NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 661/2014
ze dne 15. května 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí pododstavec a čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (4) byl zřízen Fond solidarity Evropské unie (dále jen „fond“).
(2)
Pro Unii je důležité, aby měla k dispozici spolehlivý a pružný nástroj, který jí umožní projevovat solidaritu, vydávat jasné politické signály, jakož i poskytovat skutečnou pomoc občanům postiženým závažnými přírodními katastrofami, které mají závažné důsledky pro hospodářský a sociální vývoj.
(3)
Záměru pomáhat kandidátským zemím na cestě k stabilitě a udržitelnému hospodářskému a politickému rozvoji prostřednictvím jasné evropské perspektivy, který Unie vyjádřila, by neměly bránit nepříznivé dopady závažných přírodních katastrof. Unie by tedy měla i nadále projevovat solidaritu s těmi třetími zeměmi, které jednají o přistoupení k Unii a s nimiž byla zahájena mezivládní konference o přistoupení. Zahrnutí těchto zemí do působnosti uvedeného nařízení v důsledku toho vyžaduje jako dodatečný právní základ použití článku 212 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(4)
Komise by měla být schopna rychle rozhodnout o přidělení zvláštních finančních prostředků a jejich co nejrychlejším uvolnění. Správní postupy by měly být odpovídajícím způsobem upraveny a omezeny na nezbytné minimum. Za tímto účelem uzavřely Evropský parlament, Rada a Komise interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5).
(5)
Terminologie a postupy podle nařízení (ES) č. 2012/2002 by měly být uvedeny v soulad s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6).
(6)
Definice přírodní katastrofy, která určuje oblast působnosti nařízení (ES) č. 2012/2002, by měla být jednoznačná.
(7)
Škoda způsobená jinými typy katastrof, které jsou prostřednictvím kaskádového efektu přímým následkem přírodní katastrofy, by měla být pro účely nařízení (ES) č. 2012/2002 považována za součást přímých škod způsobených danou přírodní katastrofou.
(8)
Aby byla kodifikována zavedená praxe a zajištěno rovné zacházení se žádostmi, měly by být finanční příspěvky z fondu udělovány pouze v případě přímých škod.
(9)
Závažná přírodní katastrofa ve smyslu nařízení (ES) č. 2012/2002 by měla být dále definována jako katastrofa, která způsobila přímé škody nad prahovou hodnotu vyčíslenou finančně. Tyto škody by měly být vyjádřeny v cenách referenčního roku nebo jako procento hrubého národního důchodu (HND) dotčeného státu.
(10)
Aby se lépe zohlednila zvláštní povaha přírodních katastrof, jež sice mají závažné důsledky pro hospodářský a sociální vývoj dotčených regionů, avšak nedosahují požadované minimální prahové hodnoty nutné pro čerpání finančního příspěvku z fondu, měla by být kritéria pro regionální přírodní katastrofy určena na základě škod, které lze vypočíst jako podíl regionálního hrubého domácího produktu (HDP), přičemž specifická strukturální sociální a hospodářská situace Guadeloupu, Francouzské Guayany, Martiniku, Réunionu, Svatého Bartoloměje, Svatého Martina, Azor, Madeiry a Kanárských ostrovů jakožto nejvzdálenějších regionů ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU, která je prohlubována jejich zvláštními rysy, odůvodňuje zavedení zvláštní prahové hodnoty ve výši 1 % HDP jako odchylky pro tyto regiony. Tato kritéria by měla být určena jasným a jednoduchým způsobem, aby se tak snížila možnost, že budou podány žádosti, které nesplňují požadavky stanovené v nařízení (ES) č. 2012/2002.
(11)
Aby mohly být žádosti posouzeny spravedlivě, měly by být pro účely určení přímých škod používány harmonizované údaje Eurostatu.
(12)
Fond by měl přispívat k obnově funkčního stavu infrastruktury, k vyčištění oblastí zasažených katastrofou a k uhrazení nákladů na záchranné práce a dočasné ubytování postiženého obyvatelstva během celého prováděcího období. Mělo by být vymezeno, co lze považovat za obnovu funkčního stavu infrastruktury a do jaké míry může fond přispět na související náklady. Je také nutné vymezit období, během něhož lze ubytování pro osoby, které v důsledku přírodní katastrofy ztratily domov, považovat za dočasné.
(13)
Ustanovení nařízení (ES) č. 2012/2002 by měla být přizpůsobena obecné politice financování Unií ve vztahu k dani z přidané hodnoty.
(14)
Mělo by být také stanoveno, do jaké míry mohou způsobilá opatření zahrnovat výdaje na technickou pomoc.
(15)
Aby se vyloučilo, že přijímající státy budou mít ze zásahu fondu čistý zisk, měly by být stanoveny podmínky, za nichž mohou opatření financovaná fondem vytvářet příjmy.
(16)
Určité typy přírodních katastrof, jako jsou sucha a podobně, se vyvíjejí po delší dobu, než se projeví jejich katastrofické důsledky. Je třeba stanovit, že je možné fond využít i v těchto případech.
(17)
Je důležité zajistit, aby způsobilé státy vynaložily nezbytné úsilí na předcházení vzniku přírodních katastrof a na zmírňování jejich dopadů, včetně plného uplatňování příslušných právních předpisů Unie týkajících se předcházení rizikům přírodních katastrof a jejich zvládání a používání dostupných finančních prostředků Unie na příslušné investice. Proto je třeba stanovit, že pokud podle pravomocného rozsudku Soudního dvora Evropské unie členský stát nesplnil požadavky příslušných právních předpisů Unie týkajících se předcházení rizikům přírodních katastrof a jejich zvládání poté, co obdržel finanční příspěvek z fondu na předešlou přírodní katastrofu, může být v případě další žádosti týkající se přírodní katastrofy stejné povahy žádost zamítnuta nebo výše finančního příspěvku snížena.
(18)
Členské státy mají možnost v reakci na přírodní katastrofu potřebovat finanční podporu rychleji, než jak umožňují běžné postupy. Pro tento účel je vhodné umožnit, aby byla na žádost dotčeného členského státu záloha uvolněna krátce poté, co byla žádost o finanční příspěvek z fondu podána Komisi. Záloha by neměla překročit určitou částku a její výše by měla být zaúčtována při vyplácení konečného finančního příspěvku. Členské státy by měly vrátit neoprávněně vyplacené zálohy zpět ve stanovené krátké lhůtě. Vyplacení zálohy by nemělo předjímat konečné rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu.
(19)
Správní postupy vedoucí k vyplacení finančního příspěvku by měly být co nejjednodušší a časově nejúspornější. Pro členské státy by proto podrobná ustanovení týkající se provádění finančního příspěvku z fondu měla být obsažena v prováděcích aktech o přidělení příspěvku. Pro přijímající státy, které dosud nejsou členskými státy, by měly být z právních důvodů zachovány samostatné prováděcí dohody.
(20)
Komise by měla vydat pokyny pro členské státy o tom, jak fond efektivně využívat a uplatňovat a jak co nejjednodušším způsobem podat žádost o pomoc z fondu.
(21)
Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 zavedlo změny ve sdíleném a nepřímém řízení, včetně zvláštních požadavků na předkládání zpráv, které by měly být zohledněny. Povinnost předkládat zprávy by měla zohledňovat krátké období pro uskutečnění opatření v rámci fondu. Postupy určování subjektů odpovědných za řízení a kontrolu unijních fondů by měly odpovídat povaze nástroje a nezpožďovat vyplácení finančních příspěvků z fondu. Je proto nezbytné odchýlit se od nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
(22)
Je třeba stanovit opatření, aby se zabránilo dvojímu financování opatření financovaných fondem a současně z jiných finančních nástrojů Unie nebo mezinárodních právních nástrojů sloužících ke kompenzaci konkrétních škod.
(23)
Prohlášení o výdajích, které státy uhradily z finančního příspěvku fondu, by mělo být co nejjednodušší. Během provádění finančního příspěvku by měl proto být pro země, které nejsou členy eurozóny, používán jeden směnný kurz.
(24)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 2012/2002 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o rozhodnutí o konkrétním finančním příspěvku z fondu nebo o vyplacení jakékoli zálohy z fondu způsobilým státům.
(25)
Je vhodné upřesnit ustanovení nařízení (ES) č. 2012/2002 o ochraně finančních zájmů Unie, aby bylo možné jasně určit opatření pro prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí a osobami provádějícími statutární audit účtů zpětné získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zajistit na úrovni Unie solidární opatření na podporu přírodní katastrofou postižených států, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy ad hoc, ale spíše jej, z důvodu použití systematické, řádné a nestranné metody poskytování finanční podpory za účasti všech členských států podle jejich kapacity, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Nařízení (ES) č. 2012/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
Nařízení (ES) č. 2012/2002 se mění takto:
1)
Článek 2 se nahrazuje tímto:
„Článek 2
1. Na žádost členského státu nebo země jednající o přistoupení k Unii (dále jen „způsobilý stát“) může být pomoc z fondu uvolněna, pokud má závažná nebo regionální přírodní katastrofa, k níž došlo na území daného způsobilého státu nebo sousedního způsobilého státu, vážné následky pro životní podmínky, životní prostředí nebo hospodářství v jednom nebo více regionech daného způsobilého státu. Přímé škody vzniklé jako přímý důsledek přírodní katastrofy se považují za součást škod způsobených danou přírodní katastrofou.
2. Pro účely tohoto nařízení se „závažnou přírodní katastrofou“ rozumí jakákoli přírodní katastrofa, jež má ve způsobilém státě za následek přímé škody v odhadované výši přesahující 3 000 000 000 EUR v cenách roku 2011 nebo škody vyšší než 0,6 % jeho HND.
3. Pro účely tohoto nařízení se „regionální přírodní katastrofou“ rozumí jakákoli přírodní katastrofa, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu daného regionu (HDP).
Odchylně od prvního pododstavce, je-li dotčený region, ve kterém došlo k přírodní katastrofě, nejvzdálenějším regionem ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozumí se „regionální přírodní katastrofou“ jakákoli přírodní katastrofa, jež má za následek přímé škody přesahující 1 % HDP uvedeného regionu.
Pokud se přírodní katastrofa týká více regionů na úrovni NUTS 2, určí se prahová hodnota z průměru HDP těchto regionů váženého podle podílu každého regionu na celkové škodě.
4. Pomoc z fondu může být rovněž uvolněna v případě jakékoli přírodní katastrofy ve způsobilém státě, která představuje také závažnou přírodní katastrofu v sousedním způsobilém státě.
5. Pro účely tohoto článku se použijí harmonizované statistické údaje Eurostatu.“
2)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:
„1. Pomoc se poskytuje ve formě finančního příspěvku z fondu. Na každou přírodní katastrofu obdrží způsobilý stát jeden finanční příspěvek.
2. Cílem fondu je doplnit úsilí dotčených států a uhradit část jejich veřejných výdajů za účelem pomoci způsobilému státu při provádění těchto základních záchranných opatření a opatření na obnovu, podle typu přírodní katastrofy:
a)
obnova funkčního stavu infrastruktury a provozů v odvětví energetiky, vodohospodářství a odpadních vod, telekomunikací, dopravy, zdravotnictví a vzdělávání;
b)
poskytnutí dočasného ubytování a financování záchranných prací k zajištění potřeb postiženého obyvatelstva;
c)
zajištění ochranných zařízení a opatření na ochranu kulturního dědictví;
d)
vyčištění oblastí postižených katastrofou včetně přírodních oblastí, je-li to vhodné, v souladu s přístupy založenými na ekosystému, jakož i okamžitá obnova postižených přírodních oblastí, aby se zabránilo bezprostředním účinkům eroze půdy.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) se „obnovou funkčního stavu“ rozumí obnova infrastruktury a provozů do stavu před přírodní katastrofou. Není-li právně možné nebo ekonomicky opodstatněné obnovit stav před přírodní katastrofou nebo rozhodne-li se přijímající stát postiženou infrastrukturu či provoz přesunout na jiné místo nebo vylepšit jejich funkčnost za účelem posílení jejich schopnosti odolávat budoucím přírodním katastrofám, může fond přispět na náklady na obnovu pouze do výše odhadovaných nákladů spojených s návratem do původního stavu.
Náklady přesahující výši nákladů uvedenou v druhém pododstavci financuje přijímající stát z vlastních finančních prostředků nebo případně z jiných finančních prostředků Unie.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) se „dočasným ubytováním“ rozumí ubytování trvající do doby, než se postižené obyvatelstvo může vrátit do svých původních domovů po jejich opravě nebo rekonstrukci.
3. Platby z fondu jsou omezeny na financování opatření na zmírnění nepojistitelných škod a získají se zpět, jestliže náklady na nápravu škody následně uhradí třetí osoba v souladu s čl. 8 odst. 4.“;
b)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„4. Daň z přidané hodnoty (DPH) představuje způsobilý výdaj opatření, pouze pokud je podle vnitrostátních právních předpisů týkajících se DPH nevratná.
5. Technická pomoc pro účely řízení, monitorování, informování a komunikace, řešení stížností, kontroly a auditu není způsobilá pro finanční příspěvek z fondu.
Náklady související s přípravou a prováděním opatření uvedených v odstavci 2, včetně nákladů na nezbytné technické poradenství, jsou způsobilé jakožto součást nákladů na projekt.
6. Jestliže opatření uvedená v odstavci 2 s finančním příspěvkem z fondu vytvářejí příjmy, nesmí celkový finanční příspěvek z fondu přesáhnout celkové čisté náklady přijímajícího státu na záchranná opatření a opatření na obnovu. Přijímající stát zahrne prohlášení v tomto smyslu do zprávy o provádění finančního příspěvku z fondu předložené podle čl. 8 odst. 3.
7. K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky fondu na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku.“
3)
Článek 4 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Příslušné vnitrostátní orgány způsobilého státu mohou co nejdříve, nejpozději však do dvanácti týdnů od vzniku první škody způsobené přírodní katastrofou, podat Komisi žádost o finanční příspěvek z fondu, přičemž uvede veškeré dostupné informace alespoň:
a)
o celkových přímých škodách způsobených přírodní katastrofou a jejím dopadu na postižené obyvatelstvo, hospodářství a životní prostředí;
b)
o odhadované výši nákladů na opatření uvedená v čl. 3 odst. 2;
c)
o jakýchkoli jiných zdrojích financování Unií;
d)
o jakýchkoli jiných vnitrostátních nebo mezinárodních zdrojích financování, včetně veřejného a soukromého pojistného plnění, jež by mohlo přispět k vyrovnání nákladů na nápravu škod;
e)
formou stručného popisu, o provádění právních předpisů Unie týkajících se předcházení rizikům katastrof a jejich zvládání v souvislosti s povahou přírodní katastrofy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„1a. V odůvodněných případech mohou odpovědné vnitrostátní orgány po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 1poskytnout další informace za účelem doplnění či aktualizace své žádosti.
1b. Komise vypracuje pokyny o tom, jak využívat a uplatňovat příspěvky z fondu efektivně. Tyto pokyny vypracuje do 30. září 2014 a uvede v nich podrobné informace o postupech přípravy žádostí, včetně požadavků na údaje, které jí mají být poskytnuty. Tyto pokyny se zveřejní na internetových stránkách příslušných generálních ředitelství Komise, která zajistí jejich další šíření do způsobilých států.
1c. V případě postupně se rozvíjející přírodní katastrofy se lhůta uvedená v odstavci 1 počítá ode dne, kdy orgány veřejné moci způsobilého státu poprvé učinily oficiální kroky proti následkům přírodní katastrofy nebo vyhlásily stav pohotovosti.“;
c)
odstavce 2 až 5 se nahrazují tímto:
„2. Na základě informací uvedených v odstavci 1 a veškerých vysvětlení poskytnutých způsobilým státem Komise posoudí, zda jsou splněny podmínky pro uvolnění prostředků z fondu, a určí v mezích dostupných prostředků částku případného finančního příspěvku z fondu; učiní tak co nejdříve a nejpozději šest týdnů po obdržení žádosti, přičemž za počátek této lhůty se považuje den obdržení úplné žádosti a nezapočítává se do ní čas potřebný k vypracování překladu.
Pokud Komise rozhodne o finančním příspěvku z fondu na základě žádosti přijaté po 28. červnu 2014 v souvislosti s přírodní katastrofou spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení, může další žádosti o finanční příspěvek týkající se přírodní katastrofy stejné povahy zamítnout nebo může snížit uvolňovanou částku v případě, že dotčený členský stát je předmětem řízení pro neplnění povinností a Soudní dvůr Evropské unie vydal pravomocný rozsudek, podle něhož dotčený členský stát neprovedl právní předpisy Unie týkající se předcházení rizikům katastrof a jejich zvládání, které se přímo vztahují k povaze utrpěné přírodní katastrofy.
Všechny žádosti o finanční příspěvek z fondu Komise posuzuje spravedlivě.
3. Dospěje-li Komise k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z fondu jsou splněny, neprodleně předloží Evropskému parlamentu a Radě návrhy potřebné pro uvolnění prostředků z fondu a schválení jejich odpovídající výše. Tyto návrhy obsahují
a)
veškeré dostupné informace uvedené v odstavci 1;
b)
veškeré další relevantní informace, jež má Komise k dispozici;
c)
důkaz splnění podmínek uvedených v článku 2 a
d)
odůvodnění navrhovaných částek.
Rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu společně přijmou Evropský parlament a Rada co nejdříve poté, co jim Komise předloží svůj návrh.
Komise na jedné straně i Evropský parlament a Rada na straně druhé usilují o to, aby doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu, byla co nejkratší.
4. Jakmile Evropský parlament a Rada prostředky uvolní, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí o přidělení finančního příspěvku z fondu a bezodkladně finanční příspěvek vyplatí v jediné splátce přijímajícímu státu. Pokud byla podle článku 4a vyplacena záloha, vyplatí se pouze zbývající částka.
5. Výdaj je způsobilý pro finanční příspěvek ode dne vzniku prvních škod uvedeného v odstavci 1. V případě postupně se rozvíjející přírodní katastrofy je výdaj způsobilý pro finanční příspěvek ode dne, kdy orgány veřejné moci způsobilého státu poprvé učinily oficiální kroky proti následkům přírodní katastrofy nebo vyhlásily stav pohotovosti podle odstavce 1c.“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 4a
1. Členský stát může při podání žádosti o finanční příspěvek z fondu určené Komisi požádat o vyplacení zálohy. Komise předběžně posoudí, zda žádost splňuje podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1, a ověří dostupnost rozpočtových zdrojů. Pokud jsou tyto podmínky splněny a jsou dostupné dostatečné zdroje, může Komise prostřednictvím prováděcího aktu přijmout rozhodnutí přidělující zálohu a neprodleně ji vyplatit dříve, než je přijato rozhodnutí uvedené v čl. 4 odst. 4. Vyplacení zálohy nepředjímá konečné rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu.
2. Výše zálohy nesmí překročit 10 % předpokládané výše finančního příspěvku a v žádném případě nesmí překročit 30 000 000 EUR. Jakmile je určena konečná výše finančního příspěvku, vezme Komise před vyplacením zůstatku finančního příspěvku v úvahu celkovou výši zálohy. Komise získá zpět neoprávněně vyplacené zálohy.
3. Každá částka, která má být vrácena do souhrnného rozpočtu Unie, se uhrazuje přede dnem splatnosti uvedeným v inkasním příkazu vydaném v souladu s článkem 78 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7). Dnem splatnosti je poslední den druhého měsíce po vydání příkazu.
4. Při přijímání návrhu souhrnného rozpočtu Unie na daný rozpočtový rok navrhne Komise, kdykoli je to nutné pro zajištění včasné dostupnosti rozpočtových zdrojů, Evropskému parlamentu a Radě, aby byla z fondu uvolněna částka do maximální výše 50 milionů EUR na výplaty záloh a aby byly odpovídající prostředky zapsány do souhrnného rozpočtu Unie.
Rozpočtová opatření musí být v souladu se stropy uvedenými v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (8).
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1)." 						
(8) Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).“" 						
5)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
1. Prováděcí akt přijatý podle čl. 4 odst. 4 obsahuje v příloze podrobná ustanovení o provádění finančního příspěvku z fondu.
Tato ustanovení obsahují zejména údaje o druhu a místě opatření, jež mají být na návrh způsobilého státu z fondu financována.
2. Před vyplacením finančního příspěvku z fondu způsobilému státu, který není členským státem, uzavře Komise s tímto státem dohodu o přenesení pravomocí, v níž stanoví podrobná ustanovení o provádění finančního příspěvku z fondu uvedená v odstavci 1 v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (9), jakož i závazky týkající se předcházení rizikům přírodních katastrof a jejich zvládání.
3. Odpovědnost za volbu jednotlivých opatření a provádění finančního příspěvku z fondu má přijímající stát v souladu s tímto nařízením, zejména s čl. 3 odst. 2 a 3, s prováděcím aktem uvedeným v čl. 4 odst. 4 a případně s dohodou o přenesení pravomocí uvedenou v odstavci 2 tohoto článku.
4. Finanční příspěvek z fondu určený členskému státu je prováděn v rámci sdíleného řízení v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Finanční příspěvek z fondu určený způsobilému státu, který není členským státem, je prováděn v rámci nepřímého řízení v souladu s uvedeným nařízením.
5. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení a finanční kontrolu opatření, na něž se vztahuje podpora z fondu, přijímající státy. Mezi kroky, které přijmou, patří:
a)
ověření, že byly nastaveny řídící a kontrolní mechanismy a že jsou prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a správné využívání finančních prostředků Unie v souladu se zásadami řádného finančního řízení;
b)
ověření, že financované akce byly řádně provedeny;
c)
zajištění, aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly správné a řádné;
d)
prevence, zjištění a náprava nedostatků a zpětné získání neoprávněně vyplacených částek s případnými úroky z prodlení. Veškeré takové nesrovnalosti oznámí Komisi a průběžně ji informují o vývoji správních a soudních řízení.
6. Přijímající státy určí subjekty odpovědné za řízení a kontrolu opatření podporovaných fondem v souladu s články 59 a 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zohlední přitom kritéria pro vnitřní prostředí, kontrolní činnosti, informace a komunikaci a monitorování. Členské státy mohou určit subjekty, které již byly určeny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (10).
Při předkládání zprávy a příslušného prohlášení podle čl. 8 odst. 3 tohoto nařízení takto určené orgány poskytnou Komisi informace uvedené v čl. 59 odst. 5 nebo čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 za celé prováděcí období.
7. Pokud je zjištěna nesrovnalost, provede přijímající stát požadované finanční opravy. Tyto opravy provedené přijímacím státem spočívají ve zrušení celého finančního příspěvku z fondu nebo jeho části. Přijímající stát získá zpět veškeré částky ztracené v důsledku zjištěné nesrovnalosti.
8. Aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné přijímajícím státem podle vnitrostátních právních a správních předpisů, může Komise u opatření financovaných z fondu provádět kontroly na místě. Komise uvědomí dotyčný přijímající stát, který jí poskytne veškerou nezbytnou pomoc. Úředníci nebo jiní zaměstnanci dotyčného členského státu se mohou těchto kontrol účastnit.
9. Přijímající stát zajistí, aby všechny podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení pomoci obdržené z fondu.
(9) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1)." 						
(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).“" 						
6)
Článek 6 se nahrazuje tímto:
„Článek 6
1. Přijímající stát odpovídá za koordinaci finančního příspěvku z fondu na opatření uvedená v článku 3 s pomocí z evropských strukturálních a investičních fondů, od Evropské investiční banky na jedné straně a z jiných finančních nástrojů Unie na straně druhé.
2. Přijímající stát zajistí, aby výdaje proplacené v souladu s tímto nařízením nebyly proplaceny z jiných finančních nástrojů Unie, zejména nástrojů politiky soudržnosti, zemědělské politiky nebo rybářské politiky.
3. Škody, jež byly nahrazeny na základě unijních nebo mezinárodních nástrojů, jimiž se řídí náhrada zvláštních škod, nemohou být zároveň způsobilé pro pomoc z fondu.“
7)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Opatření financovaná fondem musí být slučitelná s ustanoveními Smlouvy a akty přijatými na jejím základě, s politikami a opatřeními Unie, zejména v oblastech finančního řízení, veřejných zakázek, ochrany životního prostředí, předcházení rizikům přírodních katastrof a jejich zvládání, přizpůsobení se změně klimatu, je-li to vhodné, včetně přístupů založených na ekosystému, a s nástroji předvstupní pomoci. Kde je to vhodné, přispívají opatření financovaná fondem k dosažení cílů Unie v daných oblastech.“
8)
Články 8 a 9 se nahrazují tímto:
„Článek 8
1. Finanční příspěvek z fondu se použije do osmnácti měsíců ode dne, kdy Komise vyplatila celou částku pomoci. Jakoukoli část finančního příspěvku, která nebyla použita v této lhůtě, nebo u níž se zjistilo, že byla použita pro nezpůsobilá opatření, vrátí přijímající stát Komisi.
2. Přijímající státy usilují o získání jakékoli možné náhrady od třetích osob.
3. Do šesti měsíců po uplynutí lhůty osmnácti měsíců uvedené v odstavci 1 předloží přijímající stát zprávu o provádění finančního příspěvku z fondu s prohlášením odůvodňujícím výdaje, ve kterém jsou uvedeny ostatní zdroje finanční pomoci pro dotyčná opatření, včetně vyplaceného pojistného krytí a náhrad od třetích osob.
Ve zprávě o provádění jsou podrobně popsány:
a)
preventivní opatření přijatá nebo navržená přijímajícím státem s cílem omezit budoucí škody a co nejúčinnějším způsobem zamezit opakování podobných přírodních katastrof, včetně použití strukturálních a investičních fondů Unie k tomuto účelu;
b)
stav provádění příslušných právních předpisů Unie týkajících se předcházení rizikům katastrof a jejich zvládání;
c)
zkušenosti získané při přírodní katastrofě a přijatá nebo navržená opatření na zajištění ochrany životního prostředí a odolnosti vůči změně klimatu a přírodním katastrofám a
d)
jakékoli jiné relevantní informace o přijatých preventivních a zmírňujících opatřeních v souvislosti s povahou přírodní katastrofy.
Ke zprávě o provádění musí být přiloženo stanovisko nezávislého auditorského subjektu vypracované v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy, o tom, že prohlášení odůvodňující výdaje podává věrný a poctivý obraz a že finanční příspěvek z fondu je legální a správný v souladu s čl. 59 odst. 5 a čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Na konci postupu uvedeného v prvním pododstavci ukončí Komise pomoc z fondu.
4. Pokud jsou náklady na nápravu škod následně uhrazeny třetí osobou, Komise požaduje na přijímajícím státu náhradu odpovídající částky finančního příspěvku z fondu.
Článek 9
Všechny finanční částky uvedené v žádostech o finanční příspěvek z fondu, prováděcích aktech uvedených v čl. 4 odst. 4, dohodách o přenesení pravomocí, zprávách a jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech.
Částky výdajů vzniklých v národních měnách se přepočítají na eura s použitím směnných kurzů zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropské unie ke dni přijetí souvisejícího prováděcího aktu Komisí. Jestliže v Úředním věstníku Evropské unie nebyl ke dni přijetí souvisejícího prováděcího aktu Komisí žádný směnný kurz zveřejněn, provede se přepočet na základě průměru měsíčních účetních kurzů stanovených Komisí pro dané období. V průběhu provádění finančního příspěvku z fondu se použije tento jediný směnný kurz, který poslouží i jako základ pro závěrečnou zprávu o provádění a prohlášení o provádění a prvky uvedeného finančního příspěvku požadované podle čl. 59 odst. 5 nebo čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.“
9)
V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. V případě výrazně nižšího ohodnocení vzniklých škod zjištěného na základě nových skutečností přijímající stát vrátí odpovídající částku finančního příspěvku z fondu Komisi.“
10)
Článek 11 se nahrazuje tímto:
„Článek 11
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jiným nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol, a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně pomocí účinných, přiměřených a odrazujících správních a finančních sankcí.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a na místě audit u všech příjemců financování, dodavatelů nebo subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (11) a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) s cílem stanovit, zda v souvislosti se smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jiné protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o přenesení pravomocí se třetími zeměmi, smlouvy a rozhodnutí přidělující finanční příspěvky z fondu vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahovat ustanovení, která Komisi, Účetní dvůr a OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů či šetření v souladu s jejich pravomocemi.
(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1)." 						
(12) Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).“" 						
11)
Články 13 a 14 se zrušují.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 661/2014
z 15. mája 2014,
ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 175 tretí odsek a na jej článok 212 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Fond solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) bol zriadený nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 (4).
(2)
Pre Úniu je dôležité, aby mala k dispozícii pevný a flexibilný nástroj, ktorý jej umožní prejaviť solidaritu, vyslať jasný politický signál a poskytnúť skutočnú pomoc občanom postihnutým veľkými živelnými pohromami so závažnými dôsledkami pre hospodársky a sociálny rozvoj.
(3)
Uskutočňovaniu deklarovaného úmyslu Únie pomáhať kandidátskym krajinám na ceste k stabilite a udržateľnému hospodárskemu a politickému rozvoju prostredníctvom jasnej európskej perspektívy by nemali brániť nepriaznivé dôsledky veľkých živelných pohrôm. Únia by preto mala naďalej prejavovať solidaritu s tretími krajinami, ktoré sú zapojené do rokovaní s Úniou o pristúpení a s ktorými sa začala medzivládna konferencia o pristúpení. Začlenenie týchto krajín do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia si tak vyžaduje uplatnenie článku 212 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) ako dodatočného právneho základu.
(4)
Komisia by mala byť schopná rýchlo rozhodnúť o viazaní osobitných finančných zdrojov a ich čo najrýchlejšom uvoľnení. Administratívne postupy by mali byť zodpovedajúcim spôsobom upravené a obmedzené na nevyhnutné minimum. S týmto cieľom Európsky parlament, Rada a Komisia uzavreli 2. decembra 2013 Medziinštitucionálnu dohodu o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (5).
(5)
Terminológia obsiahnutá v nariadení (ES) č. 2012/2002 a postupy v ňom stanovené by mali byť v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (6).
(6)
Definícia živelnej pohromy, ktorá určuje rozsah pôsobnosti nariadenia (ES) č. 2012/2002, by mala byť jednoznačná.
(7)
Škody spôsobené inými druhmi pohrôm, ktoré sú v dôsledku kaskádového efektu priamym následkom živelnej pohromy, by sa na účely nariadenia (ES) č. 2012/2002 mali považovať za súčasť priamych škôd spôsobených danou živelnou pohromou.
(8)
Aby bolo možné kodifikovať zavedený postup a aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie so žiadosťami, mali by sa finančné príspevky z fondu udeľovať iba vo vzťahu k priamym škodám.
(9)
„Veľká živelná pohroma“ v zmysle nariadenia (ES) č. 2012/2002 by sa mala ďalej vymedziť ako pohroma, ktorá spôsobila priame škody presahujúce finančne stanovený strop. Takéto škody by sa mali vyjadriť v cenách referenčného roku alebo ako percento hrubého národného dôchodku (HND) dotknutého štátu.
(10)
Aby sa lepšie zohľadnil osobitný charakter živelných pohrôm, ktoré síce majú závažné dôsledky pre hospodársky a sociálny rozvoj príslušných regiónov, no nedosahujú minimálne hodnoty potrebné na čerpanie finančného príspevku z fondu, mali by sa kritériá pre regionálne živelné pohromy určovať na základe škôd vyčísliteľných pomocou regionálneho hrubého domáceho produktu (HDP), pričom špecifická štrukturálna, sociálna a hospodárska situáciou, ktorú sťažujú osobitosti Guadeloupe, Francúzskej Guyany, Martiniku, Réunionu, Mayotte, Svätého Martina, Azor, Madeiry a Kanárskych ostrovov ako najvzdialenejších regiónov v zmysle článku 349 ZFEÚ, opodstatňuje zavedenie osobitného stropu pre tieto regióny vo výške 1 % HDP ako výnimky. Tieto kritériá by sa mali stanoviť jasným a jednoduchým spôsobom, aby sa znížila pravdepodobnosť podávania žiadostí, ktoré nespĺňajú požiadavky stanovené v nariadení (ES) č. 2012/2002.
(11)
Na účely stanovenia priamych škôd by sa mali použiť údaje v harmonizovanom formáte poskytnuté Eurostatom, s cieľom umožniť spravodlivé zaobchádzanie so žiadosťami.
(12)
Fond by mal prispievať na opätovné uvedenie infraštruktúry do fungujúceho stavu, na vyčistenie pohromou postihnutých oblastí a na náklady na záchranné práce a dočasné ubytovanie pre postihnuté obyvateľstvo počas celého vykonávacieho obdobia. Význam pojmu opätovné uvedenie infraštruktúry do fungujúceho stavu by sa mal vymedziť, a mala by sa určiť miera, do ktorej môže fond prispievať na súvisiace náklady. Je tiež nutné vymedziť časové obdobie, počas ktorého možno považovať ubytovanie pre osoby, ktoré v dôsledku živelnej pohromy stratili domov, za dočasné.
(13)
Pokiaľ ide o daň z pridanej hodnoty, ustanovenia nariadenia (ES) č. 2012/2002 by sa mali zosúladiť so všeobecnou politikou Únie v oblasti financovania.
(14)
Malo by sa tiež upresniť, do akej miery môžu oprávnené opatrenia zahŕňať výdavky na technickú pomoc.
(15)
Aby sa vylúčilo, že prijímajúce štáty budú mať zo zásahu prostredníctvom fondu čistý zisk, mali by sa stanoviť podmienky, za ktorých môžu opatrenia financované fondom vytvárať príjmy.
(16)
Určité druhy živelných pohrôm, ako sú napríklad suchá, sa vyvíjajú dlhšiu dobu, kým sa prejavia ich účinky. Je potrebné prijať ustanovenia s cieľom umožniť využívať fond aj v takýchto prípadoch.
(17)
Je dôležité zabezpečiť, aby oprávnené štáty vynaložili potrebné úsilie na prevenciu vzniku živelných pohrôm a zmierňovanie ich účinkov, okrem iného plným vykonávaním príslušných právnych predpisov Únie v oblasti prevencie a zvládania rizík pohrôm a využívaním dostupných finančných prostriedkov Únie na príslušné investície. Mali by sa preto prijať ustanovenia, ktoré by umožňovali, že nedodržanie príslušných právnych predpisov Únie v oblasti prevencie a zvládania rizík pohrôm, potvrdené konečným rozsudkom Súdneho dvora Európskej únie, zo strany členského štátu, ktorý už v minulosti získal finančný príspevok z fondu na živelnú pohromu, povedie k zamietnutiu jeho žiadosti alebo k zníženiu výšky finančného príspevku v prípade ďalšej žiadosti týkajúcej sa živelnej pohromy rovnakého charakteru.
(18)
Je možné, že členské štáty v prípade živelnej pohromy potrebujú finančnú podporu rýchlejšie ako je možné pri bežnom postupe. Na tento účel je vhodné umožniť, aby na žiadosť dotknutého členského štátu bola poskytnutá zálohová platba krátko po predložení žiadosti o finančný príspevok z fondu Komisii. Záloha by nemala prekročiť určitú sumu a jej výška by sa mala zohľadniť pri vyplácaní konečnej výšky finančného príspevku. Neoprávnene vyplatené zálohy by mal členský štát vrátiť v stanovenej krátkej lehote. Vyplatenie zálohy by nemalo ovplyvniť výsledok konečného rozhodnutia o uvoľnení prostriedkov z fondu.
(19)
Administratívne postupy na vyplatenie finančného príspevku, by mali byť čo najjednoduchšie a z časového hľadiska čo najúčinnejšie. Pokiaľ ide o členské štáty, vykonávacie akty, na základe ktorých sa udeľuje finančný príspevok, by preto mali zahŕňať podrobné ustanovenia týkajúce sa použitia uvedeného finančného príspevku z fondu. Pokiaľ však ide o prijímajúce štáty, ktoré ešte nie sú členskými štátmi, z právnych dôvodov by sa mali zachovať samostatné dohody o vykonávaní.
(20)
Komisia by mala vydať usmernenia, aby pomohla členským štátom v súvislosti s otázkou, ako efektívne pristupovať k fondu a využívať ho a ako sa čo najjednoduchšie uchádzať o pomoc z fondu.
(21)
Nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 sa zaviedli zmeny v zdieľanom a nepriamom hospodárení, vrátane osobitných požiadaviek na predkladanie správ, ktoré by sa mali zohľadniť. V rámci povinnosti predkladať správy by sa malo zohľadňovať krátke vykonávacie obdobie pre operácie fondu. Pri postupoch určovania orgánov zodpovedných za riadenie a kontrolu fondov Únie by sa mala zohľadňovať povaha nástroja a tieto postupy by nemali byť dôvodom na oneskorené vyplatenie finančného príspevku z fondu. Je preto nevyhnutné odchýliť sa od nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
(22)
Je potrebné prijať ustanovenia s cieľom zabrániť dvojitému financovaniu operácií financovaných z fondu prostredníctvom iných finančných nástrojov Únie alebo prostredníctvom medzinárodných právnych nástrojov slúžiacich na kompenzáciu konkrétnych škôd.
(23)
Vyhlásenie o výdavkoch, ktoré krajiny pokryli z finančného príspevku z fondu, by malo byť čo najjednoduchšie. V priebehu implementácie finančného príspevku by sa mal preto pre krajiny, ktoré nie sú členmi eurozóny, uplatňovať jednotný výmenný kurz.
(24)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania nariadenia (ES) č. 2012/2002 by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o rozhodnutia o jednotlivých finančných príspevkoch alebo zálohových platbách z fondu pre oprávnené štáty.
(25)
Ustanovenia nariadenia (ES) č. 2012/2002, ktorými sa riadi ochrana finančných záujmov Únie, by mali byť konkrétnejšie, aby sa jasne vymedzili opatrenia zamerané na prevenciu, zisťovanie a vyšetrovanie nezrovnalostí, spätné získavanie stratených, chybne vyplatených alebo nesprávne použitých peňažných prostriedkov.
(26)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to zaistiť na úrovni Únie solidárne opatrenia na podporu štátov postihnutých živelnou pohromou, nie je možné uspokojivo dosiahnuť ad hoc na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov uplatnenia systematickej, pravidelnej a spravodlivej metódy poskytovania finančnej podpory s účasťou všetkých členských štátov podľa ich kapacít ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(27)
Nariadenie (ES) č. 2012/2002 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zmeny
Nariadenie (ES) č. 2012/2002 sa mení takto:
1.
Článok 2 sa nahrádza takto:
„Článok 2
1. Na požiadanie členského štátu alebo krajiny zapojenej do rokovaní s Úniou o pristúpení (ďalej len ‚oprávnený štát‘) sa môže pomoc z fondu uvoľniť v prípade, že veľká alebo regionálna živelná pohroma na území tohto oprávneného štátu alebo susedného oprávneného štátu má závažné následky pre životné podmienky, prírodné prostredie alebo hospodárstvo v jednom alebo viacerých regiónoch uvedeného oprávneného štátu. Priame škody vzniknuté ako priamy následok živelnej pohromy, sa považujú za súčasť škôd spôsobených uvedenou živelnou pohromou.
2. Na účely tohto nariadenia ‚veľká živelná pohroma‘ je akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v oprávnenom štáte priame škody odhadované vo výške viac ako 3 000 000 000 EUR v cenách roku 2011 alebo viac ako 0,6 % jeho hrubého národného dôchodku (HND).
3. Na účely tohto nariadenia ‚regionálna živelná pohroma‘ je akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) uvedeného regiónu.
Odchylne od prvého pododseku, ak je dotknutý región, v ktorom došlo k živelnej pohrome, najvzdialenejším regiónom v zmysle článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ‚regionálna živelná pohroma‘ znamená akúkoľvek živelnú pohromu, ktorej následkom sú priame škody presahujúce 1 % HDP uvedeného regiónu.
Keď sa živelná pohroma týka viacerých regiónov na úrovni NUTS 2, stanoví sa strop z priemeru HDP v týchto regiónoch váženého podľa podielu celkových škôd v každom regióne.
4. Pomoc z fondu sa môže uvoľniť aj v prípade akejkoľvek živelnej pohromy v oprávnenom štáte, ktorá je veľkou živelnou pohromou aj v susednom oprávnenom štáte.
5. Na účely tohto článku sa používajú harmonizované štatistické údaje poskytované Eurostatom.“
2.
Článok 3 sa mení takto:
a)
Odseky 1, 2 a 3 sa nahrádzajú takto:
„1. Pomoc sa poskytuje vo forme finančného príspevku z fondu. V súvislosti s každou živelnou pohromou sa oprávnenému štátu udelí samostatný finančný príspevok.
2. Cieľom fondu je dopĺňať úsilie dotknutých štátov a pokryť časť ich verejných výdavkov, aby sa oprávnenému štátu v závislosti od druhu živelnej pohromy poskytla pomoc pri uskutočňovaní týchto základných núdzových operácií a opatrení na obnovu:
a)
opätovné uvedenie infraštruktúry a závodov v odvetví energetiky, vodného a odpadového hospodárstva, telekomunikácií, dopravy, zdravotníctva a školstva do fungujúceho stavu;
b)
poskytnutie dočasného ubytovania a financovanie záchranných prác zabezpečujúcich potreby postihnutého obyvateľstva;
c)
zabezpečenie preventívnej infraštruktúry a opatrení na ochranu kultúrneho dedičstva;
d)
vyčistenie pohromou postihnutých oblastí, vrátane prírodných oblastí, pokiaľ možno v súlade s ekosystémovými prístupmi, ako aj bezodkladná obnova postihnutých prírodných oblastí s cieľom zamedziť okamžitým účinkom erózie pôdy.
Na účely písmena a) ‚opätovné uvedenie do fungujúceho stavu‘ je uvedenie infraštruktúry a závodov do stavu pred živelnou pohromou. Ak z právneho hľadiska nie je možné a z hospodárskeho hľadiska nie je opodstatnené uvedenie do stavu pred živelnou pohromou, alebo ak sa prijímajúci štát rozhodne premiestniť postihnutú infraštruktúru alebo závody či zlepšiť ich funkčnosť, aby posilnil ich odolnosť v prípade výskytu ďalších živelných pohrôm, z fondu môže prispieť na náklady spojené s obnovou iba do výšky odhadovaných nákladov na obnovu ich status quo ante.
Náklady, ktoré prekročia náklady uvedené v druhom pododseku, financuje prijímajúci štát z vlastných prostriedkov, alebo ak je to možné, z iných prostriedkov Únie.
Na účely písmena b) ‚dočasné ubytovanie‘ je ubytovanie, ktoré sa poskytuje dovtedy, kým dotknuté obyvateľstvo nie je schopné vrátiť sa do svojich pôvodných obydlí po ich oprave alebo rekonštrukcii.
3. Platby z fondu sú obmedzené na financovanie opatrení, ktoré zmierňujú nepoistiteľné škody, a vracajú sa, ak náklady na odstránenie škôd následne zaplatí tretia strana v súlade s článkom 8 ods. 4.“
b)
Dopĺňajú sa tieto odseky:
„4. Daň z pridanej hodnoty (DPH) nie je oprávneným výdavkom určitej činnosti, okrem prípadu, ak je nenávratná podľa vnútroštátnych právnych predpisov o DPH.
5. Technická pomoc pri riadení, monitorovaní, poskytovaní informácií a pri komunikácii, riešení sťažností, kontrole a audite nie je oprávnená na finančný príspevok z fondu.
Náklady týkajúce sa prípravy a vykonávania operácií uvedených v odseku 2, vrátane nákladov týkajúcich sa základných technických expertíz, sú oprávnené ako súčasť projektových nákladov.
6. Ak z operácií uvedených v odseku 2 s finančným príspevkom z fondu vznikne príjem, celkový finančný príspevok z fondu nesmie presiahnuť celkové čisté náklady prijímajúceho štátu na núdzové operácie a opatrenia na obnovu. Prijímajúci štát zahrnie na tento účel do správy o implementácii finančného príspevku z fondu podľa článku 8 ods. 3 vyhlásenie.
7. 1. októbra každého roka by mala zostať k dispozícii najmenej štvrtina ročnej sumy fondu, aby bolo možné uhradiť potreby, ktoré sa vyskytnú do konca daného roka.“
3.
Článok 4 sa mení takto:
a)
Odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Čo najskôr, najneskôr však do dvanástich týždňov od prvých škôd spôsobených živelnou pohromou, môžu zodpovedné vnútroštátne orgány oprávneného štátu predložiť Komisii žiadosť o finančný príspevok z fondu pod podmienkou, že poskytnú všetky dostupné informácie týkajúce sa prinajmenšom:
a)
celkových priamych škôd spôsobených živelnou pohromou a ich dôsledkov pre postihnuté obyvateľstvo, hospodárstvo a životné prostredie;
b)
odhadovaných nákladov na operácie podľa článku 3 ods. 2;
c)
akýchkoľvek iných zdrojov financovania z Únie;
d)
akýchkoľvek iných vnútroštátnych alebo medzinárodných zdrojov financií, vrátane krytia z verejných a súkromných poistiek, ktoré by mohli prispieť k financovaniu nákladov na odstraňovanie škôd;
e)
krátkeho opisu vykonávania právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm v súvislosti s povahou živelnej pohromy;“.
b)
Vkladajú sa tieto odseky:
„1a. Zodpovedné vnútroštátne orgány môžu v odôvodnených prípadoch po termíne uvedenom v odseku 1 predložiť ďalšie informácie, aby doplnili alebo aktualizovali ich žiadosť.
1b. Komisia vypracuje usmernenia o tom, ako efektívne pristupovať k fondu a využívať ho. Tieto usmernenia sa vypracujú do 30. septembra 2014 a budú zahŕňať podrobné informácie o postupoch prípravy žiadosti, vrátane požiadaviek na informácie, ktoré sa majú predložiť Komisii. Usmernenia sa zverejnia na webových stránkach príslušného generálneho riaditeľstva Komisie a Komisia zabezpečí ich sprostredkovanie oprávneným štátom.
1c. V prípade postupne sa rozvíjajúcej živelnej pohromy sa lehota uvedená v odseku 1 počíta odo dňa, keď orgány verejnej moci oprávneného štátu prvýkrát urobili oficiálne kroky proti dôsledkom živelnej pohromy alebo odo dňa, keď vyhlásili stav pohotovosti.“
c)
Odseky 2 až 5 sa nahrádzajú takto:
„2. Na základe informácií uvedených v ods. 1 a všetkých objasnení, ktoré má poskytnúť oprávnený štát, Komisia posúdi, či sú splnené podmienky na uvoľnenie prostriedkov z fondu a čo najskôr určí výšku akéhokoľvek možného finančného príspevku v rámci možností dostupných finančných zdrojov, najneskôr však do šiestich týždňov po prijatí žiadosti počnúc dňom prijatia úplnej žiadosti a s výnimkou času potrebného na preklad.
Ak Komisia rozhodne o finančnom príspevku z fondu na živelnú pohromu, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, na základe žiadosti prijatej po 28. júni 2014, ďalšiu žiadosť o finančný príspevok týkajúcu sa živelnej pohromy rovnakého charakteru môže zamietnuť alebo môže znížiť sumu, ktorá sa má uvoľniť, v prípade, že členský štát je predmetom konania o nesplnenie povinnosti a Súdny dvor Európskej únie vyhlásil konečný rozsudok, že dotknutý členský štát nevykonal právne predpisy Únie týkajúce sa prevencie a zvládania rizík pohrôm, ktoré priamo súvisia s povahou vzniknutej živelnej pohromy.
Komisia posudzuje všetky žiadosti o finančný príspevok z fondu spravodlivo.
3. Ak Komisia dospela k záveru, že podmienky pre poskytovanie finančného príspevku z fondu sú splnené, bezodkladne predloží Európskemu parlamentu a Rade potrebné návrhy na uvoľnenie prostriedkov z fondu a na schválenie zodpovedajúcich rozpočtových prostriedkov. Uvedené návrhy obsahujú:
a)
všetky dostupné informácie uvedené v odseku 1;
b)
všetky ďalšie relevantné informácie, ktoré má Komisia;
c)
preukázanie toho, že sú splnené podmienky uvedené v článku 2, a
d)
zdôvodnenie navrhnutých súm.
Rozhodnutie o uvoľnení prostriedkov z fondu prijmú spoločne Európsky parlament a Rada čo najskôr po predložení návrhu Komisie.
Komisia na jednej strane a Európsky parlament a Rada na strane druhej sa snažia o to, aby čas na uvoľnenie prostriedkov z fondu bol čo najkratší.
4. Hneď ako Európsky parlament a Rada uvoľnia rozpočtové prostriedky, Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnutie o udelení finančného príspevku z fondu a tento finančný príspevok bezodkladne vyplatí v jednej splátke prijímajúcemu štátu. Ak bola záloha vyplatená podľa článku 4a, vyplatí sa iba zostávajúca suma.
5. Obdobie oprávnenosti výdavkov sa začína v deň uvedený v odseku 1, keď došlo k prvým škodám. V prípade postupne sa rozvíjajúcej živelnej pohromy sa obdobie oprávnenosti výdavkov začína v deň uvedený v odseku 1c, keď orgány verejnej moci oprávneného štátu prvýkrát urobili oficiálne kroky proti dôsledkom živelnej pohromy alebo odo dňa, keď vyhlásili stav pohotovosti.“
4.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 4a
1. Členský štát môže pri predkladaní žiadosti o finančný príspevok z fondu Komisii požiadať o vyplatenie zálohy. Komisia predbežne posúdi, či žiadosť spĺňa podmienky stanovené v článku 4 ods. 1 a overí dostupnosť rozpočtových prostriedkov. Ak sú tieto podmienky splnené a sú dostupné dostatočné finančné zdroje, Komisia môže prostredníctvom vykonávacieho aktu prijať rozhodnutie o poskytnutí zálohy a bezodkladne ju vyplatiť ešte predtým, ako sa prijme rozhodnutie uvedené v článku 4 ods. 4 Vyplatenie zálohy nepredurčuje konečné rozhodnutie o uvoľnení prostriedkov z fondu.
2. Výška zálohy nepresiahne 10 % predpokladanej výšky finančného príspevku a v žiadnom prípade nepresiahne 30 000 000 EUR. Potom, ako sa stanoví konečná výška finančného príspevku, Komisia pred vyplatením zostávajúcej sumy finančného príspevku zohľadní sumu zálohy. Komisia bude vymáhať vrátenie neoprávnene vyplatených záloh.
3. Akékoľvek splatenie sumy, ktorá sa má vrátiť do všeobecného rozpočtu Únie, sa uskutoční pred dátumom splatnosti uvedeným v príkaze na vymáhanie pohľadávok vypracovanom v súlade s článkom 78 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (7). Dátumom splatnosti je posledný deň druhého mesiaca nasledujúceho po vydaní príkazu.
4. Komisia pri prijímaní návrhu všeobecného rozpočtu Únie na daný rozpočtový rok, ak je to potrebné s cieľom zabezpečiť včasnú dostupnosť rozpočtových zdrojov, navrhne Európskemu parlamentu a Rade uvoľniť sumu z fondu do maximálnej výšky 50 000 000 EUR na vyplatenie záloh a navrhne zahrnúť do všeobecného rozpočtu Únie zodpovedajúce rozpočtové prostriedky.
Rozpočtové pravidlá sú v súlade so stropmi uvedenými v článku 10 ods. 1 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (8).
(7) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012, o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1)." 						
(8) Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 - 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).“" 						
5.
Článok 5 sa nahrádza takto:
„Článok 5
1. Vykonávací akt prijatý podľa článku 4 ods. 4 obsahuje v prílohe podrobné ustanovenia o použití finančného príspevku z fondu.
V týchto ustanoveniach sa opíše najmä druh operácií financovaných z fondu a miesto ich vykonávania na základe návrhu, ktorý predložil oprávnený štát.
2. Pred vyplatením finančného príspevku z fondu oprávnenému štátu, ktorý nie je členským štátom, Komisia uzavrie s týmto štátom dohodu o delegovaní, v ktorej sa stanovia podrobné ustanovenia o použití finančného príspevku z fondu uvedeného v odseku 1 v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (9), ako aj so záväzkami týkajúcimi sa prevencie a zvládania rizík živelných pohrôm.
3. Zodpovednosť za výber jednotlivých opatrení a použitie finančného príspevku z fondu má prijímajúci štát, a to v súlade s týmto nariadením, najmä s článkom 3 ods. 2 a 3, s vykonávacím aktom uvedeným v článku 4 ods. 4 a prípadne s dohodou o delegovaní uvedenou v odseku 2 tohto článku.
4. Finančný príspevok z fondu určený pre členský štát sa použije v rámci zdieľaného hospodárenia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Finančný príspevok z fondu určený pre oprávnený štát, ktorý nie je členským štátom, sa použije v rámci nepriameho hospodárenia v súlade s uvedeným nariadením.
5. Za riadenie operácií podporovaných z fondu a za ich finančnú kontrolu sú zodpovedné prijímajúce štáty bez toho, aby tým bola dotknutá zodpovednosť Komisie za plnenie všeobecného rozpočtu Únie. Medzi opatrenia, ktoré prijmú, patrí:
a)
overenie, či riadiace a kontrolné opatrenia boli prijaté a vykonávané tak, aby sa zabezpečilo, že použitie finančných prostriedkov Únie prebieha efektívne a správne, v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia;
b)
overenie, či sa financované činnosti vykonávajú riadnym spôsobom;
c)
zabezpečenie, aby boli financované výdavky podložené podpornou dokumentáciou, ktorá sa dá overiť, a realizované správnym a riadnym spôsobom;
d)
prevencia, zisťovanie a náprava nezrovnalostí a vymáhanie neoprávnene vyplatených prostriedkov, prípadne spolu s úrokmi z omeškania. O všetkých takýchto nezrovnalostiach, ako aj o priebežnom pokroku administratívnych a súdnych konaní informujú Komisiu.
6. Prijímajúce štáty určia orgány zodpovedné za riadenie a kontrolu operácií podporovaných z fondu v súlade s článkami 59 a 60 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Zohľadnia pritom kritériá pre vnútorné prostredie, kontrolné činnosti, poskytovanie informácií a komunikáciu a monitorovanie. Členské štáty môžu určiť orgány, ktoré už boli určené na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (10).
Pri predkladaní správy a výkazu podľa článku 8 ods. 3 tohto nariadenia poskytnú uvedené určené orgány Komisii informácie uvedené v článku 59 ods. 5 alebo článku 60 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 pokrývajúce celé vykonávacie obdobie.
7. Keď sa zistí nezrovnalosť, prijímajúci štát vykoná potrebné finančné opravy. Tieto opravy vykonané prijímajúcim štátom spočívajú v zrušení celého finančného príspevku z fondu alebo jeho časti. Prijímajúci štát vymôže úhradu akejkoľvek sumy stratenej na základe zistenej nezrovnalosti.
8. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Dvora audítorov alebo kontrol vykonávaných prijímajúcim štátom podľa vnútroštátnych zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení, môže Komisia v prípade opatrení financovaných z fondu vykonávať kontroly na mieste. Komisia o tom informuje prijímajúci štát, aby jej poskytol všetku potrebnú pomoc. Na takýchto kontrolách sa môžu zúčastniť úradníci alebo iní zamestnanci dotknutého členského štátu.
9. Prijímajúci štát zabezpečuje, aby bola celá podporná dokumentácia, ktorá sa týka realizovaných výdavkov, uchovaná pre potreby Komisie a Dvora audítorov počas troch rokov po ukončení pomoci poskytovanej z fondu.
(9) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1)." 						
(10) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).“" 						
6.
Článok 6 sa nahrádza takto:
„Článok 6
1. Prijímajúci štát je zodpovedný za koordináciu finančného príspevku z fondu na operácie uvedené v článku 3 na jednej strane s pomocou z európskych štrukturálnych a investičných fondov, Európskej investičnej banky a iných finančných nástrojov Únie na strane druhej.
2. Prijímajúci štát zabezpečí, aby sa výdavky hradené v súlade s týmto nariadením neuhrádzali prostredníctvom iných finančných nástrojov Únie, najmä prostredníctvom nástrojov politiky súdržnosti, poľnohospodárskej alebo rybárskej politiky.
3. Škody odstránené prostredníctvom nástrojov Únie alebo medzinárodných nástrojov určených na náhradu konkrétnych škôd nie sú oprávnené na pomoc z fondu na ten istý účel.“
7.
Článok 7 sa nahrádza takto:
„Článok 7
Operácie financované z fondu sú v súlade s ustanoveniami zmluvy a s nástrojmi prijatými podľa nej, s politikami a opatreniami Únie, najmä v oblasti finančného hospodárenia, verejného obstarávania, ochrany životného prostredia, prevencie a zvládania rizík živelných pohrôm, prispôsobenia sa zmene klímy, vrátane ekosystémových prístupov, ak je to vhodné, a s nástrojmi predvstupovej pomoci. Operácie financované z fondu prispievajú podľa možnosti k cieľom politík Únie v uvedených oblastiach.“
8.
Články 8 a 9 sa nahrádzajú takto:
„Článok 8
1. Finančný príspevok z fondu sa použije do osemnástich mesiacov odo dňa, v ktorom Komisia vyplatila celú sumu pomoci. Prijímajúci štát vráti Komisii akúkoľvek časť finančného príspevku, ktorá nebola použitá v tejto lehote alebo o ktorej sa zistí, že bola použitá na neoprávnené operácie.
2. Prijímajúce štáty sa usilujú o každú možnú náhradu od tretích osôb.
3. Najneskôr do šiestich mesiacov po uplynutí osemnásťmesačného obdobia uvedeného v odseku 1 predloží prijímajúci štát správu o implementácii finančného príspevku z fondu, spolu s vyhlásením odôvodňujúcim výdavky, v ktorej sa uvedú všetky ďalšie zdroje financovania získané na dané operácie, vrátane vyplatených poistiek a náhrad od tretích strán.
V správe o implementácii sa podrobne opíšu:
a)
preventívne opatrenia prijaté alebo navrhnuté prijímajúcim štátom s cieľom obmedziť škody v budúcnosti a v maximálnej možnej miere zabrániť opakovaniu podobných živelných pohrôm vrátane využitia štrukturálnych a investičných fondov Únie na tento účel;
b)
stav vykonávania relevantných právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm;
c)
skúsenosti získané počas živelnej pohromy a prijaté alebo navrhované opatrenia týkajúce sa zaistenia ochrany životného prostredia a pružnosti, pokiaľ ide o zmenu klímy a živelné pohromy a
d)
akékoľvek iné informácie o preventívnych a zmierňujúcich opatreniach prijatých v súvislosti s povahou živelnej pohromy.
K správe o implementácii musí byť priložené stanovisko nezávislého auditného subjektu vypracované v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi, o tom, že výkaz odôvodňujúci výdavky podáva verný a poctivý obraz a že finančný príspevok z fondu je zákonný a správny, v súlade s článkom 59 ods. 5 a článkom 60 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Na záver postupu uvedeného v prvom pododseku Komisia vykoná uzávierku pomoci poskytovanej z fondu.
4. Keď náklady na odstránenie škôd následne uhradí tretia strana, Komisia požiada prijímajúci štát o náhradu zodpovedajúcej sumy finančného príspevku z fondu.
Článok 9
V žiadostiach o finančný príspevok z fondu a vo vykonávacích aktoch uvedených v článku 4 ods. 4, ako aj v dohode o delegovaní, v správach a vo všetkých ostatných súvisiacich dokumentoch sa všetky sumy vyjadrujú v eurách.
Sumy výdavkov vynaložených v národných menách sa prepočítajú na eurá s použitím výmenných kurzov uverejnených v sérii C Úradného vestníka Európskej únie v deň, keď Komisia prijme príslušný vykonávací akt. Ak v deň, keď Komisia prijme príslušný vykonávací akt, nie je v Úradnom vestníku Európskej únie zverejnený žiadny výmenný kurz, prepočet sa vykoná na základe priemeru mesačných účtovných kurzov stanovených Komisiou pre dané obdobie. V priebehu implementácie finančného príspevku z fondu sa používa tento jediný výmenný kurz, ktorý poslúži aj ako základ pre záverečnú správu o implementácii a výkaz o plnení a prvky finančného príspevku požadované podľa článku 59 ods. 5 alebo článku 60 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.“
9.
V článku 10 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. V prípade značne nižšieho ocenenia vzniknutých škôd, ktoré preukážu nové zistenia, prijímajúci štát nahradí Komisii zodpovedajúcu výšku finančného príspevku z fondu.“
10.
Článok 11 sa nahrádza takto:
„Článok 11
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných podľa tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich administratívnych a finančných sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých prijímateľov finančnej pomoci, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na základe tohto nariadenia.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (11) a nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) na účely zistenia, či v súvislosti so zmluvou týkajúcou sa financovania z Únie nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, ktoré poškodilo finančné záujmy Únie.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o delegovaní s tretími krajinami, zmluvy a rozhodnutia o udelení finančného príspevku z fondu vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia musia obsahovať ustanovenia, ktoré Komisiu, Dvor audítorov a úrad OLAF výslovne splnomocňujú vykonávať takéto audity a vyšetrovania v súlade s ich príslušnými právomocami.
(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1)." 						
(12) Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).“" 						
11.
Články 13 a 14 sa vypúšťajú.
Článok 2
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 15. mája 2014