NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 488/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity kadmia v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2) stanoví maximální limity kadmia v řadě potravin.
(2)
Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „komise CONTAM“) při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) přijala dne 30. ledna 2009 stanovisko o kadmiu v potravinách (3). Úřad EFSA v tomto stanovisku uvedl, že tolerovatelný týdenní přívod (dále jen „TWI“) kadmia činí 2,5 μg/kg tělesné hmotnosti. Ve svém „Prohlášení o tolerovatelném týdenním přívodu kadmia“ (4) úřad EFSA zohlednil posouzení rizika, které nedávno provedl Společný výbor odborníků FAO/WHO pro potravinářské přídatné látky (JECFA) (5), a potvrdil, že TWI činí 2,5 μg/kg tělesné hmotnosti.
(3)
Komise CONTAM dospěla ve vědeckém stanovisku o kadmiu v potravinách k závěru, že se průměrná dietární expozice kadmiu v evropských zemích blíží hodnotě TWI 2,5 μg/kg tělesné hmotnosti nebo ji mírně překračuje. U některých podskupin populace může dietární expozice převyšovat hodnotu TWI zhruba dvojnásobně. Komise CONTAM dále dospěla k závěru, že i když není pravděpodobné, že by expozice jednotlivce na této úrovni měla nepříznivé účinky na funkci ledvin, je třeba expozici kadmiu na úrovni populace snížit.
(4)
Podle vědeckého stanoviska o kadmiu v potravinách vypracovaného komisí CONTAM patří mezi skupiny potravin mající hlavní podíl na dietární expozici kadmiu, zejména vzhledem k vysoké spotřebě, obiloviny a výrobky z obilovin, zelenina, ořechy a luštěniny, škrobovitá kořenová zelenina nebo brambory a maso a masné výrobky. Nejvyšší koncentrace kadmia v potravinářských komoditách byla zjištěna v mořských řasách, rybách a produktech rybolovu, v čokoládě a v potravinách pro zvláštní výživu, jakož i v houbách, olejnatých semenech a jedlých drobech.
(5)
V podrobnějším posouzení expozice, které provedl úřad ESFA v rámci své vědecké zprávy „Cadmium dietary exposure in the European population“ (6) s použitím nové komplexní databáze spotřeby potravin, jež zahrnuje aktualizované údaje o spotřebě potravin v různých členských státech a u různých věkových skupin populace, jsou uvedeny podrobnější informace o konkrétních potravinářských komoditách, které se podílejí na expozici u jednotlivých věkových skupin. V případě dospělých se na expozici podílí hlavně škrobovitá kořenová zelenina a hlíznatá zelenina, obilná zrna a výrobky z obilných zrn a zelenina a zeleninové výrobky. V případě dětí a dospívajících má na expozici hlavní podíl škrobovitá kořenová zelenina a hlíznatá zelenina, obilná zrna a výrobky z obilných zrn a cukr a cukrovinky, zatímco u kojenců a batolat je to nejvíce škrobovitá kořenová zelenina a hlíznatá zelenina, obilná zrna a výrobky z obilných zrn, zelenina a výrobky ze zeleniny, mléko a výrobky z mléka a potraviny pro kojence a malé děti. Z podrobnějšího posouzení expozice vyplývá, že celková expozice není výsledkem jen několika hlavních zdrojů, nýbrž se na ní podílí celá řada různých skupin potravin.
(6)
Byly stanoveny maximální limity pro kadmium u celé řady potravin, mimo jiné u obilovin, zeleniny, masa, ryb, produktů rybolovu, drobů a doplňků stravy. Dosud nebyly stanoveny maximální limity v případě některých potravin, které se významně podílejí na expozici určitých skupin populace (čokoládové a kakaové výrobky, potraviny pro kojence a malé děti). Je proto nezbytné stanovit maximální limity kadmia pro tyto potraviny.
(7)
Maximální limity kontaminujících látek jsou jak u komodit, pro něž maximální limity kadmia již existují (jako je zelenina, maso, ryby, produkty rybolovu, droby a doplňky stravy), tak u komodit, pro něž jsou maximální limity stanoveny nově (jako jsou kakaové a čokoládové výrobky), stanovovány podle zásady ALARA („na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni“) s použitím údajů o výskytu a vzorců spotřeby potravin občany Evropské unie.
(8)
Čokoláda a kakaový prášek prodávané konečnému spotřebiteli mohou obsahovat vysoké množství kadmia a jsou významným zdrojem expozice člověka. Často jsou jejich spotřebiteli děti: například v podobě čokolády jako takové nebo slazených kakaových prášků používaných v kakaových nápojích. Při stanovování maximálních limitů kadmia je třeba zohlednit údaje o výskytu pro různé druhy čokolády a kakaového prášku prodávaných konečnému spotřebiteli. Jelikož množství kadmia v kakaových výrobcích souvisí s jejich obsahem kakaa, je vhodné stanovit různé maximální limity kadmia pro výrobky obsahující různé procentní podíly kakaa. Mělo by se tím zajistit, aby maximální limity mohla splnit i čokoláda s vyšším procentním podílem kakaa.
(9)
V některých regionech zemí, které produkují kakao, může být přirozený vysoký obsah kadmia v půdě. Proto je při stanovování maximálních limitů kadmia třeba zohlednit údaje o výskytu pro kakaové a čokoládové výrobky poskytnuté zeměmi, kde je vysoký obsah kadmia v půdě.
(10)
Počáteční a pokračovací kojenecká výživa se významně podílejí na expozici kadmiu u kojenců a malých dětí. Počáteční a pokračovací kojenecká výživa vyrobená z izolátů sójových bílkovin, samotných nebo ve směsi s bílkovinami kravského mléka, může obsahovat větší množství kadmia než mléčné výrobky, jelikož sójové boby přirozeně čerpají kadmium z půdy. Sójová kojenecká výživa je pro kojence trpící nesnášenlivostí laktózy důležitou alternativou, a musí být proto zajištěno dostatečné zásobení trhu. Pro sójové výrobky je tedy vhodné stanovit vyšší maximální limit.
(11)
Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti jsou významným zdrojem expozice kadmiu u kojenců a malých dětí. Pro obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti by tedy měl být stanoven zvláštní maximální limit kadmia.
(12)
Snížené expozice u velmi ohrožené skupiny spotřebitelů lze dosáhnout stanovením maximálního limitu pro některé kategorie potravin určených pro zvláštní výživu (např. pro zvláštní léčebné účely pro kojence). Vzhledem k absenci údajů, na nichž lze tento maximální limit založit, je však třeba shromáždit údaje o výskytu za účelem případného stanovení tohoto zvláštního maximálního limitu v budoucnosti.
(13)
V případě některých konkrétních druhů zeleniny (kozí brada, pastinák, celer řapíkatý, křen) je splnění současných maximálních limitů obtížné a z údajů o výskytu, které poskytly členské státy, vyplývá, že hodnoty přírodního pozadí jsou vyšší a srovnatelné s limity pro celer bulvový. Protože je spotřeba těchto komodit nízká a má na expozici člověka zanedbatelný vliv, je vhodné zvýšit maximální limity kadmia pro pastinák, kozí bradu, celer řapíkatý a křen na hodnotu platnou pro celer bulvový.
(14)
Některé druhy ryb jsou v současné době vyňaty ze standardního maximálního limitu pro ryby, který činí 0,05 mg/kg. V případě druhu pelamida obecná (Sarda sarda), mořan obecný (Diplodus vulgaris), úhoře říčního (Anguilla anguilla), cípala šedého (Mugil labrosus labrosus), kranasů (Trachurus spp.), ryb druhu Luvarus imperialis, sardinky (Sardinops spp.) a ryb druhu Dicologoglossa cuneata z nových údajů o výskytu vyplývá, že toto vynětí již není nutné a že standardní maximální limit lze splnit dodržováním správných rybolovných postupů. Zvláštní maximální limity již tedy nejsou pro tyto druhy ryb nezbytné.
(15)
V případě tuňáka druhu Auxis, sardelí (Engraulis spp.) a mečouna obecného (Xiphias gladius) z nových údajů o výskytu vyplývá, že dodržováním správných rybolovných postupů lze splnit nižší maximální limit. Maximální limity pro tyto druhy ryb je proto vhodné změnit.
(16)
V případě sardinky obecné (Sardina pilchardus) a hlaváče zaječího (Sicyopterus lagocephalus) z údajů o výskytu vyplývá, že splnění stávajících maximálních limitů je obtížné, neboť hodnoty přírodního pozadí mohou být vyšší. Spotřeba obou těchto druhů ryb je nízká a na expozici člověka má zanedbatelný vliv. Pro tyto dva druhy ryb je proto v zájmu zajištění dostatečného zásobení trhu vhodné stanovit vyšší maximální limity.
(17)
Nařízení (ES) č. 1881/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(18)
Členským státům a provozovatelům potravinářských podniků by měl být dán čas přizpůsobit se novým maximálním limitům stanoveným tímto nařízením pro kakaové výrobky a potraviny pro kojence a malé děti. Datum použitelnosti maximálních limitů kadmia pro tyto komodity by proto mělo být odloženo.
(19)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
1. Maximální limity kadmia stanovené v bodech 3.2.19 a 3.2.20 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 ve znění tohoto nařízení se použijí ode dne 1. ledna 2015. Potraviny, které nesplňují tyto maximální limity a byly uvedeny na trh v souladu s právními předpisy před 1. lednem 2015, smí být po tomto datu nadále prodávány až do data minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
2. Maximální limity kadmia stanovené v bodě 3.2.7 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 ve znění tohoto nařízení se použijí ode dne 1. ledna 2019. Potraviny, které nesplňují tyto maximální limity a byly uvedeny na trh v souladu s právními předpisy před 1. lednem 2019, smí být po tomto datu nadále prodávány až do data minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 488/2014
z 12. mája 2014,
ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1881/2006, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu kadmia v potravinách
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 315/93 z 8. februára 1993, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva u kontaminujúcich látok v potravinách (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 3,
keďže:
(1)
Nariadením Komisie (ES) č. 1881/2006 (2) sa stanovujú maximálne hodnoty obsahu kadmia v potravinách.
(2)
Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „skupina CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (European Food Safety Authority, EFSA) prijala 30. januára 2009 stanovisko o kadmiu v potravinách (3). V uvedenom stanovisku EFSA stanovil prípustný týždenný príjem kadmia (tolerable weekly intake,TWI) vo výške 2,5 μg/kg telesnej hmotnosti. Vo svojom „Stanovisku k prípustnému týždennému príjmu kadmia“ (4) EFSA zohľadnil posúdenie rizika, ktoré nedávno uskutočnil Spoločný výbor odborníkov FAO/WHO pre prídavné látky v potravinách (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives, JECFA) (5) a potvrdil TWI vo výške 2,5 μg/kg telesnej hmotnosti.
(3)
Skupina CONTAM vo vedeckom stanovisku o kadmiu v potravinách dospela k záveru, že v európskych krajinách sa priemerná expozícia kadmiu prostredníctvom výživy blíži k hodnote TWI vo výške 2,5 μg/kg telesnej hmotnosti alebo ju mierne prevyšuje. V niektorých podskupinách obyvateľstva môže expozícia kadmiu prostredníctvom potravy prevyšovať hodnotu TWI približne dvojnásobne. Skupina CONTAM ďalej dospela k záveru, že aj keď nie je pravdepodobné, že by expozícia jednotlivca na tejto úrovni mala nepriaznivé účinky na funkciu obličiek, mala by sa expozícia kadmiu na úrovni populácie znížiť.
(4)
Podľa vedeckého stanoviska o kadmiu v potravinách vypracovaného skupinou CONTAM patria do skupín potravín, ktoré v najväčšej miere prispievajú k expozícii kadmiu prostredníctvom výživy najmä vzhľadom na ich vysokú spotrebu, obilniny a výrobky z obilnín, zelenina, orechy a strukoviny, škrobová koreňová zelenina alebo zemiaky a mäso a mäsové výrobky. Najvyššie koncentrácie kadmia boli zistené v potravinárskych komoditách, ako sú morské riasy, ryby a morské plody, čokoláda a potraviny pre osobitné výživové použitie, ako aj v hubách, olejnatých semenách a jedlých droboch.
(5)
V podrobnejšom posúdení expozície, ktoré uskutočnil úrad ESFA v rámci svojej vedeckej správy Expozícia európskej populácie kadmiu prostredníctvom výživy (Cadmium dietary exposure in the European population) (6) s použitím novej komplexnej databázy spotreby potravín, ktorá zahŕňa aktualizované údaje o spotrebe potravín v rôznych členských štátoch a v rôznych vekových skupinách populácie, sú uvedené podrobnejšie informácie o konkrétnych potravinárskych komoditách, ktoré sa podieľajú na expozícii v jednotlivých vekových skupinách. V prípade dospelých sa na expozícii podieľa škrobová koreňová zelenina, obilniny a výrobky z obilnín a zelenina a zeleninové výrobky. V prípade detí a adolescentov má hlavný podiel na expozícii škrobová koreňová zelenina, obilniny a výroky z obilnín a cukor a cukrovinky, zatiaľ čo v prípade dojčiat a batoliat je to najviac škrobová koreňová zelenina a hľuzová zelenina, obilniny a výrobky obilnín, zelenina a výrobky zo zeleniny, mlieko a mliečne výrobky a potraviny pre dojčatá a malé deti. Z podrobnejšieho posúdenia expozície vyplýva, že celková expozícia nie je výsledkom len malého počtu hlavných zdrojov, ale podieľa sa na nej celý rad rôznych skupín potravín.
(6)
V prípade kadmia boli stanovené maximálne hodnoty jeho obsahu v mnohých potravinách vrátane obilnín, zeleniny, mäsa, rýb, morských plodov, drobov a výživových doplnkov. V prípade niektorých potravín, ktoré sú významnými zdrojmi expozície určitých skupín populácie (čokoláda a výrobky z kakaa, potraviny pre dojčatá a malé deti) ešte neboli stanovené maximálne hodnoty obsahu. Je preto potrebné stanoviť maximálne hodnoty obsahu kadmia v týchto potravinách.
(7)
Maximálne hodnoty obsahu kontaminantov sú stanovené v súlade so zásadou ALARA („na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni“) tak pre komodity, v prípade ktorých už existujú maximálne hodnoty obsahu kadmia (ako je zelenina, mäso, ryby, morské plody, droby a výživové doplnky), ako aj pre komodity, v prípade ktorých sú maximálne hodnoty obsahu novostanovené (ako sú výrobky z kakaa a čokolády) pri použití údajov o výskyte a modelov spotreby potravín občanov Európskej únie.
(8)
Čokoláda a kakaový prášok predávané konečnému spotrebiteľovi môžu obsahovať vysoké hodnoty obsahu kadmia a sú významným zdrojom ľudskej expozície. Často ich konzumujú deti, napríklad čokoládu ako takú alebo ako sladený kakaový prášok používaný v kakaových nápojoch. Pri stanovovaní maximálnych hodnôt obsahu kadmia by sa mali vziať do úvahy údaje o výskyte v prípade rôznych druhov čokolády a kakaového prášku predávaných konečnému spotrebiteľovi. Keďže maximálne hodnoty obsahu kadmia vo výrobkoch z kakaa súvisia s ich obsahom kakaa, je vhodné stanoviť rôzne maximálne hodnoty obsahu kadmia v prípade výrobkov obsahujúcich rôzne percentuálne podiely kakaa. Tým by sa malo zabezpečiť, aby maximálne hodnoty obsahu spĺňali aj čokolády s vyšším percentuálnym podielom kakaa.
(9)
V niektorých regiónoch krajín produkujúcich kakao môžu byť hodnoty obsahu kadmia v pôde prirodzene vysoké. Preto by sa pri stanovovaní maximálnych hodnôt obsahu kadmia mali brať do úvahy údaje o výskyte kakaa a výrobkov z čokolády z krajín s vysokými hodnotami obsahu kadmia v pôde.
(10)
Počiatočná dojčenská výživa a následná dojčenská výživa významne prispievajú k expozícii dojčiat a malých detí kadmiu. Počiatočná dojčenská výživa a následná dojčenská výživa vyrábaná z čistých sójových bielkovinových izolátov alebo zo zmesi týchto izolátov s bielkovinami z kravského mlieka môže obsahovať vyššie hodnoty obsahu kadmia ako výrobky na báze mlieka, keďže sójové bôby prirodzene prijímajú kadmium z pôdy. Dojčenská výživa na báze sóje je významnou alternatívou pre dojčatá trpiace neznášanlivosťou laktózy, preto sa musí zabezpečiť jej dostatočné dodávanie na trh. Je preto vhodné stanoviť vyššie maximálne hodnoty obsahu pre výrobky na báze sóje.
(11)
Potraviny vyrobené zo spracovaných obilnín a iná detská výživa pre dojčatá a malé deti sú významným zdrojom expozície kadmiu dojčiat a malých detí. V prípade potravín vyrobených zo spracovaných obilnín a inej detskej výživy by sa preto mala stanoviť osobitná maximálna hodnota kadmia.
(12)
Znížená expozícia veľmi zraniteľnej skupiny spotrebiteľov by sa mohla dosiahnuť stanovením maximálnej hodnoty obsahu kadmia v prípade určitých kategórií potravín na osobitné výživové účely (napr. potraviny na osobitné medicínske účely pre dojčatá). Pri absencii údajov s cieľom nahradiť takúto maximálnu hodnotu obsahu by sa mali zozbierať údaje o výskyte, s cieľom možného stanovenia špecifickej maximálnej hodnoty obsahu v budúcnosti.
(13)
V prípade určitej špecifickej zeleniny (kozia brada, paštrnák, zeler, chren) je dodržanie existujúcich maximálnych hodnôt obsahu zložité a údaje o výskyte poskytnuté členskými štátmi ukazujú, že prirodzené pozaďové hodnoty sú vyššie a porovnateľné s hodnotami v prípade zeleru buľvového. Keďže spotreba týchto komodít je nízka a účinky na expozíciu ľudí sú zanedbateľné, je vhodné zvýšiť maximálne hodnoty obsahu kadmia v prípade kozej brady, paštrnáku, zeleru a chrenu na hodnoty zeleru buľvového.
(14)
V súčasnosti platí pre určité druhy rýb výnimka zo štandardnej maximálnej hodnoty obsahu pre ryby vo výške 0,05 mg/kg. V prípade druhov rýb pelamída atlantická (Sarda sarda), moran dvojpruhý (Diplodus vulgaris), úhor (Anguilla anguilla), parmica šedá (Mugil labrosus labrosus), stavrida ostroboká (Trachurus species), luvar (Luvarus imperialis), sardinky druhu Sardinops (Sardinops species) a morský jazyk (Dicologoglossa cuneata) nové údaje o výskyte ukazujú, že výnimka už nie je potrebná a že štandardnú maximálnu hodnotu obsahu možno dosiahnuť dodržiavaním správnych rybolovných praktík. Pre uvedené druhy rýb už preto nie sú potrebné špecifické maximálne hodnoty.
(15)
V prípade tuniaka makrelovitého (Auxis species), sardely európskej (Engraulis species) a mečiara veľkého (Xiphias gladius) nové údaje o výskyte ukazujú, že nižšie maximálne hodnoty obsahu možno dosiahnuť dodržiavaním správnych rybolovných praktík. V prípade týchto rýb by sa preto mali prispôsobiť maximálne hodnoty obsahu.
(16)
V prípade sardiniek európskych (Sardina pilchardus) a hlaváčovitej ryby (Sicyopterus lagocephalus) nové údaje o výskyte ukazujú, že dodržanie maximálnych hodnôt obsahu je zložité, keďže prirodzené pozaďové hodnoty môžu byť vyššie. V prípade obidvoch týchto druhov rýb je spotreba nízka a má zanedbateľné účinky na expozíciu ľudí. Na zabezpečenie dodávok trhu je preto vhodné stanoviť vyššie maximálne hodnoty obsahu pre tieto dva druhy rýb.
(17)
Nariadenie (ES) č. 1881/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
(18)
Členským štátom a prevádzkovateľom potravinárskych podnikov by sa mala poskytnúť lehota na prispôsobenie sa novým maximálnym hodnotám stanoveným v tomto nariadení pre výrobky z kakaa a pre potraviny pre dojčatá a malé deti. Uplatňovanie maximálnych hodnôt kadmia by sa preto malo odložiť.
(19)
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Príloha k nariadeniu (ES) č. 1881/2006 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.
Článok 2
1. Maximálne hodnoty obsahu kadmia stanovené v bodoch 3.2.19 a 3.2.20 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1881/2006 v znení zmenenom týmto nariadením sa uplatňujú od 1. januára 2015. Potraviny, ktoré nespĺňajú tieto maximálne hodnoty obsahu, ktoré sú v súlade so zákonom uvedené na trh pred 1. januárom 2015, sa môžu naďalej predávať po uvedenom dátume až do dátumu ich minimálnej trvanlivosti alebo do dátumu spotreby.
2. Maximálne hodnoty obsahu kadmia stanovené v bodoch 3.2.7 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1881/2006 v znení zmenenom týmto nariadením sa uplatňujú od 1.januára 2019. Potraviny, ktoré nespĺňajú tieto maximálne hodnoty obsahu, ktoré sú v súlade so zákonom uvedené na trh pred 1. januárom 2019, sa môžu naďalej predávať po uvedenom dátume až do dátumu ich minimálnej trvanlivosti alebo do dátumu spotreby.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 12. mája 2014