ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. července 2014
o opatření SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), které provádí Dánsko a Švédsko v případě skupiny Scandinavian Airlines
(oznámeno pod číslem C(2014) 4532)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/938/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
Koncem října 2012 Dánsko, Norsko a Švédsko (dále společně jen „dotčené státy“) neformálně kontaktovaly Komisi a Kontrolní úřad ESVO v souvislosti se svým záměrem podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ve prospěch skupiny Scandinavian Airlines (dále jen „společnost SAS“, „skupina SAS“ či „společnost“). Dne 12. listopadu 2012 se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, aniž by však tento krok Komisi formálně oznámily.
(2)
Dne 14. listopadu 2012 se Komise věcí nového revolvingového úvěrového nástroje začala ex officio zabývat. Komise zaslala Dánsku a Švédsku ve dnech 29. listopadu 2012, 18. prosince 2012, 28. ledna 2013 a 18. února 2013 žádosti o informace, na něž ve dnech 6. prosince 2012, 8. ledna 2013, 5. a 13. února 2013 a 22. března 2013 obdržela odpovědi. V dopise ze dne 3. června 2013 poskytly Dánsko a Švédsko doplňující informace.
(3)
Dne 20. listopadu 2012 navíc Komise obdržela stížnost od společnosti Ryanair a následně dne 4. února 2013 stížnost od Sdružení evropských nízkonákladových leteckých dopravců (European Low Fares Airline Association, dále jen „ELFAA“), k nimž Dánsko a Švédsko podaly připomínky v dopise ze dne 22. března 2013.
(4)
Dopisem ze dne 19. června 2013 oznámila Komise Dánsku a Švédsku své rozhodnutí (dále „rozhodnutí o zahájení řízení“) zahájit v souvislosti s touto podporou řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). Dánsko a Švédsko podaly k rozhodnutí o zahájení řízení připomínky v dopisech ze dne 19. srpna 2013.
(5)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 28. září 2013. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedeným opatřením podaly připomínky.
(6)
Dne 28. října obdržela Komise připomínky od skupiny SAS a od společnosti Foundation Asset Management Sweden AB (dále jen „společnost FAM“) (3). Dne 5. listopadu 2013 Komise tyto připomínky postoupila Dánsku a Švédsku, aby na ně mohly reagovat. V dopisech ze dne 4. a 5. prosince 2013 dánské a švédské úřady uvedly, že k připomínkám skupiny SAS a společnosti FAM nemají žádné připomínky.
(7)
Komise si dopisem ze dne 25. února 2014 od Dánska a Švédska vyžádala další informace, oba členské státy na něj odpověděly dne 25. března 2014. V dopisech ze dne 5. a 7. března 2014 navíc dánské a švédské úřady Komisi informovaly, že se společnost SAS rozhodla nový revolvingový úvěrový nástroj zrušit a prozkoumat jiné možnosti, jak posílit svou kapitálovou základnu. Toto zrušení nabylo účinnosti dne 4. března 2014.
(8)
Švédsko a Dánsko dopisem ze dne 4. července 2014 respektive dopisem ze dne 7. července 2014 vyjádřily svůj souhlas s tím, že se vzdávají práv plynoucích z článku 342 SFEU ve spojení s článkem 3 nařízení ES 1/1958 a že toto rozhodnutí bude přijato a oznámeno v angličtině.
(9)
V rámci tohoto řízení je k posouzení toho, zda Dánsko a Švédsko dodržely ustanovení SFEU, příslušná výlučně Komise. Na druhou stranu je k posouzení toho, zda ustanovení Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHS“) dodrželo Norsko, podle čl. 109 odst. 1 této dohody ve spojení s článkem 24 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora příslušný Kontrolní úřad ESVO. Podle ustanovení čl. 109 odst. 2 dohody o EHS a protokolu 27 k této dohodě mají dále za účelem zajištění jednotného uplatňování v celém EHS Kontrolní úřad ESVO a Komise spolupracovat, vyměňovat si informace a navzájem konzultovat politické otázky týkající se kontroly i jednotlivých případů.
(10)
Ve světle výše uvedeného a vzhledem k tomu, že oba orgány jsou v této věci příslušné paralelně, spolupracovala Komise před přijetím tohoto rozhodnutí s Kontrolním úřadem ESVO a věc s ním konzultovala.
2. SKANDINÁVSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY
(11)
V období let 2001 až 2011 skandinávský trh letecké dopravy (zahrnující Dánsko, Švédsko, Finsko a Norsko) vyjádřený sedadlokilometry ve vztahu k dostupným sedadlům (4) podle dostupných údajů vzrostl o 126 %. Téměř veškerý tento nárůst na skandinávském trhu v oblasti přepravy na krátké vzdálenosti lze přičíst nízkonákladovým dopravcům, zejména společnostem Norwegian Air Shuttle a Ryanair. Odhaduje se, že nízkonákladové společnosti se na růstu v tomto období podílely 90 % (5).
(12)
Navzdory tomu, že se zvýšil význam nízkonákladových leteckých společností, zůstává na skandinávském trhu největším hráčem společnost SAS, jejíž podíl na trhu v roce 2011 dosahoval 35,6 %, což je podstatně méně než podíl přesahující 50 %, kterého tato společnost dosahovala před deseti lety. Podíl společnosti Norwegian Air Shuttle dosahoval v témže roce 18,7 % a podíl společnosti Ryanair pak 6,8 %.
3. PŘÍJEMCE
(13)
Společnost SAS je vlajkovým dopravcem dotčených států, největší leteckou společností ve Skandinávii a osmou největší leteckou společností v Evropě. Je také zakládajícím členem Star Alliance. Sídlo této skupiny leteckých společností, jejíž součástí jsou společnosti Scandinavian Airlines, Widerøe (6) a Blue1, je ve Stockholmu a jejím hlavním evropským a mezikontinentálním uzlem je letiště v Kodani. V roce 2013 přepravila společnost SAS přibližně 28 milionů cestujících, přičemž její obrat se pohyboval okolo 42 miliard SEK.
(14)
V současnosti vlastní 50 % společnosti SAS dotčené státy: 21,4 % připadá na Švédsko, 14,3 % na Dánsko a 14,3 % na Norsko. Hlavním soukromým akcionářem je nadace Knuta a Alice Wallenbergových („nadace KAW“) s podílem 7,6 %, velikost podílů zbylých akcionářů nepřesahuje 1,5 %.
Tabulka 1
Hlavní akcionáři společnosti SAS AB k 31. březnu 2012 (7)
Akcionář
Celkem (%)
Švédský stát
21,4
Dánský stát
14,3
Norský stát
14,3
Nadace Knuta a Alice Wallenbergových
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Dánská národní banka
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0.3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Finanční situace SAS je již několik let neutěšená, mezi lety 2008 a 2013 byla společnost opakovaně ve ztrátě. V listopadu 2012 snížila ratingová agentura Standard and Poor's („S&P“) rating této společnosti z B- na CCC+ (8). Tržním prostředím, jež se vyznačovalo vysokými cenami paliv a nejistou poptávkou, se tyto problémy zvýraznily.
(16)
Z výročních zpráv společnosti SAS konkrétně vyplývá, že mezi lety 2008 a 2012 zaznamenala tato společnost každý rok výrazné ztráty a vykazovala významné částky čistého finančního dluhu.
Tabulka 2
Klíčové finanční údaje společnosti SAS za období 2007-2012 (v milionech SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(leden-říjen)
Výnosy
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Čistý finanční dluh
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Zisk před zdaněním (EBT)
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Čistý zisk
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Peněžní tok za daný rok
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Návratnost použitého kapitálu (v %)
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Návratnost po zdanění vzhledem k účetní hodnotě vlastního kapitálu (v %)
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Poměr úrokového krytí (v %)
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Protože se její finanční situaci zhoršovala, realizovala společnost SAS v letech 2009-2010 program výrazného snížení nákladů („Core SAS“). Při provádění tohoto programu musela společnost SAS získat od svých akcionářů vlastní kapitál, a to prostřednictvím dvou emisí s předkupním právem: i) v hodnotě 6 miliard SEK v dubnu 2009 a ii) v hodnotě 5 miliard SEK v květnu 2010 (10).
(18)
Finanční problémy SAS kulminovaly v roce 2012, kdy společnost představila obchodní plán „4 Excellence Next Generation“ (dále jen „plán 4XNG“), který její vedení považovalo za „poslední výzvu“ pro společnost SAS (11). V listopadu 2012 se navíc v tisku objevila zpráva o možném úpadku společnosti SAS (12).
4. POPIS OPATŘENÍ: NOVÝ REVOLVINGOVÝ ÚVĚROVÝ NÁSTROJ V ROCE 2012
(19)
Podobně jako ostatní letecké společnosti na celém světě spoléhá i společnost SAS při zajištění minimální úrovně likvidity na vnější úrokové nástroje. Od 20. prosince 2006 spoléhala skupina SAS na revolvingový úvěrový nástroj, který měl skončit v červnu 2013 („starý revolvingový úvěrový nástroj“). Hodnota starého revolvingového úvěrového nástroje dosahovala 366 milionů EUR, přičemž tento nástroj poskytlo výhradně několik bank ([…] (13)). Jeho součástí byla i řada doplňkových finančních ujednání neboli podmínek, jako například […].
(20)
Vzhledem ke zhoršení výsledků společnosti se vedení skupiny SAS v prosinci 2011 rozhodlo starý revolvingový úvěrový nástroj plně vyčerpat. Poté, co dceřiná společnost skupiny SAS (konkrétně Spanair) v lednu 2012 podala návrh na vyhlášení úpadku, začala skupina SAS jednat s bankami a 15. března 2012 se dohodla na změně doplňkových ujednání. V důsledku této změny doplňkových ujednání se zvýšily náklady na čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje, zpřísnily podmínky čerpání a společnosti SAS vznikla povinnost okamžitě splatit čerpanou částku v plné výši. Skupina SAS navíc musela věřitelům předložit plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a hlavní akcionáři, tedy dotčené státy a nadace KAW.
(21)
Plán rekapitalizace vycházel z tzv. plánu 4XNG, na němž se pracovalo již na počátku roku 2012. Plán 4XNG zohledňoval také obavy, které byly v souvislosti se stávajícím obchodním plánem skupiny SAS nazvaným „4 Excellence“ („plán 4X“) vyjádřeny […] v květnu 2012. Skupina SAS prohlašovala, že by se díky plánu 4XNG mohla stát finančně soběstačnou leteckou společností. Plán stanovil řadu finančních cílů, které skupina SAS musí ve finančním roce 2014/2015 splnit. K těmto cílům patřilo mj. dosažení ziskového rozpětí před zdaněním a úrokovými náklady (EBIT) přes 8 %, poměru finanční připravenosti přes 20 % a poměru vlastního kapitálu a celkových aktiv přes 35 %. Předpokládalo se, že plán 4XNG umožní skupině SAS zvýšit zisk před zdaněním (EBT) o přibližně 3 miliardy SEK ročně, přičemž jeho provedení si vyžádá náklady na restrukturalizaci a jednorázové náklady ve výši přibližně 1,5 miliardy SEK.
(22)
Dalším cílem plánu 4XNG bylo připravit společnost na zavedení nových účetních pravidel pro důchody, a to od listopadu 2013, přičemž se očekávalo, že tato pravidla budou mít negativní dopad na vlastní kapitál skupiny SAS. Plán dále obsahoval závazek dokončit plán pozbytí aktiv a financování v celkovém rozsahu asi 3 miliardy SEK v potenciálních čistých peněžních výnosech z prodeje. Součástí pozbytí aktiv byl (14) i) prodej společnosti Widerøe, dceřiné regionální letecké společnosti v Norsku (15), ii) prodej menšinového podílu v […], iii) prodej podílů v nemovitostech spojených s letištěm, iv) externí zajištění pozemního odbavování (16), v) prodej leteckých motorů (17), vi) prodej a zpětný pronájem či další finanční transakce, pokud jde o […], vii) externí zajištění služeb řídicích systémů a telefonních center (18) a viii) prodej nebo zajištěné financování tří letadel typu Q400.
(23)
Dotčené státy trvají na tom, že plán 4XNG je samofinancující, což znamená, že společnost SAS z provozní činnosti a pozbytím aktiv nesouvisejících s její hlavní činností získá dostatek peněžních prostředků k financování počátečních nákladů na realizaci plánu 4XNG. Společnost SAS však měla obavy z toho, že se investoři vzhledem k významným počátečním nákladům na realizaci plánu 4XNG budou domnívat, že její situace z hlediska likvidity je neutěšená. Společnost SAS tedy požádala, aby byl spolu se zavedením nového revolvingového nástroje podporovaného dotčenými státy a nadací KAW prodloužena platnost revolvingového úvěrového nástroje starého. Společnost SAS však tvrdí, že ani starý (prodloužený) revolvingový úvěrový nástroj ani nový revolvingový úvěrový nástroj nebude čerpán.
(24)
Diskuse o novém revolvingovém úvěrovém nástroji začaly 4. června 2012 (19). Banky, které byly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje věřiteli, zpočátku v souladu s plánem rekapitalizace (viz bod 20 výše) požadovaly, aby členské státy znovu poskytly vlastní kapitál, např. prostřednictvím emise s předkupním právem, protože nebyly ochotny podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji samy. Dotčené státy však tuto myšlenku odmítly.
(25)
Po určitém vyjednávání banky souhlasily se zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje, který sestaví společně s dotčenými státy a nadací KAW a jenž se bude z hlediska struktury vyznačovat naprostou rovnoprávností, tj. neuplatní se v něm podřízené postavení či nepřiměřená práva na zajištění. Je třeba poznamenat, že původně měl nový revolvingový úvěrový nástroj dosahovat objemu [3-6] miliard SEK, přičemž k dispozici bylo zajištění ve výši pouze [1-4] miliard SEK. Dne 22. října 2012 byl objem nového revolvingového úvěrového nástroje s konečnou platností snížen na 3,5 miliardy SEK (přibližně 400 milionů EUR).
(26)
Nový revolvingový úvěrový nástroj poskytly tytéž banky jako nástroj starý (s jednou výjimkou (20)) spolu s dotčenými státy a nadací KAW. Dotčené státy tedy v souladu s výší svého podílu ve společnosti SAS poskytly 50 % nového revolvingového úvěrového nástroje a zbývajících 50 % poskytly banky a nadace KAW. Dotčené státy a nadace KAW se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely za týchž podmínek (poplatky, úrokové sazby, doplňková ujednání) jako banky.
(27)
Níže jsou uvedeny hlavní charakteristiky nového revolvingového úvěrového nástroje:
-
Byl rozdělen do dvou podnástrojů v objemu 2 miliard SEK(nástroj A) a 1,5 miliardy SEK(nástroj B), do nichž příslušné státy přispěly 50 % hodnoty. Součástí cenových podmínek u obou nástrojů byl přímý poplatek, poplatek za poskytnutí úvěru, poplatek za užívání, marže a výstupní poplatek.
-
Aby mohla společnost SAS revolvingový úvěrový nástroj čerpat, musela splnit určité podmínky, přičemž tyto podmínky byly u nástroje B přísnější než u nástroje A (21).
-
V novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl zachován balíček prvků zajištění ze starého revolvingového úvěrového nástroje, věřitelům bylo navíc poskytnuto zajištění na všechny akcie ve společnosti Widerøe a všechna ostatní nezatížená dlouhodobá aktiva, jež skupina SAS vlastnila k prosinci 2012. Nový revolvingový úvěrový nástroj tak měl přednostní zajištění na mnoho aktiv společnosti SAS, mj. i 100 % akcií jejích dceřiných společností Widerøe a SAS Spare Engine, 18 letadel a řadu nemovitostí. Účetní hodnota těchto zajištění byla stanovena na přibližně 2,7 miliardy SEK(tj. přibližně 75 % hodnoty nového revolvingového úvěrového nástroje) a byla poměrně rozdělena mezi nástroj A a nástroj B.
-
Nástroj B bylo možné čerpat pouze poté, co bude plně vyčerpán nástroj A. Po 1. lednu 2014 z něj společnost SAS mohla čerpat pouze za podmínky, že došlo k dokončení prodeje aktiv nebo akcií společnosti Widerøe.
-
Datem splatnosti nového revolvingového úvěrového nástroje byl 31. březen 2015.
(28)
Podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly sjednány 25. října 2012. Zřízení nástroje však bylo podmíněno mj. souhlasem parlamentů všech dotčených států a podpisem kolektivních smluv s letovými posádkami a palubními průvodčími.
(29)
Dotčené státy předložily zprávu, kterou připravila společnost CITI ze dne 7. listopadu 2012 („zpráva společnosti CITI“) a jejímž cílem bylo posoudit, zda by se soukromý investor nacházející se v situaci, jež by se co nejvíce podobala situaci dotčených států, případně mohl podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za obdobných podmínek. Pro případ úspěšné realizace plánu 4XNG v jeho základním scénáři došla zpráva společnosti CITI k závěru, že důsledkem účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji by (od listopadu 2012 do března 2015) byla vnitřní míra návratnosti („IRR“) ve výši [90-140] %, [4-9]násobná návratnost investice a nárůst hodnoty vlastního kapitálu téměř o [700-1 200] %. Zpráva společnosti CITI došla k závěru, že návratnost, kterou požadovaly dotčené státy, by tedy byla minimálně totožná jako návratnost, již by v podobné situaci požadovali soukromí investoři. Ve zprávě společnosti CITI však nebylo posouzeno, s jakou pravděpodobností společnost SAS „základní scénář“ plánu 4XNG úspěšně provede, ani to, jaký dopad budou mít odchylky od „základního scénáře“, např. pokud by se nepodařilo zpeněžit aktiva nesouvisející s hlavní činností.
(30)
Dne 19. prosince 2012 oznámila společnost SAS, že veškeré podmínky nezbytné k tomu, aby nový revolvingový úvěrový nástroj vstoupil v platnost (viz bod 28 výše), jsou splněny, a to včetně souhlasu parlamentů v dotčených členských státech. Počínaje tímto dnem byl až do 3. března 2014 účinný nový revolvingový úvěrový nástroj, který tak nahradil revolvingový úvěrový nástroj starý (22).
(31)
Dopisem ze dne 3. června 2013 Dánsko a Švédsko vysvětlily, že prodej 80 % akcií společnosti Widerøe (viz bod 22 výše) vedl k tomu, že se dotčené státy a věřitelské banky se společností SAS dohodly na změně podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje, přestože smlouva o změně ještě nebyla formálně podepsána. V připomínkách, které během formálního vyšetřovacího řízení podaly, informovaly dánské a švédské úřady Komisi, že smlouvu o změně nového revolvingového úvěrového nástroje podepsaly všechny strany a že tato změna vstoupí v platnost, jakmile bude převod společnosti Widerøe dokončen, tj. 30. září 2013. Tato změna sestávala z těchto kroků:
-
Objem nástroje A bude snížen z 1,173 miliardy SEK na 0,8 miliardy SEK a jeho splatnost bude prodloužena o pět měsíců, tj. do 1. června 2014.
-
Společnost SAS dá do zástavy [0,5-0,8] miliardy SEK v hotovosti jako zajištění nástroje A. Na zbývající [0,1-0,4] miliardy SEK se budou vztahovat zajištění, která jsou již v dohodě o novém revolvingovém úvěrovém nástroji uvedena.
-
Částka 0,2 miliardy SEK z nástroje A bude zrušena, jakmile dojde k částečnému pozbytí úseku pozemního odbavování. Než byl nový revolvingový úvěrový nástroj dne 4. března 2014 zrušen, uzavřela společnost SAS s potenciálním kupcem prohlášení o záměru (23).
-
Objem nástroje B bude z 1,5 miliardy SEK snížen na 1,2 miliardy SEK.
5. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti o tom, že se účast dotčených států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji uskutečnila za rovných podmínek, a to zejména z těchto důvodů:
-
Vzhledem ke své účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měly banky již dříve vůči společnosti SAS expozici. Banky svůj vklad do nového revolvingového úvěrového nástroje dokonce snížily přibližně na polovinu, a omezily tak svou expozici vůči společnosti SAS v souvislosti s revolvingovým úvěrovým nástrojem přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy - kterým se vzhledem k trvale negativním výsledkům společnosti SAS emise s předkupním právem z let 2009 a 2010 nijak nevrátily - svou expozici vůči společnosti SAS navýšily.
-
Skutečnost, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj zcela vyčerpala, mohla ovlivnit rozhodnutí věřitelských bank o účasti na novém nástroji, které tak mohly usilovat o to, aby se vyhnuly dalšímu čerpání prostředků a zajistily si vzhledem k potížím společnosti, že jejich vklady do revolvingového úvěrového nástroje nebudou zcela ztraceny.
-
Komisi nebylo jasné, zda rozhodnutí bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo ovlivněno tím, že dotčené státy v předchozích letech poskytovaly společnosti SAS trvalou podporu. Komise dále konstatovala, že zapojení dotčených států je nezbytným předpokladem k tomu, aby se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohly podílet i soukromé hospodářské subjekty.
-
Komise si nebyla jista, zda lze účast nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji srovnávat s účastí soukromého investora, vzhledem k tomu, že nadace KAW má vůči společnosti SAS expozici nejen v souvislosti s podílem jejích akcií, který drží, ale také prostřednictvím banky SEB.
(33)
Komise si dále kladla otázku, zda lze účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z pohledu akcionáře považovat za racionální, či nikoliv, a zda by takováto účast byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, i pokud by se odhlédlo od argumentace účastí za rovných podmínek. Komise v tomto ohledu posuzovala, zda jsou předpoklady, o něž se plán 4XNG opírá, dostatečně podložené na to, aby přiměly soukromého investora k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, a zda analýzy citlivosti, jež byly v rámci tohoto plánu provedeny, nejsou příliš optimistické.
(34)
Komise například poukázala mj. na optimistická čísla v plánu, pokud jde o růst trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům a růst HDP i 0 % inflaci, jež se pro období let 2015-2017 předpokládala. Dále vyjádřila pochyby, zda v době podpisu smlouvy o novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo možné předpokládat, že všechny iniciativy zaměřené na úspory nákladů a pozbytí aktiv budou úspěšně provedeny.
(35)
Co se týče podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje a posouzení společnosti CITI týkajícího se očekávané návratnosti při účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, zdůraznila Komise, že se ve zprávě společnosti CITI neposuzoval plán 4XNG ani nebyla provedena analýza citlivosti finančního modelu, a že se společnost CITI v této zprávě opírala pouze o informace, které jí byly poskytnuty. Komise dále zdůraznila, že ve zprávě společnosti CITI nebylo zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje oceněno z pohledu soukromého investora v tržním hospodářství a že zde nebyl vzat v potaz dopad možných alternativních scénářů pracujících s méně příznivými předpoklady (včetně neplnění závazků) na analýzu návratnosti. Komise v tomto směru konstatovala, že podle zprávy společnosti CITI byla pravděpodobnost toho, že by společnost SAS v následujících třech letech nedostála svým závazkům, nulová, což se zdá být podceněním rizika.
(36)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohla Komise vyloučit, že by účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohla společnost SAS zvýhodnit ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(37)
Komise v neposlední řadě vyjádřila pochybnosti o tom, zda je možné nový revolvingový úvěrový nástroj považovat za slučitelný s vnitřním trhem, pokud měla být v jeho rámci poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise v tomto směru posuzovala, zda lze uplatnit některé z důvodů slučitelnosti, které stanoví čl. 107 odst. 1 SFEU. S ohledem na povahu opatření a na obtíže společnosti SAS Komise konstatovala, že jedinými relevantními kritérii se zdají být pravidla týkající se státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (24) („pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Komise však dospěla k předběžnému závěru, že podmínky státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci zřejmě nejsou naplněny.
6. PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
6.1. Připomínky Dánska a Švédska
(38)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky jejich účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byly tržní, protože jejich účast se vzhledem k účasti bank a nadace KAW uskutečnila za rovných podmínek, což vylučuje, že by došlo ke státní podpoře.
(39)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že společnost SAS ze starého revolvingového úvěrového nástroje během období, kdy probíhalo vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji, ani jednou nečerpala. V tomto směru poukazují na změny starého revolvingového úvěrového nástroje, k nimž došlo v březnu 2012 a jež zaváděly ještě přísnější podmínky čerpání, a tvrdí, že od konce června 2012 mohly banky případnou žádost společnosti SAS o čerpání odmítnout. V březnu 2012 společnost SAS částku čerpanou z revolvingového úvěrového nástroje plně splatila a od té doby ze starého revolvingového úvěrového nástroje nečerpala. Tyto banky lze tedy opodstatněně považovat za „vnější“ investory, kteří se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílejí za podmínek, jež jsou vzhledem k dotčeným státům rovné (25), a aniž by měly vůči společnosti SAS nějakou významnou nezajištěnou expozici (26).
(40)
Co se týče účasti nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s bankami, zastávají dánské a švédské úřady názor, že hospodářská expozice nadace KAW vůči bance SEB je pouze omezená, a že nemohla její rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ovlivnit.
(41)
Dánsko a Švédsko jsou nadto přesvědčeny, že plán 4XNG je realistický a lze jej úspěšně realizovat. Zastávají názor, že všechna hlediska a všechny předpoklady, včetně prognóz výnosů („ukazatele RASK“) (27), opatření k úspoře nákladů a plánovaná pozbytí aktiv, byly pečlivě prověřeny s ohledem na splnění finančních cílů v rámci plánu 4XNG na období 2014-2015. Plán 4XNG - a všechny předpoklady, o něž se opírá, - navíc pečlivě posoudili externí finanční poradci dotčených států (Goldman Sachs) i bank ([…]), přičemž tento plán byl podle jejich připomínek a doporučení následně upraven. Dánsko a Švédsko dále zdůrazňují, že očekávání úspěšné realizace plánu při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc podpořila skutečnost, že odkládací podmínkou pro nový revolvingový úvěrový nástroj bylo uzavření nových kolektivních smluv. Podle Dánska a Švédska nasvědčuje vývoj od prosince 2012 a zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje dne 4. března 2014 tomu, že plán bude mít očekávané výsledky (28).
(42)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídají běžným tržním podmínkám, neboť jsou srovnatelné s podmínkami u obdobných transakcí, a nový revolvingový úvěrový nástroj se navíc v porovnání s většinou analyzovaných transakcí vyznačuje vyššími přímými poplatky a přísnějšími podmínkami čerpání. Co se týče balíčku prvků zajištění, uvádí Dánsko a Švédsko, že vlastní finanční rizika věřitelských bank jsou zanedbatelná, neboť odhadovaná hodnota zajištění jasně převyšuje objem nástroje A. V případě likvidace by tedy pohledávky všech věřitelských bank byly uspokojeny z balíčku prvků zajištění nebo z jiných aktiv společnosti SAS, která by bylo možné prodat, např. […], její podíl v […] atd. Výše uvedený argument podporuje také to, že během první poloviny roku 2013 skutečně došlo ke zrušení významné části závazků v rámci nástroje A. Podle Dánska a Švédska to dokazuje, že banky při rozhodování, zda se budou spolu s dotčenými státy a nadací KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet, jednaly tržně a obezřetně.
(43)
Dánsko a Švédsko v neposlední řadě také uvádějí, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji přinesla věřitelům, kteří na něj poskytli prostředky, významnou návratnost, a to aniž by společnost SAS musela z nástroje čerpat. Tato skutečnost by měla podpořit názor, že účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s nadací KAW a bankami je plně v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
6.2. Připomínky skupiny SAS
(44)
Skupina SAS tvrdí, že dotčené státy se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako akcionáři, ne jako veřejné orgány. Z tohoto pohledu bylo namístě dát účasti na takovémto nástroji přednost před kapitálovým vkladem, a to vzhledem k výraznému výnosu pro akcionáře/věřitele z poplatků i vzhledem k pravděpodobnému nárůstu hodnoty akcií.
(45)
Pokud jde o zásadu rovných podmínek, uvádí skupina SAS, že byla naplněna vzhledem k tomu, že banky vůči SAS neměly žádnou expozici, a proto by se s nimi mělo zacházet jako s „vnějšími“ investory. Účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc neměla vliv na chování bank, neboť akcionáře o tuto účast požádala společnost SAS, a nikoliv banky. Skupina SAS dále tvrdí, že banky se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek vzhledem k dotčeným státům a nadaci KAW na základě velmi pozitivních výsledků analýzy rizik a výnosů.
(46)
Skupina SAS dále potvrzuje tvrzení Dánska a Švédska, že předpoklady, ze kterých plán 4XNG vycházel, byly dostatečně podložené a dotčené prognózy ohledně tří hlavních faktorů, tedy růstu trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům, růstu HDP v období let 2015-2017 a předpokládané 0 % inflaci, velmi reálné. Všechny věřitelské banky rizika spojená s realizací plánu důkladně prověřily, přičemž se zaměřily především na ukazatel RASK, který je klíčovým ukazatelem ziskovosti společnosti.
(47)
Skupina SAS zároveň tvrdí, že balíček prvků zajištění byl posouzen dostatečně a že riziko toho, že by společnost SAS neplnila podmínky realizace plánu 4XNG, bylo zmírněno. Nasvědčuje tomu i to, že odkládací podmínkou pro vstup věřitelů do nového revolvingového úvěrového nástroje byly úspory nákladů a že pro úspěšnou realizaci plánu bylo klíčové uzavření nových kolektivních smluv v listopadu 2012.
(48)
Skupina SAS dále kritizuje Komisi, že nevzala v úvahu možnost úpadku a to, že by dotčené státy ztratily hodnotu svého společného podílu, pokud by nový revolvingový úvěrový nástroj nebyl poskytnut. Skupina SAS v této souvislosti zdůrazňuje, že se dotčené státy na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako klíčoví akcionáři společnosti SAS s cílem zajistit si odpovídající návratnost svých investic.
(49)
Skupina SAS v neposlední řadě uvádí, že se díky realizaci plánu 4XNG podařilo dosáhnout zisku před zdaněním ve výši 3 miliard SEK, v důsledku čehož společnost SAS v období od listopadu 2012 do července 2013 zaznamenala pozitivní výsledek.
6.3. Připomínky společnosti FAM
(50)
Podle společnosti FAM, která je odpovědná za správu aktiv nadace KAW, se nadace KAW rozhodla podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bez ohledu na svůj podíl v bance SEB a na expozici SEB vůči společnosti SAS. Společnost FAM tvrdí, že nadace KAW nemá v bance SEB většinový podíl, ani nelze říci, že by banku SEB ovládala.
(51)
Společnost FAM posoudila plán 4XNG, finanční rizika s ním spojená a balíček prvků zajištění, a dospěla k závěru, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji je v zájmu nadace KAW. V tomto ohledu porovnala vyhlídky ochrany dlouhodobých investic nadace KAW do společnosti SAS a možnou budoucí návratnost těchto investic i vysoké poplatky, které by společnost SAS v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje zaplatila na jedné straně, a likvidaci společnosti SAS na straně druhé, která z jejího hlediska nepředstavovala ekonomicky zajímavou variantu.
(52)
Společnost FAM také souhlasí s Dánskem, Švédskem a skupinou SAS v tom, že se všichni akcionáři podíleli na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, aniž by se uplatnila jakákoliv forma podřízení, nepřiměřených práv na zajištění či jiných nerovných podmínek. Rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z podrobné analýzy vyhlídek na ziskovost v důsledku toho, že společnost SAS bude v budoucnu silná a konkurenceschopná.
(53)
Společnost FAM v neposlední řadě souhlasí s názorem Dánska a Švédska, že rozhodnutí věřitelských bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z obchodních úvah, neboť v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje byla stávající expozice těchto bank pouze teoretická. Společnost FAM tvrdí, že banky měly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ještě menší motivaci než dotčené státy a nadace KAW, které mohly spoléhat na růst ceny akcií. Proto má za to, že je zásadu rovných podmínek třeba považovat za naplněnou.
7. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
7.1. Existence státní podpory
(54)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.“
(55)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu financovanou ze státních prostředků poskytnutou přímo či nepřímo státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(56)
Má-li určité opatření představovat státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a musí je být možnost státu přičíst. Za státní prostředky se v zásadě považují prostředky některého z členských států a jeho veřejných orgánů, jakož i prostředky veřejných podniků, v nichž mají veřejné orgány přímo nebo nepřímo kontrolní vliv.
(57)
Je nepochybné, že dotčené opatření obnášelo státní prostředky, neboť bylo financováno z prostředků pocházejících z rozpočtů dotčených států, a že lze toto opatření státu přičíst. Lze zejména poukázat na skutečnost, že dánský i švédský parlament účast obou států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji schválily (viz bod 30 výše).
(58)
Dotčené opatření by muselo narušovat hospodářskou soutěž či představovat hrozbu v tomto směru a pravděpodobně ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
(59)
Z ustálené judikatury vyplývá, že pokud finanční podpora poskytnutá některým z členských států posiluje postavení podniku oproti jiným podnikům, jež jsou při obchodu v rámci Unie jeho konkurenty, pak je dán přinejmenším potenciální vliv na obchod mezi členskými státy a na hospodářskou soutěž (29). V tomto ohledu zastává Komise názor, že tuto podmínku by splňovala jakákoli potenciální hospodářská výhoda poskytnutá společnosti SAS ze státních prostředků. Společnosti SAS konkurují jiné letecké společnosti v Evropské unii a v Evropském hospodářském prostoru, zejména od 1. ledna 1993, kdy vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké přepravy („třetí balíček“) (30). Kromě toho letecké dopravě u cest na relativně kratší vzdálenosti v rámci EU konkuruje i doprava silniční a železniční, a mohli by proto být dotčeni i silniční a železniční dopravci.
(60)
Jediným z kritérií pojmu státní podpory, kterým je třeba se v tomto případě zabývat, je, zda opatření společnosti SAS selektivně poskytuje nepatřičnou hospodářskou výhodu.
(61)
Vzhledem ke zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje ode dne 4. března 2014 posuzovala Komise, zda nový revolvingový úvěrový nástroj od svého zřízení v roce 2012 do svého zrušení v roce 2014 poskytoval společnosti SAS selektivně nepatřičnou hospodářskou výhodu.
7.2. Hospodářská výhoda pro společnost SAS
(62)
K určení toho, zda byla společnosti SAS poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, či nikoliv, posoudí Komise, zda byla letecké společnosti poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. Komise ke zkoumání této otázky uplatňuje zásadu investora v tržním hospodářství; podle této zásady by se o státní podporu nejednalo v případě, že by za obdobných okolností soukromý investor, jehož velikost by byla srovnatelná s velikostí příslušných orgánů ve veřejném sektoru a jenž by jednal v běžných tržních podmínkách v tržním hospodářství, mohl být motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření.
(63)
Komise tedy na základě zásady investora v tržním hospodářství musí posoudit, zda by soukromý investor uzavřel posuzovanou transakci za týchž podmínek. Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu, který usiluje o maximalizaci svých zisků, aniž by však podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (31).
(64)
Příspěvek z veřejných prostředků v zásadě nepředstavuje státní podporu, pokud k němu dochází souběžně s významným kapitálovým vkladem soukromého investora, který proběhl za srovnatelných okolností a za srovnatelných podmínek (rovné podmínky) (32).
7.2.1. Rovné podmínky při účasti států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji
(65)
Komise konstatuje, že věřitelské banky, které se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely, se podílely také na revolvingovém úvěrovém nástroji starém. V novém revolvingovém úvěrovém nástroji však dotčené státy svou expozici vůči společnosti SAS navýšily, zatímco banky svůj vklad snížily přibližně na polovinu (z 366 milionů EUR na asi 200 milionů EUR), čímž svou celkovou stávající expozici v rámci revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS přibližně o 50 % omezily. Vzhledem k tomu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně toho, že by mohl být argument rovných podmínek naplněn, neboť se nezdálo, že by postavení dotčených států a bank bylo srovnatelné.
(66)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentují tím, že věřitelské banky při jednání o své účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádnou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje neměly. Tyto banky by proto měly být považovány za „vnější“ investory v postavení srovnatelném s dotčenými státy a nadací KAW.
(67)
Komise konstatuje, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj (viz bod 20 výše) zcela vyčerpala. Změny starého revolvingového úvěrového nástroje v březnu 2012 dokonce mj. zahrnovaly i podmínku úplného a okamžitého splacení čerpané částky. Dotčené částky byly v plné výši splaceny v březnu 2012, přičemž změny starého revolvingového úvěrového nástroje, jež byly v témže měsíci přijaty, společnosti SAS následně čerpání z tohoto nástroje nesmírně komplikovaly (33). Společnosti SAS byla také uložena povinnost předložit do června 2012 plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a rovněž dotčené státy a nadace KAW jako hlavní akcionáři. Banky tento plán nejprve odmítly. Teprve v listopadu 2012 se dotčené státy poté, co revidovaný plán 4XNG pečlivě posoudily, rozhodly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji a banky je následovaly.
(68)
Dánské a švédské úřady a skupina SAS proto tvrdí, že společnost SAS žádat o čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje fakticky nemohla. Banky, které si této situace byly vědomy, se musely rozhodnout, zda pokračovat v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje až do uplynutí jeho platnosti v červnu 2013, nebo se s dotčenými státy a nadací KAW podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, a to přes skutečnost, že dotčené státy a nadace KAW, měly jako akcionáři po provedení plánu 4XNG větší motivaci se na tomto nástroji podílet vzhledem k možnosti dosáhnout zvýšení hodnoty svých akcií.
(69)
Ačkoliv Komise považuje za pravděpodobné, že přinejmenším ty z bank, které vůči společnosti SAS neměly jiné nezajištěné dvoustranné expozice, nebyly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje v době, kdy se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, významně exponovány, zastává také názor, že přesto existovalo riziko, že společnost SAS mohla před zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje podmínky čerpání splnit. Skutečnost, že se tak nestalo a že starý revolvingový úvěrový nástroj nebyl poté, co byl v březnu 2012 v plné výši splacen, využit, je v tomto směru irelevantní. Z tohoto hlediska se situace jeví tak, že banky měly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS určitou míru expozice, kterou se státy (a nadace KAW) nevyznačovaly. Komise proto nemůže přijmout argument dánských a švédských úřadů, že se banky na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako „vnější“ investoři bez ohledu na svou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje.
(70)
Komise nadto nemůže souhlasit s Dánskem a se Švédskem, že expozice některých bank ve formě dvoustranných nástrojů spojených se starým revolvingovým úvěrovým nástrojem (34) nepředstavovala během období vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádné finanční riziko vzhledem k tomu, že tyto nástroje by bývaly nemohly být čerpány, pokud by nebyl starý revolvingový úvěrový nástroj čerpán v plné výši. Jak je uvedeno výše, existovalo riziko, byť nesporně malé, že podmínky čerpání mohly být splněny, přestože po změnách v březnu 2012 a zavedení přísných podmínek, byla pravděpodobnost, že společnost SAS bude starý revolvingový úvěrový nástroj čerpat, velice malá.
(71)
Nadto se zdá, že některé banky byly vůči společnosti SAS exponovány i jinak. Například kromě účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měla […] k 30. září 2012 nezajištěnou (a nečerpanou) dvoustranou expozici vůči společnosti SAS ve výši [200-600] milionů SEK, a rovněž nezajištěnou expozici na kreditních kartách ve výši [500-900] milionů SEK. Mohla proto odpovídat za pokrytí veškerých nákladů na poskytnutí náhrady zákazníkům, pokud by společnost SAS zrušila příslušné lety. Přestože tato nezajištěná expozice na kreditních kartách tvořila pouze [0-2] % z celkového úvěrového portfolia […] ve výši přibližně [1 000-3 000] miliard SEK, představovala i tak finanční riziko, a nelze tedy přijmout tvrzení, že […] byla při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vůči dotčeným státům ve srovnatelném postavení.
(72)
Tři další banky měly nadto expozici ve formě nesplacených nástrojů na financování letadel (např. […]). Ačkoliv dotčené státy tvrdí, že tato financování byla zajištěna letadly, a nepředstavovala pro banky finanční riziko, protože je bylo možné na trhu snadno prodat, fakticky to prokázáno nebylo. Zůstává nejasné, zda by v případě urgentního prodeje letadel byla celková částka skutečně získána zpět v plné výši.
(73)
V rozhodnutí o zahájení řízení si navíc Komise kladla otázku, zda jednání bank mohlo být ovlivněno jednáním dotčených států, a to vzhledem k průběžné finanční podpoře, kterou dotčené státy letecké společnosti v minulých letech poskytovaly (např. problémy emisí s předkupním právem v letech 2009 a 2010). Banky kromě toho byly, jak je vysvětleno v bodech 23 a 24 výše, ochotny se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet pouze pod podmínkou, že se na něm budou podílet i dotčené státy.
(74)
Komise má v zásadě za to, že podmínku rovných podmínek nelze uplatnit v případech, kdy je účast dotčených států nezbytným předpokladem toho, aby se na dotčené transakci podíleli soukromí provozovatelé.
(75)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentovaly tím, že při vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji se banky v žádné fázi necítily být jednáním dotčených států v minulosti a jejich ochotou nadále společnost SAS podporovat „zasaženy“, a to bez ohledu na to, že prognózy dotčených států týkající se výnosů při emisích s předkupním právem z let 2009 a 2010 se nenaplnily.
(76)
Komise nemůže vyloučit možnost, že by soukromé hospodářské subjekty nebyly ochotny do podniku, jejž v minulosti charakterizovaly takovéto výsledky a u kterého jsou prognózy nepředvídatelné, investovat jinak než při účasti dotčených států. Zároveň nemůže vyloučit ani to, že dotčené státy, které odmítly poskytnout nový vlastní kapitál a podílet se na podřízeném revolvingovém úvěrovém nástroji, již nechtěly do společnosti SAS vkládat další prostředky. Bez ohledu na tyto úvahy Komise stále není přesvědčena o tom, že účast států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji proběhla za podmínek, jež byly ve vztahu k podmínkám věřitelských bank rovné, a to vzhledem k tomu, že účast dotčených států vedla ke snížení celkové expozice bank vůči společnosti SAS v rámci revolvingového úvěrového nástroje přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy svou expozici vůči této společnosti týmž krokem navýšily.
(77)
Pokud jde o to, zda lze jednání nadace KAW považovat za referenční kritérium, které umožňuje stanovit, jak by v dané situaci jednal soukromý investor, či nikoliv, vyplynulo z formálního vyšetřovacího řízení, že expozice nadace KAW vůči společnosti SAS prostřednictvím podílu v bance SEB byla menší, než se uvádělo v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k tomu, že nadace KAW je pouze menšinovým akcionářem banky SEB a expozice banky SEB vůči společnosti SAS je omezená, lze dovozovat, že podíl nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl motivován vyhlídkami na ziskovost investice.
(78)
Formální vyšetřovací řízení Komisi nad rámec skutečností uvedených výše neumožnilo dospět s jistotou k závěru, že dotčená transakce proběhla za rovných podmínek.
(79)
Nezávisle na posouzení rovnosti podmínek zkoumala Komise také to, zda účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji lze z hlediska akcionářů považovat za racionální, či nikoliv a zda by naplnila zásadu investora v tržním hospodářství, i pokud by se rovností podmínek neargumentovalo.
7.2.2. Posouzení účasti států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z hlediska zásady investora v tržním hospodářství
(80)
Otázka, kterou je třeba se zabývat, zní, zda by se soukromý investor v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, za okolností podobných těm, s nimiž byly v roce 2012 dotčené státy konfrontovány, na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za podobných podmínek podílel, či nikoliv (35).
(81)
V tomto ohledu jsou poučné nezávislé analýzy, které před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje provedly externí finanční poradenské společnosti (konkrétně společnost Goldman Sachs International a společnost CITI jako poradenské společnosti dotčených států a […] jako poradenská společnost věřitelských bank). Podle Dánska a Švédska se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji teprve poté, co plán 4XNG podrobně posoudili jejich externí poradci, a po úpravě podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje.
(82)
Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k rozsahu zprávy zpracované společností CITI určité výhrady, ovšem Dánsko a Švédsko vysvětlily, že se jejich rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji se opíralo o všechny analýzy zpracované jejich finančními poradci, a zpráva společnosti CITI by proto neměla být posuzována izolovaně.
(83)
Finančním poradcům byl mj. zadán úkol, aby v tomto směru zpracovali kritickou analýzu plánu 4XNG a nového revolvingového úvěrového nástroje a relevantních citlivých a zranitelných míst. Tato analýza byla provedena na základě série zpráv s odkazem na historické výsledky společnosti SAS a na jiná referenční odvětvová kritéria. Poradci v souvislosti s plánem 4XNG i novým revolvingovým úvěrovým nástrojem vydali různá doporučení týkající se strategií ke zmírňování rizik. V souladu s těmito doporučeními požadovaly dotčené státy řadu úprav plánu 4XNG (aby se urychlila opatření na úsporu nákladů a aby se plán přizpůsobil dalším iniciativám) a rovněž úpravy podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje tak, aby se snížila pravděpodobnost čerpání.
(84)
Při analýze plánu 4XNG externí poradci určili klíčové oblasti možného rizika, mj. oblast cílů na poli úspory nákladů, oblast pozbytí aktiv a oblast tlaku na ukazatel RASK, a věnovali jim zvláštní pozornost. Toto posouzení rizik vyústilo mj. v následující úvahy:
-
Cíle na poli úspory nákladů
V návaznosti na doporučení externích poradců byl plán 4XNG upraven a posílen tak, aby zahrnoval iniciativy na poli úspory nákladů v rozsahu přibližně [1-4] miliardy SEK za rok (oproti původnímu cíli [1-4] miliardy SEK za rok tedy došlo k nárůstu). Ačkoliv mezi možnými problémy, jež byly určeny, figurovalo i nesplnění cílů na poli úspory nákladů, klíčovým krokem k odstranění rizik spojených s plánem 4XNG před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje bylo uzavření nových kolektivních smluv, v jejichž rámci by došlo ke snížení mezd a výhod zaměstnanců, a změny penzijního plánu v listopadu 2012. To mělo za následek přímé úspory nákladů ve výši necelých [0-3] miliard SEK za rok […], jež musely být na žádost států úspěšně realizovány předtím, než mohl nový revolvingový úvěrový nástroj nabýt účinnosti.
-
Pozbytí aktiv
V návaznosti na to, že původní předpoklady ohledně pozbytí aktiv zpochybnil externí finanční poradce, a také vzhledem k novým informacím, které během tohoto procesu vyšly najevo, se konečný seznam plánovaných pozbytí aktiv v plánu 4XNG odchýlil od seznamu, který společnost SAS původně sestavila (36). Finanční poradce dotčených států nakonec dospěl k závěru, že pozbytí aktiv (v odhadované hodnotě přibližně 3,0 miliardy SEK) obsažené v konečném plánu 4XNG je v předpokládaném časovém rámci proveditelné. Nový revolvingový úvěrový nástroj nadto obsahoval ustanovení upravující načasování prodeje společnosti Widerøe a nařizující použít výnosy z pozbytí aktiv důsledně ke splacení tohoto nástroje.
-
Tlak na ukazatel RASK
S přihlédnutím k relevantním údajům o historických trendech, prognózám třetích stran a známým změnám v konkurenčním prostředí v příslušné době byly posouzeny předpoklady, z nichž se při odhadu tlaku na výnosy a ukazatel RASK vycházelo. Nemělo se tedy za to, že by tyto předpoklady představovaly významné riziko, že se realizací plánu 4XNG nedosáhne očekávaných výsledků.
(85)
Co se týče pochybností Komise o optimistickém pohledu na konkrétní faktory v plánu 4XNG (např. růst trhu měřeno ukazatelem RASK, prognózy vývoje HDP a 0 % inflace v období 2015-2017) vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, vyplývá z informací předložených během formálního vyšetřovacího řízení Dánskem, Švédskem a skupinou SAS, že tyto odhady zohlednily zejména hlavní trhy, na kterých je společnost SAS aktivní. Projevila se zde i výraznější expozice společnosti vůči severní spíše než jižní Evropě a také její expozice vůči americkému trhu a asijskému trhu. Z učiněných vyjádření dále vyplývá, že odhadovaná inflace nákladů ve výši 0 % za rok v období 2015-2017 představuje čistý výsledek spojení základní míry inflace ve výši 2 % za rok (což odpovídá odhadované výši inflace v EU) a předpokladu, že bude možné její vliv neutralizovat prostřednictvím nových opatření ke snížení nákladů.
(86)
Pokud jde o nedostatečné testování citlivosti u analýzy vnitřní míry návratnosti uvedené ve zprávě společnosti CITI (viz bod 35 výše) a o počáteční obavy Komise ohledně potenciálního dopadu méně optimistických scénářů, obdržela Komise od Dánska a Švédska v jejich vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení dodatečné informace o rozsahu provedené analýzy citlivosti. Při zpracovávání plánu 4XNG v období červen-září 2012 v tomto směru společnost Goldman Sachs představila řadu testů citlivosti. Revidovaná analýza v září 2012 ukázala, že společnosti SAS nedojdou peněžní prostředky ani při scénářích s horšími výsledky, tj. že by se ve všech analyzovaných případech hotovostní pozice společnosti SAS udržela nad spodní hranicí pásma revolvingového úvěrového nástroje. Mělo se však za to, že k zachování důvěry trhů je zapotřebí mechanismus k zajištění likvidity a že revolvingový úvěrový nástroj zůstává nejrealističtější možností, jak tuto záložní likviditu získat.
(87)
Komise tedy bere na vědomí sérii finančních revizí plánu 4XNG (včetně rozsáhlé analýzy a testování různých iterací tohoto plánu). Komise si je rovněž vědoma výsledných požadavků dotčených států na snížení rizik při provádění a na vytvoření konsolidovaného plánu restrukturalizace ještě před vstupem do nového revolvingového úvěrového nástroje. Tyto kroky se zdají být v souladu s postupem obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. I tak je ovšem třeba zvážit, zda podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídaly, či neodpovídaly tomu, co by soukromý investor v tržním hospodářství v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, býval přijal.
(88)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS vysvětlily, že specifickým rysem odvětví letecké dopravy je nutnost zachovat si vysokou úroveň finanční připravenosti tak, aby bylo možno udržet si důvěru zákazníků i zúčastněných stran, pokud jde o schopnost společnosti i nadále vykonávat svou činnost. Vzhledem k finančním potížím, jimž společnost SAS v roce 2012 čelila, a situaci v oblasti likvidity, jež v uvedené době panovala, byla pravděpodobně jedním z motivů pro účast dotčených států jakožto akcionářů společnosti SAS na novém revolvingovém úvěrovém nástroji snaha zabránit větším ztrátám či úpadku v případě rozsáhlého odčerpávání likvidity společnosti.
(89)
V tomto ohledu se zdá být patrné, že státy při dokončování podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje čerpaly z doporučení nezávislých finančních poradců. Zdá se dokonce, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly celkově zaměřeny na zmírnění hlavních zjištěných obchodních rizik. Jak se uvádí v bodě 84, klíčovou odkládací podmínkou pro realizaci nového revolvingového úvěrového nástroje bylo například úspěšné uzavření nových kolektivních smluv s letovými posádkami. Navíc se vzhledem k podmínkám čerpání platným pro nástroj B zdálo být velmi nepravděpodobné, že by k jeho čerpání mohlo dojít dříve než v březnu 2015 (37). Doplňková finanční ujednání, jež byla s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem spojena, byla také z hlediska struktury koncipována tak, aby společnost SAS v případě, že se jí nepodaří naplnit klíčové finanční prognózy obsažené v plánu 4XNG, neměla k revolvingovému úvěrovému nástroji přístup nebo aby musela vrátit veškeré částky, které za dotčenou dobu z revolvingového úvěrového nástroje čerpala (38).
(90)
Nad rámec výše uvedených zjištění navíc Komise obdržela další informace týkající se přiměřenosti podkladového zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ve zprávě z května 2012 zpracovala […] nezávislé ocenění společnosti Widerøe a některých hmotných aktiv (včetně náhradních motorů, příslušných letadel, řady menších nemovitostí a některého vybavení), jež byly následně použity k zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ačkoliv se pozornost soustředila na společnost Widerøe, která se považovala za nejvýznamnější aktivum v rámci balíčku prvků zajištění, a posouzení dalších aktiv vycházelo z omezenějších informací, dosáhla v souhrnném ocenění celková hodnota aktiv výše přibližně [1-4]-[3-6] miliard SEK. Celková odhadovaná hodnota aktiv, která byla použita k zajištění, tedy převyšuje objem nástroje A. Podle názoru Dánska a Švédska se tento stav považoval pro věřitele nového revolvingového úvěrového nástroje za dostatečně uspokojivý vzhledem k tomu, že pravděpodobnost, že společnost SAS někdy bude čerpat nástroj B, se, jak je uvedeno výše, považovala za zanedbatelnou.
(91)
Vlastní finanční rizika spojená s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem dále zmírňovala ustanovení o povinné platbě předem a/nebo zrušení závazků v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje v případě, že by společnost SAS pozbyla určitých aktiv nebo využila jiných možností financování. Tato ustanovení o platbě předem a zrušení závazků měla za následek postupné snižování potenciálních ztrát. Celkový objem nového revolvingového úvěrového nástroje byl v důsledku prodeje společnosti Widerøe a na základě dohody, jež vstoupila v platnost po uskutečnění uvedeného prodeje v září roku 2013 (viz bod 31 výše) dokonce snížen z 3,5 na 2 miliardy SEK.
(92)
Zdá se tedy, že byl přijat komplexní a soudržný soubor opatření, jež se konkrétně zaměřila na zajištění další životaschopnosti společnosti SAS v období let 2012-2015 a snížení hlavních finančních rizik spojených s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem.
(93)
Komise dále uznává, že je zapotřebí zvážit, zda mohl být srovnatelný soukromý investor za podobných tržních podmínek jako dotčené státy (tj. stávající akcionáři společnosti SAS) motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření. Z toho důvodu je rovněž účelné zohlednit pro srovnání možné hypotetické situace, k nimž by došlo, pokud by dotčené opatření podniknuto nebylo.
(94)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS v tomto ohledu ve svých vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí, že by v případě, že by revolvingový úvěrový nástroj v roce 2012 nebyl poskytnut, pravděpodobně došlo k úpadku. Podle Dánska a Švédska by tak dotčeným státům vznikla celková ztráta ve výši 1 044 milionů SEK, tj. ve výši hodnoty jejich celkového akciového podílu. Zohledňovala se také vyhlídka ztráty budoucích kapitálových zisků v případě úspěšného provedení plánu 4XNG. Pro srovnání: Dánsko a Švédsko ve svých vyjádřeních odhadují, že pokud by společnost SAS nedostála svým závazkům v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje, činila by celková možná ztráta vyplývající ze společného podílu dotčených států a jejich vkladů do revolvingového úvěrového nástroje v nejkrajnějším případě až kolem [1 000-3 000] milionů SEK (39).
(95)
V případě úpadku společnosti SAS se tedy případné další ztráty související s účastí dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji (tj. přibližně 447,5 milionu SEK, pokud vyjdeme z ilustračního příkladu uvedeného Dánskem a Švédskem) jeví jako relativně omezené ve srovnání se ztrátou, k níž by tak jako tak došlo v souvislosti s jejich akciovými podíly. Z porovnání této poměrně omezené postupné změny v rámci scénáře s nedosažením výsledků (scénář s úpadkem), s nímž dotčené státy pracovaly, s možným pozitivním efektem pro dotčené státy při úspěšném provedení plánu 4XNG podle všeho vyplývá další argument ve prospěch rozhodnutí dotčených států o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji. Při nejoptimističtějším „základním“ scénáři se ve zprávě společnosti CITI celková výše možného kapitálového zisku dotčených států odhaduje na [7 000-12 000] milionů SEK. Ačkoliv Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila určité výhrady k optimismu takovýchto růstových prognóz, uznává, že i v konzervativnějších příznivých scénářích by potenciální kapitálový zisk stále mohl výrazně převyšovat potenciální ztráty při scénářích nepříznivých.
(96)
Komise tedy bere na vědomí výše uvedené posouzení rizik a výnosů, jakož i rozsáhlý přezkum a testování plánu 4XNG, dodatečná ověření podkladového kolaterálu, (40) ustanovení o zrušení a platbách předem, která vedla k postupnému snižování potenciálních ztrát (41), a různá další opatření ke zmírnění rizik začleněná do nového revolvingového úvěrového nástroje (42). Při zohlednění výše uvedeného se rozhodnutí dotčených států podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji zdá být v souladu s kroky soukromého hospodářského subjektu, jenž by jednal s cílem dosáhnout běžné tržní návratnosti s ohledem na konkrétní situaci dané společnosti v dané době.
(97)
V návaznosti na skutečnosti uvedené výše dochází Komise k závěru, že se dotčené státy v postavení stávajících akcionářů společnosti SAS při rozhodnutí podílet se společně s nadací KAW a věřitelskými bankami v období od prosince 2012 do března 2014 na novém revolvingovém úvěrovém nástroji řídily přiměřenými a realistickými vyhlídkami na ziskovost. Z jejich účasti tedy pro společnost SAS neplynuly žádné výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.3. Závěr ohledně existence státní podpory
(98)
S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že účast Dánska a Švédska na novém revolvingovém úvěrovém nástroji nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(99)
Závěrem Komise konstatuje, že Dánsko a Švédsko souhlasily s přijetím a oznámením tohoto rozhodnutí v anglickém znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Financování společnosti Scandinavian Airlines prostřednictvím nového revolvingového úvěrového nástroje, který Dánské království a Švédské království zřídily v prosinci roku 2012, nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království a Švédskému království.
V Bruselu dne 9. července 2014.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 9. júla 2014
o opatrení SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ktoré prijali Dánsko a Švédsko pre spoločnosť Scandinavian Airlines
[oznámené pod číslom C(2014) 4532]
(Iba anglický text je autentický)
(Text s významom pre EHP)
(2014/938/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
so zreteľom na rozhodnutie, na základe ktorého sa Komisia rozhodla začať postup stanovený v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o pomoc SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
1. POSTUP
(1)
Koncom októbra 2012 Dánsko, Švédsko a Nórsko (spoločne nazývané „príslušné štáty“) sa neoficiálne obrátili na Komisiu a Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) v súvislosti so svojím zámerom zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru pre spoločnosť Scandinavian Airlines (ďalej len „SAS“, „skupina SAS“ alebo „spoločnosť“). Dňa 12. novembra 2012 sa však príslušné štáty rozhodli zapojiť do poskytnutia nového revolvingového úveru bez toho, aby o tomto opatrení Komisiu oficiálne informovali.
(2)
Dňa 14. novembra 2012 Komisia začala konanie z úradnej moci vo veci poskytnutia nového revolvingového úveru. Komisia poslala Dánsku a Švédsku žiadosti o informácie 29. novembra 2012, 18. decembra 2012, 28. januára 2013 a 18. februára 2013, na ktoré dostala odpoveď 6. decembra 2012, 8. januára 2013, 5. a 13. februára 2013 a 22. marca 2013. Dánsko a Švédsko poskytli doplňujúce informácie listom z 3. júna 2013.
(3)
Navyše 20. novembra 2012 bola Komisii doručená sťažnosť od spoločnosti Ryanair, po ktorej nasledovala sťažnosť od Európskej asociácie nízkonákladových leteckých spoločností (ďalej len „asociácia ELFAA“ - European Low Fares Airline Association) zo 4. februára 2013, ku ktorým sa Dánsko a Švédsko vyjadrili listom z 22. marca 2013.
(4)
Listom z 19. júna 2013 Komisia informovala Dánsko a Švédsko o tom, že sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v súvislosti s predmetnou pomocou (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Listami z 19. augusta 2013 Dánsko a Švédsko predložili pripomienky k tomuto rozhodnutiu o začatí konania.
(5)
Rozhodnutie Komisie o začatí postupu bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2)28. septembra 2013. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k príslušným opatreniam.
(6)
Dňa 28. októbra 2013 boli Komisii doručené pripomienky skupiny SAS a spoločnosti Foundation Asset Management Sweden AB (ďalej len „spoločnosť FAM“) (3). Dňa 5. novembra 2013 Komisia postúpila tieto pripomienky Dánsku a Švédsku, ktoré dostali príležitosť zareagovať. Listami zo 4. a 5. decembra 2013 dánske a švédske orgány oznámili, že nemajú žiadne poznámky k pripomienkam skupiny SAS a spoločnosti FAM.
(7)
Komisia požiadala Dánsko a Švédsko o doplňujúce informácie listom z 25. februára 2014, na ktorý oba členské štáty odpovedali 25. marca 2014. Okrem toho listami z 5. a 7. marca 2014 dánske a švédske orgány informovali Komisiu o tom, že sa skupina SAS rozhodla zrušiť nový revolvingový úver a preskúmať alternatívne možnosti posilnenia svojho vlastného kapitálu. Toto zrušenie nadobudlo účinnosť 4. marca 2014.
(8)
Listami zo 4. a 7. júla 2014 Švédsko a Dánsko súhlasili s tým, že sa zrieknu svojich práv, ktoré im vyplývajú z článku 342 ZFEÚ v spojení s článkom 3 nariadenia ES č. 1/1958, a že toto rozhodnutie sa prijme a oznámi v angličtine.
(9)
V prípade tohto postupu má Komisia právomoc posúdiť len to, či Dánsko a Švédsko dodržiavajú ustanovenia ZFEÚ. Na druhej strane má dozorný úrad podľa článku 109 ods. 1 Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“) v spojení s článkom 24 Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného úradu a Súdneho dvora právomoc posúdiť, či ustanovenia Dohody o EHP dodržiava aj Nórsko. Zároveň na základe článku 109 ods. 2 a protokolu č. 27 k Dohode o EHP a v snahe zabezpečiť jednotné uplatňovanie v celom EHP budú dozorný úrad a Komisia spolupracovať, vymieňať si informácie a viesť vzájomné konzultácie o otázkach týkajúcich sa politiky dohľadu a o jednotlivých prípadoch.
(10)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na súbežnú právomoc oboch inštitúcií v danom prípade Komisia pred prijatím tohto rozhodnutia spolupracovala a viedla konzultácie s dozorným úradom.
2. ŠKANDINÁVSKY TRH S LETECKOU DOPRAVOU
(11)
V rokoch 2001 - 2011 škandinávsky trh s leteckou dopravou (ktorý zahŕňa Dánsko, Švédsko, Fínsko a Nórsko) údajne narástol z hľadiska počtu ponúkaných miest na kilometer (4) o 126 %. Takmer celý rast škandinávskeho trhu s letmi na krátke vzdialenosti vytvorili nízkonákladoví dopravcovia, najmä spoločnosti Norwegian Air Shuttle a Ryanair. Skutočne sa odhaduje, že nízkonákladoví dopravcovia vytvorili v danom období 90 % rastu (5).
(12)
Napriek rastúcemu významu nízkonákladových dopravcov je najväčším hráčom na škandinávskom trhu stále skupina SAS, ktorá podľa odhadov dosiahla v roku 2011 trhový podiel vo výške 35,6 %, čo je podstatne menej v porovnaní s vyše 50 %, ktoré spoločnosť dosahovala pred desiatimi rokmi. V danom roku dosiahol trhový podiel spoločnosti Norwegian Air Shuttle 18,7 % a trhový podiel spoločnosti Ryanair predstavoval 6,8 %.
3. PRÍJEMCA
(13)
Skupina SAS je vlajkovým dopravcom príslušných štátov, najväčším leteckým dopravcom v Škandinávii a ôsmym najväčším leteckým dopravcom v Európe. Je tiež zakladajúcim členom aliancie Star Alliance. Skupina leteckých dopravcov, do ktorej patria spoločnosti Scandinavian Airlines, Widerøe (6) a Blue1, má sídlo v Štokholme a hlavné európske a interkontinentálne centrum na Kodanskom letisku. V roku 2013 skupina SAS prepravila okolo 28 miliónov cestujúcich, pričom dosiahla príjmy vo výške okolo 42 miliárd SEK.
(14)
V súčasnosti vlastnia 50 % skupiny SAS tieto štáty: Švédsko 21,4 %, Dánsko vlastní 14,3 % a Nórsko vlastní 14,3 %. Hlavným súkromným akcionárom je nadácia Knuta a Alice Wallenbergovcov (ďalej len „nadácia KAW“) (7,6 %), pričom zvyšní akcionári vlastnia podiely vo výške 1,5 % alebo menej.
Tabuľka č. 1
Hlavní akcionári v skupine SAS AB k 31. marcu 2012 (7)
Akcionár
Spolu (%)
Švédska vláda
21,4
Dánska vláda
14,3
Nórska vláda
14,3
Nadácia Knuta a Alice Wallenbergovcov
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Dánska národná banka
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0,3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Finančná situácia skupiny SAS je už niekoľko rokov oslabená, pričom v rokoch 2008 až 2013 opakovane vykazovala straty. V novembri 2012 agentúra Standard and Poor's (ďalej len „agentúra S&P“) znížila svoj úverový rating pre túto spoločnosť z B- na CCC+ (8). Tieto ťažkosti sa ešte vystupňovali v dôsledku trhového prostredia vyznačujúceho sa vysokými cenami paliva a neistým dopytom.
(16)
Z výročných správ spoločnosti konkrétne vyplýva, že v období rokov 2008 - 2012 skupina SAS každoročne utrpela značné straty a vykazovala veľmi vysoký čistý finančný dlh.
Tabuľka č. 2
Kľúčové finančné údaje skupiny SAS za obdobie 2007 - 2012 (v miliónoch SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(jan. - okt.)
Príjem
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Čistý finančný dlh
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Príjem pred zdanením
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Čistý príjem
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Peňažný tok za daný rok
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Návratnosť použitého kapitálu - %
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Návratnosť účtovného kapitálu po zdanení - %
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Pomer úrokového krytia - %
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
V rokoch 2009/2010 skupina SAS dodržiavala v dôsledku svojej zhoršujúcej sa finančnej situácie program značného znižovania nákladov. Pri vykonávaní tohto programu musela skupina SAS získať kapitál od svojich akcionárov prostredníctvom dvoch emisií s predkupným právom: i) 6 miliárd SEK 6 v apríli 2009 a ii) 5 miliárd SEK v máji 2010 (10).
(18)
Finančné ťažkosti skupiny SAS dosiahli vrchol v roku 2012, keď spoločnosť predstavila obchodný plán 4 Excellence Next Generation (ďalej len „plán 4XNG“), ktorý vedenie leteckej spoločnosti vnímalo ako „poslednú šancu“ pre skupinu SAS (11). V novembri 2012 sa navyše v tlači objavili správy o tom, že skupina SAS možno pôjde do konkurzu (12).
4. OPIS OPATRENIA: NOVÝ REVOLVINGOVÝ ÚVER V ROKU 2012
(19)
Tak ako iní leteckí dopravcovia na celom svete, aj skupina SAS sa spoliehala na externé úvery na zachovanie minimálnej úrovne likvidity. Od 20. decembra 2006 skupina SAS využívala revolvingový úver, ktorého splatnosť mala uplynúť v júni 2013 (tzv. pôvodný revolvingový úver). Pôvodný revolvingový úver dosahoval výšku 366 miliónov EUR a poskytlo ho výlučne niekoľko bánk ([…] (13)). Zahŕňal tiež niekoľko finančných záväzkov alebo podmienok, ako napríklad […].
(20)
V decembri 2011 sa vedenie skupiny SAS rozhodlo vzhľadom na zhoršovanie hospodárskej výkonnosti spoločnosti úplne vyčerpať pôvodný revolvingový úver. Po tom, ako dcérska spoločnosť skupiny SAS (konkrétne spoločnosť Spanair) podala v januári 2012 žiadosť o vyhlásenie konkurzu, začala skupina SAS rokovať s bankami a 15. marca 2012 sa jej podarilo dosiahnuť dohodu o zrušení záväzku. Na základe tohto zrušenia záväzku sa zvýšili náklady na čerpanie pôvodného revolvingového úveru, sprísnili sa podmienky čerpania a skupina SAS musela v plnej výške a okamžite splatiť vyčerpanú sumu. Skupina SAS navyše musela predložiť veriteľom plán rekapitalizácie, ktorý muselo schváliť predstavenstvo a hlavní akcionári, t. j. príslušné štáty a nadácia KAW.
(21)
Plán rekapitalizácie sa opieral o tzv. plán 4XNG, ktorý bol v štádiu vývoja už začiatkom roka 2012. V pláne 4XNG sa tiež riešili obavy, ktoré vyjadrila […] v súvislosti s existujúcim obchodným plánom skupiny SAS s názvom 4 Excellence (ďalej len „plán 4X“) predloženým v máji 2012. Podľa skupiny SAS by jej mal plán 4XNG umožniť nadobudnúť postavenie finančne sebestačného leteckého dopravcu. Bolo v ňom stanovených niekoľko finančných cieľov, ktoré musela skupina SAS splniť za účtovné obdobie 2014/2015. Medzi tieto ciele patrilo dosiahnutie hranice zisku pred zúročením a zdanením nad úrovňou 8 %, pomeru finančnej pripravenosti nad úrovňou 20 % a pákového efektu (pomer vlastného majetku a aktív) nad úrovňou 35 %. Na základe plánu 4XNG si mala skupina SAS zvýšiť zisk pred zdanením o približne 3 miliardy SEK ročne, pričom jeho vykonávanie by si vyžadovalo náklady na reštrukturalizáciu a jednorazové náklady vo výške približne 1,5 miliardy SEK.
(22)
Ďalším cieľom plánu 4XNG bolo pripraviť spoločnosť na zavedenie nových pravidiel účtovania týkajúcich sa dôchodkov od novembra 2013, v súvislosti s ktorými sa očakávalo, že budú mať negatívny vplyv na vlastný kapitál skupiny SAS. Súčasťou plánu bol navyše záväzok dokončiť predaj aktív a plán financovania, ktorý bol celkovo vyčíslený na približne 3 miliardy SEK v potenciálnych čistých peňažných výnosoch. Predaj aktív zahŕňal (14): i) predaj spoločnosti Widerøe, dcérskej regionálnej leteckej spoločnosti v Nórsku (15); ii) predaj investícií do menšinového podielu v […]; iii) predaj podielov v nehnuteľnostiach súvisiacich s letiskom; iv) outsourcing pozemnej obsluhy (16); v) predaj leteckých motorov (17); vi) predaj a spätný prenájom alebo inú finančnú transakciu v súvislosti s […]; vii) outsourcing systémov riadenia a telefonických centier (18) a viii) predaj alebo zaistené financovanie troch lietadiel Q400.
(23)
Príslušné štáty trvajú na tom, že plán 4XNG bol samofinancovací, čo znamená, že skupina SAS by na základe daných operácií a predaja vedľajších aktív získala dostatok peňažných prostriedkov na zaplatenie počiatočných nákladov na realizáciu plánu 4XNG. Skupina SAS sa však obávala toho, ako budú investori vnímať slabú pozíciu v oblasti likvidity spôsobenú značnými počiatočnými nákladmi na realizáciu plánu 4XNG. Skupina SAS preto požiadala o predĺženie pôvodného revolvingového úveru a súbežné poskytnutie nového revolvingového úveru s podporou príslušných štátov a nadácie KAW. Skupina SAS však tvrdila, že sa nebude čerpať ani pôvodný revolvingový úver (po jeho predĺžení), ani nový revolvingový úver.
(24)
Diskusie o novom revolvingovom úvere začali 4. júna 2012 (19). V súlade s plánom rekapitalizácie (pozri bod 20) banky, ktoré poskytovali pôvodný revolvingový úver, spočiatku požadovali, aby príslušné štáty poskytli ďalší vlastný kapitál, napr. formou emisie s predkupným právom, keďže neboli ochotné podporiť nový revolvingový úver len z vlastných prostriedkov. Príslušné štáty však túto myšlienku zamietli.
(25)
Po niekoľkých rokovaniach banky akceptovali nový revolvingový úver, ktorý mal byť vytvorený spolu s príslušnými štátmi a nadáciou KAW a ktorý mal byť prísne štruktúrovaný za rovnakých podmienok bez podriadenosti alebo neprimeraných práv na cenné papiere. Treba poznamenať, že nový revolvingový úver bol spočiatku nastavený na výšku [3 - 6] miliárd SEK, hoci k dispozícii boli cenné papiere len vo výške [1 - 4] miliardy SEK. Dňa 22. októbra 2012 bola výška nového revolvingového úveru napokon znížená na 3,5 miliardy SEK(približne 400 miliónov EUR).
(26)
Nový revolvingový úver poskytli tie isté banky, ktoré poskytli pôvodný revolvingový úver (okrem jednej (20)), spolu s príslušnými štátmi a nadáciou KAW. V tejto súvislosti 50 % nového revolvingového úveru zabezpečili príslušné štáty úmerne k výške svojho podielu v skupine SAS a zvyšných 50 % poskytli banky a nadácia KAW. Príslušné štáty a nadácia KAW sa zapojili do poskytnutia nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok (poplatky, úrokové sadzby, záväzky) ako banky.
(27)
Hlavné charakteristiky nového revolvingového úveru boli takéto:
-
Úver bol rozdelený do dvoch čiastkových úverov vo výške 2 miliardy SEK (úver A) a vo výške 1,5 miliardy SEK (úver B), na ktoré príslušné štáty prispeli 50 % hodnoty. Podmienky cenotvorby pre oba úvery zahŕňali počiatočný poplatok, poplatok za viazanosť, poplatok za používanie, maržu a poplatok za ukončenie.
-
Na to, aby mohla skupina SAS čerpať revolvingový úver, musela splniť určité podmienky, ktoré boli prísnejšie pre úver B než pre úver A (21).
-
Nový revolvingový úver nadväzoval na balík cenných papierov pôvodného revolvingového úveru a navyše veritelia dostali cenné papiere na všetky akcie v spoločnosti Widerøe a na všetky ostatné nezaťažené fixné aktíva skupiny SAS od decembra 2012. Nový revolvingový úver sa teda vyznačoval prvotriednymi cennými papiermi na určitý počet aktív skupiny SAS vrátane 100 % akcií jej dcérskych spoločností Widerøe a SAS Spare Engine, 18 lietadiel a niekoľkých nehnuteľností. Týmto cenným papierom bola priradená účtovná hodnota vo výške približne 2,7 miliardy SEK(t. j. približne 75 % hodnoty nového revolvingového úveru) a boli úmerne rozdelené medzi úver A a úver B.
-
Úver B bolo možné čerpať až po úplnom vyčerpaní úveru A. Po 1. januári 2014 z neho mohla skupina SAS čerpať až po dokončení predaja aktív alebo akcií spoločnosti Widerøe.
-
Dátum splatnosti nového revolvingového úveru bol stanovený na 31. marca 2015.
(28)
Podmienky poskytnutia nového revolvingového úveru boli odsúhlasené 25. októbra 2012. Tento úver však okrem iného podliehal parlamentnému schvaľovaniu v každom z príslušných štátov a podpísaniu dohôd s odborovými zväzmi zastupujúcimi pilotov a palubných sprievodcov.
(29)
Príslušné štáty predložili správu zo 7. novembra 2012, ktorú vypracovala banka CITI (ďalej len „správa banky CITI“) a ktorej cieľom bolo posúdiť, či sa súkromný investor v situácii, ktorá sa čo najviac približovala situácii príslušných štátov, mohol zapojiť do poskytnutia nového revolvingového úveru za podobných podmienok. V prípade úspešnej realizácie plánu 4XNG v rámci jeho základného scenára sa v správe banky CITI dospelo k záveru, že zapojenie príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru by zabezpečilo vnútornú mieru návratnosti vo výške [90 - 140] %, znásobenie hotovostných príjmov cca [4 - 9]krát a zvýšenie hodnoty vlastného kapitálu o takmer [700 - 1 200] % (od novembra 2012 do marca 2015). V správe banky CITI sa dospelo k záveru, že návratnosť, ktorú požadujú príslušné štáty, by sa teda mala prinajmenšom rovnať návratnosti požadovanej súkromnými investormi v podobnej situácii. V správe banky CITI sa však neposudzovala pravdepodobnosť, s akou môže skupina SAS úspešne zrealizovať „základný scenár“ plánu 4XNG, ani vplyv odchýlok od „základného scenára“, ako napríklad neschopnosť speňažiť vedľajšie aktíva.
(30)
Dňa 19. decembra 2012 skupina SAS oznámila, že boli splnené všetky podmienky potrebné na to, aby nový revolvingový úver nadobudol účinnosť (pozri bod 28), a to vrátane parlamentného schválenia v príslušných štátoch. Nový revolvingový úver bol v platnosti od tohto dátumu do 3. marca 2014, pričom nahradil pôvodný revolvingový úver (22).
(31)
Listom z 3. júna 2013 Dánsko a Švédsko vysvetlili, že v dôsledku predaja 80 % akcií spoločnosti Widerøe (bod 22) sa príslušné štáty a veriteľské banky dohodli so skupinou SAS na zmene podmienok nového revolvingového úveru, hoci dohoda o zmenách ešte nebola oficiálne podpísaná. Dánske a švédske orgány vo svojich pripomienkach predložených počas formálneho vyšetrovania informovali Komisiu o tom, že dohodu o zmene nového revolvingové úveru podpísali všetky strany a že táto dohoda nadobudne účinnosť po dokončení transakcie týkajúcej sa spoločnosti Widerøe, t. j. 30. septembra 2013. Tieto zmeny zahŕňali:
-
Úver A mal byť znížený zo sumy 1,173 miliardy SEK na 0,8 miliardy SEK a dátum jeho splatnosti sa mal predĺžiť o päť mesiacov do 1. júna 2014.
-
Skupina SAS mala dať do zálohy hotovosť vo výške [0,5 - 0,8] miliardy SEK ako záruku za úver A. Zvyšná suma vo výške [0,1 - 0,4] miliardy SEK mala byť založená cennými papiermi, ktoré už boli zahrnuté do dohody o novom revolvingovom úvere.
-
Úver A mal byť znížený o 0,2 miliardy SEK po čiastočnom odstúpení od časti o pozemnej obsluhe. Medzitým bol nový revolvingový úver 4. marca 2014 zrušený a skupina SAS vydala vyhlásenie o zámere dohodnúť sa s potenciálnym kupcom (23).
-
Úver B mal byť znížený z 1,5 miliardy SEK na 1,2 miliardy SEK.
5. ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
(32)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zapojenie príslušných štátov, nadácie KAW a bánk do poskytnutia nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok, a to najmä z týchto dôvodov:
-
Predchádzajúca expozícia bánk voči skupine SAS prostredníctvom ich zapojenia do poskytnutia pôvodného revolvingového úveru. Banky skutočne znížili svoj príspevok k novému revolvingovému úveru zhruba o polovicu, a preto z hľadiska revolvingového úveru znížili svoju celkovú expozíciu voči skupine SAS približne o 50 %, zatiaľ čo príslušné štáty - ktoré v súvislosti s emisiami s predkupným právom v rokoch 2009 a 2010 nezískali žiadny výnos vzhľadom na trvalo negatívne výsledky skupiny SAS, - zvýšili svoju expozíciu voči skupine SAS.
-
Skutočnosť, že skupina SAS úplne vyčerpala pôvodný revolvingový úver v januári 2012, čo mohlo mať vplyv na rozhodnutie veriteľských bánk zapojiť sa do poskytnutia nového úveru, aby sa vyhli akémukoľvek ďalšiemu čerpaniu a zabezpečili, že vzhľadom na ťažkosti spoločnosti úplne neprídu o svoje príspevky do revolvingového úveru.
-
Komisii nebolo jasné, či rozhodnutie bánk zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru nebolo ovplyvnené neustálou finančnou podporou, ktorú príslušné štáty poskytovali skupine SAS v predchádzajúcich rokoch. Komisia tiež poznamenala, že zapojenie súkromných subjektov do poskytnutia nového revolvingového úveru bolo striktne podmienené účasťou príslušných štátov.
-
Podľa Komisie nebolo isté, či zapojenie nadácie KAW do poskytnutia nového revolvingového úveru možno porovnávať so zapojením súkromného investora, keďže expozícia nadácie KAW voči skupine SAS nevzniká len na základe jej podielu, ale aj prostredníctvom banky SEB.
(33)
Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti o tom, či sa zapojenie príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru dalo považovať za rozumné z pohľadu akcionárov a či by pri zanedbaní rovnakých podmienok prešlo testom investora v trhovom hospodárstve. Komisia v tejto súvislosti posudzovala, či plán 4XNG vychádzal z dostatočne spoľahlivých predpokladov na to, aby sa na základe nich súkromný investor zapojil do poskytnutia nového revolvingového úveru, a či analýzy citlivosti, ktoré boli v rámci plánu vykonané, neboli príliš optimistické.
(34)
Komisia napríklad poukázala okrem iného na optimistické čísla uvedené v pláne, ktoré sa týkali rastu trhu z hľadiska počtu ponúkaných miest na kilometer a HDP, ako aj na mieru inflácie na obdobie 2015 - 2017 na úrovni 0 %. Rovnako pochybovala o tom, či v čase podpísania nového revolvingového úveru bolo možné predvídať úspešné vykonanie všetkých iniciatív v oblasti úspory nákladov a predaja aktív.
(35)
Pokiaľ ide o podmienky nového revolvingového úveru a posúdenie banky CITI týkajúce sa očakávanej návratnosti vyplývajúcej zo zapojenia príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru, Komisia zdôraznila skutočnosť, že v správe banky CITI nebol posúdený plán 4XNG, ani v nej nebola vykonaná analýza citlivosti finančného modelu, ale vychádzalo sa v nej len z informácií, ktoré jej boli poskytnuté. Komisia tiež poukázala na to, že v správe banky CITI neboli ohodnotené cenné papiere spojené s novým revolvingovým úverom z pohľadu súkromného investora v trhovom hospodárstve a že v nej nebol zohľadnený vplyv možných alternatívnych scenárov za menej priaznivých predpokladov (vrátane platobnej neschopnosti) týkajúcich sa analýzy návratnosti. Komisia v tejto súvislosti poznamenala, že podľa správy banky CITI existovala nulová pravdepodobnosť toho, že skupina SAS v nasledujúcich troch rokoch nebude schopná splácať úver, čo Komisia považovala za podcenenie rizika.
(36)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia nemohla vylúčiť, že zapojenie príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru mohlo zahŕňať výhodu v prospech skupiny SAS v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(37)
Na záver, keby nový revolvingový úver zahŕňal štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či ho možno považovať za zlučiteľný s vnútorným trhom. Komisia v tomto ohľade posudzovala, či by sa mohlo uplatniť nejaké z možných odôvodnení zlučiteľnosti stanovených v ZFEÚ. Vzhľadom na charakter opatrenia a na ťažkosti skupiny SAS Komisia poznamenala, že jedinými relevantnými kritériami sú podľa všetkého tie, ktoré sa týkajú pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (24) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“). Komisia však dospela k predbežnému záveru, že podmienky poskytnutia pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu podľa všetkého neboli splnené.
6. PRIPOMIENKY K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA
6.1. Pripomienky Dánska a Švédska
(38)
Dánsko a Švédsko trvajú na tom, že ich zapojenie do poskytnutia nového revolvingového úveru sa uskutočnilo za trhových podmienok, keďže sa do neho zapojili za rovnakých podmienok ako banky a nadácia KAW, čím sa vylučuje existencia štátnej pomoci.
(39)
Dánsko a Švédsko tvrdia, že skupina SAS v období, počas ktorého prebiehali rokovania o novom revolvingovom úvere, nečerpala pôvodný revolvingový úver. Uvádzajú, že na základe zmien pôvodného revolvingového úveru prijatých v marci 2012 sa zaviedli ešte prísnejšie podmienky čerpania, a tvrdia, že od konca júna 2012 preto banky mohli zamietnuť akúkoľvek žiadosť skupiny SAS o čerpanie úveru. V marci 2012 skupina SAS v plnej výške splatila sumu, ktorú vyčerpala z revolvingového úveru, a od tej chvíle už pôvodný revolvingový úver nečerpala. Tieto banky sa preto odôvodnene mohli považovať za „externých“ investorov zapájajúcich sa do poskytnutia nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok ako príslušné štáty (25) bez toho, aby mali nejakú zásadnú nezabezpečenú expozíciu voči skupine SAS (26).
(40)
Pokiaľ ide o zapojenie nadácie KAW do poskytnutia nového revolvingového úveru spolu s bankami, dánske a švédske orgány sa domnievajú, že nadácia KAW mala obmedzenú hospodársku expozíciu voči banke SEB a že táto expozícia nemohla ovplyvniť rozhodnutie nadácie zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru.
(41)
Dánsko a Švédsko okrem toho trvajú na tom, že plán 4XNG bol realistický a že by sa mohol úspešne zrealizovať. Trvajú na tom, že všetky aspekty a predpoklady vrátane tých, ktoré sa týkajú odhadov príjmov za počet ponúkaných miest na kilometer (27), opatrení na úsporu nákladov a plánovaných predajov, boli pozorne preskúmané, aby plnili finančné ciele stanovené v pláne 4XNG na obdobie 2014 - 2015. Navyše plán 4XNG - spolu so všetkými predpokladmi, z ktorých vychádzal, - dôkladne skontrolovali externí finanční poradcovia príslušných členských štátov (spoločnosť Goldman Sachs) aj bánk ([…]) a bol prijatý s ohľadom na ich pripomienky a odporúčania. Zdôraznili tiež, že pri prijímaní rozhodnutia zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru sa úspešná realizácia plánu očakávala aj na základe toho, že podmienkou schválenia nového revolvingového úveru bolo uzavretie nových dohôd s odborovými zväzmi. Podľa Dánska a Švédska navyše z vývoja situácie medzi decembrom 2012 a zrušením nového revolvingového úveru 4. marca 2014 vyplynulo, že tento plán prispieval k dosiahnutiu očakávaných výsledkov (28).
(42)
Pokiaľ ide o podmienky nového revolvingového úveru, Dánsko a Švédsko tvrdia, že boli v súlade s bežnými trhovými podmienkami, keďže boli podobné ako podmienky porovnateľných dohôd, a v súvislosti s novým revolvingovým úverom boli zároveň stanovené vyššie počiatočné poplatky a prísnejšie podmienky čerpania ako pri väčšine analyzovaných dohôd. Pokiaľ ide o balík cenných papierov, Dánsko a Švédsko uvádzajú, že skutočné finančné riziká veriteľských bánk boli zanedbateľné, keďže cenné papiere mali odhadovanú hodnotu, ktorá jasne prekračovala objem úveru A. Preto by sa v prípade scenára likvidácie všetky pohľadávky veriteľských bánk vyrovnali prostredníctvom balíka cenných papierov alebo prostredníctvom iných aktív skupiny SAS, ktoré by sa mohli predať, ako napríklad […], jej podiel v […] atď. Uvedené skutočnosti podporuje aj reálne zrušenie značnej časti záväzkov v rámci úveru A počas prvej polovice roka 2013. Podľa Dánska a Švédska z toho vyplýva, že banky pri rozhodovaní o tom, či sa spolu s príslušnými štátmi a nadáciou KAW zapoja do poskytnutia nového revolvingového úveru, konali komerčne a obozretne.
(43)
Dánsko a Švédsko napokon informovali o tom, že zapojenie do poskytnutia nového revolvingového úveru prinieslo veriteľom revolvingového úveru značný výnos bez toho, aby skupina SAS musela čerpať tento úver. Táto skutočnosť by mala podporiť názor, že zapojenie príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru spolu s nadáciou KAW a bankami bolo v plnom súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.
6.2. Pripomienky skupiny SAS
(44)
Skupina SAS tvrdí, že príslušné štáty sa zapojili do poskytnutia nového revolvingového úveru ako akcionári, nie ako verejné orgány. Vzhľadom na tvorbu značných príjmov pre akcionárov/veriteľov z hľadiska poplatkov, ako aj na očakávané zvýšenie hodnoty akcií, bolo z tohto pohľadu zapojenie do takéhoto nástroja výhodnejšie ako vklad vlastného kapitálu.
(45)
Pokiaľ ide o test rovnakých podmienok, skupina SAS uvádza, že tento test bol splnený vzhľadom na skutočnosť, že banky nemali voči skupine SAS žiadnu expozíciu, a preto by sa k nim malo pristupovať ako k „externým“ investorom. Navyše zapojenie príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru nemalo vplyv na správanie bánk, keďže to bola skupina SAS, a nie banky, kto požadoval, aby sa akcionári zapojili do poskytnutia nového revolvingového úveru. Skupina SAS okrem toho trvá na tom, že banky sa rozhodli zapojiť do poskytnutia nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok ako príslušné štáty a nadácia KAW na základe veľmi priaznivých výsledkov analýzy rizík/výnosov.
(46)
Skupina SAS ďalej podporila tvrdenie Dánska a Švédska, že predpoklady, z ktorých vychádzal plán 4XNG, boli založené na veľmi realistických prognózach, pokiaľ ide o tri hlavné hybné sily, a to rast trhu z hľadiska počtu ponúkaných miest na kilometer, rast HDP v rokoch 2015 - 2017 a predpokladanú infláciu na úrovni 0 %. Všetky veriteľské banky tiež dôsledne preverili všetky riziká spojené s realizáciou plánu s osobitným zameraním na príjem za počet ponúkaných miest na kilometer ako na kľúčový ukazovateľ ziskovosti spoločnosti.
(47)
Skupina SAS zároveň tvrdí, že balík cenných papierov bol dostatočne posúdený a že riziko, že by skupina SAS nebola schopná zrealizovať plán 4XNG, sa zmiernilo. Toto tvrdenie podporuje aj skutočnosť, že dosiahnutie úspory nákladov bolo podmienkou, ktorú si veritelia stanovili predtým, ako sa zapojili do poskytnutia nového revolvingového úveru, a že uzavretie nových kolektívnych zmlúv v novembri 2012 bolo kľúčové pre úspešnú realizáciu plánu.
(48)
Skupina SAS navyše kritizuje Komisiu za to, že nevzala do úvahy alternatívu vyhlásenia konkurzu a skutočnosť, že keby nebol k dispozícii nový revolvingový úver, príslušné štáty by prišli o hodnotu svojho kombinovaného podielu. Skupina SAS v tejto súvislosti zdôrazňuje, že príslušné štáty sa zapojili do poskytnutia nového revolvingového úveru ako akcionári v skupine SAS s cieľom dosiahnuť primeranú návratnosť svojich investícií.
(49)
Skupina SAS na záver informuje o tom, že prostredníctvom realizácie plánu 4XNG sa podarilo dosiahnuť príjmy vo výške 3 miliardy SEK pred zdanením, vďaka čomu skupina SAS zaznamenala v období od novembra 2012 do júla 2013 pozitívny výsledok.
6.3. Pripomienky spoločnosti FAM
(50)
Podľa spoločnosti FAM, teda spoločnosti zodpovednej za spravovanie aktív nadácie KAW, bolo rozhodnutie nadácie KAW zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru prijaté bez ohľadu na jej podiel v banke SEB a expozíciu banky SEB voči skupine SAS. Spoločnosť FAM tvrdí, že nadácia KAW nemala v banke SEB väčšinový podiel, ani sa nedá povedať, že kontroluje banku SEB.
(51)
Spoločnosť FAM preskúmala plán 4XNG, súvisiace finančné riziká a balík cenných papierov a dospela k záveru, že je v záujme nadácie KAW, aby sa zapojila do poskytnutia nového revolvingového úveru. V tejto súvislosti porovnala vyhliadku na ochranu dlhodobých investícií nadácie KAW v spoločnosti SAS a budúcu možnú návratnosť týchto investícií, ako aj vysoké poplatky, ktoré by skupina SAS zaplatila v súvislosti s novým revolvingovým úverom, s likvidáciou skupiny SAS, ktorú nepovažovala za hospodársky zaujímavú alternatívu.
(52)
Spoločnosť FAM tiež súhlasila s Dánskom, Švédskom a skupinou SAS, že všetci akcionári sa zapojili do poskytnutia nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok, bez akejkoľvek formy podriadenosti, neprimeraných práv na cenné papiere alebo za iných neprimeraných podmienok. Rozhodnutie zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru vychádzalo z dôkladnej analýzy vyhliadok na dosiahnutie ziskovosti vyplývajúcej zo silného postavenia a z konkurencieschopnosti skupiny SAS v budúcnosti.
(53)
Spoločnosť FAM napokon súhlasí s názorom Dánska a Švédska, že rozhodnutie veriteľských bánk zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru vychádzalo z obchodných úvah, keďže ich existujúca expozícia v rámci pôvodného revolvingového úveru bola len teoretická. Tvrdí, že banky boli motivované k zapojeniu sa do poskytnutia nového revolvingového úveru dokonca menej ako príslušné štáty a nadácia KAW, keďže tie mohli počítať so zvýšením ceny akcií. Preto trvá na tom, že test rovnakých podmienok sa musí považovať za splnený.
7. POSÚDENIE OPATRENIA
7.1. Existencia štátnej pomoci
(54)
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.
(55)
Pojem štátna pomoc sa teda vzťahuje na každú priamo alebo nepriamo poskytnutú výhodu, ktorá je financovaná zo štátnych prostriedkov, štátom samotným alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli udelené.
(56)
Na to, aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a musí sa dať pripísať danému štátu. Štátne prostriedky sú v zásade prostriedky členského štátu a jeho verejných orgánov, ako aj prostriedky verejných podnikov, nad ktorými môžu mať verejné orgány kontrolný vplyv, či už priamo, alebo nepriamo.
(57)
Je nesporné, že predmetné opatrenie zahŕňalo štátne prostriedky, keďže bolo financované zo zdrojov pochádzajúcich z rozpočtov príslušných štátov, a že ho bolo možné pripísať týmto štátom. Predovšetkým možno poznamenať, že parlamenty Dánska a Švédska schválili zapojenie oboch vlád do poskytnutia nového revolvingového úveru (bod 30).
(58)
Predmetné opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a mať tendenciu ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.
(59)
Podľa ustálenej judikatúry, keď sa na základe finančnej podpory poskytnutej členským štátom posilňuje postavenie daného podniku v porovnaní s inými podnikmi, ktoré súťažia v rámci obchodovania v Únii, potom existuje prinajmenšom potenciálny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a na hospodársku súťaž (29). Komisia sa v tomto smere domnieva, že túto podmienku by spĺňala akákoľvek potenciálna hospodárska výhoda poskytnutá skupine SAS zo štátnych prostriedkov. Skupina SAS súťaží s inými leteckými dopravcami v Európskej únii a EHP, najmä odkedy 1. januára 1993 nadobudlo účinnosť tretie štádium liberalizácie leteckej dopravy (tzv. tretí balík) (30). Navyše v prípade ciest na relatívne kratšie vzdialenosti v rámci EÚ letecká doprava súťaží s cestnou a železničnou dopravou, a preto by toto opatrenia mohlo mať vplyv aj na cestných a železničných dopravcov.
(60)
Jediným kritériom pojmu štátna pomoc, o ktoré teda ide, je, či skupina SAS získala na základe tohto opatrenia selektívnu neprimeranú hospodársku výhodu.
(61)
Vzhľadom na zrušenie nového revolvingového úveru k 4. marcu 2014 Komisia posudzovala, či skupina SAS získala na základe tohto nového revolvingového úveru selektívnu neprimeranú hospodársku výhodu od jeho poskytnutia v roku 2012 do jeho zrušenia v roku 2014.
7.2. Hospodárska výhoda pre skupinu SAS
(62)
S cieľom určiť, či bola skupine SAS poskytnutá štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia posúdi, či letecký dopravca získal hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal. Komisia používa na preskúmanie tejto otázky test investora v trhovom hospodárstve, podľa ktorého by o štátnu pomoc nešlo vtedy, keby za podobných okolností bolo možné podnietiť porovnateľne veľkého súkromného investora, ako sú príslušné orgány vo verejnom sektore, ktorý prevádzkuje svoju činnosť za bežných trhových podmienok v trhovom hospodárstve, aby príjemcovi poskytol predmetné opatrenie.
(63)
Na základe testu investora v trhovom hospodárstve preto Komisia musí posúdiť, či by sa súkromný investor zapojil do posudzovanej transakcie za rovnakých podmienok. Postoj hypotetického súkromného investora je postojom obozretného investora, ktorého cieľ maximalizácie zisku sa zmierňuje s ohľadom na úroveň rizika, ktorá je pre danú mieru návratnosti ešte prijateľná (31).
(64)
V zásade platí, že príspevok z verejných finančných prostriedkov nezahŕňa štátnu pomoc, ak sa poskytuje v rovnakom čase ako značný kapitálový vklad súkromného investora, ktorý sa realizuje za porovnateľných okolností a porovnateľných podmienok (zásada rovnakých podmienok) (32).
7.2.1. Zapojenie príslušných štátov, nadácie KAW a bánk do poskytnutia nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok
(65)
Komisia poznamenáva, že veriteľské banky zapojené do poskytnutia nového revolvingového úveru boli zapojené aj do poskytnutia pôvodného revolvingového úveru. V rámci nového revolvingového úveru však príslušné štáty zvýšili svoju expozíciu voči skupine SAS, zatiaľ čo banky znížili svoj príspevok zhruba o polovicu (z 366 miliónov EUR na približne 200 miliónov EUR), a preto v rámci nového revolvingového úveru znížili svoju celkovú existujúcu expozíciu voči skupine SAS o približne 50 %. Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o tom, že mohla byť splnená zásada rovnakých podmienok, keďže príslušné štáty a banky podľa všetkého neboli v porovnateľnej situácii.
(66)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS tvrdia, že keď veriteľské banky rokovali o svojom zapojení do poskytnutia nového revolvingového úveru, nemali žiadnu expozíciu spojenú s pôvodným revolvingovým úverom. Banky sa preto mali považovať za „externých“ investorov, ktorí boli v porovnateľnej situácii ako príslušné štáty a nadácia KAW.
(67)
Komisia upozorňuje, že skupina SAS úplne vyčerpala pôvodný revolvingový úver v januári 2012 (bod 20). Zmeny pôvodného revolvingového úveru prijaté v marci 2012 skutočne zahŕňali okrem iného podmienku úplného a okamžitého splatenia vyčerpanej sumy. Príslušné sumy boli v plnej výške splatené v marci 2012 a na základe zmien pôvodného revolvingového úveru schválených v ten istý mesiac sa skupine SAS mimoriadne sťažila možnosť následného čerpania úveru (33). Skupina SAS bola zároveň požiadaná o to, aby do júna 2012 predložila plán rekapitalizácie, ktorý muselo schváliť predstavenstvo, ako aj príslušné štáty a nadácia KAW ako hlavní akcionári. Banky tento plán najskôr zamietli. Príslušné štáty, ktoré dôkladne preskúmali zrevidovaný plán 4XNG, sa rozhodli zapojiť do poskytnutia nového revolvingového úveru až v novembri 2012 a vzápätí tak urobili aj banky.
(68)
Dánske a švédske orgány a skupina SAS preto tvrdia, že skupine SAS sa účinne zabránilo v tom, aby požadovala čerpanie pôvodného revolvingového úveru. Po oboznámení sa so situáciou sa banky museli rozhodnúť, či budú pokračovať s pôvodným revolvingovým úverom až do skončenia jeho platnosti v júni 2013 alebo sa zapoja do poskytnutia nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok spolu s príslušnými štátmi a nadáciou KAW, a to aj napriek skutočnosti, že príslušné štáty a nadácia KAW boli ako akcionári väčšmi motivovaní zapojiť sa vzhľadom na možnosť dosiahnuť po zrealizovaní plánu 4XNG vyššiu hodnotu svojich akcií.
(69)
Hoci Komisia považuje za pravdepodobné, že banky, teda prinajmenšom tie bez ďalších nezabezpečených bilaterálnych expozícií voči skupine SAS, nemali v čase prijatia rozhodnutia o zapojení do poskytnutia nového revolvingového úveru zásadné expozície spojené s pôvodným revolvingovým úverom, zároveň sa domnieva, že stále existovalo riziko, že skupina SAS by mohla splniť podmienky čerpania ešte pred poskytnutím nového revolvingového úveru. Skutočnosť, že sa to nestalo a že pôvodný revolvingový úver sa už po svojom úplnom splatení v marci 2012 nevyužíval, je v tomto ohľade nepodstatná. Na základe toho sa zdá, že banky mali voči skupine SAS istý stupeň expozície spojenej s pôvodným revolvingovým úverom, ktorý príslušné štáty (a nadácia KAW) nemali. Komisia preto nemôže akceptovať argument dánskych a švédskych orgánov, že banky sa zapojili do poskytnutia nového revolvingového úveru ako „externí“ investori, a to aj napriek svojej expozícii spojenej s pôvodným revolvingovým úverom.
(70)
Komisia navyše nemôže súhlasiť s Dánskom a Švédskom v tom, že expozícia niektorých bánk vo forme bilaterálnych úverov spojených s pôvodným revolvingovým úverom (34) nepredstavovala pre banky počas obdobia rokovaní o novom revolvingovom úvere žiadne finančné riziko na základe toho, že tieto úvery sa nemohli čerpať, kým nebol úplne vyčerpaný pôvodný revolvingový úver. Ako už bolo uvedené, existovalo riziko, hoci nepochybne malé, že podmienky čerpania by sa mohli splniť aj napriek skutočnosti, že po prijatí zmien v marci 2012 a zavedení prísnejších podmienok bolo veľmi málo pravdepodobné, že by skupina SAS čerpala pôvodný revolvingový úver.
(71)
Navyše sa zdá, že niektoré banky mali voči skupine SAS ďalšiu expozíciu. Napríklad okrem zapojenia do poskytnutia pôvodného revolvingového úveru mala banka […] - od 30. septembra 2012 - nezabezpečenú (a nevyčerpanú) bilaterálnu expozíciu voči skupine SAS vo výške [200 - 600] miliónov SEK, ako aj nezabezpečenú expozíciu súvisiacu s používaním kreditných kariet vo výške [500 - 900] miliónov SEK. Mohla byť preto zodpovedná za pokrytie akýchkoľvek nákladov na odškodnenie klientov v prípade, keby skupina SAS zrušila príslušné lety. Hoci táto nezabezpečená expozícia súvisiaca s používaním kreditných kariet predstavovala [0 - 2] % z celkového úverového portfólia banky […] vo výške okolo [1 000 - 3 000] miliárd SEK, predsa len predstavovala finančné riziko, a preto nemožno súhlasiť s tým, že banka […] bola pri rozhodovaní o zapojení sa do poskytnutia nového revolvingového úveru v porovnateľnej situácii ako príslušné štáty.
(72)
Navyše tri ďalšie banky mali expozíciu v súvislosti s nesplatenými úvermi na financovanie lietadiel (napr. banka […]). Hoci príslušné štáty tvrdia, že za financovanie sa ručilo lietadlami a že toto financovanie nepredstavovalo pre banky finančné riziko, keďže lietadlá sa dali na trhu ľahko predať, táto možnosť sa fakticky nepreukázala. Stále nie je jasné, či by sa v prípade rýchleho predaja lietadiel za akúkoľvek cenu skutočne podarilo získať celú sumu.
(73)
Komisia si navyše v rozhodnutí o začatí konania kládla otázku, či správanie bánk mohlo byť ovplyvnené konaním príslušných štátov vzhľadom na neustálu finančnú podporu, ktorú príslušné štáty poskytovali tomuto leteckému dopravcovi v predchádzajúcich rokoch (napr. emisie s predkupným právom v rokoch 2009 a 2010). Okrem toho banky boli ochotné zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru len pod podmienkou, že sa zapoja aj príslušné štáty, ako je vysvetlené v bodoch 23 a 24.
(74)
Komisia sa v zásade domnieva, že zásada rovnakých podmienok sa nemôže uplatňovať v prípadoch, keď je zapojenie súkromných subjektov do predmetnej transakcie prísne podmienené účasťou príslušných štátov.
(75)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS počas formálneho vyšetrovania tvrdili, že počas rokovaní o novom revolvingovom úvere sa banky v žiadnom štádiu necítili „ovplyvnené“ predchádzajúcim konaním príslušných štátov a ich pretrvávajúcou ochotou podporovať skupinu SAS, a to napriek skutočnosti, že prognózy príjmov príslušných štátov spojených s emisiami s predkupným právom v rokoch 2009 a 2010 sa nenaplnili.
(76)
Komisia nemôže vylúčiť možnosť, že bez účasti príslušných štátov by súkromné subjekty neboli ochotné investovať do podniku s takými výsledkami a nepredvídateľnými odhadmi. Zároveň nemôže vylúčiť ani to, že príslušné štáty, ktoré odmietli poskytnúť nový vlastný kapitál a zapojiť sa do poskytnutia podriadeného revolvingového úveru, už neboli ochotné vložiť do SAS ďalšie finančné prostriedky. Bez ohľadu na tieto úvahy Komisia naďalej nie je presvedčená o tom, že zapojenie príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru prebehlo za rovnakých podmienok ako v prípade veriteľských bánk, keďže zapojenie príslušných štátov viedlo k tomu, že banky z hľadiska revolvingového úveru znížili svoju celkovú expozíciu voči skupine SAS o približne 50 %, pričom príslušné štáty zároveň svoju expozíciu voči skupine SAS zvýšili.
(77)
Pokiaľ ide o to, či správanie nadácie KAW možno považovať za východiskový bod pre zistenie správania súkromného investora, z formálneho vyšetrovania vyplynulo, že expozícia nadácie KAW voči skupine SAS prostredníctvom jej podielu v banke SEB bola menšia ako tá, ktorá sa uvádzala v rozhodnutí o začatí konania. Vzhľadom na to, že nadácia KAW je v banke SEB len menšinovým akcionárom a že expozícia banky SEB voči skupine SAS bola obmedzená, dalo by sa tvrdiť, že zapojenie nadácie KAW do poskytnutia nového revolvingového úveru bolo motivované vyhliadkami na ziskovosť takejto investície.
(78)
Okrem toho sa Komisii počas formálneho vyšetrovania nepodarilo s istotou dospieť k záveru, že predmetná transakcia sa uskutočnila za rovnakých podmienok.
(79)
Bez ohľadu na posúdenie rovnakých podmienok Komisia preskúmala aj to, či sa zapojenie príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru dalo považovať za rozumné z pohľadu akcionárov a by pri zanedbaní rovnakých podmienok prešlo testom investora v trhovom hospodárstve.
7.2.2. Posúdenie zapojenia príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru podľa testu investora v trhovom hospodárstve
(80)
Otázka, ktorú treba vyriešiť, znie, či by sa súkromný investor v rovnakej situácii ako príslušné štáty, t. j. ako súčasní akcionári v skupine SAS, ktorý by v roku 2012 čelil podobným okolnostiam ako príslušné štáty, zapojil do poskytnutia nového revolvingového úveru za podobných podmienok (35).
(81)
Nezávislé analýzy, ktoré vykonali externí finanční poradcovia (konkrétne spoločnosť Goldman Sachs International a banka CITI ako poradcovia príslušných štátov a […] ako poradca veriteľov) pred uzavretím zmluvy o novom revolvingovom úvere, sú v tomto ohľade poučné. Podľa Dánska a Švédska sa príslušné štáty rozhodli zapojiť do poskytnutia nového revolvingového úveru až po tom, ako ich externí poradcovia dôkladne preskúmali plán 4XNG, a po úprave podmienok nového revolvingového úveru.
(82)
Hoci Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila určité výhrady voči rozsahu správy, ktorú vypracovala banka CITI, Dánsko a Švédsko objasnili, že ich rozhodnutie zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru vychádzalo zo všetkých analýz, ktoré vypracovali ich finanční poradcovia, a že správa banky CITI by sa preto nemala posudzovať izolovane.
(83)
Úlohou finančných poradcov bolo okrem iného poskytnúť kritickú analýzu plánu 4XNG a nového revolvingového úveru a ich závažných citlivých a slabých stránok. Táto analýza bola vykonaná prostredníctvom po sebe nasledujúcich správ s ohľadom na výkonnosť skupiny SAS v minulosti a na iné priemyselné kritériá. Poradcovia vydali sériu odporúčaní týkajúcich sa stratégií zmierňovania rizík pre plán 4XNG aj nový revolvingový úver. V súlade s týmto poradenstvom príslušné štáty požiadali o niekoľko úprav plánu 4XNG (s cieľom urýchliť opatrenia na úsporu nákladov a prispôsobiť ďalšie iniciatívy), ako aj o zmeny týkajúce sa podmienok poskytnutia nového revolvingového úveru s cieľom znížiť pravdepodobnosť čerpania.
(84)
Pri analýze plánu 4XNG externí poradcovia identifikovali a osobitne sa zamerali na kľúčové oblasti možného rizika vrátane cieľov v oblasti úspory nákladov, predajov a tlaku spojeného s príjmom za počet ponúkaných miest na kilometer. Toto posúdenie rizika viedlo okrem iného k týmto úvahám:
-
Ciele v oblasti úspory nákladov
Okrem poskytnutého externého poradenstva došlo k zmene a posilneniu plánu 4XNG s cieľom zahrnúť do neho iniciatívy zamerané na úsporu nákladov vo výške približne [1 - 4] miliardy SEK ročne (ktorá sa zvýšila z pôvodného cieľa vo výške [1 - 4] miliardy SEK ročne). Hoci nesplnenie cieľov v oblasti úspory nákladov vzbudilo obavy, kľúčovým krokom k zmierneniu rizikovosti plánu 4GNX ešte pred dokončením nového revolvingového úveru bolo uzatvorenie nových dohôd s odborovými zväzmi, ktoré zahŕňali odškodňovanie zamestnancov a obmedzenie ziskov, ako aj zmeny v dôchodkovom systéme zavedené v novembri 2012. To viedlo k priamym úsporám nákladov vo výške takmer [0 - 3] miliardy SEK ročne […], ktoré sa na žiadosť príslušných štátov museli úspešne zrealizovať ešte pred nadobudnutím účinnosti nového revolvingového.
-
Predaje
Po počiatočných predpokladoch o predajoch aktív, ktoré externý finančný poradca spochybnil, a tiež vzhľadom na nové informácie, ktoré sa objavili počas tohto procesu, sa konečný zoznam plánovaných predajov uvedený v pláne 4XNG odchýlil od zoznamu, ktorý pôvodne predložila skupina SAS (36). Finančný poradca príslušných štátov napokon dospel k záveru, že predaje (s odhadovanou hodnotou predaja vo výške približne 3,0 miliardy SEK) uvedené v konečnom pláne 4XGN boli v odhadovanom časovom rámci uskutočniteľné. Nový revolvingový úver navyše obsahoval ustanovenia týkajúce sa načasovania predaja spoločnosti Widerøe, ako aj striktného použitia výnosov z predaja na splatenie nového revolvingového úveru.
-
Tlak spojený s príjmom za počet ponúkaných miest na kilometer
Boli posúdené predpoklady týkajúce sa základného výnosu a tlaku spojeného s príjmom za počet ponúkaných miest na kilometer a s ohľadom na príslušné údaje o historických trendoch, predpovede tretích strán a známe zmeny vo vtedajšom konkurenčnom prostredí sa usúdilo, že boli rozumné. Tieto predpoklady sa preto nepovažovali za výrazné záporné riziko ohrozujúce realizáciu plánu 4XNG.
(85)
Pokiaľ ide o pochybnosti Komisie vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa týkali optimistickej povahy konkrétnych hybných síl v pláne 4XNG (napr. rast trhu z hľadiska počtu ponúkaných miest na kilometer, prognóza rastu HDP a inflácia na obdobie 2015 - 2017 na úrovni 0 %), z informácií, ktoré počas formálneho vyšetrovania predložili Dánsko, Švédsko a skupina SAS, vyplýva, že tieto odhady zohľadňujú najmä hlavné trhy, na ktorých je skupina SAS aktívna. To zahŕňalo výraznejšiu expozíciu spoločnosti skôr voči severnej než južnej Európe, ako aj jej expozíciu voči americkému a ázijskému trhu. Z predložených dokumentov ďalej vyplýva, že odhadovaná inflácia nákladov na úrovni 0 % ročne na obdobie 2015 - 2017 je čistým výsledkom základnej miery inflácie na úrovni 2 % ročne (v súlade s odhadovanou úrovňou inflácie v EÚ) a predpokladu, že by ju bolo možné vyvážiť prostredníctvom nových opatrení na úsporu nákladov.
(86)
Pokiaľ ide o nedostatočné testovanie citlivosti v súvislosti s analýzou vnútornej miery návratnosti, ktorá bola predložená v správe banky CITI (pozri bod 35), ako aj o počiatočné obavy Komisie týkajúce sa potenciálneho vplyvu menej optimistických scenárov, Dánsko a Švédsko poskytli Komisii doplňujúce informácie vo svojich dokumentoch, ktoré predložili v súvislosti s rozhodnutím o začatí konania a ktoré sa týkali rozsahu vykonanej analýzy citlivosti. Spoločnosť Goldman Sachs v tejto súvislosti predložila počas tvorby plánu 4XNG od júna do septembra 2012 sériu testov citlivosti. Z revidovanej analýzy vykonanej v septembri 2012 vyplynulo, že skupina SAS by mala dostatočnú hotovosť aj v prípade negatívnych prezentovaných scenárov, t. j. vo všetkých analyzovaných prípadoch by hotovostná pozícia skupiny SAS ostala nad spodnou hranicou koridoru revolvingového úveru. Usúdilo sa však, že na zachovanie dôvery trhu je potrebný mechanizmus na ochranu likvidity a že na takéto zabezpečenie likvidity ostáva najrealistickejšou možnosťou práve revolvingový úver.
(87)
Komisia preto upozorňuje na po sebe nasledujúce finančné preskúmania vykonané v súvislosti s plánom 4XGN (vrátane rozsiahlej analýzy a testovania rôznych iterácií tohto plánu). Komisia tiež poukazuje na vyplývajúce požiadavky príslušných štátov znížiť riziká spojené s vykonávaním a dosiahnuť plán konsolidovanej reštrukturalizácie ešte pred zapojením do poskytnutia nového revolvingového úveru. Takéto opatrenia sa zdajú byť v súlade s opatreniami obozretného súkromného investora v trhovom hospodárstve. Bez ohľadu na to však predsa len treba posúdiť, či boli podmienky nového revolvingového úveru v súlade s tým, čo by akceptoval súkromný investor v trhovom hospodárstve, keby bol v rovnakej situácii ako príslušné štáty, t. j. súčasní akcionári v danej spoločnosti.
(88)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS vysvetlili, že osobitnou charakteristickou vlastnosťou odvetvia leteckej dopravy je potreba zachovať si vysokú úroveň finančnej pripravenosti na udržanie dôvery zákazníkov a akcionárov v schopnosť podniku pokračovať v prevádzke. Vzhľadom na finančné ťažkosti, ktorým skupina SAS čelila v roku 2012, a situáciu v oblasti likvidity, ktorá v tom čase prevládala, pravdepodobnou motiváciou príslušných štátov zapojiť sa v úlohe akcionárov v skupine SAS do poskytnutia nového revolvingového úveru bola snaha predísť vyšším stratám alebo konkurzu v prípade hromadného výberu likvidných prostriedkov spoločnosti.
(89)
V tomto smere sa zdá, že pri finalizácii podmienok nového revolvingového úveru sa príslušné štáty riadili najmä odporúčaniami nezávislých finančných poradcov. Skutočne to vyzerá tak, že podmienky nového revolvingového úveru boli kolektívne zamerané na zmiernenie hlavných komerčných rizík, ktoré boli zistené. Napríklad, ako sa uvádza v bode 84, kľúčovou podmienkou, ktorá predchádzala poskytnutiu nového revolvingového úveru, bolo úspešné uzavretie kolektívnych zmlúv s letovými posádkami. Navyše vzhľadom na podmienky čerpania vzťahujúce sa na úver B sa zdalo veľmi nepravdepodobné, že by ho bolo možné čerpať skôr ako v marci 2015 (37). Finančné záväzky spojené s novým revolvingovým úverom boli tiež štruktúrované tak, aby v prípade, že skupina SAS nebude schopná naplniť kľúčové finančné prognózy uvedené v pláne 4XNG, nemala prístup k revolvingovému úveru alebo aby musela splatiť akúkoľvek sumu vyčerpanú z revolvingového úveru k danému dátumu (38).
(90)
Okrem uvedených pripomienok boli Komisii doručené doplňujúce informácie týkajúce sa primeranosti podkladového kolaterálu pre nový revolvingový úver. V správe z mája 2012 […] poskytla nezávislé ohodnotenie spoločnosti Widerøe a určitého hmotného majetku (vrátane náhradných motorov, príslušných lietadiel, niekoľkých menších nehnuteľností a niektorého vybavenia), ktorý bol následne použitý ako záruka za nový revolvingový úver. Hoci sa dôraz kládol na spoločnosť Widerøe ako na najdôležitejšie aktívum v balíku cenných papierov a posúdenie ostatných aktív vychádzalo z obmedzenejších informácií, z celkového hodnotenia vyplynula celková hodnota aktív vo výške približne [1 - 4] - [3 - 6] miliárd SEK. Celková odhadovaná hodnota aktív poskytnutých ako záruka teda prekročila výšku úveru A. Podľa Dánska a Švédska sa to veriteľom nového revolvingového úveru zdalo dostatočne uspokojivé, keďže, ako už bolo uvedené, pravdepodobnosť, že by skupina SAS niekedy čerpala úver B, bola považovaná za zanedbateľnú.
(91)
Reálne finančné riziká spojené s novým revolvingovým úverom sa ešte viac zmiernili prostredníctvom ustanovení o povinnej zálohe a/alebo zrušení záväzkov v rámci nového revolvingového úveru, ak by skupina SAS disponovala určitými aktívami alebo ak by využila iné možnosti financovania. Takéto ustanovenia o zálohe a zrušení mali vplyv na zníženie priebežných potenciálnych strát. Skutočne, po predaji spoločnosti Widerøe a na základe dohody, ktorá nadobudla účinnosť týmto predajom v septembri 2013 (pozri bod 31), sa celková výška nového revolvingového úveru znížila z 3,5 miliardy SEK na 2 miliardy SEK.
(92)
Zdá sa teda, že bol prijatý komplexný a súvislý súbor opatrení, ktoré boli zamerané najmä na zabezpečenie pretrvávajúcej životaschopnosti skupiny SAS počas obdobia 2012 - 2015 a na obmedzenie kľúčových finančných rizík spojených s novým revolvingovým úverom.
(93)
Komisia navyše uznáva, že treba zvážiť, či porovnateľný súkromný investor, ktorý by čelil podobným trhovým podmienkam ako príslušné štáty (t. j. ako súčasní akcionári skupiny SAS), mohol byť motivovaný k tomu, aby príjemcovi poskytol predmetné opatrenie. Na tieto účely je tiež užitočné zvážiť možné alternatívne situácie vyplývajúce z neposkytnutia tohto opatrenia.
(94)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS v tomto ohľade vo svojich dokumentoch predložených k rozhodnutiu o začatí konania tvrdia, že keby sa v roku 2012 neposkytol nový revolvingový úver, pravdepodobne by došlo k vyhláseniu konkurzu. Podľa Dánska a Švédska by to pre nich predstavovalo spoločnú stratu vo výške 1 044 milióna SEK, t. j. hodnotu ich súhrnného podielu. Ďalšia úvaha sa týkala aj vyhliadky na zrieknutie sa budúcich možných kapitálových ziskov v prípade úspešnej realizácie plánu 4XNG. Pre porovnanie, Dánsko a Švédsko vo svojich predložených dokumentoch odhadujú, že keby skupina SAS nebola schopná splácať nový revolvingový úver, možná spoločná strata vyplývajúca z kolektívneho podielu príslušných štátov a ich príspevkov do revolvingového úveru by sa v prípade najextrémnejšieho scenára pohybovala v rozmedzí [1 000 - 3 000] miliónov SEK (39).
(95)
V prípade konkurzu skupiny SAS sa preto možná dodatočná strata spojená so zapojením príslušných štátov do poskytnutia nového revolvingového úveru (t. j. približne 447,5 milióna SEK podľa názorného príkladu Dánska a Švédska) zdá pomerne zvládnuteľná v porovnaní so stratou, ktorá by sa predsa len zvýšila, pokiaľ ide o podiel príslušných štátov. Zdá sa, že príslušné štáty sa rozhodli zapojiť do poskytnutia nového revolvingového úveru aj na základe porovnania tejto pomerne obmedzenej prírastkovej zmeny v ich negatívnom scenári (konkurzné konanie) s potenciálnym prínosom, ktorý by im priniesla úspešná realizácia plánu 4XNG. V rámci najoptimistickejšieho „základného“ scenára sa v správe banky CITI odhadovalo, že príslušné štáty by dosiahli potenciálne kapitálové zisky v celkovej výške [7 000 - 12 000] miliónov SEK. Hoci Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila isté výhrady týkajúce sa optimistickej povahy takýchto prognóz rastu, uznáva možnosť, že aj podľa konzervatívnejších scenárov môžu potenciálne kapitálové zisky v rámci pozitívneho scenára predsa len značne prekračovať prípadné straty v rámci negatívneho scenára.
(96)
Komisia teda poukazuje na uvedené posúdenie rizikovosti a výnosnosti, ako aj na rozsiahle preskúmanie a testovanie plánu 4XNG, dodatočné overenia poskytnuté k základnému kolaterálu (40) ustanovenia o zrušení a zálohách, na základe ktorých sa znížila priebežná potenciálna strata (41), a rôzne ďalšie opatrenia na zmierňovanie rizík zahrnuté do podmienok nového revolvingového úveru (42). Vzhľadom na uvedené informácie sa rozhodnutie príslušných štátov zapojiť sa do poskytnutia nového revolvingového úveru zdá byť v súlade s konaním súkromného subjektu, ktorý koná s cieľom získať obvyklý trhový výnos vzhľadom na osobitnú situáciu danej spoločnosti v tom čase.
(97)
Okrem uvedeného Komisia dospela k záveru, že príslušné štáty sa vo svojej pozícii súčasných akcionárov skupiny SAS riadili rozumnými a realistickými vyhliadkami na dosiahnutie zisku, keď sa rozhodli zapojiť do poskytnutia nového revolvingového úveru spolu s nadáciou KAW a veriteľskými bankami v období od decembra 2012 do marca 2014. Táto účasť teda nezahŕňa žiadnu výhodu v prospech skupiny SAS v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
7.3. Záver o existencii štátnej pomoci
(98)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že zapojenie Dánska a Švédska do poskytnutia nového revolvingového úveru nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(99)
Komisia na záver poznamenáva, že Dánsko a Švédsko súhlasili s tým, že toto rozhodnutie sa prijme a oznámi v angličtine.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Financovanie spoločnosti Scandinavian Airlines prostredníctvom nového revolvingového úveru, ktorý Dánske kráľovstvo a Švédske kráľovstvo poskytli v decembri 2012, nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Dánskemu kráľovstvu a Švédskemu kráľovstvu.
V Bruseli 9. júla 2014