úroková miera uvedená v písmene a) prvého pododseku tohto odseku sa stanoví pomocou metód používaných poisťovňou alebo zaisťovňou v posledný deň uplatňovania smernice 2002/83/ES.
Časť uvedená v prvom pododseku sa v priebehu roka znižuje lineárne na konci každého roka zo 100 % počnúc 1. januárom 2016 na 0 % 1. januára 2032.
Ak poisťovne a zaisťovne uplatňujú korekciu volatility uvedenú v článku 77d, príslušnou časovou štruktúrou bezrizikovej úrokovej miery uvedenou v písmene b) je upravená príslušná časová štruktúra bezrizikovej úrokovej miery stanovená v článku 77d.
3. Prípustné poistné a zaistné záväzky pozostávajú iba z poistných alebo zaistných záväzkov, ktoré spĺňajú tieto požiadavky:
a)
zmluvy, na základe ktorých vznikajú poistné a zaistné záväzky, boli uzavreté pred prvým dňom uplatňovania tejto smernice s výnimkou predĺženia zmluvy v tento deň lebo po tomto dátume;
b)
do posledného dňa uplatňovania smernice 2002/83/ES technické rezervy vytvorené na účely týchto poistných a zaistných záväzkov boli stanovené v súlade so zákonmi, s inými právnymi predpismi a so správnymi opatreniami, ktoré sú prijaté v súlade s článkom 20 uvedenej smernice v posledný deň jej uplatňovania;
c)
článok 77b sa nevzťahuje na poistné a zaistné záväzky.
4. Poisťovne a zaisťovne uplatňujúce odsek 1:
a)
nezahŕňajú prípustné poistné a zaistné záväzky pri výpočte korekcie volatility stanovenom v článku 77d;
b)
neuplatňujú článok 308d;
c)
ako súčasť svojej správy o solventnosti a finančnej situácii uvedenej v článku 51 zverejnia, že uplatňujú prechodnú časovú štruktúru bezrizikovej úrokovej miery, a kvantifikáciu vplyvu neuplatnenia tohto prechodného opatrenia na ich finančnú situáciu.
Článok 308d
Prechodné opatrenie týkajúce sa technických rezerv
1. Poisťovne a zaisťovne môžu na základe predchádzajúceho súhlasu ich orgánu dohľadu uplatňovať prechodné zníženie technických rezerv. Toto zníženie sa môže uplatňovať na úrovni homogénnych rizikových skupín uvedených v článku 80.
2. Prechodné zníženie zodpovedá časti rozdielu medzi týmito dvoma sumami:
a)
technickými rezervami zníženými o pohľadávky vyplývajúce zo zaistenia a voči účelovo vytvoreným subjektom, vypočítané v súlade s článkom 76 v prvý deň účinnosti tejto smernice;
b)
technickými rezervami zníženými o pohľadávky vyplývajúce zo zaistenia, vypočítané v súlade so zákonmi, s inými právnymi predpismi a so správnymi opatreniami, ktoré sa prijmú podľa článku 15 smernice 73/239/EHS, článku 20 smernice 2002/83/ES a článku 32 smernice 2005/68/ES v deň predtým, než sa uvedené smernice zrušia podľa článku 310 tejto smernice.
Maximálna odpočítateľná časť sa v priebehu roka znižuje lineárne na konci každého roka zo 100 % počnúc 1. januárom 2016 na 0 % 1. januára 2032.
V prípade, že poisťovne a zaisťovne uplatňujú v prvý deň účinnosti tejto smernice korekciu volatility uvedenú v článku 77d, suma uvedená v písmene a) sa vypočíta pomocou korekcie volatility k uvedenému dátumu.
3. Za predpokladu predchádzajúceho súhlasu orgánu dohľadu alebo na jeho podnet môžu byť čiastky technických rezerv vrátane prípadnej korekcie volatility použitej na výpočet prechodného odpočítania podľa odseku 2 písm. a) a b) prepočítané každých 24 mesiacov alebo častejšie, ak sa rizikový profil poisťovne alebo zaisťovne výrazne zmenil.
4. Zníženie uvedené v odseku 2 môže orgán dohľadu obmedziť, ak by jeho uplatnenie mohlo viesť k zníženiu požiadaviek na finančné zdroje, ktoré sa vzťahujú na poisťovňu alebo zaisťovňu, v porovnaní s tými, ktoré boli vypočítané v súlade so zákonmi, s inými právnymi predpismi a so správnymi opatreniami, ktoré sa prijmú podľa smernice 73/239/EHS, smernice 2002/83/ES a smernice 2005/68/ES v deň predtým, než sa uvedené smernice zrušia podľa článku 310 tejto smernice.
5. Poisťovne a zaisťovne uplatňujúce odsek 1:
a)
neuplatňujú článok 308c;
b)
v prípade, že by nespĺňali kapitálovú požiadavku solventnosti bez toho, aby uplatnili prechodné odpočítanie, predkladajú každoročne svojmu orgánu dohľadu správu, v ktorej uvedú prijaté opatrenia a pokrok smerom k obnoveniu použiteľných vlastných zdrojov na konci prechodného obdobia uvedeného v odseku 2 na úroveň použiteľných vlastných zdrojov pokrývajúcu kapitálovú požiadavku na solventnosť alebo k zníženiu ich rizikového profilu s cieľom dosiahnuť súlad s kapitálovou požiadavkou na solventnosť;
c)
ako súčasť svojej správy o solventnosti a finančnej situácii uvedenej v článku 51 zverejnia, že uplatňujú prechodné zníženie technických rezerv, a kvantifikáciu vplyvu neuplatnenia tohto prechodného zníženia na ich finančnú situáciu.
Článok 308e
Plán postupného zavádzania prechodných opatrení týkajúcich sa bezrizikových úrokových mier a technických rezerv
Poisťovne a zaisťovne, ktoré uplatňujú prechodné opatrenia uvedené v článkoch 308c alebo 308d, informujú orgán dohľadu hneď, ako zistia, že by nesplnili kapitálovú požiadavku na solventnosť bez toho, aby uplatnili tieto prechodné opatrenia. Orgán dohľadu požiada príslušnú poisťovňu alebo zaisťovňu, aby prijala nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie splnenia kapitálovej požiadavky na solventnosť na konci prechodného obdobia.
Do dvoch mesiacov od skonštatovania, že bez uplatnenia týchto prechodných opatrení nebude splnená kapitálová požiadavka na solventnosť, príslušná poisťovňa alebo zaisťovňa predloží orgánu dohľadu plán postupného zavádzania, v ktorom sú stanovené plánované opatrenia na obnovenie použiteľných vlastných zdrojov na úroveň pokrývajúcu kapitálovú požiadavku na solventnosť alebo zníženie svojho rizikového profilu s cieľom zabezpečiť splnenie kapitálovej požiadavky na solventnosť na konci prechodného obdobia. Príslušná poisťovňa alebo zaisťovňa môže plán postupného zavádzania aktualizovať v priebehu prechodného obdobia.
Príslušné poisťovne alebo zaisťovne každoročne predkladajú správu svojmu orgánu dohľadu, v ktorej uvedú prijaté opatrenia a dosiahnutý pokrok smerom k zabezpečeniu splnenia kapitálovej požiadavky na solventnosť na konci prechodného obdobia. Orgány dohľadu odoberú súhlas s uplatňovaním prechodného opatrenia, keď zo správy o pokroku vyplýva, že dodržanie kapitálovej požiadavky na solventnosť je ku koncu prechodného obdobia nereálne.“
81.
Článok 309 ods. 1 sa mení takto:
a)
Prvý pododsek sa nahrádza takto:
„1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkami 4, 10, 13, 14, 18, 23, 26 až 32, 34 až 49, 51 až 55, 67, 68, 71, 72, 74 až 85, 87 až 91, 93 až 96, 98, 100 až 110, 112, 113, 115 až 126, 128, 129, 131 až 134, 136 až 142, 144, 146, 148, 162 až 167, 172, 173, 178, 185, 190, 192, 210 až 233, 235 až 240, 243 až 258, 260 až 263, 265, 266, 303 a 304 a prílohami III a IV do 31. marca 2015. Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto opatrení.“
b)
Dopĺňa sa tento pododsek:
„Bez ohľadu na druhý pododsek členské štáty uplatňujú zákony, iné predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 308a od 1. apríla 2015.“
82.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 310a
Personálne vybavenie a zdroje orgánu EIOPA
Orgán EIOPA posúdi personálne potreby a potreby zdrojov vyplývajúce z prevzatia svojich právomocí a úloh podľa tejto smernice a predloží o tom správu Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.“
83.
Článok 311 sa nahrádza takto:
„Článok 311
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 308a sa uplatňuje od 1. apríla 2015.
Články 1, 2, 3, 5 až 9, 11, 12, 15, 16, 17, 19 až 22, 24, 25, 33, 57 až 66, 69, 70, 73, 145, 147, 149 až 161, 168 až 171, 174 až 177, 179 až 184, 186 až 189, 191, 193 až 209, 267 až 300, 302, 305 až 308, 308b a prílohy I a II, V, VI a VII sa uplatňujú od 1. januára 2016.
Komisia môže prijať delegované akty a regulačné a vykonávacie technické predpisy pred dátumom uvedeným v treťom odseku.“
84.
V prílohe III časti A sa bod 28 nahrádza takto:
„28.
v každom prípade a ako alternatíva právnych foriem neživotných poisťovní uvedených v bodoch 1 až 27 a v bode 29 právna forma európskej spoločnosti (SE) podľa nariadenia Rady (ES) č. 2157/2001(1);
29.
v prípade, že príslušný členský štát umožňuje právnej forme družstva začať činnosť neživotnej poisťovne, a ako alternatíva právnych foriem neživotných poisťovní uvedených v bodoch 1 až 28, právna forma európskeho družstva v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1435/2003 (34).
85.
V prílohe III časti B sa bod 28 nahrádza takto:
„28.
v každom prípade a ako alternatíva právnych foriem životných poisťovní uvedených v bodoch 1 až 27 a v bode 29 právna forma európskej spoločnosti (SE) podľa nariadenia (ES) č. 2157/2001;
29.
v prípade, že príslušný členský štát umožňuje právnej forme družstva začať činnosť životnej poisťovne, a ako alternatíva právnych foriem životných poisťovní uvedených v bodoch 1 až 28, právna forma európskeho družstva v súlade s nariadením (ES) č. 1435/2003.“
86.
V prílohe III časti C sa bod 28 nahrádza takto:
„28.
v každom prípade a ako alternatíva právnych foriem zaisťovní uvedených v bodoch 1 až 27 a v bode 29 právna forma európskej spoločnosti (SE) podľa nariadenia (ES) č. 2157/2001;
29.
v prípade, že príslušný členský štát umožňuje právnej forme družstva začať zaisťovaciu činnosť, a ako alternatíva právnych foriem zaisťovní uvedených v bodoch 1 až 28, právna forma európskeho družstva v súlade s nariadením (ES) č. 1435/2003.“
(87)
V prílohe VII sa do tabuľky zhody pod stĺpec „Táto smernica“ vkladá článok 13 bod 27 ako odkaz zodpovedajúci článku 5 písm. d) smernice 73/239/EHS.
Článok 3
Zmena nariadenia (ES) č. 1060/2009
V nariadení (ES) č. 1060/2009 sa článok 2 ods. 3 vypúšťa.
Článok 4
Zmeny nariadenia (EÚ) č. 1094/2010
Nariadenie (EÚ) č. 1094/2010 sa mení takto:
1.
V článku 13 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči regulačnému technickému predpisu vzniesť námietku v lehote troch mesiacov od dátumu oznámenia regulačného technického predpisu prijatého Komisiou. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
Ak Komisia prijme regulačný technický predpis, ktorý je totožný s návrhom regulačného technického predpisu predloženým orgánom pre poisťovníctvo, je lehota, počas ktorej môže Európsky parlament a Rada vzniesť námietku, jeden mesiac od dátumu oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o jeden mesiac. Táto predĺžená lehota sa môže ďalej predĺžiť o jeden mesiac na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady.“
2.
V článku 17 ods. 2 sa druhý pododsek nahrádza takto:
„Bez toho, aby boli dotknuté právomoci ustanovené v článku 35, príslušný orgán bezodkladne poskytne orgánu pre poisťovníctvo všetky informácie, ktoré orgán pre poisťovníctvo považuje za potrebné pre svoje vyšetrovanie, vrátane informácií týkajúcich sa toho, ako sa akty uvedené v článku 1 ods. 2 uplatňujú v súlade s právom Únie.“
Článok 5
Zmeny nariadenia (EÚ) č. 1095/2010
Nariadenie (EÚ) č. 1095/2010 sa mení takto:
1.
V článku 13 sa odsek 1 nahrádza takto:
„1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči regulačnému technickému predpisu vzniesť námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia regulačného technického predpisu prijatého Komisiou. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
Ak Komisia prijme regulačný technický predpis, ktorý je totožný s návrhom regulačného technického predpisu predloženým orgánom pre poisťovníctvo, je lehota, počas ktorej môže Európsky parlament a Rada vzniesť námietku, jeden mesiac od dátumu oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o jeden mesiac. Táto predĺžená lehota sa môže ďalej predĺžiť o jeden mesiac na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady.“
2.
V článku 17 ods. 2 sa druhý pododsek nahrádza takto:
„Bez toho, aby boli dotknuté právomoci ustanovené v článku 35, príslušný orgán bezodkladne poskytne orgánu pre poisťovníctvo všetky informácie, ktoré orgán pre poisťovníctvo považuje za potrebné pre svoje vyšetrovanie, vrátane informácií týkajúcich sa toho, ako sa akty uvedené v článku 1 ods. 2 uplatňujú v súlade s právom Únie.“
Článok 6
Revízia
Komisia do 1. januára 2017 a potom každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o tom, či ESA predložili návrh regulačných technických predpisov a vykonávacích technických predpisov uvedených v smerniciach 2003/71/ES a 2009/138/ES, bez ohľadu na to, či je predloženie takýchto návrhov regulačných technických predpisov alebo vykonávacích technických predpisov povinné, alebo nepovinné, v prípade potreby spolu s návrhmi.
Článok 7
Transpozícia
1. Členské štáty prijmú a uverejnia do 31. marca 2015 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 1 bodom 1 a článkom 2 bodmi 1, 3, 6 až 11, 13, 14, 17 až 23, 32, 34, 36, 38 až 44, 46 až 54, 56 až 59, 65 až 70, 72, 75, 76, 80, 81, 84, 85 a 86. Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto opatrení.
2. Členské štáty uplatňujú opatrenia uvedené v odseku 1 od 1. januára 2016.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
3. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
Článok 8
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 2 body 25, 43 a 82 sa uplatňujú od 31. marca 2015.
Článok 9
Adresáti
Táto smernica je určená členským štátom.
V Štrasburgu 16. apríla 2014