NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 651/2014
ze dne 17. června 2014,
kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (1), a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení,
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
Vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Státní financování, které splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy, představuje státní podporu a vyžaduje oznámení Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Podle článku 109 Smlouvy však Rada může vymezit druhy podpor, které jsou z této oznamovací povinnosti vyňaty. V souladu s čl. 108 odst. 4 Smlouvy může Komise přijmout nařízení týkající se těchto kategorií státní podpory. Nařízením Rady (ES) č. 994/98 je Komise zmocněna v souladu s článkem 109 Smlouvy prohlásit, že z oznamovací povinnosti mohou být za určitých podmínek vyňaty tyto kategorie podpor: podpora ve prospěch malých a středních podniků, výzkumu a vývoje, ochrany životního prostředí, zaměstnanosti a vzdělávání a dále podpora, jež odpovídá mapě poskytování regionální podpory schválené Komisí pro každý členský stát. Na tomto základě přijala Komise nařízení (ES) č. 800/2008 (2). Nařízení (ES) č. 800/2008 bylo původně použitelné do 31. prosince 2013, avšak jeho období použitelnosti bylo následně prodlouženo nařízením Komise (EU) č. 1224/2013 ze dne 29. listopadu 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 800/2008, pokud jde o dobu jeho použitelnosti (3), a nyní končí ke dni 30. června 2014. Dne 22. července 2013 bylo nařízení (ES) č. 994/98 změněno nařízením Rady (EU) č. 733/2013 ze dne 22. července 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 994/98 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (4), tak aby byla Komise zmocněna rozšířit blokovou výjimku na nové kategorie podpory, u nichž lze vymezit přesné podmínky slučitelnosti. K těmto novým kategoriím podpory v působnosti blokové výjimky patří: podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami, sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů, podpora na širokopásmovou infrastrukturu, podpora inovací, podpora kultury a zachování kulturního dědictví a podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu. Budou-li shromážděny dostatečné zkušenosti z praxe, jež umožní koncipovat praktická kritéria pro vyjímání podpory z oznamovací povinnosti, která zajistí slučitelnost dalších kategorií podpory ex ante, má Komise v úmyslu přezkoumat oblast působnosti tohoto nařízení s cílem zahrnout do těchto oblastí některé druhy podpory. Komise má zejména v úmyslu vypracovat do prosince 2015 kritéria pro přístavní a letištní infrastrukturu.
(2)
Svým sdělením o modernizaci státní podpory v EU (5) zahájila Komise širší přezkum pravidel státní podpory. K hlavním cílům této modernizace patří: i) dosáhnout udržitelného, inteligentního a inkluzivního růstu na konkurenceschopném vnitřním trhu a současně přispět k úsilí členských států o efektivnější využívání veřejných financí, ii) soustředit kontrolu ex ante, jíž Komise podrobuje opatření podpory, na případy s největším dopadem na vnitřní trh a současně posílit spolupráci členských států při vymáhání pravidel státní podpory a iii) racionalizovat právní úpravu a upravit rychlejší, informovanější a lépe podložená rozhodnutí, která se opírají o jasnou ekonomickou logiku, společný přístup a přesně vymezené povinnosti. Ústředním prvkem modernizace státní podpory je pak přezkum nařízení (ES) č. 800/2008.
(3)
Toto nařízení by mělo umožnit lépe stanovovat priority činností v oblasti prosazování pravidel státní podpory, mělo by přinést větší zjednodušení a posílit transparentnost, účinné posuzování a kontrolu souladu s pravidly státní podpory na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie při současném zachování institucionálních pravomocí Komise a členských států. V souladu se zásadou proporcionality toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.
(4)
Zkušenosti, které Komise získala při uplatňování nařízení (ES) č. 800/2008, jí umožnily lépe stanovit podmínky, za nichž lze určité kategorie podpory považovat za slučitelné s vnitřním trhem, a rozšířit oblast působnosti blokových výjimek. Tyto zkušenosti též ukázaly nutnost posílit transparentnost, kontrolu a řádné posuzování režimů podpory značného rozsahu na základě jejich účinku na hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.
(5)
Obecné podmínky pro uplatňování tohoto nařízení by měly být stanoveny na základě souboru společných zásad, které zajišťují, aby podpora sloužila společnému zájmu, měla jednoznačný motivační účinek, byla vhodná a přiměřená, byla poskytována zcela transparentně, podléhala kontrolnímu mechanismu a pravidelnému hodnocení a neměla negativní vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který odporuje společnému zájmu.
(6)
Podpora, která splňuje všechny podmínky stanovené v tomto nařízení, a to jak obecné podmínky, tak i zvláštní podmínky vztahující se na příslušné kategorie podpory, by měla být vyňata z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(7)
Státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, na niž se toto nařízení nevztahuje, podléhá i nadále oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tímto nařízením není dotčena možnost členských států oznámit poskytnutí podpory, jejíž cíle odpovídají cílům, na něž se vztahuje toto nařízení.
(8)
Vzhledem k potenciálně výraznějšímu dopadu velkých režimů na obchod a hospodářskou soutěž by ty režimy státní podpory, jejichž průměrný roční rozpočet překračuje prahovou hodnotu odvozenou od určité absolutní částky, měly být v zásadě předmětem hodnocení státní podpory. Při tomto hodnocení by mělo být ověřeno, zda byly naplněny předpoklady a podmínky slučitelnosti režimu, i by měla být ověřena účinnost opatření podpory podle obecných i specifických cílů a měly by být stanoveny ukazatele pro hodnocení dopadu režimu na hospodářskou soutěž a obchod. Aby se zajistilo rovné zacházení, mělo by toto hodnocení státní podpory být prováděno na základě plánu hodnocení schváleného Komisí. Tento plán by měl být obvykle navržen v okamžiku přípravy režimu a schválen v dostatečném předstihu, aby režim vstoupil v platnost, to však nemusí být ve všech případech možné. Aby se proto neodkládal vstup takových režimů v platnost, toto nařízení se na ně použije po dobu maximálně šesti měsíců. Komise může rozhodnout, že tuto dobu poté, co schválí plán hodnocení, prodlouží. Plán hodnocení by proto měl být oznámen Komisi do dvaceti pracovních dní po vstupu režimu v platnost. Ve výjimečných případech může také Komise rozhodnout, že hodnocení není vzhledem ke specifickým okolnostem daného případu zapotřebí. Členské státy by měly Komisi poskytnout veškeré informace, které jsou zapotřebí k tomu, aby mohla bez zbytečného odkladu provést posouzení plánu hodnocení a vyžádat si doplňující informace, což členskému státu umožní doplnit prvky chybějící k tomu, aby Komise přijala rozhodnutí. Komise s ohledem na skutečnost, že je tento proces zcela nový, poskytne v samostatném dokumentu podrobné pokyny o postupu použitelném v období prvních šesti měsíců pro účely schválení plánu hodnocení a příslušné šablony, na nichž se plány hodnocení budou předkládat. Změny posuzovaných režimů, které nejsou změnami, jež nemohou ovlivnit slučitelnost režimu podpory v rámci tohoto nařízení nebo nemohou významně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení, by měly být zhodnoceny na základě výsledků uvedeného hodnocení a měly by být vyloučeny z oblasti působnosti tohoto nařízení. Takové změny, jako jsou čistě formální změny, administrativní změny nebo změny provedené v rámci opatření spolufinancovaného z prostředků EU, by v zásadě neměly být považovány za změny, jež mohou významně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení.
(9)
Toto nařízení by se nemělo použít na podporu, která je podmíněna přednostním použitím domácích výrobků před výrobky dováženými, ani na podporu činností spojených s vývozem. Zejména by se nemělo použít na podporu k financování zřízení a provozu distribuční sítě v jiných zemích. Podporu činností spojených s vývozem zpravidla nepředstavuje podpora na pokrytí nákladů na účast na veletrzích nebo na studie či poradenské služby potřebné k uvedení nového nebo stávajícího výrobku na nový trh v jiném členském státě nebo třetí zemi.
(10)
Toto nařízení by se mělo v zásadě použít na většinu hospodářských odvětví. V některých odvětvích, např. v odvětví rybolovu a akvakultury či zemědělské prvovýroby, by oblast působnosti měla být omezena na základě zvláštních použitelných pravidel.
(11)
Toto nařízení by se mělo použít na zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh za předpokladu, že jsou splněny určité podmínky. Pro účely tohoto nařízení by se za zpracování nebo uvedení na trh neměly považovat činnosti probíhající v zemědělských podnicích potřebné pro přípravu produktu k prvnímu prodeji, první prodej prvovýrobcem dalším prodejcům nebo zpracovatelům ani činnosti, jimiž se produkt k prvnímu prodeji připravuje.
(12)
Toto nařízení by se nemělo použít na podporu k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů, kterou upravuje rozhodnutí Rady ze dne 10. prosince 2010 o státní podpoře k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů (6). Na jiné druhy podpory v uhelném průmyslu, s výjimkou podpory regionální, by se toto nařízení použít mělo.
(13)
Komise by měla zajistit, aby schválená podpora neměla negativní vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který by odporoval společnému zájmu. Z oblasti působnosti tohoto nařízení by proto měla být vyňata podpora poskytnutá příjemci, vůči němuž je vydán inkasní příkaz poté, co Komise svým rozhodnutím prohlásí tuto podporu za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, s výjimkou režimů podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami.
(14)
Z oblasti působnosti tohoto nařízení by měla být vyňata podpora poskytnutá podnikům v obtížích, neboť takováto podpora by se měla posuzovat podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích ze dne 1. října 2004 (7), jejichž platnost byla prodloužena sdělením Komise o prodloužení používání pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích ze dne 1. října 2004 (8), nebo podle pokynů, které je nahradí, tak aby se zamezilo jejich obcházení; výjimku představují režimy podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami. V zájmu právní jistoty je vhodné stanovit jednoznačná kritéria, která nevyžadují posouzení všech zvláštních aspektů situace určitého podniku k tomu, aby bylo stanoveno, zda se dotyčný podnik považuje pro účely tohoto nařízení za podnik v obtížích.
(15)
Prosazování pravidel státní podpory velmi závisí na spolupráci členských států. Členské státy by proto měly přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění souladu s tímto nařízením, včetně souladu jednotlivé podpory poskytnuté na základě režimů, na něž se vztahují blokové výjimky.
(16)
Vzhledem k vysokému riziku, že budou negativně ovlivněny podmínky obchodu, by Komise měla na základě oznámení posuzovat podporu dosahující značné výše, ať již byla tato podpora poskytnuta jednotlivě, nebo kumulativně. Pro každou kategorii podpory, jež spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení, by proto měly být stanoveny prahové hodnoty ve výši, která zohledňuje kategorii dotyčné podpory a její pravděpodobný účinek na podmínky obchodu. Podpora poskytnutá ve výši, jež tyto prahové hodnoty překračuje, by měla nadále podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Prahové hodnoty stanovené v tomto nařízení by neměly být obcházeny tím způsobem, že budou režimy či projekty podpory uměle rozdělovány do několika režimů či projektů podpory, jež se budou vyznačovat podobnými charakteristikami či cíli nebo budou mít podobné příjemce.
(17)
Pro účely transparentnosti, rovného zacházení a účinné kontroly by se toto nařízení mělo použít pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočítat hrubý grantový ekvivalent, aniž by bylo nutné provést posouzení rizik (dále jen „transparentní podpora“). U určitých zvláštních nástrojů podpory, jako jsou půjčky, záruky, daňová opatření, opatření v oblasti rizikového financování, a zejména vratné zálohy, by toto nařízení mělo stanovit, za jakých podmínek je lze považovat za transparentní. Za transparentní podporu by neměly být považovány kapitálové injekce; tím nejsou dotčeny zvláštní podmínky pro rizikové financování a podporu na zahájení činnosti. Podpora obsažená v zárukách by se měla považovat za transparentní tehdy, je-li její hrubý grantový ekvivalent vypočítán na základě prémií „safe-harbour“ stanovených pro příslušnou kategorii podniku. V případě malých a středních podniků se ve sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na státní podpory ve formě záruk (9) uvádí výše ročních prémií, při jejichž překročení by se státní záruka za podporu nepovažovala.
(18)
Aby bylo zaručeno, že podpora je nezbytná a že působí jako pobídka k dalšímu rozvoji činností nebo projektů, nemělo by se toto nařízení použít na podporu těch činností, které by příjemce v každém případě vykonával, a to i bez poskytnutí podpory. Podpora by měla být vyňata z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení pouze tehdy, byla-li práce na podporovaném projektu nebo podporovaná činnost zahájena až poté, co příjemce podal písemnou žádost o podporu.
(19)
Co se týká podpory ad hoc, na niž se vztahuje toto nařízení a která byla poskytnuta velkému podniku jakožto příjemci, měl by členský stát kromě dodržení podmínek týkajících se motivačního účinku, které se uplatňují na malé a střední podniky, rovněž zajistit, aby tento příjemce v interním dokumentu analyzoval, nakolik jsou podporovaný projekt nebo činnost životaschopné s podporou a bez podpory. Členský stát by měl ověřit, zdali tento interní dokument potvrzuje, že se významně zvýší rozsah projektu či činnosti nebo celková částka, kterou příjemce na subvencovaný projekt nebo činnost vynaloží, nebo že se dokončování příslušného projektu či činnosti významně urychlí. U regionální podpory by se mělo mít za to, že má motivační účinek v případě, že by investiční projekt nebyl v daném podporovaném regionu bez poskytnutí podpory realizován.
(20)
Pro automatické režimy podpory v podobě daňových zvýhodnění by měla i nadále platit zvláštní podmínka motivačního účinku vzhledem k tomu, že k poskytování tohoto druhu podpory dochází jinými postupy než u ostatních kategorií podpory. Tyto režimy by měly být přijaty již před zahájením prací na podporovaném projektu nebo podporované činnosti. Tato podmínka by se však neměla použít v případě následných daňových režimů, pokud se na danou činnost vztahoval již předchozí daňový režim v podobě daňových zvýhodnění. Pro účely posouzení motivačního účinku těchto režimů je rozhodující okamžik, k němuž bylo daňové opatření poprvé uvedeno v původním režimu, jenž byl poté nahrazen režimem následným.
(21)
U následujících kategorií podpory se požadavek týkající se motivačního účinku neuplatní nebo by měl být pokládán za splněný, jsou-li dodrženy příslušné zvláštní podmínky stanovené tímto nařízením: regionální provozní podpora, regionální urbanistická podpora, podpora přístupu malých a středních podniků k financování, podpora na nábor znevýhodněných pracovníků, podpora na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením a na úhradu souvisejících dodatečných nákladů, podpora v podobě úlev na ekologických daních, podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami, sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů a podpora kultury a zachování kulturního dědictví.
(22)
V zájmu zajištění přiměřenosti a omezení podpory na nezbytnou výši by maximální výše podpory měla být pokud možno vymezena intenzitou podpory v poměru k souboru způsobilých nákladů. Nelze-li maximální intenzitu podpory stanovit, jelikož nelze identifikovat způsobilé náklady, nebo je-li v případě malých částek vhodné poskytnout jednodušší nástroje, měla by být maximální výše podpory stanovena v nominálním vyjádření, aby byla zajištěna přiměřenost opatření podpory. Intenzita a maximální výše podpory by měly být stanoveny na základě zkušeností Komise v objemu, který minimalizuje narušení hospodářské soutěže v podporovaném odvětví, přičemž náležitě řeší selhání trhu nebo problém soudržnosti. U regionální investiční podpory by intenzita podpory měla být v souladu s přípustnou intenzitou podpory podle map regionální podpory.
(23)
Při výpočtu intenzity podpory by se měly použít pouze způsobilé náklady. Na základě nařízení nebude vyňata podpora, která přesahuje relevantní intenzitu podpory v důsledku toho, že obsahuje nezpůsobilé náklady. Identifikace způsobilých nákladů by měla být podpořena jednoznačnými, konkrétními a aktuálními doklady. Všechny použité číselné údaje by se měly uvádět před srážkou daně nebo jiných poplatků. Podpora splatná v několika splátkách by měla být diskontována na hodnotu v době jejího poskytnutí. Na hodnotu v době poskytnutí podpory by měly být diskontovány rovněž způsobilé náklady. Úrokovou sazbou, která se použije pro účely diskontování nebo pro výpočet výše podpory, jež nemá podobu dotace, by měla být diskontní, resp. referenční sazba použitelná v době poskytnutí podpory, kterou stanoví sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (10). Je-li podpora poskytnuta ve formě daňového zvýhodnění, měly by být jednotlivé tranše podpory diskontovány pomocí diskontních sazeb použitelných v den, kdy nastane účinnost příslušných daňových zvýhodnění. Mělo by se podporovat využívání podpory ve formě vratných záloh, jelikož tyto nástroje k sdílení rizik přispívají k posílení motivačního účinku podpory. Proto je vhodné stanovit, že je-li podpora poskytnuta ve formě vratných záloh, může být použitelná intenzita podpory stanovená v tomto nařízení navýšena, avšak s výjimkou regionální podpory, jelikož ta může být vyňata pouze v případě, je-li v souladu se schválenými mapami.
(24)
V případě budoucího daňového zvýhodnění je možné, že použitelná diskontní sazba ani přesná výše jednotlivých tranší podpory nejsou předem známy. V těchto případech by členské státy měly předem stanovit horní limit diskontované hodnoty podpory, který respektuje příslušnou intenzitu podpory. Jakmile bude následně výše tranše podpory k danému dni známa, lze diskontování provést pomocí diskontní sazby platné v tento den. Diskontovaná hodnota jednotlivých tranší podpory by se měla odečítat od celkového horního limitu („omezená částka“).
(25)
Za účelem určení, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory stanovené v tomto nařízení, měl by se u podporované činnosti nebo projektu brát v úvahu celkový objem opatření státní podpory. Toto nařízení by mělo mimoto stanovit podmínky, za nichž lze jednotlivé kategorie podpory kumulovat. Podporu vyňatou tímto nařízením a jinou slučitelnou podporu vyňatou podle jiného nařízení nebo podporu schválenou Komisí lze kumulovat, pokud se tato opatření týkají různých způsobilých nákladů, které lze identifikovat. Pokud se různé zdroje podpory týkají týchž - částečně či plně se překrývajících - identifikovatelných způsobilých nákladů, měla by být kumulace přípustná až do dosažení nejvyšší intenzity nebo výše podpory použitelné na danou podporu podle tohoto nařízení. Toto nařízení by mělo stanovit rovněž zvláštní pravidla, jimiž se bude řídit kumulace opatření podpory s identifikovatelnými způsobilými náklady a bez takovýchto nákladů, dále kumulace s podporou de minimis a kumulace s podporou ve prospěch pracovníků se zdravotním postižením. Podpora de minimis často není poskytována na pokrytí konkrétních identifikovatelných způsobilých nákladů nebo není takovýmto nákladům přiřaditelná. V takovém případě by mělo být možné kumulovat bez omezení podporu de minimis se státní podporou vyňatou z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení. Je-li však podpora de minimis poskytnuta k pokrytí týchž identifikovatelných způsobilých nákladů jako státní podpora vyňatá z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení, mělo by možné tyto podpory kumulovat pouze do výše maximální intenzity podpory, kterou stanoví kapitola III tohoto nařízení.
(26)
O státní podporu se nejedná v případě financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky a jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států. Je-li toto financování z prostředků Unie kombinováno se státní podporou, pak při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory, by měla být brána v potaz pouze tato státní podpora, a to za předpokladu, že celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazbu financování, kterou stanoví použitelná ustanovení práva Unie.
(27)
Jelikož je státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v zásadě zakázána, je důležité, aby byly všechny strany s to ověřit, zda je podpora poskytnuta v souladu s použitelnými pravidly. Transparentnost státních podpor je proto nezbytná pro správné uplatňování pravidel Smlouvy a vede k lepšímu dodržování pravidel, větší odpovědnosti, vzájemnému hodnocení a nakonec k efektivnějšímu vynakládání veřejných prostředků. V zájmu transparentnosti by členským státům mělo být uloženo, aby na regionální nebo vnitrostátní úrovni zřídily souhrnné internetové stránky věnované státní podpoře, které by uváděly souhrnné informace o jednotlivých opatřeních podpory vyňatých podle tohoto nařízení. Tato povinnost by měla být podmínkou slučitelnosti jednotlivé podpory s vnitřním trhem. V souladu se zavedenou praxí při zveřejňování informací, jež vyplývá ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/37/ES ze dne 26. června 2013, kterou se mění směrnice 2003/98/ES o opakovaném použití informací veřejného sektoru (11), by měl být používán standardní formát, který umožňuje informace vyhledávat, stahovat a snadno zveřejňovat na internetu. Odkazy na internetové stránky všech členských států věnované státním podporám by měly být zveřejněny na internetových stránkách Komise. Souhrnné informace o jednotlivých opatřeních podpory vyňatých podle tohoto nařízení by měly být zveřejněny na internetové stránce Komise v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 994/98 ve znění nařízení (EU) č. 733/2013.
(28)
V zájmu účinné kontroly opatření podpory v souladu s nařízením (ES) č. 994/98 ve znění nařízení (EU) č. 733/2013 je vhodné stanovit požadavky na zprávy členských států týkající se opatření podpory, která byla vyňata podle tohoto nařízení, a uplatňování tohoto nařízení. Mimoto je vhodné stanovit pravidla pro záznamy, které by členské státy měly uchovávat o podpoře vyňaté tímto nařízením, s ohledem na promlčecí lhůtu stanovenou v článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12).
(29)
K posílení účinnosti podmínek slučitelnosti podle tohoto nařízení by mělo být možné, aby Komise odňala výhodu blokové výjimky budoucím opatřením podpory v případě, že tyto požadavky nebudou plněny. Komise by měla mít možnost omezit toto odnětí výhody blokové výjimky jen na určité druhy podpory, určité příjemce nebo opatření podpory přijatá určitými orgány, a to v případě, že se nedodržení tohoto nařízení týká pouze omezené skupiny opatření nebo některých orgánů. Takové cílené odnětí výhody by mělo být přiměřeným prostředkem nápravy, který by přímo souvisel se zjištěným případem nedodržení tohoto nařízení. V případě nedodržení podmínek slučitelnosti, které jsou stanoveny v kapitole I a III, se na poskytnutou podporu toto nařízení nevztahuje, a ta tudíž představuje protiprávní podporu, kterou Komise přezkoumá v rámci příslušného postupu podle nařízení (ES) č. 659/1999. V případě nesplnění požadavků stanovených v kapitole II není odnětí výhody blokové výjimky budoucím opatřením podpory ovlivněno skutečností, že se na minulá opatření, jež splňovala požadavky tohoto nařízení, bloková výjimka vztahovala.
(30)
Za účelem odstranění rozdílů, které mohou vést k narušení hospodářské soutěže, v zájmu koordinace mezi různými iniciativami Unie a členských států, které se zaměřují na malé a střední podniky, jakož i z důvodu administrativní transparentnosti a právní jistoty by definice malých a středních podniků použitá pro účely tohoto nařízení měla vycházet z definice v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (13).
(31)
Regionální podpora řeší nedostatky znevýhodněných regionů, a tím podporuje hospodářskou, sociální a územní soudržnost členských států a celé Unie. Cílem regionální podpory je napomáhat rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů prostřednictvím podpory investic a vytváření pracovních příležitostí udržitelným způsobem. V oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy lze regionální podporu poskytnout na založení nové provozovny, rozšíření kapacity stávající provozovny, rozšíření výrobního sortimentu provozovny nebo zásadní změnu celkového výrobního postupu stávající provozovny. Vzhledem ke skutečnosti, že při investování v oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy jsou velké podniky dotčeny regionálními nevýhodami méně než podniky malé a střední, měla by být regionální podpora poskytnutá velkým podnikům vyňata z oznamovací povinnosti pouze v případě počátečních investic, které jsou v těchto oblastech realizovány do nových hospodářských činností.
(32)
Je-li režim regionální podpory zaměřen jen na vybraná hospodářská odvětví, je možné, že jeho cíl a pravděpodobné účinky jsou odvětvové, a nikoli horizontální povahy. Odvětvové režimy proto nemohou být z oznamovací povinnosti vyňaty. Komise však může po oznámení posoudit jejich případné kladné účinky na základě příslušných pokynů, rámců nebo rozhodnutí. Tak je tomu zejména v případě režimů podpory hospodářských činností v uhelném průmyslu a v odvětvích stavby lodí a dopravy. U odvětví oceli a výroby syntetických vláken se má vzhledem k jejich konkrétním charakteristikám za to, že negativní účinky regionální podpory v těchto odvětvích nelze vyvážit kladnými účinky, jež tato podpora má z hlediska soudržnosti; z těchto důvodů nelze regionální podporu v těchto odvětvích poskytnout. Významnou roli v národním hospodářství hrají v neposlední řadě odvětví cestovního ruchu a širokopásmové infrastruktury, jež mají všeobecně velmi pozitivní účinky na regionální rozvoj. Režimy regionální podpory zaměřené na cestovní ruch a širokopásmovou infrastrukturu by proto měly být vyňaty z oznamovací povinnosti. Silnou vazbu na místní a regionální ekonomiku má též zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh a mělo být mít možnost využívat blokové výjimky.
(33)
Výroba a distribuce energie a energetická infrastruktura jsou předmětem zvláštních odvětvových právních předpisů o vnitřním trhu, což se odráží v kritériích, jež mají zajistit, aby byla podpora v těchto oblastech slučitelná s vnitřním trhem a v souladu s environmentální a energetickou politikou Unie. Regionální podpora poskytovaná podle oddílu 1 tohoto nařízení sleduje cíle spočívající v hospodářském rozvoji a soudržnosti, a platí pro ni tedy velmi odlišné podmínky slučitelnosti. Na opatření v oblasti výroby a distribuce energie a energetické infrastruktury by se tedy ustanovení tohoto nařízení týkající se regionální podpory neměla použít.
(34)
Fungování trhů s energií přímo neovlivňují investice, jež podnikům umožňují řídit se přísnějšími normami, než jsou normy Unie, nebo zvyšovat ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje, ani investice za účelem včasného přizpůsobení budoucím normám Unie, investice do opatření ke zvýšení energetické účinnosti včetně projektů ke zvýšení energetické účinnosti budov, investice do sanace kontaminovaných lokalit či podpora na ekologické studie. Současně mohou takové investice přispívat k cílům regionální politiky i k cílům Evropské unie na poli energetiky a ochrany životního prostředí. V takových případech mohou být použitelná ustanovení tohoto nařízení týkající se jak regionální podpory, tak podpory na ochranu životního prostředí, a to v závislosti na hlavním cíli, jejž dané opatření sleduje.
(35)
Aby se nezvýhodňovaly kapitálové investice před investicemi do nákladů na pracovní sílu, mělo by být možné měřit regionální investiční podporu buď podle investičních nákladů, nebo podle mzdových nákladů spojených s vytvořením nových pracovních příležitostí v přímé souvislosti s realizací investičního projektu.
(36)
Z oznamovací povinnosti by neměla být vyňata regionální investiční podpora, jejíž příjemce v posledních dvou letech před podáním žádosti o regionální investiční podporu ukončil stejnou nebo podobnou činnost v Evropském hospodářském prostoru nebo má v době podání žádosti o podporu konkrétní plány na to, že takovou činnost v dotyčné oblasti ukončí během dvou let od dokončení počáteční investice, pro niž žádá o podporu.
(37)
Komise získala dostatečné zkušenosti s uplatňováním čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy, co se týká regionální provozní podpory na úhradu dodatečných nákladů na dopravu zboží vyrobeného v nejvzdálenějších regionech nebo v řídce osídlených oblastech a zboží v těchto oblastech dále zpracovaného, jakož i na úhradu dodatečných výrobních a provozních nákladů (s výjimkou dodatečných dopravních nákladů), které vznikly příjemcům usazeným v nejvzdálenějších regionech. Vzhledem k tomu, že v odvětví zemědělství existuje riziko nadměrných náhrad dopravních nákladů poskytovaných z dodatečné podpory v rámci programů POSEI, a vzhledem k tomu, že nelze vyloučit, že některé zemědělské produkty nejsou vyráběny v jiné lokalitě, regionální provozní podpora na kompenzaci dodatečných nákladů na dopravu zboží vyrobeného v nejvzdálenějších regionech nebo v řídce osídlených oblastech podle tohoto nařízení by neměla být poskytována v odvětví zemědělství. Regionální provozní podpora na úhradu dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech (s výjimkou dodatečných dopravních nákladů) by měla být pokládána za slučitelnou s vnitřním trhem a být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy pouze tehdy, je-li výše této podpory omezena na 15 % hrubé přidané hodnoty, kterou příjemce v daném nejvzdálenějším regionu za rok vytvoří, na 25 % nákladů na pracovní sílu, jež příjemci v daném nejvzdálenějším regionu za rok vzniknou, nebo na 10 % obratu, jehož příjemce v daném nejvzdálenějším regionu za rok dosáhne. Nepřekračuje-li podpora částku vypočtenou pomocí některé z těchto alternativních metod k určení dodatečných provozních nákladů (s výjimkou nákladů dopravních), lze ji pokládat za opodstatněnou z hlediska příspěvku k regionálnímu rozvoji a za přiměřenou nevýhodám, s nimiž se potýkají podniky v nejvzdálenějších regionech.
(38)
Urbanistická podpora přispívá k hospodářské, sociální a územní soudržnosti členských států a Unie jako celku, neboť řeší vysokou koncentraci ekonomických, environmentálních a sociálních problémů v městských oblastech, které se nacházejí v podporovaných oblastech vyznačených v mapách regionální podpory. Selhání trhu, které je nutno urbanistickou podporou řešit, souvisí s podmínkami financování rozvoje měst, s chybějícím uceleným přístupem k rozvoji měst, se schodkem ve financování, v jehož důsledku musí být omezené veřejné prostředky schopny větší měrou aktivovat další finanční zdroje, jakož i s nutností uplatňovat vůči obnově městských oblastí komerčnější přístup. Na urbanistickou podporu, která má pomoci rozvíjet participativní, ucelené a udržitelné strategie k řešení dalších problémů, jež se v podporovaných oblastech vyskytují, by se proto měla vztahovat bloková výjimka.
(39)
Investice, které jsou realizovány v podporovaných oblastech vyznačených v příslušné mapě regionální podpory do ekologických technologií a do přechodu na nízkouhlíkové hospodářství v souladu s prioritami strategie Evropa 2020 (14), by měly být způsobilé k získání vyšší podpory prostřednictvím regionálního bonusu.
(40)
Malé a střední podniky hrají rozhodující roli při tvorbě pracovních příležitostí a obecně jsou faktorem sociální stability a hospodářského rozvoje. Jejich rozvoji však může bránit selhání trhu, v důsledku čehož tyto podniky čelí dále uvedeným typickým nevýhodám. Tyto podniky mají často potíže při získávání kapitálu nebo půjček, které jsou dány přetrvávající neochotou riskovat na straně některých finančních trhů a omezeným zajištěním, které mohou tyto podniky nabídnout. Jejich omezené zdroje jim mohou rovněž zúžit přístup k informacím, zejména o nových technologiích a potenciálních trzích. V zájmu ulehčení rozvoje hospodářské činnosti malých a středních podniků by toto nařízení proto mělo vyjmout některé kategorie podpory, pokud jsou poskytnuty ve prospěch malých a středních podniků. U těchto kategorií podpory by se mělo jednat zejména o investiční podporu určenou malým a středním podnikům a o podporu na účast těchto podniků na veletrzích.
(41)
Malé a střední podniky, které se účastní projektů Evropské územní spolupráce podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 ze dne 17. prosince 2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (15), se začasté potýkají s potížemi při financování dodatečných nákladů, které jim plynou ze spolupráce s partnery usazenými v různých regionech a různých členských státech či třetích zemích. Vzhledem k významu, který Evropské územní spolupráci připadá v politice soudržnosti, v jejímž rámci probíhají společná opatření a politické výměny mezi aktéry z různých členských států a třetích zemí na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, mělo by toto nařízení řešit určité obtíže, na něž projekty Evropské územní spolupráce narážejí, tak aby tyto projekty lépe plnily podmínky souladu s pravidly státní podpory. U těchto specifických otázek Evropské územní spolupráce, které by toto nařízení mělo řešit, se jedná o intenzitu regionální podpory, která se použije na projekty Evropské územní spolupráce, dále o náklady na spolupráci, jež v souvislosti s uvedenými projekty vznikají malým a středním podnikům, a o povinnost zveřejňovat, informovat, podávat zprávy a uchovávat záznamy pro účely monitorování.
(42)
Vzhledem k zvláštním nevýhodám a rozdílům mezi malými a středními podniky lze použít odlišnou základní intenzitu podpory a odlišné bonusy.
(43)
Ze zkušeností s uplatňováním pokynů Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (16) vyplývá, že u některých druhů investic v různých fázích rozvoje podniku v Unii nezřídka selhává trh rizikového kapitálu. Toto selhání trhu je dáno nedokonalým sladěním nabídky a poptávky po rizikovém kapitálu. V důsledku toho může být výše rizikového kapitálu poskytovaného na trhu příliš omezená a podniky nemohou získat finanční prostředky, třebaže mají dobrý podnikatelský záměr a perspektivu růstu. Hlavní příčinou tohoto selhání trhů rizikového kapitálu, které negativně ovlivňuje zvláště přístup malých a středních podniků ke kapitálu a které může ospravedlnit veřejný zásah, jsou nedokonalé nebo asymetrické informace. To nejenže ovlivňuje poskytování rizikového kapitálu, nýbrž omezuje to rovněž přístup některých malých a středních podniků k dluhovému financování. Opatření v oblasti rizikového financování, která mají přilákat soukromý kapitál k rizikovému financování nekotovaných malých a středních podniků dotčených nedostatečným financováním a která zajišťují ziskovou orientaci rozhodnutí o financování a komerční způsob řízení finančních zprostředkovatelů, by měla být za určitých podmínek vyňata z oznamovací povinnosti.
(44)
Z oznamovací povinnosti by za určitých podmínek měla být vyňata i podpora na zahájení činnosti malých podniků, podpora určená alternativním obchodním platformám zaměřeným na malé a střední podniky a podpora na náklady spojené s výběrem vhodného malého nebo středního podniku jakožto investičního objektu.
(45)
Podpora výzkumu, vývoje a inovací je schopna napomoci udržitelnému hospodářskému růstu, posílit konkurenceschopnost a podpořit zaměstnanost. Zkušenosti s uplatňováním nařízení (ES) č. 800/2008 a rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (17) ukazují, že selhání trhu může bránit v dosažení optimálního výkonu trhu, a tím snižovat efektivitu související s externalitami, veřejnými statky/přeléváním znalostí, s nedokonalými a asymetrickými informacemi, jakož i s nedostatečnou koordinací a selháním sítě.
(46)
Malé a střední podniky se mohou potýkat s potížemi při získávání přístupu k novým technologiím, přenosu znalostí nebo vysoce kvalifikovaným pracovníkům. Podpora na výzkumné a vývojové projekty, podpora na studie proveditelnosti a podpora na inovace určená malým a středním podnikům, včetně podpory na pokrytí nákladů malých a středních podniků na práva průmyslového vlastnictví, může tyto potíže odstranit, a měla by být proto za určitých podmínek vyňata z oznamovací povinnosti.
(47)
Pokud jde o podporu na výzkumné a vývojové projekty, měla by podpořená část výzkumného projektu zcela spadat do kategorií základního výzkumu, průmyslového výzkumu nebo experimentálního vývoje. Zahrnuje-li projekt různé úkoly, měl by být každý z nich zařazen do některé z uvedených kategorií, nebo být klasifikován jako úkol, který nespadá do žádné z nich. Toto zařazení nemusí nutně sledovat chronologický přístup s postupným přesouváním v čase od základního výzkumu k činnostem bližším trhu. V souladu s tím může být úkol, který se provádí v pozdější fázi projektu, považován za průmyslový výzkum. Stejně tak může určitá činnost prováděná v ranější fázi projektu představovat experimentální vývoj. Podporovaná část projektu může zahrnovat rovněž studie proveditelnosti v rámci přípravy výzkumných činností.
(48)
Vysoce kvalitní výzkumná infrastruktura je stále nezbytnější z hlediska průlomového výzkumu a inovací, jelikož láká talenty z celého světa a je nezbytná při podpoře nových informačních a komunikačních technologií a klíčových základních technologií. Veřejná výzkumná infrastruktura by měla pokračovat v partnerské spolupráci s průmyslovým výzkumem. Přístup k veřejně financované výzkumné infrastruktuře by měl být umožněn za transparentních a nediskriminačních tržních podmínek. Nejsou-li tyto podmínky dodrženy, nemělo by být opatření podpory vyňato z oznamovací povinnosti. Danou výzkumnou infrastrukturu může vlastnit, provozovat a využívat více osob a využívat jí mohou společně veřejné subjekty a podniky.
(49)
Výzkumná infrastruktura může vykonávat hospodářské i nehospodářské činnosti. Aby se zamezilo poskytování státní podpory na hospodářské činnosti prostřednictvím veřejného financování činností nehospodářských, měly by být náklady a financování hospodářských a nehospodářských činností zřetelně oddělené. Je-li infrastruktura využívána pro činnosti jak hospodářské, tak nehospodářské povahy, pak státní podporou není financování nákladů na nehospodářské činnosti dané infrastruktury, jež plyne ze státních prostředků. Veřejné financování spadá do působnosti pravidel státní podpory pouze tehdy, pokud pokrývá náklady na činnosti hospodářské. Pouze k těmto hospodářským činnostem by se mělo přihlížet pro účely dodržení prahových hodnot oznamovací povinnosti a maximální intenzity podpory. Je-li infrastruktura využívána téměř výhradně pro nehospodářskou činnost, na její financování se nemusí pravidla státní podpory vztahovat vůbec v případě, že je hospodářské využití čistě vedlejší povahy, tj. činnost, která přímo souvisí s provozováním infrastruktury a je nezbytná pro její provozování nebo je neoddělitelně spojena s hlavním nehospodářským využitím a je svým rozsahem omezena. Tento požadavek by měl být považován za splněný v případě, že hospodářské činnosti spotřebovávají stejné vstupy (např. materiál, zařízení, pracovní sílu, fixní kapitál) jako nehospodářské činnosti a kapacita výzkumné infrastruktury přidělovaná každoročně na tuto hospodářskou činnost nepřekračuje 20 % z celkové roční kapacity.
(50)
Cílem podpory určené inovačním klastrům je řešit selhání trhu související s problémy koordinace, které brzdí rozvoj klastru nebo omezují vzájemné působení a toky poznatků v rámci klastru. Státní podpora může být určena buď na podporu investic do otevřené a společné infrastruktury pro inovační klastr, nebo na podporu provozu klastru tak, aby se zlepšila spolupráce, vytváření sítí a získávání poznatků. Provozní podporu lze však inovačním klastrům poskytnout pouze dočasně po omezenou dobu nejvýše deseti let. Poměr celkové výše poskytnuté podpory k celkovým způsobilým nákladům by neměl během období, kdy je podpora poskytována, překročit 50 %.
(51)
Inovace postupů a organizační inovace mohou být postiženy selháním trhu v podobě nedokonalých informací a kladných externalit, které by měly být řešeny pomocí zvláštních opatření. Podpora na tento druh inovací je důležitá především pro malé a střední podniky, jež čelí překážkám, které mohou bránit jejich schopnosti zlepšit své výrobní postupy nebo metody dodávek nebo významně zdokonalit své obchodní praktiky, zlepšit organizaci pracoviště a vnější vztahy. S cílem stimulovat velké podniky ke spolupráci s malými a středními podniky v oblasti inovací postupů a organizačních inovací by opatření na podporu nákladů velkých podniků pro tyto činnosti měla mít rovněž možnost využívat za určitých podmínek blokové výjimky.
(52)
Podpora vzdělávání a náboru/zaměstnávání znevýhodněných pracovníků a pracovníků se zdravotním postižením je jedním z hlavních cílů hospodářských a sociálních strategií Unie a jejích členských států.
(53)
Vzdělávání obvykle vytváří kladné externality pro společnost jako celek, jelikož zvyšuje rezervu kvalifikovaných pracovníků, kterou mohou využít ostatní podniky, zvyšuje konkurenceschopnost průmyslu Unie a hraje důležitou úlohu ve strategii Unie v oblasti zaměstnanosti. Podpora vzdělávání by proto měla být za určitých podmínek vyňata z oznamovací povinnosti. Vzhledem ke konkrétním nevýhodám, kterým čelí malé a střední podniky, a s ohledem na relativně vyšší náklady, které musí nést, když investují do vzdělávání, by se intenzita podpory vyňaté tímto nařízením měla pro malé a střední podniky zvýšit. Intenzita podpory vyňaté tímto nařízením by se mimoto měla zvýšit, je-li vzdělávání poskytováno znevýhodněným pracovníkům nebo pracovníkům se zdravotním postižením. Charakteristiky vzdělávání v odvětví námořní dopravy ospravedlňují specifický přístup k uvedenému odvětví.
(54)
Určité kategorie znevýhodněných pracovníků a pracovníků se zdravotním postižením se dosud potýkají se zvláštními obtížemi při vstupu na trh práce a setrvání na něm. Proto orgány veřejné moci mohou uplatňovat opatření, která podnikům poskytují pobídky k většímu zaměstnávání těchto kategorií pracovníků, zejména mladých lidí. Vzhledem k tomu, že náklady na zaměstnávání jsou součástí běžných provozních nákladů podniku, podpora na zaměstnávání znevýhodněných pracovníků a pracovníků se zdravotním postižením by měla mít pozitivní dopad na zaměstnanost u těchto kategorií pracovníků, a neměla by proto pouze umožňovat podnikům snižovat náklady, které by jinak musely nést. Tato podpora by proto měla být vyňata z oznamovací povinnosti, je-li pravděpodobné, že těmto kategoriím pracovníků pomůže při vstupu či opětovném vstupu na trh práce a setrvání na něm. Jak vyplývá ze sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020: Obnovený závazek pro bezbariérovou Evropu (18), k hlavním prvkům strategie EU pro pomoc osobám se zdravotním postižením patří zákaz diskriminace, rovnost příležitostí a opatření k aktivnímu zapojování těchto osob do života společnosti, přičemž reflektuje Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, jejíž stranou je EU a většina členských států. Na podporu pro pracovníky se zdravotním postižením by mělo toto nařízení odkazovat ve smyslu článku 1 uvedené úmluvy.
(55)
Jak je uvedeno ve sdělení Komise Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (19), udržitelný růst ve službách ekologičtější a konkurenceschopnější ekonomiky účinně využívající zdroje je jedním z hlavních pilířů této strategie zaměřené na inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst. Udržitelný rozvoj je mimo jiné založen na vysoké úrovni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí. Oblast ochrany životního prostředí čelí selhání trhu, takže za běžných tržních podmínek nemusí být podniky nutně motivovány snižovat znečišťování, které způsobují, jelikož takovéto snižování může zvýšit jejich náklady bez odpovídajících přínosů. Nejsou-li podniky povinny internalizovat náklady znečištění, nese tyto náklady celá společnost.
(56)
Toto selhání trhu může pomoci řešit zavedení závazných environmentálních norem. Silnější ochrany životního prostředí lze dosáhnout investicemi, které jdou nad rámec povinných norem Unie. Podniky by měly být stimulovány k tomu, aby zlepšovaly úroveň ochrany životního prostředí nad rámec těchto povinných norem Unie, a proto by se na státní podporu v této oblasti měla vztahovat bloková výjimka. Jelikož by členské státy neměly být odrazovány od zavádění závazných vnitrostátních norem, které jsou přísnější než odpovídající normy Unie, měla by být taková státní podpora vyňata bez ohledu na to, že jsou závazné vnitrostátní normy přísnější než normy Unie.
(57)
Podpora by v zásadě neměla být poskytována, pokud podniky tyto investice realizují k dosažení souladu s normami Unie, které již byly schváleny, ale dosud nenabyly účinnosti. Státní podpora však může vést podniky k tomu, aby zlepšily své environmentální chování, pokud je stimuluje k tomu, aby se včas přizpůsobily budoucím normám Unie, než tyto normy nabydou účinnosti a pokud se tyto normy nepoužijí se zpětnou účinností. Podpora na přizpůsobení podniků budoucím normám Unie může vést k tomu, že bude vysoké úrovně ochrany životního prostředí dosaženo v předstihu, a tato podpora by tedy měla být vyňata.
(58)
V rámci své strategie Evropa 2020 si Unie vytkla cíl dosáhnout do roku 2020 20 % zvýšení energetické účinnosti, a zejména přijala směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (20), která zavádí společný rámec na podporu energetické účinnosti v Unii, jehož hlavním cílem je uspořit v Unii nejméně 20 % spotřeby primární energie. V zájmu snazšího dosažení těchto cílů by se měla na opatření k podpoře energetické účinnosti, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení vztahovat bloková výjimka.
(59)
Opatření ke zvýšení energetické účinnosti budov jsou v souladu s prioritami strategie Evropa 2020, pokud jde o přechod na nízkouhlíkové hospodářství. Jelikož k energetické účinnosti budov není zaujímán ucelený přístup, mohou tyto investice nezřídka narážet na nedostatek finančních prostředků, a vzácné veřejné zdroje tak musí aktivovat více soukromých zdrojů. Členské státy by tak měly mít možnost stimulovat investice zaměřené na zvýšení energetické účinnosti budov tím způsobem, že budou poskytovat podporu nejen formou přímých dotací vlastníkům či nájemcům budov v souladu s obecnými ustanoveními o opatřeních ke zvýšení energetické účinnosti, ale i formou půjček a záruk poskytovaných prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, kteří budou vybíráni za pomoci transparentních mechanismů podle zvláštních ustanovení o projektech ke zvýšení energetické účinnosti budov.
(60)
V zájmu dosažení cílů Unie v oblasti obnovitelných zdrojů energie vyplývajících ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (21) a v rozsahu, v jakém je kromě regulačního rámce - např. systému Unie pro obchodování s emisemi podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (22) - by se na podporu poskytovanou na investice podněcující využívání energie z obnovitelných zdrojů měla vztahovat bloková výjimka.
(61)
Vzhledem k omezenému narušení obchodu a hospodářské soutěže by se za přesně vymezených podmínek měla bloková výjimka rovněž vztahovat na provozní podporu určenou malým zařízením vyrábějícím energii z obnovitelných zdrojů. Na provozní podporu určenou větším zařízením by se bloková výjimka měla vztahovat tehdy, jestliže jsou případná narušení hospodářské soutěže omezená. Na takovou provozní podporu se bloková výjimka může vztahovat v případě, že se podpora poskytuje na nové a inovativní technologie, jestliže je tato podpora poskytována na základě soutěžního nabídkového řízení, které je otevřeno alespoň jedné takové technologii, a za použití mechanismu, který výrobce energie z obnovitelných zdrojů vystavuje tržním cenám. Celková podpora poskytnutá na tomto základě nemůže být určena na více než 5 % plánované nové kapacity elektrické energie z obnovitelných zdrojů. Na podporu poskytnutou na základě nabídkového řízení, které je otevřeno všem technologiím pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, by se bloková výjimka měla vztahovat v plném rozsahu. Aby se omezilo nepřípustné narušení hospodářské soutěže, režimy provozní podpory by měly být v zásadě otevřeny i jiným zemím EHP a smluvním stranám Energetického společenství. Členské státy se vybízí, aby dříve, než umožní poskytování přeshraniční podpory, zvážily zavedení mechanismu spolupráce. V případě neexistence takového mechanismu spolupráce se energie vyrobená v zařízeních, které se nacházejí v jiných zemích, nebude započítávat pro účely dosažení národního cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Členským státům by měl být s ohledem na tato omezení poskytnut dostatečný časový předstih, aby navrhly vhodné režimy podpory, které jsou otevřeny i jiným zemím. Toto otevření režimů podpory proto není podmínkou pro výjimku z oznamovací povinnosti, jestliže není vyžadováno Smlouvou.
(62)
Pokud jde o podporu na výrobu vodní energie, její dopad může být dvojí. Na straně jedné má tato podpora pozitivní dopad v podobě nízkých emisí skleníkových plynů, na straně druhé by mohla negativně ovlivňovat vodní systémy a biologickou rozmanitost. Proto by členské státy měly při poskytování podpory na vodní energii dodržovat směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (23), a zejména čl. 4 odst. 7 uvedené směrnice, který vymezuje kritéria, za nichž jsou přípustné nové změny vodních útvarů.
(63)
Podpora by měla být poskytována pouze na udržitelné formy energie z obnovitelných zdrojů. Na podporu biopaliv by se toto nařízení mělo vztahovat pouze v případě, je-li poskytována udržitelným biopalivům v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES. Z podpory, na niž se použije toto nařízení, by však měla být vyloučena podpora na biopaliva z potravinářských plodin, tak aby byl stimulován přechod na produkci pokročilejších forem biopaliv. Podpora na biopaliva, na něž se vztahuje povinnost dodávek nebo přimíchávání, by měla být vyloučena z oblasti působnosti blokové výjimky, protože výše uvedená právní povinnost může poskytnout dostatečnou pobídku pro investice do těchto druhů energie z obnovitelných zdrojů.
(64)
Podpora na ochranu životního prostředí podle tohoto nařízení, která má podobu snížení daní podle směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (24), může životnímu prostředí prospět nepřímo. Ekologické daně by však měly reflektovat náklady na emise, jež nese společnost, s tím, že snížení daní může dosažení tohoto cíle negativně ovlivnit. Dobu trvání tohoto snížení je tedy vhodné omezit dobou použitelnosti tohoto nařízení. Po uplynutí tohoto období by měly členské státy vhodnost úlev na daních opětovně posoudit. S cílem minimalizovat narušení hospodářské soutěže by měla být podpora poskytována stejným způsobem všem soutěžitelům, kteří se nacházejí v podobné faktické situaci. S cílem nezkreslovat signál o cenách, který má podnikům environmentální daň dávat, měly by mít členské státy možnost koncipovat režim úlev na daních tak, aby jeho základem byl mechanismus vyplácení pevné roční náhrady (vrácení daně).
(65)
S ohledem na zásadu „znečišťovatel platí“ by náklady na opatření určená k odstranění znečištění měl nést znečišťovatel, který znečištění způsobuje. Podpora na sanaci kontaminovaných lokalit je odůvodněná v případech, kdy nelze zjistit osobu odpovědnou za kontaminaci podle použitelných právních předpisů. Měly by se však použít podmínky odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (25), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu a o změně směrnice 2004/35/ES (26) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (27). V zájmu snazší nápravy stávajících škod na životním prostředí by se proto na tento druh podpory měla za určitých podmínek vztahovat bloková výjimka.
(66)
S ohledem na hierarchii odpadů zavedenou rámcovou směrnicí Evropské unie o odpadech řadí sedmý akční program pro životní prostředí opětovné použití a recyklaci odpadů mezi klíčové priority politiky Evropské unie v oblasti životního prostředí. Státní podpora na tyto činnosti může přispět k ochraně životního prostředí za předpokladu, že jsou dodrženy podmínky vyplývající z čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (rámcová směrnice o odpadech) (28). Dále by taková podpora neměla zbavovat znečišťovatele zátěže, kterou by měli podle práva Unie nést, ani zátěže, jež by měla být pokládána za standardní náklady společnosti. Na podporu uvedených činností by se tedy měla bloková výjimka vztahovat i v případě, že se týká odpadu jiných podniků a že by zpracovávaný materiál byl za jiných okolností odstraněn či zpracován ekologicky méně šetrným způsobem.
(67)
Pro integrovaný trh s energií i pro schopnost Unie plnit své cíle na poli ochrany klimatu a energie má zásadní význam moderní energetická infrastruktura. Zejména výstavba a modernizace infrastruktury v podporovaných regionech přispívá k hospodářské, sociální a územní soudržnosti členských států a Unie jako celku, neboť podporuje investice a tvorbu pracovních míst a fungování trhů s energií v nejvíce znevýhodněných regionech. Aby bylo omezeno nepřípustné narušení hospodářské soutěže, jež taková podpora může vyvolávat, měla by se bloková výjimka vztahovat pouze na podporu infrastruktury, kterou upravují právní předpisy o vnitřním trhu s energií a která je s těmito předpisy v souladu.
(68)
Při zjišťování, jaké investice jsou zapotřebí k dosažení vyšší úrovně ochrany životního prostředí, mohou pomoci environmentální studie. Na státní podporu zpracovávání těchto studií, jež mají napomáhat investicím do ochrany životního prostředí v působnosti tohoto nařízení, by se proto měla vztahovat bloková výjimka. Výhoda státní podpory by neměla být poskytována velkým podnikům vzhledem k tomu, že musí povinně provádět energetický audit.
(69)
V souladu s čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy je podpora na náhradu škod způsobených přírodními pohromami slučitelná s vnitřním trhem. V zájmu právní jistoty je nutno vymezit druhy událostí, jež mohou představovat přírodní pohromu, na niž se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení. Za přírodní pohromy by měly být pro účely tohoto nařízení považovány zemětřesení, sesuvy půdy, záplavy, zejména záplavy vyvolané vodami z přetékajících řek a jezer, dále laviny, tornáda, hurikány, sopečné erupce a samovolné požáry lesní a další vegetace. Za přírodní pohromy ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy by neměly být považovány škody způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, např. mrazem, krupobitím, ledem, deštěm či suchem, k nimž dochází spíše pravidelně. V zájmu toho, aby podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami opravdu spadala do působnosti výjimky, mělo by toto nařízení vymezit podmínky podle zavedených postupů, jejichž splnění zajistí, aby pro režimy uvedené podpory mohla bloková výjimka platit. Tyto podmínky by se měly týkat zejména formálního uznání události za přírodní pohromu ze strany orgánů členských států a přímé příčinné souvislosti mezi přírodní pohromou a škodou vzniklou podniku, který je příjemcem podpory a jímž může být i podnik v obtížích, a měly by zajistit, že nedojde k nepřiměřeně vysoké náhradě škod. Náhrada škody by neměla přesáhnout rámec nezbytný k tomu, aby byl příjemci umožněn návrat ke stavu, který převládal před tím, než došlo k pohromě.
(70)
V letecké a námořní přepravě cestujících má podpora sociální charakter tehdy, pokud řeší problém pravidelného dopravního spojení pro obyvatele odlehlých regionů snížením některých jejich nákladů na jízdné. Tak tomu může být v případě nejvzdálenějších regionů, Malty, Kypru, Ceuty a Melilly, dalších ostrovů, které jsou součástí území členského státu, a řídce osídlených oblastí. Pokud je odlehlý region spojen s Evropským hospodářským prostorem několika dopravními trasami, včetně tras nepřímých, měla by být podpora k dispozici pro všechny tyto trasy a pro všechny dopravce, kteří dopravu na těchto trasách provozují. Pokud jde o totožnost dopravce nebo druh dopravy - včetně zejména pravidelných, nepravidelných a nízkonákladových služeb - měla by být podpora poskytována bez diskriminace.
(71)
Širokopásmové připojení má strategický význam jednak pro dosažení cíle strategie Evropa 2020, kterým jsou inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst a inovace, jednak pro sociální a územní soudržnost (29). Cílem investiční podpory na širokopásmovou infrastrukturu je zavádění této infrastruktury a provádění souvisejících stavebních a inženýrských prací v oblastech, kde žádná srovnatelná infrastruktura neexistuje a ani není pravděpodobné, že ji zde v blízké budoucnosti tržní subjekty zavedou. Podle zkušeností Komise taková investiční podpora nezpůsobuje neoprávněné narušení obchodu a hospodářské soutěže za předpokladu, že jsou splněny určité podmínky. Cílem těchto podmínek by mělo být zejména omezit narušení hospodářské soutěže tím, že se podpora podrobí technologicky neutrálnímu výběru podle pravidel hospodářské soutěže a že se k dotovaným sítím zajistí velkoobchodní přístup s přihlédnutím k podpoře, kterou získal provozovatel sítě. Přestože za určitých podmínek a do doby, než bude získáno více zkušeností, může být za rovnocenné fyzickému zpřístupnění pokládáno zpřístupnění virtuální, je zapotřebí k zodpovězení otázky, zda by měl být v případě zpřístupnění účastnického vedení v rámci kovové nebo optické sítě pokládán za jemu rovnocenný určitý produkt nefyzického či virtuálního velkoobchodního přístupu, vždy provádět individuální posouzení. Z tohoto důvodu a do doby, než bude při budoucím přezkumu možno zohlednit zkušenosti s případy individuální státní podpory a zkušenosti získané s uplatňováním nové regulace, by měl být stanoven požadavek fyzického zpřístupnění, tak aby daná podpora mohla spadat do působnosti tohoto nařízení o blokové výjimce. V případech, kdy je budoucí vývoj nákladů a výnosů nejistý a informace jsou velmi asymetrické, měly by členské státy rovněž schválit modely financování, které zahrnují monitoring a mechanismus zpětného vyžádání prostředků, který by umožnil vyrovnané sdílení neplánovaných zisků. S cílem zabránit neúměrně vysoké zátěži pro malé místní projekty by měly být takovéto modely zavedeny pouze pro projekty překračující určitou minimální hranici.
(72)
U řady opatření, která členské státy přijímají v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví, je možné, že nemají charakter podpory, protože nesplňují všechna kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například proto, že daná činnost není hospodářskou činností nebo protože není ovlivněn obchod mezi členskými státy. V rozsahu, ve kterém tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy, kulturní instituce a projekty obvykle nezpůsobují významné narušení hospodářské soutěže a z rozhodovací praxe vyplývá, že tato podpora má omezené účinky na obchod. Článek 167 Smlouvy uznává význam podpory kultury pro Unii a její členské státy a stanoví, že Unie by ve své činnosti podle ostatních ustanovení Smluv měla přihlížet ke kulturním hlediskům, zejména s cílem uznávat a podporovat rozmanitost svých kultur. Vzhledem k tomu, že přírodní dědictví má často zásadní význam při formování uměleckého a kulturního dědictví, zachování dědictví ve smyslu tohoto nařízení by mělo být chápáno tak, že se vztahuje i na přírodní dědictví, které má vazbu na kulturní dědictví nebo tak bylo formálně uznáno příslušnými orgány veřejné moci daného členského státu. Vzhledem k dvojímu charakteru kultury, která je na jedné straně ekonomickým statkem nabízejícím významné příležitosti k tvorbě bohatství a vytváření pracovních míst a na straně druhé výrazem identity, hodnot a významů, které odrážejí a utvářejí naši společnost, by pravidla pro kontrolu státní podpory měla přihlédnout ke specifické povaze kultury a s ní spojených hospodářských činností. Měl by být vypracován seznam způsobilých kulturních účelů a činností a měly by být upřesněny způsobilé náklady. Bloková výjimka by měla platit jak pro investiční, tak pro provozní podporu, která nedosahuje určených prahových hodnot, za předpokladu, že nebude docházet k nepřiměřeně vysoké náhradě. Bloková výjimka by se obecně neměla vztahovat na činnosti, které sice mohou představovat kulturní hledisko, avšak mají převážně komerční charakter v důsledku vyššího potenciálu narušit hospodářskou soutěž, např. noviny a časopisy (v tištěné i elektronické podobě). Na seznam způsobilých kulturních účelů a činností by dále neměly být zařazeny komerční činnosti, k nimž patří např. móda, design či videohry.
(73)
Při utváření evropské identity hrají významnou úlohu audiovizuální díla, jež jsou odrazem různých tradic členských států a regionů. Ačkoli je mezi filmy vyrobenými mimo Unii silná konkurence, dostávají se evropské filmy do oběhu mimo svou zemi původu již méně v důsledku roztříštěnosti trhu na trhy vnitrostátní a regionální. Pro toto odvětví jsou typické vysoké investiční náklady a vnímaná nedostatečná ziskovost, která je dána omezeným okruhem diváků a potížemi při získávání dalších finančních prostředků ze soukromých zdrojů. Vzhledem k těmto faktorům vypracovala Komise zvláštní kritéria, podle nichž lze posoudit nezbytnost, přiměřenost a vhodnost podpory na psaní scénářů, rozvoj, produkci, distribuci a propagaci audiovizuálních děl. Nová kritéria, jež byla stanovena ve sdělení Komise o státní podpoře filmů a dalších audiovizuálních děl (30), by se měla promítnout i do pravidel, podle nichž bude bloková výjimka uplatňována na režimy podpory audiovizuálních děl. V případě přeshraničních produkcí a koprodukcí, kde je pravděpodobnější, že budou distribuovány v několika členských státech, je odůvodněné povolit vyšší intenzitu podpory.
(74)
Na opatření investiční podpory na sportovní infrastrukturu by se měla vztahovat bloková výjimka, pokud splňují podmínky tohoto nařízení a představují státní podporu. U řady opatření přijatých členskými státy ve sportovním odvětví je možné, že nepředstavují státní podporu, protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo opatření nemá žádné účinky na obchod mezi členskými státy. Za určitých okolností by tomu tak mohlo být u opatření podpory, která mají čistě místní povahu nebo která byla přijata v odvětví amatérského sportu. Článek 165 Smlouvy uznává podporu evropských hledisek sportu s přihlédnutím k jeho zvláštní povaze, jeho strukturám založeným na dobrovolné činnosti a jeho společenské a výchovné funkci. Na podporu na infrastruktury, které jsou využívány pro více než jeden rekreační účel a jsou tedy multifunkční, by se rovněž měla vztahovat bloková výjimka. Nicméně na podporu na multifunkční infrastrukturu cestovního ruchu, jako jsou například zábavní parky a hotelová zařízení, by se výjimka měla vztahovat pouze tehdy, je-li podpora součástí režimu regionální podpory zaměřeného na cestovní ruch v podporovaném regionu, který má obzvlášť pozitivní účinek na regionální rozvoj. Podmínky slučitelnosti podpory na sportovní a multifunkční infrastrukturu by měly zajišťovat zejména otevřený a nediskriminační přístup k této infrastruktuře a spravedlivý postup udělování koncesí třetím stranám na výstavbu, modernizaci a/nebo provoz infrastruktury, který je v souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie a judikaturou Unie. Využívají-li sportovní infrastruktury profesionální sportovní kluby, měly by být cenové podmínky užívání infrastruktury těmito kluby zveřejněny, tak aby byla zajištěna transparentnost a rovné zacházení s uživateli. Mělo by být zajištěno, že nebude docházet k nepřiměřeně vysoké náhradě.
(75)
Jak bylo zdůrazněno v závěrech ze zasedání Evropské rady dne 17. června 2010, v nichž byla schválena strategie Evropa 2020 (31), je třeba usilovat o překonání hlavních překážek, které stojí v cestě růstu na úrovni EU, včetně překážek týkajících se fungování vnitřního trhu a infrastruktury. Dostupnost místní infrastruktury je důležitým předpokladem rozvoje obchodního a spotřebitelského prostředí a modernizace a rozvoje průmyslové základny tak, aby se dosáhlo plné funkčnosti vnitřního trhu, jak vyplývá z doporučení Rady o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (32), které jsou součástí integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020. Tato infrastruktura, je-li dána za otevřených, transparentních a nediskriminačních podmínek k dispozici subjektům, jež o ni projeví zájem, umožňuje vytvářet prostředí příznivé pro soukromé investice a růst, čímž se pozitivně podílí na plnění cílů ve společném zájmu, a zejména na dosahování cílů a priorit vyplývajících ze strategie Evropa 2020 (33), zatímco rizika narušení hospodářské soutěže zůstávají omezena. Řada opatření, jež členské státy přijímají v oblasti místní infrastruktury, nepředstavuje podporu, neboť nesplňuje všechna kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například proto, že příjemce nevykonává hospodářskou činnost, protože nemají účinky na obchod mezi členskými státy nebo protože opatření spočívá v náhradě za službu obecného hospodářského zájmu, která splňuje veškerá kritéria judikatury ve věci Altmark (34). Nicméně v případech, kdy financování této místní infrastruktury skutečně představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, taková podpora by měla být vyňata z oznamovací povinnosti pouze v případě, že je poskytována v malém objemu.
(76)
Vzhledem k tomu, že podpora na jiné druhy infrastruktury může podléhat zvláštním a pečlivě koncipovaným kritériím, jež zajišťují její slučitelnost s vnitřním trhem, ustanovení tohoto nařízení o podpoře na místní infrastrukturu by se neměla uplatňovat na poskytování podpory na tyto druhy infrastruktury: výzkumná infrastruktura, inovační klastry, energeticky účinné dálkové vytápění a chlazení, energetická infrastruktura, recyklace a opětovné použití odpadu, širokopásmová infrastruktura, kultura a zachování kulturního dědictví, sportovní a multifunkční rekreační infrastruktura, letiště a přístavy.
(77)
Na základě zkušeností Komise v této oblasti by politika státní podpory měla podléhat pravidelnému přezkumu. Doba použitelnosti tohoto nařízení by proto měla být omezena. Je vhodné stanovit přechodná ustanovení, včetně pravidel, jimiž se budou na konci doby použitelnosti tohoto nařízení řídit vyňaté režimy podpory. Tato pravidla by měla členským státům poskytnout čas na to, aby se přizpůsobily jakémukoli budoucímu režimu. Toto adaptační období by však nemělo platit pro režimy regionální podpory, včetně režimů regionální urbanistické podpory, v jejichž případě musí účinky jejich vynětí skončit k datu, kdy vyprší platnost schválených map regionální podpory, a dále by nemělo platit pro některé režimy podpory rizikového financování,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
OBSAH
KAPITOLA I
Společná ustanovení 15
KAPITOLA II
Kontrola 36
KAPITOLA III
Zvláštní ustanovení pro různé kategorie podpory 37
Oddíl 1 -
Regionální podpora 37
Oddíl 2 -
Podpora určená malým a středním podnikům 41
Oddíl 3 -
Podpora přístupu malých a středních podniků k financování 43
Oddíl 4 -
Podpora výzkumu, vývoje a inovací 47
Oddíl 5 -
Podpora na vzdělávání 51
Oddíl 6 -
Podpora pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením 52
Oddíl 7 -
Podpora na ochranu životního prostředí 53
Oddíl 8 -
Podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami 62
Oddíl 9 -
Sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů 63
Oddíl 10 -
Podpora na širokopásmovou infrastrukturu 63
Oddíl 11 -
Podpora kultury a zachování kulturního dědictví 64
Oddíl 12 -
Podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu 67
Oddíl 13 -
Podpora na místní infrastrukturu 68
KAPITOLA IV
Závěrečná ustanovení 68
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se použije na tyto kategorie podpory:
a)
regionální podpora;
b)
podpora určená malým a středním podnikům ve formě investiční podpory, provozní podpory a podpory přístupu malých a středních podniků k financování;
c)
podpora na ochranu životního prostředí;
d)
podpora výzkumu, vývoje a inovací;
e)
podpora na vzdělávání;
f)
podpora na nábor a zaměstnávání znevýhodněných pracovníků a pracovníků se zdravotním postižením;
g)
podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami;
h)
sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů;
i)
podpora na širokopásmovou infrastrukturu;
j)
podpora kultury a zachování kulturního dědictví;
k)
podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu a
l)
podpora na místní infrastrukturu.
2. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
režimy podle oddílů 1 (s výjimkou článku 15), 2, 3, 4, 7 (s výjimkou článku 44) a 10 kapitoly III tohoto nařízení, pokud průměrný roční rozpočet státní podpory překračuje 150 milionů EUR, a to po uplynutí šesti měsíců od jejich vstupu v platnost. Komise může na základě hodnocení příslušného plánu hodnocení, který jí byl oznámen členským státem do 20 pracovních dní od vstupu daného režimu v platnost, rozhodnout, že se toto nařízení bude na jakýkoli z těchto režimů podpory používat i po uplynutí výše uvedeného období;
b)
veškeré změny režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. a), jestliže se nejedná o změny, které nemohou mít dopad na slučitelnost režimu podpory s tímto nařízením nebo nemohou významně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení;
c)
podporu činností spojených s vývozem do třetích zemí nebo členských států, a to podporu přímo spojenou s vyváženým množstvím, podporu na zřízení a provoz distribuční sítě nebo na jiné běžné náklady spojené s vývozní činností;
d)
podporu podmíněnou použitím domácího zboží na úkor zboží dováženého.
3. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
podporu poskytnutou v odvětví rybolovu a akvakultury, na niž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury a o změně nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (35), s výjimkou podpory na vzdělávání, podpory přístupu malých a středních podniků k financování, podpory v oblasti výzkumu a vývoje, podpory na inovace určenou malým a středním podnikům a podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením;
b)
podporu poskytnutou v odvětví zemědělské prvovýroby, vyjma náhrady dodatečných nákladů (s výjimkou dopravních nákladů) v nejvzdálenějších regionech podle čl. 15 odst. 2 písm. b), podpory na poradenství ve prospěch malých a středních podniků, podpory rizikového financování, podpory výzkumu a vývoje, podpory na inovace určenou malým a středním podnikům, podpory na ochranu životního prostředí, podpory na vzdělávání a podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením;
c)
podporu poskytnutou v odvětví zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh v následujících případech:
i)
je-li výše podpory stanovena na základě ceny nebo množství těchto produktů získaných od prvovýrobců nebo uvedených na trh dotyčnými podniky nebo
ii)
je-li poskytnutí podpory závislé na podmínce, že bude zčásti nebo zcela předána prvovýrobcům;
d)
podporu k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů podle rozhodnutí Rady 2010/787;
e)
kategorie regionální podpory vyňaté v článku 13.
Pokud je určitý podnik činný ve vyňatých odvětvích uvedených v písm. a), b) nebo c) prvního pododstavce a zároveň v jiných odvětvích, která do oblasti působnosti tohoto nařízení spadají, použije se toto nařízení na podporu poskytovanou na tato jiná odvětví nebo činnosti za předpokladu, že členské státy vhodnými způsoby, jako je oddělení činností nebo rozlišení nákladů, zajistí, aby činnosti ve vyňatých odvětvích nebyly předmětem podpory poskytnuté v souladu s tímto nařízením.
4. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
režimy podpory, které výslovně nevylučují vyplacení jednotlivé podpory ve prospěch podniku, vůči němuž byl v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, vystaven inkasní příkaz; výjimku představují režimy podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami;
b)
podporu ad hoc ve prospěch podniku uvedeného v písmeni a);
c)
podporu určenou podnikům v obtížích, s výjimkou režimů podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami.
5. Toto nařízení se nepoužije na opatření státní podpory, která jako taková, podmínkami, které jsou s nimi spojeny, nebo způsobem svého financování vedou k porušení práva Unie, jež je s těmito opatřeními neoddělitelně spjato, zejména:
a)
opatření podpory, jejíž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce mít ústředí v příslušném členském státě nebo být usazen převážně v tomto členském státě. Přípustný je však požadavek, aby v okamžiku vyplacení podpory měl příjemce v členském státě, jenž podporu poskytuje, provozovnu či pobočku;
b)
opatření podpory, jejíž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce používat domácí zboží nebo služby;
c)
opatření podpory omezující možnost příjemců využívat v jiných členských státech výsledků výzkumu, vývoje a inovací.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:
1)
„podporou“ se rozumí opatření, jež splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
2)
„malými a středními podniky“ se rozumějí podniky, které splňují kritéria stanovená v příloze I;
3)
„pracovníkem se zdravotním postižením“ se rozumí osoba, která:
a)
je uznána za pracovníka se zdravotním postižením podle vnitrostátních právních předpisů nebo
b)
má jedno či více dlouhodobých fyzických, mentálních, duševních nebo smyslových postižení, která v interakci s různými překážkami mohou bránit jejímu plnému a účinnému zapojení do pracovního života stejným způsobem, jakým jsou do něj zapojeni ostatní pracovníci;
4)
„znevýhodněným pracovníkem“ se rozumí osoba, která:
a)
během předchozích šesti měsíců neměla pravidelné placené zaměstnání nebo
b)
je ve věku od 15 do 24 let nebo
c)
nezískala střední vzdělání ukončené maturitou nebo odbornou kvalifikaci (mezinárodní standardní klasifikace vzdělávání 3) nebo během dvou let od ukončení řádného denního studia dosud nezískala první pravidelné placené zaměstnání; nebo
d)
je starší 50 let nebo
e)
žije jako svobodná dospělá osoba s jednou nebo několika závislými osobami nebo
f)
pracuje v odvětví nebo v profesi v členském státě, kde je nerovnováha mezi zastoupením mužů a žen alespoň o 25 % vyšší než průměrná nerovnováha mezi zastoupením mužů a žen ve všech hospodářských odvětvích v daném členském státě, a která patří do příslušné menšiny, nebo
g)
je příslušníkem etnické menšiny v členském státě a potřebuje rozvíjet své jazykové a odborné vzdělání nebo pracovní zkušenosti, aby zlepšila své vyhlídky na získání přístupu k trvalému zaměstnání;
5)
„dopravou“ se rozumí letecká, námořní, silniční, železniční a vnitrozemská vodní přeprava cestujících nebo nákladu pro cizí potřebu;
6)
„dopravními náklady“ se rozumí náklady na dopravu pro cizí potřebu skutečně vynaložené příjemci s ohledem na danou trasu, které zahrnují:
a)
přepravní poplatky, náklady na manipulaci a dočasné uskladnění, pokud tyto náklady souvisí s danou trasou;
b)
náklady na pojištění nákladu;
c)
daně, cla nebo dávky vztahující se na náklad a případně na nosnost, a to v místě původu i v místě určení, a
d)
náklady na kontroly v souvislosti s bezpečností a ochranou, příplatky za vyšší náklady na pohonné hmoty;
7)
„odlehlými regiony“ se rozumí nejvzdálenější regiony, Malta, Kypr, Ceuta a Melilla, ostrovy, které jsou součástí území členského státu, a řídce osídlené oblasti;
8)
„uváděním zemědělských produktů na trh“ se rozumí přechovávání nebo vystavování produktu za účelem jeho prodeje, nabízení produktu k prodeji, dodávka produktu nebo jakýkoliv další způsob umístění produktu na trh s výjimkou prvního prodeje prvovýrobcem dalším prodejcům nebo zpracovatelům a jakékoliv činnosti související s přípravou produktu k tomuto prvnímu prodeji; prodej konečným spotřebitelům ze strany prvovýrobce se považuje za uvádění na trh, pokud k němu dochází na místech vyhrazených k tomuto účelu;
9)
„zemědělskou prvovýrobou“ se rozumí produkce produktů rostlinné a živočišné výroby uvedených v příloze I Smlouvy, aniž by byly provedeny jakékoli další operace měnící povahu těchto produktů;
10)
„zpracováním zemědělských produktů“ se rozumí jakékoliv upravení zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, který je též zemědělským produktem, s výjimkou činností probíhajících v zemědělských podnicích a potřebných pro přípravu živočišných nebo rostlinných produktů k prvnímu prodeji;
11)
„zemědělským produktem“ se rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy, s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury;
12)
„nejvzdálenějšími regiony“ se rozumí regiony vymezené v článku 349 Smlouvy. V souladu s rozhodnutím Evropské rady 2010/718/EU přestal být ostrov Svatý Bartoloměj ode dne 1. ledna 2012 nejvzdálenějším regionem. V souladu s rozhodnutím Evropské rady 2012/419/EU se ostrov Mayotte stal ode dne 1. ledna 2014 nejvzdálenějším regionem;
13)
„uhlím“ se rozumí uhlí vysoké, střední a nízké kvality, kategorie A a B, ve smyslu mezinárodního systému kodifikace uhlí stanoveného Evropskou hospodářskou komisí OSN a ve smyslu vyjasnění vyplývajícího z rozhodnutí Rady ze dne 10. prosince 2010 o státní podpoře k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů (36);
14)
„jednotlivou podporou“ se rozumí:
i)
podpora ad hoc a
ii)
podpora, která je poskytnuta jednotlivým příjemcům na základě režimu podpory;
15)
„režimem podpory“ se rozumí akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora podnikům, jež jsou v tomto aktu vymezeny obecným a abstraktním způsobem, a dále akt, na jehož základě může být jednomu nebo několika podnikům poskytnuta na neurčitou dobu nebo v neurčené výši podpora, která není spojena s konkrétním projektem;
16)
„plánem hodnocení“ se rozumí dokument obsahující alespoň tyto minimální prvky: cíle režimu podpory, který má být hodnocen, otázky pro hodnocení, výsledné ukazatele, metodiku, jež se pro účely hodnocení navrhuje, požadavky na sběr údajů, navrhovaný časový harmonogram hodnocení, včetně data předložení závěrečné hodnotící zprávy, popis nezávislého orgánu, který hodnocení provádí, nebo kritérií, která se použijí při jeho výběru, a podmínky pro zajištění dostatečné publicity tohoto hodnocení;
17)
„podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory;
18)
„podnikem v obtížích“ se rozumí podnik, v jehož případě nastane alespoň jedna z následujících okolností:
a)
V případě společnosti s ručením omezeným (která není malým nebo středním podnikem a jejíž existence nepřesahuje tři roky nebo - pro účely způsobilosti pro rizikové financování - která není malým nebo středním podnikem do sedmi let od jeho prvního komerčního prodeje, jenž je na základě hloubkové kontroly provedené vybraným finančním zprostředkovatelem způsobilý pro investice v oblasti rizikového financování), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny upsaného základního kapitálu. Tento případ nastává, když je výsledek odečtení kumulovaných ztrát od rezerv (a všech dalších prvků, jež se obecně považují za kapitál společnosti) negativní a svou výší překračuje polovinu upsaného základního kapitálu. Pro účely tohoto ustanovení se za „společnost s ručením omezeným“ považují zejména formy podniků uvedené v příloze I směrnice 2013/34/EU (37) a „základní kapitál“ zahrnuje případně jakékoli emisní ážio.
b)
V případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti (která není malým nebo středním podnikem a jejíž existence nepřesahuje tři roky nebo - pro účely způsobilosti pro rizikové financování - která není malým nebo středním podnikem do sedmi let od jeho prvního komerčního prodeje, jenž je na základě hloubkové kontroly provedené vybraným finančním zprostředkovatelem způsobilý pro investice v oblasti rizikového financování), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny jejího kapitálu zaznamenaného v účetnictví této společnosti. Pro účely tohoto ustanovení se za „společnost, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti“ považují zejména formy podniků uvedené v příloze II směrnice 2013/34/EU.
c)
Jestliže vůči podniku bylo zahájeno kolektivní úpadkové řízení nebo tento podnik splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení na žádost svých věřitelů.
d)
Jestliže podnik obdržel podporu na záchranu a zatím nesplatil půjčku nebo neukončil záruku nebo jestliže obdržel podporu na restrukturalizaci a stále se na něj uplatňuje plán restrukturalizace.
e)
V případě podniku, který není malým nebo středním podnikem, kde v uplynulých dvou letech:
1)
účetní poměr dluhu společnosti k vlastnímu kapitálu je vyšší než 7,5 a
2)
poměr úrokového krytí hospodářského výsledku společnosti před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) je nižší než 1,0.
19)
„povinnou územní vázaností výdajů“ se rozumí povinnost, kterou poskytovatel podpory příjemcům ukládá, aby vynaložili na určitém území určitou minimální částku nebo na tomto území provedli určitý minimální objem produkční činnosti;
20)
„upravenou výší podpory“ se rozumí maximální přípustná výše podpory na velký investiční projekt, která se vypočte podle následujícího vzorce:
maximální výše podpory = R × (A + 0,50 × B + 0 × C),
kde: R je maximální intenzita podpory použitelná v dané oblasti podle schválené mapy regionální podpory a platná k datu poskytnutí podpory, s výjimkou navýšené intenzity podpory určené malým a středním podnikům; A je původních 50 milionů EUR způsobilých nákladů, B je část způsobilých nákladů v rozmezí 50 milionů EUR a 100 milionů EUR a C je část způsobilých nákladů nad 100 milionů EUR;
21)
„vratnou zálohou“ se rozumí půjčka na projekt, která je vyplacena v jedné či více splátkách a za podmínek splacení, které závisejí na výsledku projektu;
22)
„hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí výše, kterou by podpora dosáhla, kdyby byla příjemci poskytnuta formou dotace před srážkou daně nebo jiných poplatků;
23)
„zahájením prací“ se rozumí buď zahájení stavebních prací v rámci investice, nebo první právně vymahatelný závazek objednat zařízení či jiný závazek, v jehož důsledku se investice stává nezvratnou, podle toho, která událost nastane dříve. Za zahájení prací se nepovažují nákup pozemků a přípravné práce, jako je získání povolení a zpracování studií proveditelnosti. V případě převzetí se „zahájením prací“ rozumí okamžik, kdy je pořízen majetek přímo související s pořízenou provozovnou;
24)
„velkými podniky“ se rozumějí podniky, které nesplňují kritéria stanovená v příloze I;
25)
„následným daňovým režimem“ se rozumí režim v podobě daňových zvýhodnění, který představuje pozměněnou verzi dřívějšího režimu v podobě daňových zvýhodnění a který jej nahrazuje;
26)
„intenzitou podpory“ se rozumí hrubá výše podpory vyjádřená jako procentní podíl způsobilých nákladů před odpočtem daně nebo jiných poplatků;
27)
„podporovanými oblastmi“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období 1.7.2014-31.12.2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy;
28)
„datem poskytnutí podpory“ se rozumí datum, kdy příjemce získá podle platného vnitrostátního právního režimu na tuto podporu právní nárok;
29)
„hmotným majetkem“ se rozumí majetek ve formě pozemků, staveb, zařízení, strojů a vybavení;
30)
„nehmotným majetkem“ se rozumí majetek, který nemá hmotnou nebo finanční podobu, např. patenty, licence, know-how nebo jiná práva duševního vlastnictví;
31)
„mzdovými náklady“ se rozumí celková částka, kterou má příjemce podpory skutečně zaplatit ve vztahu k danému pracovnímu místu a která za vymezené období zahrnuje hrubou mzdu před zdaněním a povinné příspěvky, například poplatky na sociální zabezpečení a náklady na péči o nezaopatřené děti a rodiče;
32)
„čistým zvýšením počtu zaměstnanců“ se rozumí čisté zvýšení počtu zaměstnanců v dotyčné provozovně v porovnání s průměrným počtem za určité období, přičemž je nutno odečíst pracovní místa, která v daném období zanikla, a počet pracovníků s plným úvazkem, pracovníků s částečným úvazkem a sezónních pracovníků je nutno zohlednit ve výši příslušného zlomku roční pracovní jednotky;
33)
„vyhrazenou infrastrukturou“ se rozumí infrastruktura vybudovaná pro jeden či více) předem identifikovatelných podniků a přizpůsobená přesně jejich potřebám;
34)
„finančním zprostředkovatelem“ se rozumí finanční instituce bez ohledu na její formu a vlastnictví, včetně fondu fondů, investičních fondů soukromého kapitálu, veřejných investičních fondů, bank, mikrofinančních institucí a záručních společností;
35)
„trasou“ se rozumí přeprava zboží z místa původu do místa určení, včetně případných meziúseků nebo etap v rámci dotyčného členského státu nebo mimo něj s využitím jednoho či více způsobů dopravy;
36)
„přiměřenou mírou rentability (Fair Rate of Return)“ se rozumí očekávaná rentabilita odpovídající diskontní sazbě upravené o vliv rizika, která odráží úroveň rizika projektu a charakter a objem kapitálu, jejž soukromí investoři plánují investovat;
37)
„celkovým financováním“ se rozumí celková výše investice do způsobilého podniku či projektu podle oddílu 3 nebo podle článků 16 či 39 tohoto nařízení, s výjimkou čistě soukromých investic, které jsou realizovány za tržních podmínek a nejsou předmětem příslušného opaření státní podpory.
38)
„soutěžním nabídkovým řízením“ se rozumí nediskriminační nabídkové řízení, jehož se účastní dostatečný počet podniků a v němž je podpora poskytnuta buď na základě nabídky původně předložené nabízejícím, nebo na základě zúčtovací ceny. Dále platí, že rozpočet či objem stanovený v souvislosti s nabídkovým řízením představuje závazné omezení, v jehož důsledku nemohou podporu obdržet všichni nabízející;
39)
„provozním ziskem“ se rozumí kladný rozdíl mezi diskontovanými výnosy a diskontovanými provozními náklady za příslušnou dobu životnosti investice. K provozním nákladům patří např. osobní náklady, náklady na materiál, služby, komunikaci, energii, údržbu, nájemné a správní náklady, avšak pro účely tohoto nařízení k nim nejsou zahrnovány odpisy a finanční náklady, pokud na ně byla poskytnuta investiční podpora.
Definice platné pro regionální podporu
40)
Na příslušná ustanovení o regionální podpoře se použijí definice v oblasti podpory na širokopásmovou infrastrukturu (oddíl 10).
41)
„regionální investiční podporou“ se rozumí regionální podpora poskytnutá na počáteční investici nebo na počáteční investici do nové hospodářské činnosti;
42)
„regionální provozní podporou“ se rozumí podpora určená k snížení běžných výdajů podniku, které nesouvisí s počáteční investicí. K těmto výdajům patří např. osobní náklady, náklady na materiál, služby, komunikaci, energii, údržbu, nájemné, správní náklady atd., nepatří k nim však odpisy a finanční náklady, pokud byly zahrnuty do způsobilých nákladů při poskytnutí investiční podpory;
43)
„odvětvím oceli“ se rozumí všechny činnosti související s výrobou jednoho nebo několika následujících produktů:
a)
surové železo a feroslitiny:
surové železo pro výrobu oceli, pro slévárenství a jiné druhy surového železa, kovy obsahující mangan a karburovaný ferromangan, mimo ostatní feroslitiny;
b)
surové výrobky a polotovary ze železa, běžné nebo ušlechtilé oceli:
odlévaná ocel bez ohledu na to, zda je nebo není v ingotech, včetně ingotů určených na kování: bloky, předvalky a bramy; kanystry a kotouče; plechy válcované za tepla, s výjimkou výroby odlévané oceli pro odlitky z malých a středních sléváren;
c)
výrobky ze železa s konečnou úpravou za tepla, výrobky z běžné nebo ušlechtilé oceli:
kolejnice, příčné nosníky, desky a styčnice, nosníky, těžké ocelové profily a vodicí kolejnice od 80 mm výše, štětovnice, vodicí kolejnice a profily pod 80 mm a kotouče pod 150 mm, válcovaný drát, kotouče a panely na trubky, pásy válcované za tepla (včetně pásů na trubky), plechy válcované za tepla (pokovené nebo nepokovené), desky a plechy s tloušťkou 3 mm a vyšší, kotouče s průměrem 150 mm a více, s výjimkou drátů a drátěných výrobků, lesklých tyčí a litiny;
d)
hotové výrobky s konečnou úpravou za studena:
pocínovaný plech, plech pokrytý vrstvou olova, černé plechy, pozinkované plechy, jiné plechy opatřené vrstvou kovu, plechy válcované za studena, magnetické plechy, pásy na výrobu cínových pásů, plechy válcované za studena, ve svitcích nebo v listech;
e)
trubky:
všechny bezešvé ocelové trubky, svařované ocelové trubky s průměrem vyšším než 406,4 mm;
44)
„odvětvím výroby syntetických vláken“ se rozumí:
a)
extruze či texturace všech generických typů vláken a příze na bázi polyesteru, polyamidu, akrylátu nebo polypropylenu, bez ohledu na jejich koncové využití nebo
b)
polymerizace (včetně polykondenzace), pokud je na úrovni používaného zařízení integrována do extruze, nebo
c)
jakýkoli vedlejší proces spojený se souběžnou instalací kapacity extruze či texturace budoucím příjemcem nebo jinou společností ze skupiny, k níž náleží, a který je při dané specifické průmyslové činnosti do této kapacity na úrovni používaných zařízení běžně integrován;
45)
„odvětvím dopravy“ se rozumí letecká, námořní, silniční nebo železniční a vnitrozemská vodní přeprava cestujících nebo nákladu pro cizí potřebu; konkrétněji se „odvětvím dopravy“ rozumějí tyto činnosti ve smyslu statistické klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2:
a)
NACE 49: Pozemní a potrubní doprava, s výjimkou NACE 49.32 Taxislužba a pronájem osobních vozů s řidičem, 49.42 Stěhovací služby a 49.5 Potrubní doprava;
b)
NACE 50: Vodní doprava;
c)
NACE 51: Letecká doprava, s výjimkou NACE 51.22 Kosmická doprava.
46)
„režimem zaměřeným na vybraná zvláštní odvětví hospodářské činnosti“ se rozumí režim, jehož předmětem jsou činnosti zařazené do méně než pěti tříd (označených čtyřmístným číselným kódem) statistické klasifikace NACE Revize 2;
47)
„cestovním ruchem“ se rozumí tyto činnosti ve smyslu statistické klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2:
a)
NACE 55: Ubytování;
b)
NACE 56: Stravování a pohostinství;
c)
NACE 79: Činnosti cestovních agentur a kanceláří a jiné rezervační a související činnosti;
d)
NACE 90: Tvůrčí, umělecké a zábavní činnosti;
e)
NACE 91: Činnosti knihoven, archivů, muzeí a jiných kulturních zařízení;
f)
NACE 93: Sportovní, zábavní a rekreační činnosti;
48)
„řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí ty oblasti, které Komise jako takové uznala individuálními rozhodnutími o mapách regionální podpory na období 1. 7. 2014-31. 12. 2020;
49)
„počáteční investicí“ se rozumí:
a)
investice do hmotného a nehmotného majetku za účelem založení nové provozovny, rozšíření kapacity stávající provozovny, rozšíření výrobního sortimentu provozovny o výrobky, které nebyly dříve v této provozovně vyráběny, nebo za účelem zásadní změny celkového výrobního postupu stávající provozovny, nebo
b)
pořízení majetku náležejícího provozovně, která byla uzavřena nebo by byla uzavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení, a kterou odkoupil investor, který není spřízněný s prodávajícím; počáteční investicí není pouhé nabytí podílů v podniku;
50)
„stejnou nebo podobnou činností“ se rozumí činnosti zařazené do stejné třídy (čtyřmístný číselný kód) statistické klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2, která vyplývá z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (38);
51)
„počáteční investicí do nové hospodářské činnosti“ se rozumí:
a)
investice do hmotného a nehmotného majetku za účelem založení nové provozovny nebo rozšíření škály činností provozovny, za podmínky, že se u nové činnosti nejedná o stejnou nebo podobnou činnost, jaká byla v dané provozovně vykonávána dříve;
b)
pořízení majetku náležejícího provozovně, která byla uzavřena nebo by byla uzavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení, a kterou odkoupil investor, který není spřízněný s prodávajícím, pod podmínkou, že se u nové činnosti, která má být vykonávána pomocí pořízeného majetku, nejedná o stejnou nebo podobnou činnost, jaká byla v dané provozovně vykonávána před pořízením;
52)
„velkým investičním projektem“ se rozumí počáteční investice, jejíž způsobilé náklady vypočtené na základě cen a směnných kurzů k datu poskytnutí podpory přesahují 50 milionů EUR;
53)
„místem určení“ se rozumí místo, kde je zboží vyloženo;
54)
„místem původu“ se rozumí místo, kde je zboží naloženo k přepravě;
55)
„oblastmi způsobilými k získání provozní podpory“ se rozumí nejvzdálenější region podle článku 349 Smlouvy nebo řídce osídlená oblast stanovená ve schválené mapě regionální podpory pro příslušný členský stát na období 1.7.2014-31.12.2020;
56)
„způsobem dopravy“ se rozumí železniční doprava, silniční nákladní doprava, vnitrozemská vodní doprava, námořní doprava, letecká doprava a intermodální doprava;
57)
„fondem urbanistického rozvoje“ se rozumí specializovaný investiční nástroj zřízený za účelem investování do projektů urbanistického rozvoje v rámci opatření urbanistické podpory. Fond urbanistického rozvoje je řízen správcem fondu urbanistického rozvoje;
58)
„správcem fondu urbanistického rozvoje“ se rozumí profesionální správcovská společnost s právní subjektivitou, která vybírá způsobilé urbanistické projekty a investuje do nich;
59)
„urbanistickým projektem“ se rozumí investiční projekt, který má potenciál podpořit intervence v rámci uceleného přístupu k udržitelnému rozvoji měst a přispět k dosažení cílů vymezených tímto přístupem; do této kategorie patří též projekty, jejichž vnitřní výnosové procento (Internal Rate of Return) nemusí postačovat k přilákání financování na čistě komerční bázi. Urbanistický projekt lze koncipovat buď jako samostatný blok financování v rámci právních struktur soukromého investora jakožto příjemce, nebo jako samostatný právní subjekt, např. jako zvláštní účelovou jednotku;
60)
„ucelenou strategií pro udržitelný rozvoj měst“ se rozumí strategie, kterou oficiálně navrhl a ověřil příslušný místní orgán nebo agentura veřejného sektoru, která je vymezena pro konkrétní městskou zeměpisnou oblast a období a která stanoví ucelená opatření za účelem řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, jež mají dopad na městské oblasti;
61)
„nepeněžitým plněním“ se rozumí vklad pozemku nebo nemovitosti, jestliže tento pozemek či nemovitost tvoří součást urbanistického projektu;
Definice v oblasti podpory určené malým a středním podnikům
62)
„pracovními místy vytvořenými v přímé souvislosti s investičním projektem“ se rozumějí pracovní místa týkající se činnosti, k níž se investice vztahuje, včetně pracovních míst vytvořených na základě vyššího využití kapacity dosaženého touto investicí;
63)
„organizační spoluprací“ se rozumí vypracování společných podnikatelských strategií nebo struktur řízení, poskytování společných služeb nebo služeb k usnadnění spolupráce, koordinované činnosti, jako je výzkum nebo marketing, podpora sítí a klastrů, zlepšení dostupnosti a komunikace, využívání společných nástrojů na podporu podnikání a obchodování s malými a středními podniky;
64)
„poradenskými službami v oblasti spolupráce“ se rozumí poradenství, pomoc a vzdělávání za účelem výměny poznatků a zkušeností a zlepšení spolupráce;
65)
„podpůrnými službami v oblasti spolupráce“ se rozumí poskytování kancelářských prostor, internetových stránek, databází a knihoven, průzkum trhu, jakož i poskytování příruček a pracovních a vzorových dokumentů;
Definice v oblasti podpory přístupu malých a středních podniků k financování
66)
„kvazikapitálovou investicí“ se rozumí takový typ financování, které stojí mezi kapitálovou investicí a dluhem, je rizikovější než přednostní dluh a méně rizikové než běžná kapitálová investice, jehož výnos pro držitele je založen především na ziscích nebo ztrátách cílového podniku a které není zajištěno pro případ selhání. Kvazikapitálové investice mohou mít strukturu dluhu, nezajištěného a podřízeného, včetně dluhu mezzaninového, který lze v některých případech převést na kapitál nebo na preferenční kapitál;
67)
„zárukou“ v kontextu oddílů 1, 3 a 7 tohoto nařízení se rozumí písemný závazek, kterým ručitel přebírá odpovědnost za všechny nebo některé nové transakce třetí osoby na bázi půjčky, například dluhové nebo leasingové nástroje, jakož i kvazikapitálové nástroje;
68)
„mírou zajištění“ se rozumí procentní sazba, v jejíž výši veřejný investor pokrývá ztrátu z každé jednotlivé transakce, která je způsobilá podle příslušného opatření státní podpory;
69)
„výstupem“ se rozumí likvidace účasti finančního zprostředkovatele či investora, včetně obchodního prodeje, odpisů, vyplacení akcií či splacení půjček, prodeje jinému finančnímu zprostředkovateli či investorovi, prodeje finanční instituci a prodeje cestou veřejné nabídky, včetně primární veřejné nabídky akcií;
70)
„finanční dotací“ se rozumí vratná veřejná investice do finančního zprostředkovatele realizovaná za účelem investic v rámci opatření v oblasti rizikového financování, jejíž veškeré výnosy musí být vráceny veřejnému investorovi;
71)
„investicí rizikového financování“ se rozumí kapitálové a kvazikapitálové investice, půjčky včetně leasingu, záruky nebo kombinace těchto nástrojů, které jsou poskytovány způsobilým podnikům pro účely realizace nových investic;
72)
„nezávislým soukromým investorem“ se rozumí soukromý investor, který není společníkem způsobilého podniku, do nějž investuje, včetně business angels a finančních institucí, a to bez ohledu na jejich vlastnictví a v míře, v níž nesou plné riziko své investice. Při založení nové společnosti se má za to, že jsou soukromí investoři včetně zakladatelů na této společnosti nezávislí;
73)
„fyzickou osobou“ se pro účely článků 21 a 23 rozumí osoba, která není právnickou osobou a není podnikem pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
74)
„kapitálovou investicí“ se rozumí poskytnutí kapitálu ve prospěch podniku s tím, že tento kapitál je investován přímo či nepřímo výměnou za vlastnictví odpovídajícího podílu v tomto podniku;
75)
„prvním komerčním prodejem“ se rozumí první prodej realizovaný společností na trhu výrobků nebo služeb, s výjimkou omezeného prodeje za účelem otestování trhu;
76)
„nekotovaným malým nebo středním podnikem“ se rozumí malý nebo střední podnik, který není uveden na oficiálním seznamu burzy, s výjimkou alternativních obchodních platforem;
77)
„následnou investicí“ se rozumí dodatečná investice rizikového financování do společnosti, jež následuje po jednom či více předchozích kolech investic rizikového financování;
78)
„náhradním kapitálem“ se rozumí koupě stávajících podílů ve společnosti od dřívějšího investora nebo podílníka;
79)
„pověřeným subjektem“ se rozumí Evropská investiční banka a Evropský investiční fond, mezinárodní finanční instituce, jejímž podílníkem je členský stát, nebo finanční instituce usazená v členském státě, jejímž úkolem je plnit veřejný zájem pod kontrolou orgánu veřejné moci, veřejnoprávního subjektu nebo subjektu soukromého práva pověřeného výkonem veřejné služby; pověřený subjekt může být vybrán nebo přímo jmenován v souladu s ustanoveními směrnice 2004/18/ES o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (39) nebo následnými právními předpisy, jež tuto směrnici zčásti či zcela nahradí;
80)
„inovativním podnikem“ se rozumí podnik,
a)
který může prostřednictvím hodnocení provedeného externím odborníkem prokázat, že v dohledné budoucnosti vyvine výrobky, služby nebo postupy, které jsou nové nebo podstatně zdokonalené ve srovnání se současným stavem techniky v daném odvětví a které s sebou nesou riziko technického nebo průmyslového neúspěchu, nebo
b)
jehož náklady na výzkum a vývoj představují přinejmenším 10 % jeho celkových provozních nákladů alespoň v jednom ze tří let předcházejících udělení podpory, nebo v případě začínajícího podniku, který nemůže vykázat svou finanční situaci v předchozích letech, v souladu s auditem za jeho současné účetní období potvrzeným externím auditorem;
81)
„alternativní obchodní platformou“ se rozumí mnohostranný systém obchodování (multilateral trading facility) podle čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2004/39/ES, kde většinu finančních nástrojů přijatých k obchodování emitovaly malé či střední podniky;
82)
„půjčkou“ se rozumí smlouva, která zavazuje poskytovatele půjčky k tomu, aby dal příjemci půjčky k dispozici peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu a podle níž je příjemce půjčky povinen splatit tuto částku v dohodnuté lhůtě. Může mít podobu půjčky či jiného nástroje financování včetně leasingu, které zaručují poskytovateli půjčky zejména minimální výnos. Způsobilou půjčkou není refinancování stávající půjčky;
Definice v oblasti podpory výzkumu, vývoje a inovací
83)
„organizací pro výzkum a šíření znalostí“ se rozumí subjekt (např. univerzita nebo výzkumný ústav, agentura pro transfer technologií, zprostředkovatel v oblasti inovací, fyzický nebo virtuální spolupracující subjekt zaměřený na výzkum) bez ohledu na jeho právní postavení (zřízený podle veřejného nebo soukromého práva) nebo způsob financování, jehož hlavním cílem je provádět nezávisle základní výzkum, průmyslový výzkum nebo experimentální vývoj nebo veřejně šířit výsledky těchto činností formou výuky, publikací nebo transferu znalostí. Vykonává-li tento subjekt rovněž hospodářské činnosti, je třeba o financování, nákladech a příjmech souvisejících s těmito činnostmi vést oddělené účetnictví. Podniky, jež mohou uplatňovat rozhodující vliv na takovýto subjekt, například jako podílníci nebo členové, nesmějí mít přednostní přístup k výsledkům, jichž dosáhl;
84)
„základním výzkumem“ se rozumí experimentální nebo teoretická práce vykonávaná především za účelem získání nových poznatků o základních principech jevů a pozorovatelných skutečností, která není zaměřena na přímé komerční uplatnění nebo využití;
85)
„průmyslovým výzkumem“ se rozumí plánovitý výzkum nebo kritické šetření zaměřené na získání nových poznatků a dovedností pro vývoj nových výrobků, postupů nebo služeb nebo k podstatnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb. Zahrnuje vytváření dílčích částí složitých systémů a může zahrnovat výrobu prototypů v laboratorním prostředí nebo v prostředí se simulovaným rozhraním se stávajícími systémy a rovněž výrobu pilotních linek, je-li to nezbytné pro průmyslový výzkum, a zejména pro obecné ověřování technologie;
86)
„experimentálním vývojem“ se rozumí získávání, spojování, formování a používání stávajících vědeckých, technologických, obchodních a jiných příslušných poznatků a dovedností za účelem vývoje nových nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb. Může se jednat například o činnosti zaměřené na vymezení koncepce, plánování a dokumentaci nových výrobků, postupů nebo služeb.
Experimentální vývoj může zahrnovat vývoj prototypů, demonstrační činnosti, pilotní projekty, testování a ověřování nových nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb v prostředí reprezentativním z hlediska reálných provozních podmínek, pokud hlavní cíl spočívá v dalším technickém zlepšení výrobků, postupů nebo služeb, které nejsou z velké části dosud stanoveny. Tyto činnosti mohou zahrnovat vývoj komerčně využitelného prototypu nebo pilotního projektu, který je nutně konečným komerčním produktem a jehož výroba je příliš nákladná na to, aby byl použit pouze pro účely demonstrace a ověření.
Experimentálním vývojem nejsou běžné nebo pravidelné změny stávajících výrobků, výrobních linek, výrobních postupů, služeb a jiných nedokončených operací, i když tyto změny mohou představovat zlepšení;
87)
„studií proveditelnosti“ se rozumí hodnocení a analýza potenciálu projektu, které mají za cíl podpořit proces rozhodování tím, že objektivně a racionálně zjistí silné a slabé stránky projektu, jeho příležitosti a hrozby a určí zdroje potřebné pro jeho uskutečnění, jakož i jeho vyhlídky na úspěch;
88)
„osobními náklady“ se rozumí náklady na výzkumné pracovníky, techniky a ostatní podpůrný personál v rozsahu, který připadá na příslušný projekt nebo činnost;
89)
„obvyklými tržními podmínkami“ se rozumí, že se podmínky transakce mezi smluvními stranami neliší od podmínek, jež by byly sjednány mezi nezávislými podniky, a že nezahrnují prvek tajné dohody. Má se za to, že zásada týkající se obvyklých tržních podmínek je splněna v případě transakce, jíž předcházelo otevřené, transparentní a nediskriminační řízení;
90)
„účinnou spoluprací“ se rozumí spolupráce nejméně dvou nezávislých stran za účelem výměny znalostí či technologií nebo k dosažení společného cíle na základě dělby práce, kde příslušné strany společně stanoví rozsah projektu spolupráce, přispívají k jeho realizaci a sdílejí jeho rizika a výsledky. Náklady na projekt může nést v plné výši jedna či více stran a tím zbavit ostatní strany jejich finančních rizik. Za formy spolupráce nejsou považovány smluvní výzkum a poskytování výzkumných služeb;
91)
„výzkumnou infrastrukturou“ se rozumí zařízení, zdroje a související služby, které vědecká obec využívá k provádění výzkumu v příslušných oborech, zahrnující vědecké vybavení a výzkumný materiál, zdroje založené na znalostech, například sbírky, archivy a strukturované vědecké informace, infrastruktury informačních a komunikačních technologií, například sítě GRID, počítačové a programové vybavení, komunikační prostředky, jakož i veškeré další prvky jedinečné povahy, které jsou nezbytné k provádění výzkumu. Tyto infrastruktury se mohou nacházet na jednom místě nebo mohou být „rozmístěné“ v rámci sítě (organizovaná síť zdrojů) v souladu s čl. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (40);
92)
„inovačními klastry“ se rozumí struktury nebo organizovaná seskupení nezávislých subjektů (jako jsou inovativní začínající podniky, malé, střední a velké podniky, jakož i organizace pro výzkum a šíření znalostí, neziskové organizace a další související hospodářské subjekty), jejichž účelem je povzbuzovat inovace podporou, sdílením zařízení a výměnou poznatků a odborných znalostí, jakož i účinným podílem na transferu znalostí, vytváření sítí, šíření informací a spolupráci mezi podniky a dalšími organizacemi klastru;
93)
„vysoce kvalifikovanými pracovníky“ se rozumí pracovníci s vysokoškolským vzděláním a nejméně pětiletou relevantní odbornou praxí, která může zahrnovat rovněž dobu studia v doktorském programu;
94)
„poradenskými službami v oblasti inovací“ se rozumí konzultace, pomoc a vzdělávání v oblasti transferu znalostí, nabývání, ochrany a využívání nehmotného majetku a používání norem a právních předpisů, v nichž jsou tyto normy obsaženy;
95)
„podpůrnými službami v oblasti inovací“ se rozumí poskytování kancelářských prostor, databází a knihoven, průzkum trhu, laboratorní služby, označování, zkoušení a certifikace kvality za účelem vývoje efektivnějších výrobků, postupů nebo služeb;
96)
„organizačními inovacemi“ se rozumí realizace nového způsobu organizace obchodních postupů, pracoviště nebo vnějších vztahů podniku; organizačními inovacemi nejsou změny, které jsou založeny na způsobech organizace, jež jsou již v podniku používány, změny ve strategii řízení, fúze a akvizice, upuštění od používání určitého postupu, prostá obnova nebo rozšíření kapitálu, změny plynoucí výlučně ze změn v cenách výrobních faktorů, úprav, lokalizace, pravidelných sezónních nebo jiných cyklických změn a obchodování s novými nebo podstatně zdokonalenými výrobky;
97)
„inovacemi postupů“ se rozumí uplatňování nového nebo podstatně zdokonaleného způsobu výroby nebo poskytování služeb (včetně významných změn technik, zařízení nebo programového vybavení); inovacemi postupů nejsou menší změny nebo zlepšení, zvýšení výrobní kapacity nebo kapacity k poskytování služeb přidáním výrobních nebo logistických systémů, které jsou velmi podobné již používaným systémům, upuštění od používání určitého postupu, prostá obnova nebo rozšíření kapitálu, změny plynoucí výlučně ze změn v cenách výrobních faktorů, úprav, lokalizace, pravidelných, sezónních a jiných cyklických změn a obchodování s novými nebo podstatně zdokonalenými výrobky;
98)
„vysíláním“ se rozumí dočasné zaměstnávání zaměstnanců příjemcem, které je spojeno s právem zaměstnance vrátit se ke svému předchozímu zaměstnavateli;
Definice v oblasti podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením
99)
„vážně znevýhodněným pracovníkem“ se rozumí osoba, která:
a)
neměla pravidelné placené zaměstnání po dobu nejméně 24 měsíců nebo
b)
neměla pravidelné placené zaměstnání po dobu nejméně 12 měsíců a patří do jedné z kategorií uvedených v definici „znevýhodněného pracovníka“ v písmenech b) až g);
100)
„chráněným zaměstnáním“ se rozumí zaměstnání v podniku, kde alespoň 30 % pracovníků tvoří pracovníci se zdravotním postižením.
Definice platné pro podporu na ochranu životního prostředí
101)
„ochranou životního prostředí“ se rozumí činnost určená k odstranění nebo zamezení poškození fyzického přírodního prostředí nebo přírodních zdrojů vlastní činností příjemce, ke snížení nebezpečí takovéhoto poškození nebo vedoucí k účinnějšímu využívání přírodních zdrojů, včetně opatření na úsporu energie a využívání obnovitelných zdrojů energie;
102)
„normou Unie“ se rozumí:
a)
povinná norma Unie stanovující úrovně, jichž mají jednotlivé podniky dosáhnout v souvislosti se životním prostředím, nebo
b)
směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (41) uložená povinnost používat nejlepší dostupné techniky a zajistit, aby úroveň emisí znečišťujících látek nebyla vyšší než při použití těchto nejlepších dostupných technik; v případech, kdy jsou v prováděcích aktech přijatých podle směrnice 2010/75/EU vymezeny úrovně emisí spojené s použitím nejlepších dostupných technik, použijí se pro účely tohoto nařízení tyto úrovně; pokud jsou tyto úrovně vyjádřeny jako rozpětí, použije se mezní hodnota, při níž se poprvé dosáhne úrovně emisí spjaté s nejlepší dostupnou technikou;
103)
„energetickou účinností“ se rozumí množství uspořené energie určené měřením nebo odhadem spotřeby před provedením opatření ke zvýšení energetické účinnosti a po něm při zajištění normalizace vnějších podmínek, které spotřebu energie ovlivňují;
104)
„projektem ke zvýšení energetické účinnosti“ se rozumí investiční projekt, který zvyšuje energetickou účinnost budovy;
105)
„fondem energetické účinnosti“ se rozumí specializovaný investiční nástroj zřízený za účelem investování do projektů určených ke zvýšení energetické účinnosti budov, a to jak v sektoru domácností, tak mimo tento sektor. Tento fond je řízen správcem fondu energetické účinnosti;
106)
„správcem fondu energetické účinnosti“ se rozumí profesionální správcovská společnost s právní subjektivitou, která vybírá způsobilé projekty ke zvýšení energetické účinnosti a investuje do nich;
107)
„vysoce účinnou kombinovanou výrobou tepla a elektřiny“ se rozumí kombinovaná výroba tepla a elektřiny, která splňuje definici v čl. 2 bodu 34 směrnice 2012/27/EU ze dne 25. října o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (42);
108)
„kombinovanou výrobou tepla a elektřiny“ neboli „kogenerací“ (KVET) se rozumí současná výroba tepelné energie a elektrické a/nebo mechanické energie v jednom procesu;
109)
„energií z obnovitelných zdrojů“ se rozumí energie vyrobená v zařízeních, která využívají pouze obnovitelné zdroje energie, a z hlediska výhřevnosti určená část energie vyrobená z obnovitelných zdrojů v hybridních zařízeních, která využívají i konvenční zdroje energie. Patří sem i obnovitelná elektrická energie používaná k doplnění akumulačních systémů, nikoli však elektrická energie vyrobená využitím těchto akumulačních systémů;
110)
„obnovitelnými zdroji energie“ se rozumí následující obnovitelné nefosilní zdroje energie: energie větrná, solární, aerotermální, geotermální, hydrotermální a energie z oceánů, vodní energie, energie z biomasy, ze skládkového plynu, z kalového plynu z čistíren odpadních vod a z bioplynů;
111)
„biopalivem“ se rozumí kapalné nebo plynné palivo používané pro dopravu vyráběné z biomasy;
112)
„udržitelným biopalivem“ se rozumí biopalivo, které splňuje kritéria udržitelnosti stanovená v článku 17 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES;
113)
„biopalivem z potravinářských plodin“ se rozumí biopalivo vyráběné z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukronosných plodin a olejnin ve smyslu návrhu předloženého Komisí na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (43);
114)
„novou a inovativní technologií“ se rozumí taková technologie, která je ve srovnání se současným stavem techniky v daném odvětví nová a nedoložená a která s sebou nese riziko technického nebo průmyslového neúspěchu, přičemž se nejedná o optimalizace nebo rozšiřování stávající technologie;
115)
„odpovědností za odchylku subjektu zúčtování“ se rozumí odpovědnost za odchylky (tj. rozdíly mezi výrobou, spotřebou a komerčními transakcemi), kterou nese účastník trhu nebo jeho zvolený zástupce, tzv. „subjekt zúčtování“, v rámci určitého období, které se označuje jako „časový interval pro vypořádání odchylky“;
116)
„běžnou odpovědností za odchylku subjektu zúčtování“ se rozumí odpovědnost za odchylku subjektu zúčtování, kterou nesou bez rozdílu všichni výrobci bez ohledu na použitou technologii;
117)
„biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část produktů, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), z lesnictví a souvisejících průmyslových odvětví včetně rybolovu a akvakultury, jakož i bioplyn a biologicky rozložitelná část průmyslových a komunálních odpadů;
118)
„celkovými měrnými náklady na výrobu energie“ (Total Levelized Costs of Producing Energy) se rozumí kalkulované náklady na výrobu elektrické energie v místě připojení do odběrného místa či elektrické sítě. Jejich kalkulace vychází z počátečního kapitálu, diskontní sazby a z nákladů na nepřetržitý provoz, palivo a údržbu;
119)
„ekologickou daní“ se rozumí daň, jejíž specifický základ má jednoznačně nepříznivý účinek na životní prostředí nebo která upravuje zdanění určitých činností, zboží nebo služeb za účelem zahrnutí environmentálních nákladů do jejich ceny a/nebo zaměření výrobce a spotřebitele na činnosti, které více respektují životní prostředí;
120)
„minimální úrovní zdanění v Unii“ se rozumí minimální úroveň zdanění stanovená právními předpisy Unie; v případě energetických produktů a elektřiny se jí rozumí minimální úroveň zdanění uvedená v příloze I směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (44);
121)
„kontaminovanou lokalitou“ se rozumí lokalita, kde byla potvrzena přítomnost nebezpečných látek způsobená člověkem v takové míře, že představuje značné riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí s ohledem na stávající a budoucí schválené využívání půdy v této lokalitě;
122)
„zásadou znečišťovatel platí“ se rozumí skutečnost, že by náklady na opatření určená k odstranění znečištění měl nést znečišťovatel, který znečištění způsobil;
123)
„znečištěním“ se rozumí škoda, kterou znečišťovatel přímo nebo nepřímo způsobil poškozením životního prostředí nebo vytvořením podmínek vedoucích ke vzniku této škody na fyzickém okolí nebo přírodních zdrojích;
124)
„energeticky účinným dálkovým vytápěním a chlazením“ se rozumí soustava dálkového vytápění a chlazení, která splňuje definici soustavy účinného dálkového vytápění a chlazení v čl. 2 bodech 41 a 42 směrnice 2012/27/EU; definice zahrnuje i zařízení pro výrobu tepla/chladicí zařízení a síť (včetně souvisejících zařízení) pro rozvod tepla/chladu z výrobních zařízení do prostor zákazníka;
125)
„znečišťovatelem“ se rozumí osoba, která přímo nebo nepřímo poškozuje životní prostředí nebo vytváří podmínky, které k takovému poškození vedou;
126)
„opětovným použitím“ se rozumí jakýkoliv postup, kterým jsou výrobky nebo jejich části, které nejsou odpadem, znovu použity pro tentýž účel, pro který byly původně určeny;
127)
„přípravou k opětovnému použití“ se rozumí způsoby využití zahrnující kontrolu, čištění nebo opravu a spočívající v tom, že jsou výrobky nebo části výrobků, které se staly odpady, upraveny tak, že budou opětovně použity bez dalšího předzpracování;
128)
„recyklací“ jakýkoli způsob využití, jímž je odpad znovu zpracován na výrobky, materiály nebo látky, ať pro původní nebo pro jiné účely. Zahrnuje přepracování organických materiálů, ale nezahrnuje energetické využití a přepracování na materiály, které mají být použity jako palivo nebo jako zásypový materiál;
129)
„současnému stavu techniky“ odpovídá takový proces, ve kterém je opětovné použití odpadu při výrobě koncového produktu běžná praxe přinášející zisk. V případě potřeby musí být pojem „současný stav techniky“ vykládán z hlediska technologií a vnitřního trhu Unie;
130)
„energetickou infrastrukturou“ se rozumí jakékoli fyzické vybavení nebo zařízení nacházející se v Unii nebo propojující Unii a jednu nebo více třetích zemí, které spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
v oblasti elektrické energie:
i)
infrastruktura pro přenos ve smyslu čl. 2 bodu 3 směrnice 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (45),
ii)
infrastruktura pro distribuci ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice 2009/72/ES,
iii)
skladování elektřiny definované jako zařízení pro trvalé nebo dočasné skladování elektřiny v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo v geologických úložištích za předpokladu, že jsou přímo připojena k přenosovému vedení vysokého napětí zkonstruovanému pro napětí 110 kV či více,
iv)
veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný, zabezpečený a efektivní provoz systémů uvedených v bodech i) až iii), včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů na všech úrovních napětí a ve všech trakčních napájecích stanicích, a
v)
inteligentní sítě definované jako veškeré vybavení, pevná přípojka, kabelové připojení nebo zařízení jak na přenosové, tak na distribuční úrovni nízkého a středně vysokého napětí, jehož cílem je obousměrná digitální komunikace v reálném čase nebo téměř v reálném čase, interaktivní a inteligentní sledování a řízení výroby, přenosu, distribuce a spotřeby elektřiny v rámci elektrické sítě směřující k rozvoji sítě, která efektivně začlení chování a akce všech uživatelů na ni napojených - výrobců, spotřebitelů a těch, kteří představují obě skupiny - s cílem zajistit ekonomicky efektivní a udržitelnou elektrickou soustavu s malými ztrátami a vysokou úrovní jakosti a zabezpečení dodávek a bezpečnosti;
b)
v oblasti zemního plynu:
i)
plynovody pro přepravu a distribuci zemního plynu a bioplynu, které jsou součástí sítě s výjimkou vysokotlakých plynovodů používaných pro přívod zemního plynu,
ii)
podzemní zásobníky napojené na vysokotlaké a velmi vysokotlaké plynovody uvedené v bodu i),
iii)
přijímací, skladovací a znovuzplynovací nebo dekompresní zařízení pro zkapalněný zemní plyn (LNG) či stlačený zemní plyn (CNG) a
iv)
veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný, spolehlivý a efektivní provoz systému nebo pro zajištění obousměrné kapacity, včetně kompresorových stanic;
c)
v oblasti ropy:
i)
ropovody sloužící k přepravě ropy,
ii)
čerpací stanice a skladovací prostory nutné pro provoz ropovodů a
iii)
veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro řádné, bezpečné a efektivní fungování daného systému včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů a zařízení umožňujících zpětný tok;
d)
v oblasti CO2: síť plynovodů, včetně připojených kompresních stanic, pro přepravu CO2 do úložišť s cílem zajistit jeho injektáž do vhodných podzemních geologických formací za účelem trvalého uložení;
131)
„právní předpisy o vnitřním trhu s energií“ zahrnují směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (46), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (47), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (48) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (49) nebo veškeré následné právní předpisy, jež tyto akty zcela nebo zčásti nahradí;
Definice platné pro oblast sociální podpory na dopravu obyvatel odlehlých regionů
132)
„obvyklým bydlištěm“ se rozumí místo, kde fyzická osoba žije alespoň 185 dní v každém kalendářním roce z důvodu osobních a profesních vazeb; v případě osoby, jejíž profesní vazby jsou spojeny s místem jiným než její osobní vazby a která žije ve dvou nebo více členských státech, se za místo jejího obvyklého bydliště považuje místo jejích osobních vazeb, pokud se na něj pravidelně vrací; pokud žije osoba v určitém členském státě proto, aby v něm vykonala úkol, který je časově omezen, považuje se za její bydliště místo, k němuž má osobní vazby, bez ohledu na to, zda se tam v průběhu výkonu uvedené činnosti vrací; docházka na vysokou školu nebo do školy v jiném členském státě se nepovažuje za přesun obvyklého bydliště; alternativně má „obvyklé bydliště“ význam, který tento pojem má podle vnitrostátních právních předpisů členských států;
Definice v oblasti podpory na širokopásmovou infrastrukturu
133)
„základní širokopásmovou sítí“ se rozumí sítě se základními funkcemi, které jsou založeny na technologických platformách, jako například asymetrické digitální účastnické přípojky (až po sítě ADSL2+), tradiční kabelové sítě (např. DOCSIS 2.0), mobilní sítě třetí generace (UMTS) a satelitní systémy;
134)
„stavebními a inženýrskými pracemi souvisejícími s širokopásmovou infrastrukturou“ se rozumí stavební a inženýrské práce nezbytné pro zavedení širokopásmové sítě, například výkopy komunikací s cílem umožnit umístění (širokopásmových) kabelovodů;
135)
„kabelovody“ se rozumí podzemní potrubí nebo vedení používané k uložení kabelů (optických, kovových či koaxiálních) širokopásmové sítě;
136)
„fyzickým zpřístupněním“ je poskytnut přístup k přístupové lince koncového zákazníka a přenosovým systémům konkurenta je umožněno přenášet přes tuto linku přímo;
137)
„pasivní širokopásmovou infrastrukturou“ se rozumí širokopásmová síť bez jakýchkoli jiných aktivních komponentů. Obvykle se skládá z infrastruktury inženýrských sítí, kabelovodů, nenasvícených vláken a rozvodných skříní;
138)
„přístupovými sítěmi nové generace (sítěmi NGA)“ se rozumí vyspělé sítě, které mají alespoň tyto vlastnosti: a) spolehlivé poskytování služeb při současném zajištění velmi vysoké rychlosti na účastníka - pomocí páteřní sítě z optických vláken (nebo rovnocenné technologie) a v dostatečné blízkosti prostor uživatele tak, aby se zajistilo skutečné vysokorychlostní připojení; b) podpora nejrůznějších vyspělých digitálních služeb včetně konvergovaných služeb spočívajících plně na technologii IP a c) podstatně vyšší rychlost uploadu (ve srovnání se základními širokopásmovými sítěmi). V současném stadiu vývoje trhu a technologií jsou sítěmi NGA: a) přístupové sítě z optických vláken (FTTx), b) vyspělé modernizované kabelové sítě a c) některé vyspělé bezdrátové přístupové sítě, díky kterým lze účastníkovi poskytnout spolehlivé vysokorychlostní připojení;
139)
„velkoobchodním přístupem“ se rozumí přístup, který umožňuje provozovateli využít zařízení jiného provozovatele. Co nejširší přístup, který je třeba poskytnout v rámci příslušné sítě, zahrnuje na základě současného technického rozvoje alespoň následující přístupové produkty. Pro sítě FTTH/FTTB: přístup ke kabelovodům, přístup k nenasvíceným vláknům, zpřístupnění účastnického vedení a přístup k bitovému toku. Pro kabelové sítě: přístup ke kabelovodům a přístup k bitovému toku. Pro sítě FTTC: přístup ke kabelovodům, zpřístupnění úseků účastnického vedení a přístup k bitovému toku. Pro pasivní síťovou infrastrukturu: přístup ke kabelovodům, přístup k nenasvíceným vláknům a/nebo zpřístupnění účastnického vedení. Pro širokopásmové sítě založené na ADSL: zpřístupnění účastnického vedení a přístup k bitovému toku. Pro mobilní a bezdrátové sítě: přístup k bitovému toku, sdílení fyzických stožárů a přístup k sítím páteřního propojení. Pro satelitní platformy: přístup k bitovému toku;
Definice v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví
140)
„náročnými audiovizuálními díly“ se rozumí díla, jež jako taková členské státy označí na základě předem vymezených kritérií při zavádění režimů nebo poskytování podpory; k těmto dílům mohou patřit filmy, jejichž jediný originál existuje v jazyce členského státu s menší rozlohou, nízkým počtem obyvatel či omezenou jazykovou oblastí, krátké filmy, filmy začínajících režisérů, dokumentární filmy, nízkorozpočtová či jinak komerčně problematická díla;
141)
„seznamem Výboru pro rozvojovou pomoc (DAC) organizace OECD“ se rozumí seznam všech zemí a území způsobilých k získání oficiální rozvojové pomoci, jejž sestavila Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD);
142)
„přiměřený zisk“ se stanoví s ohledem na zisky běžné v dotčeném odvětví. V každém případě se za přiměřenou bude považovat taková míra rentability kapitálu, která nepřevyšuje relevantní swapovou sazbu navýšenou o 100 bazických bodů;
Definice v oblasti podpory na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu
143)
„profesionálním sportem“ se rozumí provozování sportu jakožto výdělečného zaměstnání nebo placené služby bez ohledu na to, zda profesionální sportovec a příslušná sportovní organizace uzavřou formální pracovněprávní smlouvu, jestliže odměna sportovce překračuje náklady na účast a tvoří významnou část jeho příjmů. Za odměnu pro účely tohoto nařízení se nepovažují náhrady cestovních nákladů a nákladů na ubytování souvisejících s účastí na sportovní akci.
Článek 3
Podmínky vynětí
Režimy podpory, jednotlivá podpora poskytnutá na základě těchto režimů a podpora ad hoc jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud tato podpora splňuje všechny podmínky stanovené v kapitole I tohoto nařízení a rovněž zvláštní podmínky platné pro příslušnou kategorii podpory stanovené v kapitole III tohoto nařízení.
Článek 4
Prahové hodnoty oznamovací povinnosti
1. Toto nařízení se nepoužije na podporu, jejíž výše přesahuje tyto prahové hodnoty:
a)
u regionální investiční podpory: „upravená výše podpory“ vypočtená podle vzorce v čl. 2 bodě 20 v případě investice se způsobilými náklady ve výši 100 milionů EUR;
b)
u regionální urbanistické podpory: 20 milionů EUR jak je stanoveno v čl. 16 odst. 3;
c)
u investiční podpory určené malým a středním podnikům: 7,5 milionu EUR na podnik a investiční projekt;
d)
u podpory na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků: 2 miliony EUR na podnik a projekt;
e)
u podpory na účast malých a středních podniků na veletrzích: 2 miliony EUR ročně na podnik;
f)
u podpory poskytované malým a středním podnikům na náklady spolupráce vynaložené na účast na projektech Evropské územní spolupráce: 2 miliony EUR na podnik a projekt;
g)
u podpory rizikového financování: 15 milionů EUR na způsobilý podnik, jak je stanoveno v čl. 21 odst. 9;
h)
u podpory na zahájení činnosti: výše podpory stanovené pro jednotlivé podniky v čl. 22 odst. 3, 4 a 5;
i)
u podpory výzkumu a vývoje:
i)
je-li předmětem projektu převážně základní výzkum: 40 milionů EUR na podnik a projekt; o takový případ se jedná tehdy, jestliže více než polovina způsobilých nákladů na projekt vzniká při činnostech, jež spadají do kategorie základního výzkumu,
ii)
je-li předmětem projektu převážně průmyslový výzkum: 20 milionů EUR na podnik a projekt; o takový případ se jedná tehdy, jestliže více než polovina způsobilých nákladů na projekt vzniká při činnostech, jež spadají do kategorie průmyslového výzkumu nebo společně do kategorií průmyslového i základního výzkumu,
iii)
je-li předmětem projektu převážně experimentální vývoj: 15 milionů EUR na podnik a projekt; o takový případ se jedná tehdy, jestliže více než polovina způsobilých nákladů na projekt vzniká při činnostech, jež spadají do kategorie experimentálního vývoje,
iv)
částky uvedené v bodech i) až iii) se zdvojnásobují, jedná-li se o projekt Eureka nebo je-li projekt prováděn v rámci společného podniku zřízeného na základě článku 185 nebo 187 Smlouvy,
v)
částky uvedené v bodech i) až iv) se navyšují o 50 %, jestliže je podpora na výzkumné a vývojové projekty poskytnuta ve formě vratných záloh, které jsou v důsledku neexistence schválené metodiky pro výpočet jejich hrubého grantového ekvivalentu vyjádřeny procentem způsobilých nákladů, a jestliže opatření stanoví, že v případě úspěšného výsledku projektu stanoveného na základě přiměřené a uvážlivé hypotézy budou zálohy vráceny spolu s úroky, jejichž sazba bude stanovena alespoň ve výši diskontní sazby použitelné v době poskytnutí podpory,
vi)
podpora na studie proveditelnosti v rámci přípravy výzkumných činností: 7,5 milionu EUR na studii;
j)
u investiční podpory na výzkumnou infrastrukturu: 20 milionů EUR na infrastrukturu;
k)
u podpory určená inovačním klastrům: 7,5 milionu EUR na klastr;
l)
u podpory na inovace určené malým a středním podnikům: 5 milionů EUR na podnik a projekt;
m)
u podpory na inovace postupů a organizační inovace: 7,5 milionu EUR na podnik a projekt;
n)
u podpory na vzdělávání: 2 miliony EUR na vzdělávací projekt;
o)
u podpory na nábor znevýhodněných pracovníků: 5 milionů EUR ročně na podnik;
p)
u podpory na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením v podobě subvencování mzdových nákladů: 10 milionů EUR ročně na podnik;
q)
u podpory na úhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením: 10 milionů EUR ročně na podnik;
r)
u podpory na náhradu nákladů na asistenci poskytovanou znevýhodněným pracovníkům: 5 milionů EUR ročně na podnik;
s)
u investiční podpory na ochranu životního prostředí, s výjimkou investiční podpory na sanaci kontaminovaných lokalit a podpory ve prospěch distribuční sítě, která je součástí zařízení energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení: 15 milionů EUR na podnik a investiční projekt;
t)
u investiční podpory na projekty ke zvýšení energetické účinnosti: 10 milionů EUR, jak je stanoveno v čl. 39 odst. 5;
u)
u investiční podpory na sanaci kontaminovaných lokalit: 20 milionů EUR na podnik a investiční projekt;
v)
u provozní podpory elektrické energie z obnovitelných zdrojů a provozní podpory energie z obnovitelných zdrojů v malých zařízeních: 15 milionů EUR na podnik a projekt; Je-li podpora poskytována na základě soutěžního nabídkového řízení podle článku 42: 150 milionů EUR ročně, přičemž se zohlední spojený rozpočet všech režimů podpory, na které se vztahuje článek 42;
w)
u investiční podpory distribuční sítě dálkového vytápění a chlazení: 20 milionů EUR na podnik a investiční projekt;
x)
u investiční podpory na energetickou infrastrukturu: 50 milionů EUR na podnik a investiční projekt;
y)
u podpory na širokopásmovou infrastrukturu: celkové náklady ve výši 70 milionů EUR na projekt;
z)
u investiční podpory kultury a zachování kulturního dědictví: 100 milionů EUR na projekt; u provozní podpory kultury a zachování kulturního dědictví: 50 milionů EUR na podnik ročně;
aa)
u režimů podpory audiovizuálních děl: 50 milionů EUR na režim ročně;
bb)
u investiční podpory na sportovní a multifunkční infrastrukturu: 15 milionů EUR nebo část celkových nákladů přesahující 50 milionů EUR na projekt; u provozní podpory na sportovní infrastrukturu: 2 miliony EUR na infrastrukturu ročně, a
cc)
u investiční podpora na místní infrastrukturu: 10 milionů EUR nebo část celkových nákladů přesahující 20 milionů EUR na tutéž infrastrukturu.
2. Prahové hodnoty uvedené v odstavci 1 nesmí být obcházeny tím způsobem, že se režimy či projekty podpory uměle rozdělí.
Článek 5
Transparentnost podpory
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočítat hrubý grantový ekvivalent bez nutnosti provádět hodnocení rizik („transparentní podpora“).
2. Za transparentní se považují níže uvedené kategorie podpory:
a)
podpora sestávající z dotací a ze subvencí úrokových sazeb;
b)
podpora poskytovaná formou půjček, jestliže byl její hrubý grantový ekvivalent vypočten pomocí referenční sazby platné v době poskytnutí podpory;
c)
podpora obsažená v zárukách:
i)
jestliže byl hrubý grantový ekvivalent vypočítán na základě prémií „safe-harbour“ stanovených ve sdělení Komise nebo
ii)
jestliže před provedením opatření byla Komisi - v souladu s jejím nařízením v oblasti státních podpor platným v době oznámení - oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu záruky, jestliže Komise tuto metodiku schválila na základě sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (50), příp. sdělení následného, a jestliže se tato schválená metodika výslovně týká daného typu záruky a daného typu hlavní transakce, o něž se v souvislosti s uplatňováním tohoto nařízení jedná;
d)
podpora poskytovaná formou daňových zvýhodnění, pokud dané opatření stanoví horní mez, která zajišťuje, že nebude překročena příslušná prahová hodnota;
e)
regionální urbanistická podpora, jsou-li splněny podmínky článku 16;
f)
podpora obsažená v opatřeních v oblasti rizikového financování, jsou-li splněny podmínky článku 21;
g)
podpora na zahájení činnosti, jsou-li splněny podmínky článku 22;
h)
podpora na projekty ke zvýšení energetické účinnosti, jsou-li splněny podmínky článku 39;
i)
podpora ve formě prémií vyplácených nad rámec tržní ceny, jsou-li splněny podmínky článku 42;
j)
podpora ve formě vratných záloh, pokud celková nominální výše vratné zálohy nepřesahuje příslušné prahové hodnoty podle tohoto nařízení, nebo pokud byla předtím, než bylo opatření provedeno, Komisi oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu vratné zálohy a Komise tuto metodiku schválila.
Článek 6
Motivační účinek
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, která má motivační účinek.
2. Podpora se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud příjemce předložil dotyčnému členskému státu písemnou žádost o podporu před zahájením prací na projektu nebo činnosti. V žádosti o podporu se uvedou alespoň tyto údaje:
a)
název a velikost podniku;
b)
popis projektu, včetně termínu jeho zahájení a ukončení,
c)
umístění projektu;
d)
seznam nákladů projektu;
e)
druh podpory (dotace, půjčka, záruka, vratná záloha, kapitálová injekce nebo jiné) a výše veřejného financování, které je pro daný projekt zapotřebí.
3. Podpora ad hoc poskytnutá velkým podnikům se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud je zajištěno splnění podmínky podle odstavce 2 a pokud členský stát před poskytnutím podpory ověřil, že dokumentace vyhotovená příjemcem dokládá, že podpora povede alespoň k jednomu z následujících výsledků:
a)
v případě regionální investiční podpory: je realizován projekt, který by bez poskytnutí podpory nebyl v dané oblasti realizován nebo by nebyl pro příjemce v dané oblasti dostatečně ziskový;
b)
ve všech ostatních případech, že existuje:
-
významný nárůst rozsahu projektu či činnosti v důsledku podpory nebo
-
významné zvýšení celkové částky vynaložené příjemcem na projekt či činnost v důsledku podpory nebo
-
významné urychlení při dokončování příslušného projektu či činnosti.
4. Odchylně od odstavců 2 a 3 se má za to, že opatření v podobě daňových zvýhodnění mají motivační účinek, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
opatření zakládá právo na podporu na základě objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovací pravomoci členského státu a
b)
opatření bylo přijato a nabylo účinnosti před tím, než byly zahájeny práce na podporovaném projektu nebo činnosti; s výjimkou následných daňových režimů, pokud se na danou činnost vztahoval již předchozí režim podpory v podobě daňových zvýhodnění.
5. Odchylně od odstavců 2, 3 a 4 se u následujících kategorií podpory nevyžaduje motivační účinek nebo se má za to, že podpora má motivační účinek:
a)
regionální provozní podpora, jsou-li splněny podmínky článku 15;
b)
podpora přístupu malých a středních podniků k financování, jsou-li splněny příslušné podmínky vyplývající z článků 21 a 22;
c)
podpora na nábor znevýhodněných pracovníků v podobě subvencování mzdových nákladů a podpora na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením v podobě subvencování mzdových nákladů, jsou-li splněny příslušné podmínky vyplývající z článků 32, resp. 33;
d)
podpora na úhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením, jsou-li splněny podmínky vyplývající z článku 34;
e)
podpora v podobě úlev na ekologických daních podle směrnice 2003/96/ES, jsou-li splněny podmínky článku 44 tohoto nařízení;
f)
podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami, jsou-li splněny podmínky článku 50;
g)
sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů, jsou-li splněny podmínky článku 51;
h)
podpora kultury a zachování kulturního dědictví, jsou-li splněny podmínky článku 53.
Článek 7
Intenzita podpory a způsobilé náklady
1. Pro účely výpočtu intenzity podpory a způsobilých nákladů se všechny použité číselné údaje uvádějí před srážkou daně nebo jiných poplatků. Způsobilé náklady musí být doloženy písemnými doklady, které musí být jasné, konkrétní a aktuální.
2. Je-li podpora poskytnuta jinak než formou grantu, stanoví se její výše jako hrubý grantový ekvivalent podpory.
3. Podpora splatná v několika splátkách se diskontuje na svou hodnotu v okamžiku poskytnutí. Způsobilé náklady jsou diskontovány na hodnotu platnou v době, kdy byla podpora poskytnuta. Úrokovou sazbou, která se použije pro účely diskontace, je diskontní sazba platná v době, kdy byla podpora poskytnuta.
4. Je-li podpora poskytnuta formou daňového zvýhodnění, jsou jednotlivé tranše podpory diskontovány pomocí diskontní sazby platné v jednotlivých obdobích, kdy nastala účinnost daňového zvýhodnění.
5. Je-li podpora poskytnuta formou vratných záloh, které jsou vzhledem k neexistenci schválené metodiky pro výpočet jejich hrubého grantového ekvivalentu vyjádřeny procentem způsobilých nákladů, a jestliže opatření stanoví, že v případě úspěšného výsledku projektu, stanoveného na základě přiměřené a uvážlivé hypotézy, budou zálohy vráceny spolu s úroky, jejichž sazba bude stanovena alespoň ve výši diskontní sazby platné v době, kdy je podpora poskytnuta, lze maximální intenzitu podpory stanovenou v kapitole III navýšit o 10 procentních bodů.
6. Je-li formou vratných záloh poskytnuta regionální podpora, nelze navýšit maximální intenzitu podpory stanovenou v mapě regionální podpory platné v době, kdy je podpora poskytnuta.
Článek 8
Kumulace
1. Při zjišťování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti podle článku 4 a maximální intenzita podpory podle kapitoly III, se přihlíží k celkové výši státní podpory na podpořenou činnost, projekt nebo podnik.
2. Je-li financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky a jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států, kombinováno se státní podporou, pak je při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita či výše podpory, brána v potaz pouze tato státní podpora, a to za předpokladu, že celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazbu financování, kterou stanoví použitelná ustanovení práva Unie.
3. Podporu vyňatou podle tohoto nařízení, u níž lze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s:
a)
jinou státní podporou, pokud se tato opatření týkají různých identifikovatelných způsobilých nákladů;
b)
jinou státní podporou na úhradu týchž - částečně či plně se překrývajících - způsobilých nákladů, avšak pouze tehdy, nevede-li taková kumulace k překročení nejvyšší intenzity nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení.
4. Podporu vyňatou podle článků 21, 22 a 23 tohoto nařízení, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž způsobilé náklady identifikovat lze. Podporu, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž tyto náklady nelze identifikovat, pokud není překročena příslušná maximální prahová hodnota pro celkové financování, kterou stanoví za zvláštních okolností v jednotlivém případě toto či jiné nařízení o blokové výjimce či rozhodnutí Komise.
5. Státní podporu vyňatou tímto nařízením nelze kumulovat s podporou de minimis na tytéž způsobilé náklady, pokud by taková kumulace vedla k překročení intenzity podpory stanovené v kapitole III tohoto nařízení.
6. Odchylně od odst. 3 písm. b) lze podporu ve prospěch pracovníků se zdravotním postižením podle článků 33 a 34 kumulovat s jinou podporou na tytéž způsobilé náklady vyňatou podle tohoto nařízení při současném překročení nejvyšší prahové hodnoty použitelnou podle tohoto nařízení, pokud v důsledku této kumulace nepřekročí intenzita podpory 100 % příslušných nákladů za období, během nějž jsou dotyční pracovníci zaměstnáváni.
Článek 9
Zveřejňování a informování
1. Dotyčný členský stát zajistí, aby se na souhrnné internetové stránce věnované státní podpoře na celostátní nebo regionální úrovni zveřejnily:
a)
souhrnné informace podle článku 11 ve standardizovaném formátu uvedeném v příloze II nebo odkaz na tyto informace;
b)
úplné znění každého opatření podpory podle článku 11 nebo odkaz umožňující přístup k úplnému znění;
c)
informace uvedené v příloze III týkající se každého poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 500 000 EUR.
Pokud jde o podporu poskytovanou na projekty Evropské územní spolupráce, informace uvedené v tomto odstavci se zveřejní na internetových stránkách členského státu, v němž se nachází příslušný řídicí orgán definovaný v článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013. Zúčastněné členské státy se mohou alternativně rozhodnout, že každý z nich poskytne na příslušných internetových stránkách informace týkající se opatření podpory na svém území.
2. V případě režimů v podobě daňových zvýhodnění a režimů, na které se vztahují články 16 a 21 (51), se podmínky odst. 1 písm. c) tohoto článku pokládají za splněné v případě, že členský stát zveřejní požadované údaje k výši jednotlivých podpor v následujících rozpětích (v milionech EUR):
0,5-1;
1-2;
2-5;
5-10;
10-30 a
30 a více.
3. V případě režimů podpory podle článku 51 tohoto nařízení se povinnost zveřejňování informací vyplývající z tohoto článku nevztahuje na konečné spotřebitele.
4. Informace uvedené v odst. 1 písm. c) tohoto článku musí být uspořádány a být přístupné ve standardizovaném formátu, který je specifikován v příloze III, a musí být možné je efektivně vyhledávat a stahovat. Informace uvedené v odstavci 1 se zveřejní ve lhůtě šesti měsíců od poskytnutí podpory nebo v případě podpory v podobě daňových zvýhodnění ve lhůtě jednoho roku od data, k němuž se předkládá daňové přiznání, a jsou k dispozici po dobu alespoň deseti let ode dne, kdy byla podpora poskytnuta.
5. Komise na svých internetových stránkách zveřejňuje:
a)
odkazy na internetové stránky věnované státní podpoře uvedené v odstavci 1 tohoto článku;
b)
souhrnné informace uvedené v článku 11.
6. Členské státy musí dosáhnout souladu s ustanovením tohoto článku nejpozději do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
KAPITOLA II
KONTROLA
Článek 10
Odnětí výhody blokové výjimky
Pokud členský stát poskytne podporu, která je údajně vyňata z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení, aniž by splňovala podmínky stanovené v kapitolách I až III, může Komise poté, co danému členskému státu umožní sdělit své stanovisko, přijmout rozhodnutí, podle nějž veškerá nebo některá budoucí opatření podpory, která dotyčný členský stát přijme a která by jinak splňovala požadavky tohoto nařízení, musí být oznámena Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Oznamovací povinnost lze omezit na opatření, jimiž se poskytují určité druhy podpory či nebo která byla poskytnuta ve prospěch určitých příjemců, nebo na opatření podpory, která přijaly určité orgány dotyčného členského státu.
Článek 11
Podávání zpráv
Členské státy, resp. v případě podpory poskytnuté na projekty Evropské územní spolupráce alternativně členský stát, kde se nachází řídicí orgán definovaný v článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013, předloží Komisi:
a)
prostřednictvím systému Komise pro elektronické oznamování souhrnné informace o každém opatření podpory vyňatém podle tohoto nařízení, které jsou ve standardizovaném formátu uvedeném v příloze II, společně s odkazem umožňujícím přístup k úplnému znění opatření podpory, včetně jeho změn, a to do dvaceti pracovních dnů ode dne, kdy opatření nabylo účinnosti;
b)
výroční zprávu o uplatňování tohoto nařízení, která je uvedena v nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (52), ve znění pozdějších předpisů, je sestavena v elektronické podobě a obsahuje informace stanovené v prováděcím nařízení, a to za každý celý rok nebo část roku, během něhož se toto nařízení používá
Článek 12
Kontrola
Aby mohla Komise kontrolovat podporu, která je tímto nařízením vyňata z oznamovací povinnosti, jsou členské státy, respektive v případě podpory poskytnuté na projekty Evropské územní spolupráce členský stát, v němž se nachází řídicí orgán, povinny vést podrobné záznamy s informacemi a podklady, které jsou nezbytné k ověření, zda jsou splněny všechny podmínky tohoto nařízení. Tyto záznamy se uchovávají po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory ad hoc nebo ode dne, kdy byla v rámci příslušného režimu poskytnuta poslední podpora. Dotčený členský stát poskytne Komisi ve lhůtě dvaceti pracovních dnů nebo ve lhůtě delší, která je stanovena v žádosti, všechny informace a podklady, které Komise považuje za nezbytné ke kontrole uplatňování tohoto nařízení.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO RŮZNÉ KATEGORIE PODPORY
ODDÍL 1
Regionální podpora
Pododdíl A
Regionální investiční a provozní podpora
Článek 13
Rozsah regionální podpory
Tento oddíl se nepoužije na:
a)
podporu ve prospěch činností v odvětví oceli, v uhelném průmyslu, v odvětví stavby lodí, v odvětví výroby syntetických vláken, v odvětví dopravy, jakož i v odvětví související infrastruktury, ve výrobě a distribuci energie a v oblasti energetické infrastruktury;
b)
regionální podporu ve formě režimů, které jsou zaměřeny na vybraná zvláštní odvětví hospodářské činnosti; za režimy zaměřené na zvláštní odvětví hospodářské činnosti se nepovažují režimy zaměřené na cestovní ruch, širokopásmovou infrastrukturu a zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh;
c)
regionální podporu ve formě režimů na úhradu nákladů na dopravu zboží vyrobeného v nejvzdálenějších regionech nebo v řídce osídlených oblastech a poskytnutou ve prospěch:
i)
výroby, zpracování nebo uvádění produktů uvedených v příloze I Smlouvy na trh nebo
ii)
ve prospěch činností klasifikovaných v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (53), jako zemědělství, lesnictví a rybolov v sekci A statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2, těžba a dobývání v sekci B klasifikace NACE Rev. 2 a dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu v sekci D klasifikace NACE Rev. 2, nebo
iii)
přepravy zboží potrubím;
d)
jednotlivou regionální investiční podporu poskytnutou příjemci, který v posledních dvou letech před podáním žádosti o regionální investiční podporu ukončil stejnou nebo podobnou činnost v Evropském hospodářském prostoru nebo který má - v době podání žádosti o podporu - konkrétní plány na to, že tuto činnost ukončí během dvou let poté, co v dotyčné oblasti dokončí počáteční investici, pro niž žádá o podporu;
e)
regionální provozní podporu poskytnutou podnikům, jejichž hlavní činnosti spadají do oddílu K „Peněžnictví a pojišťovnictví“ klasifikace NACE Rev. 2, nebo podnikům, které provádějí činnosti v rámci skupiny a jejichž hlavní činnosti spadají do třídy 70.10 „Činnosti vedení podniků“ nebo 70.22 „Ostatní poradenství v oblasti podnikání a řízení“ klasifikace NACE Rev. 2.
Článek 14
Regionální investiční podpora
1. Opatření regionální investiční podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Tato podpora musí být poskytnuta v podporovaných oblastech.
3. V podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy lze podporu na počáteční investici poskytnout bez ohledu na velikost příjemce. V podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy lze malým a středním podnikům poskytnout podporu na jakoukoli formu počáteční investice. Podporu velkým podnikům lze poskytovat pouze na počáteční investici ve prospěch nové hospodářské činnosti v dané oblasti.
4. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku;
b)
mzdové náklady odhadované na období dvou let, jež jsou spojeny s pracovními místy vytvořenými počáteční investicí, nebo
c)
kombinace nákladů podle písmene a) a b), přičemž nesmí být překročena vyšší z částek podle písmene a) nebo b).
5. Investice musí být v přijímající oblasti zachována po dokončení investice po dobu alespoň pěti let, nebo - v případě malých a středních podniků - po dobu alespoň tří let. Toto nebrání reprodukci zařízení nebo vybavení, které během tohoto období zastará nebo se porouchá, za podmínky, že dotyčná hospodářská činnost zůstane v dané oblasti zachována po relevantní minimální dobu.
6. Pořízený majetek musí být nový, s výjimkou malých a středních podniků a s výjimkou pořízení provozovny. Náklady související s pronájmem hmotného majetku lze zohlednit za těchto podmínek:
a)
u pozemků a budov musí nájem pokračovat alespoň po dobu pěti let od předpokládaného data ukončení investičního projektu v případě velkých podniků a po dobu tří let v případě podniků malých a středních;
b)
v případě zařízení nebo strojů musí mít nájem podobu finančního leasingu a být spojen s povinností příjemce odkoupit tento majetek po uplynutí sjednané doby nájmu.
V případě pořízení majetku provozovny ve smyslu čl. 2 bodu 49 se zohlední pouze náklady na nákup majetku od třetích osob, které nejsou spřízněny s kupujícím. Tato transakce se musí uskutečnit za tržních podmínek. Pokud již byla poskytnuta podpora na pořízení majetku před jeho nákupem, pak se náklady na tento majetek odečítají od způsobilých nákladů na pořízení provozovny. Jestliže se malý podnik převádí na rodinného příslušníka původního vlastníka nebo na zaměstnance, podmínka, že majetek musí být koupen od třetích osob nespřízněných s kupujícím, se nepoužije. Nabytí podílů se nepovažuje za počáteční investici.
7. V případě podpory na zásadní změnu výrobního postupu musí být způsobilé náklady vyšší než odpisy provedené za předcházející tři účetní období z majetku užívaného při činnosti, jež má být modernizována. V případě podpory na rozšíření výrobního sortimentu stávající provozovny musí být způsobilé náklady o nejméně 200 % vyšší než účetní hodnota znovu použitého majetku, která je zachycena v účetním období předcházejícím zahájení prací.
8. Nehmotný majetek je způsobilý pro výpočet investičních nákladů, jestliže splňuje tyto podmínky:
a)
musí se používat výlučně jen v provozovně, která je příjemcem podpory;
b)
musí se jednat o odepisovaný majetek;
c)
musí být pořízen za tržních podmínek od třetích osob nespřízněných s kupujícím; a
d)
musí být zařazen do majetku podniku, který je příjemcem podpory, a musí být využíván při projektu, na nějž je poskytnuta podpora, po dobu nejméně pěti let nebo - v případě malých a středních podniků - tří let.
U velkých podniků jsou náklady na nehmotný majetek způsobilé pouze do výše 50 % celkových způsobilých investičních nákladů na počáteční investici.
9. Jsou-li způsobilé náklady vypočteny na základě odhadovaných mzdových nákladů podle odst. 4 písm. b), musí být splněny tyto podmínky:
a)
investiční projekt musí v příslušné provozovně vést k čistému zvýšení počtu zaměstnanců oproti průměrnému stavu za předchozích dvanáct měsíců, což znamená, že od počtu zjevně vytvořených pracovních míst se odečtou pracovní místa, jež za uvedené období zanikla;
b)
všechna pracovní místa musí být obsazena do tří let od dokončení prací; a
c)
všechna pracovní místa vytvořená investicí musí ode dne svého prvního obsazení zůstat v dotyčné oblasti zachována po dobu alespoň pěti let, resp. - v případě malých a středních podniků - po dobu tří let.
10. Regionální podpora na rozvoj širokopásmové sítě musí splňovat tyto podmínky:
a)
podpora musí být poskytnuta pouze v oblastech, kde neexistuje síť stejné kategorie (buď základní širokopásmová síť nebo NGA) a kde je nepravděpodobné, že taková síť bude do tří let od přijetí rozhodnutí o poskytnutí podpory vybudována za komerčních podmínek, a
b)
provozovatel dotované sítě musí nabízet aktivní i pasivní velkoobchodní přístup za spravedlivých a nediskriminačních podmínek, včetně fyzického zpřístupnění v případě sítí NGA, a
c)
podpora musí být přidělena na základě soutěžního výběrového řízení.
11. Regionální podpora na výzkumnou infrastrukturu je poskytována pouze tehdy, je-li podmíněna poskytnutím transparentního a nediskriminačního přístupu k podporované infrastruktuře.
12. Intenzita podpory vyjádřená hrubým grantovým ekvivalentem nesmí přesáhnout maximální intenzitu podpory, která je pro dotyčnou oblast stanovena v mapě regionální podpory platné v době poskytnutí podpory. Je-li intenzita podpory vypočtena podle odst. 4 písm. c), nesmí být maximální intenzitou podpory překročena nejvýhodnější částka, která se vypočte použitím této intenzity na investiční nebo mzdové náklady. V případě velkých investičních projektů nesmí výše podpory přesahovat upravenou výši podpory, která se vypočte pomocí mechanismu uvedeného v čl. 2 bodě 20.
13. Počáteční investice, kterou tentýž příjemce (na úrovni skupiny) zahájí během tří let ode dne, kdy byly zahájeny práce na jiné podpořené investici v témže regionu úrovně 3 klasifikace územních statistických jednotek, se považuje za součást jediného investičního projektu. Jedná-li se u tohoto jediného investičního projektu o velký investiční projekt, pak celková výše podpory poskytnuté na tento jediný investiční projekt nesmí překročit upravenou výši podpory povolené u velkých investičních projektů.
14. Příjemce podpory musí poskytnout finanční příspěvek ve výši alespoň 25 % způsobilých nákladů, buď z vlastních zdrojů, nebo prostřednictvím externího financování, a to ve formě, která neobsahuje žádnou veřejnou podporu. Malý a střední podnik, který realizuje investici v některém z nejvzdálenějších regionů, může získat podporu, jejíž maximální intenzita přesahuje 75 %; v takovém případě zbývající část poskytne příjemce podpory formou finančního příspěvku.
15. V případě počáteční investice související s projekty Evropské územní spolupráce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 1299/2013, se intenzita podpory platná pro oblast, kde se počáteční investice nachází, použije na všechny příjemce, kteří se projektu účastní. Je-li počáteční investice realizována ve dvou či více podporovaných oblastech, je maximální intenzitou podpory intenzita podpory použitelná v podporované oblasti, v níž vznikla největší část způsobilých nákladů. V podporovaných oblastech způsobilých pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy se toto ustanovení použije na velké podniky pouze v případě, je-li předmětem počáteční investice nová hospodářská činnost.
Článek 15
Regionální provozní podpora
1. Režimy regionální provozní podpory v nejvzdálenějších regionech a řídce osídlených oblastech vymezených členskými státy v regionální mapě podpory, kterou Komise schválila v souladu s bodem 161 pokynů k regionální státní podpoře na období 2014-2020 (54), jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I
2. Režimy regionální provozní podpory poskytují náhradu za:
a)
dodatečné náklady na dopravu zboží, které bylo vyrobeno v oblastech způsobilých pro provozní podporu, jakož i dodatečné náklady na dopravu zboží, které je v těchto oblastech dále zpracováváno, a to za následujících podmínek:
i)
příjemci vyvíjejí v těchto oblastech svou výrobní činnost,
ii)
podpora je objektivně předem vyčíslitelná pevnou částkou, v tunách na kilometr nebo v jiné vhodné jednotce,
iii)
tyto dodatečné náklady na dopravu zboží jsou vypočteny na základě trasy zboží v rámci vnitrostátních hranic dotčeného členského státu za použití dopravních prostředků, jež jsou pro příjemce spojeny s nejnižšími náklady. Pouze v případě nejvzdálenějších regionů mohou dodatečné náklady na dopravu zboží, které je v těchto oblastech dále zpracováváno, zahrnovat náklady na dopravu zboží z místa produkce do těchto oblastí;
b)
dodatečné provozní náklady (s výjimkou dopravních nákladů), které vznikly v nejvzdálenějších regionech v přímém důsledku jednoho či více trvalých znevýhodnění uvedených v článku 349 Smlouvy, za těchto podmínek:
i)
příjemci vyvíjejí v některém z nejvzdálenějších regionů svou hospodářskou činnost;
ii)
roční výše podpory na příjemce v rámci všech režimů provozní podpory nepřekračuje:
-
15 % hrubé přidané hodnoty, kterou za rok vytvoří příjemce v dotyčném nejvzdálenějším regionu, nebo
-
25 % nákladů na pracovní sílu, které za rok vzniknou příjemci v dotyčném nejvzdálenějším regionu nebo
-
10 % ročního obratu, jehož příjemce dosáhl v dotyčném nejvzdálenějším regionu.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých dodatečných nákladů stanovených v tomto článku.
Pododdíl B
Urbanistická podpora
Článek 16
Regionální urbanistická podpora
1. Regionální urbanistická podpora je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Urbanistické projekty musí splňovat následující kritéria:
a)
projekty jsou realizovány v podporovaných oblastech prostřednictvím fondů urbanistického rozvoje;
b)
jsou spolufinancovány z evropských strukturálních a investičních fondů;
c)
podporují provádění „ucelené strategie pro udržitelný rozvoj měst“.
3. Celková investice do urbanistického projektu v rámci opatření urbanistické podpory nesmí přesáhnout 20 milionů EUR.
4. Způsobilé jsou celkové náklady na urbanistický projekt, nakolik splňují požadavky článků 65 a 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1303/2013 (55).
5. Podpora, kterou fond urbanistického rozvoje poskytuje na způsobilé urbanistické projekty, může mít podobu kapitálu, kvazikapitálu, půjček, záruk nebo kombinace těchto nástrojů.
6. Urbanistická podpora musí na úrovni fondu urbanistického rozvoje nebo urbanistických projektů aktivovat dodatečné investice od soukromých investorů, tak aby výsledná celková částka dosahovala alespoň 30 % z celkových finančních prostředků poskytnutých na daný urbanistický projekt.
7. Soukromí a veřejní investoři mohou na realizaci urbanistického projektu poskytnout peněžité nebo nepeněžité plnění nebo jejich kombinaci. Nepeněžité plnění se ocení tržní hodnotou, kterou osvědčí nezávislý způsobilý znalec nebo oprávněný úřední orgán.
8. Opatření v oblasti urbanistického rozvoje musí splňovat tyto podmínky:
a)
správci fondu urbanistického rozvoje musí být vybráni na základě otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy. Zejména nesmí být mezi správci fondů urbanistického rozvoje rozlišováno podle jejich místa usazení či sídla v určitém členském státě. Po správcích fondů urbanistického rozvoje může být požadováno, aby splnili určitá předem stanovená kritéria, která jsou objektivně odůvodněna povahou investic;
b)
nezávislí soukromí investoři musí být vybráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení, které je vedeno v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a jehož cílem je uzavřít pro jiné investice, než jsou záruky, odpovídající ujednání o sdílení rizik a odměny s tím, že asymetrickému sdílení zisku je dávána přednost před stanovením horního limitu ztráty (Downside Protection). Nejsou-li soukromí investoři vybráni prostřednictvím takovéhoto řízení, musí přiměřenou míru rentability (fair rate of return) investic soukromých investorů určit nezávislý znalec vybraný prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení;
c)
v případě asymetrického sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory musí být první ztráta převzatá veřejným investorem omezena na nejvýše 25 % celkové investice;
d)
v případě záruk poskytnutých soukromým investorům na urbanistické projekty musí být míra zajištění omezena na 80 % a celkové ztráty převzaté členským státem musí být omezeny na nejvýše 25 % podkladového portfolia krytého zárukou;
e)
investoři musí mít možnost být zastoupeni ve správních orgánech fondu urbanistického rozvoje, např. v dozorčí radě nebo poradním výboru;
f)
fond urbanistického rozvoje musí být založen podle použitelných právních předpisů. Členské státy stanoví, že musí být provedena hloubková kontrola, která ověří komerční solidnost investiční strategie pro účely realizace opatření urbanistické podpory.
9. Fondy urbanistického rozvoje musí být řízeny podle komerčních zásad a jejich rozhodování o financování musí být orientováno na zisk. Takový stav se předpokládá, jestliže správci fondu urbanistického rozvoje splňují tyto podmínky:
a)
správci fondů urbanistického rozvoje musí být ze zákona nebo na základě smlouvy povinni jednat s péčí řádného hospodáře, v dobré víře a vyhýbat se střetu zájmů; použijí se osvědčené postupy a regulatorní dohled;
b)
odměna správců fondů urbanistického rozvoje musí odpovídat tržním podmínkám. Má se za to, že je tento požadavek splněn, je-li správce vybrán prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení podle objektivních kritérií, jimiž je hodnocena praxe, odborné znalosti a provozní a finanční způsobilost;
c)
odměna, kterou správci fondů urbanistického rozvoje pobírají, musí být vázána na výkon nebo se musejí správci podílet na části investičních rizik tím způsobem, že spoluinvestují vlastní zdroje, tak aby bylo zajištěno, že jsou jejich zájmy trvale sladěny se zájmy veřejných investorů;
d)
správci fondů urbanistického rozvoje musí vypracovat investiční strategii a kritéria a navrhnout harmonogram investic do urbanistických projektů, které předem dokládají finanční životaschopnost investic a jejich očekávaný dopad na urbanistický rozvoj;
e)
pro jednotlivé kapitálové a kvazikapitálové investice je stanovena jasná a realistická výstupní strategie.
10. Jestliže se z fondu urbanistického rozvoje poskytují půjčky nebo záruky na urbanistické projekty, musí být splněny tyto podmínky:
a)
v případě půjček se při výpočtu maximální výše investice pro účely odstavce 3 tohoto článku vychází z nominální výše půjčky;
b)
v případě záruk se při výpočtu maximální výše investice pro účely odstavce 3 tohoto článku vychází z nominální výše podkladové půjčky.
11. Členský stát může provádění opatření v oblasti urbanistického rozvoje uložit pověřenému subjektu.
ODDÍL 2
Podpora určená malým a středním podnikům
Článek 17
Investiční podpora určená malým a středním podnikům
1. Investiční podpora určená malým a středním podnikům, jež působí na území Unie či mimo něj, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé náklady mohou zahrnovat jak libovolnou z níže uvedených kategorií nákladů, tak obě tyto kategorie:
a)
náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku;
b)
odhadované mzdové náklady spojené s pracovními místy vytvořenými v přímé souvislosti s investičním projektem a vypočtené za období dvou let.
3. Aby byly náklady považovány pro účely tohoto článku za způsobilé, musí investice sestávat z:
a)
investice do hmotného nebo nehmotného majetku za účelem založení nové provozovny, rozšíření stávající provozovny, rozšíření výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky nebo za účelem zásadní změny celkového výrobního postupu stávající provozovny; nebo
b)
pořízení majetku náležejícího provozovně, jestliže jsou splněny tyto podmínky:
-
provozovna byla uzavřena nebo by byla uzavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení,
-
majetek byl koupen od třetích osob nespřízněných s kupujícím,
-
transakce se uskutečňuje za tržních podmínek.
Jestliže se malý podnik převádí na rodinného příslušníka původního vlastníka nebo na zaměstnance, podmínka, že majetek musí být koupen od třetích osob nespřízněných s kupujícím, se nepoužije. Za investici se nepovažuje pouhé nabytí podílů podniku.
4. Nehmotný majetek musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
používá se výlučně jen v provozovně, která je příjemcem podpory;
b)
nakládá se s ním jako s odpisovaným majetkem;
c)
je pořízen za tržních podmínek od třetích osob nespřízněných s kupujícím;
d)
je zařazen do majetku podniku alespoň po dobu tří let.
5. Pracovní místa vytvořená v přímé souvislosti s investičním projektem musí splňovat tyto podmínky:
a)
jsou vytvořena do tří let od dokončení investice;
b)
v příslušné provozovně vedou k čistému zvýšení počtu zaměstnanců oproti průměrnému stavu za předchozích dvanáct měsíců;
c)
jsou zachována nejméně po dobu tří let ode dne, kdy byla poprvé obsazena.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout:
a)
20 % způsobilých nákladů v případě malých podniků;
b)
10 % způsobilých nákladů v případě středních podniků.
Článek 18
Podpora na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků
1. Podpora na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
3. Způsobilými náklady jsou náklady na poradenské služby poskytnuté externími poradci.
4. Uvedené služby nemají charakter stálé nebo pravidelné činnosti ani nesouvisejí s obvyklými provozními náklady podniku na služby jako například běžné daňové poradenství, pravidelné právní služby nebo reklama.
Článek 19
Podpora na účast malých a středních podniků na veletrzích
1. Podpora na účast malých a středních podniků na veletrzích je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými náklady jsou náklady vynaložené na nájem, zřízení a provoz stánku při účasti podniku na konkrétním veletrhu nebo výstavě.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
Článek 20
Podpora na náklady spolupráce vzniklé malým a středním podnikům, které se účastní projektů v rámci Evropské územní spolupráce
1. Podpora na náklady spolupráce vzniklé malým a středním podnikům, které se účastní projektů v rámci Evropské územní spolupráce, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
náklady na organizační spolupráci, včetně nákladů na zaměstnance a kancelářské prostory, a to v rozsahu, který připadá na projekt spolupráce;
b)
náklady na poradenské a podpůrné služby spojené se spoluprací a poskytované externími poradci a poskytovateli služeb;
c)
cestovní výdaje, výdaje na vybavení a investiční výdaje přímo spojené s projektem a odpisy nástrojů a vybavení přímo používaného pro projekt.
3. U služeb uvedených v odst. 2 písm. b) se nesmí jednat o trvalou nebo pravidelnou činnost a tyto služby nesmějí souviset ani s obvyklými provozními náklady podniku, jako je tomu v případě běžného daňového poradenství, pravidelných právních služeb nebo běžné reklamy.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 3
Podpora přístupu malých a středních podniků k financování
Článek 21
Podpora rizikového financování
1. Režimy podpory rizikového financování ve prospěch malých a středních podniků jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Na úrovni finančních zprostředkovatelů může mít podpora rizikového financování určená nezávislým soukromým investorům jednu z následujících forem:
a)
kapitálová či kvazikapitálová investice nebo finanční dotace, z níž jsou přímo či nepřímo realizovány investice rizikového financování do způsobilých podniků;
b)
půjčky, z nichž jsou přímo či nepřímo realizovány investice rizikového financování do způsobilých podniků;
c)
záruky na pokrytí ztrát, jež plynou z investic rizikového financování realizovaných přímo či nepřímo do způsobilých podniků.
3. Na úrovni nezávislých soukromých investorů může mít podpora rizikového financování formy uvedené v odstavci 2 tohoto článku nebo formu daňových pobídek určených soukromým investorům, kteří jsou fyzickými osobami poskytujícími způsobilým podnikům přímo či nepřímo rizikové financování.
4. Na úrovni způsobilých podniků může mít podpora rizikového financování formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček, záruk nebo jejich kombinace.
5. Způsobilé jsou podniky, jež jsou v době počáteční investice rizikového financování nekotovanými malými či středními podniky a splňují alespoň jednu z níže uvedených podmínek:
a)
nepůsobí na žádném trhu;
b)
působí na libovolném trhu po dobu kratší než sedm let od svého prvního komerčního prodeje;
c)
potřebují počáteční investici rizikového financování, která podle podnikatelského záměru zpracovaného pro účely vstupu na nový výrobkový nebo zeměpisný trh přesahuje 50 % jejich průměrného ročního obratu za předchozích pět let.
6. Podporu rizikového financování lze poskytnout též následným investicím, které jsou do způsobilých podniků realizovány, a to i po uplynutí sedmiletého období podle odst. 5 písm. b), jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky:
a)
není překročena celková výše rizikového financování podle odstavce 9;
b)
možnost následných investic se předpokládala v původním podnikatelském záměru;
c)
podnik, do nějž je realizována následná investice, se nestal propojeným podnikem ve smyslu článku 3 odst. 3 přílohy I jiného podniku, u kterého se nejedná o finančního zprostředkovatele ani nezávislého soukromého investora, jenž rizikové financování v rámci daného opatření poskytuje, pokud tento nový subjekt nenaplňuje znaky definice malého nebo středního podniku.
7. V případě kapitálových a kvazikapitálových investic do způsobilých podniků lze opatřením v oblasti rizikového financování podpořit náhradní financování (náhradní kapitál) pouze v případě, je-li způsobilému podniku současně poskytnut i čerstvý kapitál, na nějž v jednotlivých kolech investování připadá nejméně 50 %.
8. U kapitálových a kvazikapitálových investic podle odst. 2 písm. a) lze pro účely řízení likvidity použít nejvýše 30 % z celkového kapitálového vkladu finančního zprostředkovatele a přislíbeného, avšak nesplaceného kapitálu.
9. Celková výše rizikového financování podle odstavce 4 nesmí v rámci libovolného opatření v oblasti rizikového financování přesáhnout 15 milionů EUR na způsobilý podnik.
10. Opatření v oblasti rizikového financování, která spočívají v kapitálových či kvazikapitálových investicích nebo v půjčkách pro způsobilé podniky, musí na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo způsobilého podniku aktivovat dodatečné zdroje financování od nezávislých soukromých investorů, tak aby celkový podíl soukromé účasti dosahoval těchto minimálních prahových hodnot:
a)
10 % rizikového financování poskytnutého způsobilým podnikům předtím, než na trhu uskuteční první komerční prodej;
b)
40 % rizikového financování poskytnutého způsobilým podnikům uvedeným v odst. 5 písm. b) tohoto článku;
c)
60 % rizikového financování v případě investic, které jsou realizovány do způsobilých podniků uvedených v odst. 5 písm. c) tohoto článku, a v případě následných investic do způsobilých podniků po uplynutí sedmiletého období podle odst. 5 písm. b) tohoto článku.
11. Je-li opatření v oblasti rizikového financování realizováno prostřednictvím finančního zprostředkovatele, zaměřuje se na způsobilé podniky v různých fázích vývoje podle odstavce 10 a na úrovni způsobilých podniků neposkytuje účast soukromých investorů, finanční zprostředkovatel musí dosáhnout takového celkového podílu soukromé účasti, který odpovídá alespoň váženému průměru, který vychází z objemu jednotlivých investic v podkladovém portfoliu a odpovídá uplatnění minimálních podílů účasti na tyto investice podle odstavce 10.
12. Opatření v oblasti rizikového financování nesmí rozlišovat mezi finančními zprostředkovateli podle jejich místa usazení či sídla v určitém členském státě. Po finančních zprostředkovatelích může být požadováno, aby splnili určitá předem stanovená kritéria, která jsou objektivně odůvodněna povahou investic.
13. Opatření v oblasti rizikového financování musí splňovat tyto podmínky:
a)
provádí je jeden nebo více finančních zprostředkovatelů, s výjimkou daňových pobídek pro soukromé investory, které se týkají jejich přímých investic do způsobilých podniků;
b)
finanční zprostředkovatelé, investoři a správci fondů jsou vybráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení, které je vedeno v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a jehož cílem je uzavřít odpovídající ujednání o sdílení rizik a odměny s tím, že - v případě investic, u nichž se nejedná o záruky - je asymetrickému sdílení zisku dávána přednost před stanovením horního limitu ztráty za účelem ochrany investice (Downside Protection);
c)
v případě asymetrického sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory musí být první ztráta převzatá veřejným investorem omezena na nejvýše 25 % celkové investice;
d)
v případě záruk podle odst. 2 písm. c) je míra zajištění omezena na 80 % a celkové ztráty převzaté členským státem jsou omezeny na nejvýše 25 % podkladového portfolia krytého zárukou. Bezúplatně lze poskytnout pouze záruku, která pokrývá očekávané ztráty z jí krytého podkladového portfolia. Vztahuje-li se záruka rovněž na neočekávané ztráty, je finanční zprostředkovatel povinen za tuto část záruky, která neočekávané ztráty pokrývá, zaplatit prémii v obvyklé tržní výši.
14. Opatření v oblasti rizikového financování musí zajistit, aby se rozhodování o financování orientovalo na zisk. Toho je dosaženo, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
finanční zprostředkovatelé musí být založeni podle použitelných právních předpisů;
b)
členský stát nebo subjekt odpovídající za realizaci opatření zajistí hloubkovou kontrolu, která ověří komerční solidnost investiční strategie pro účely realizace opatření v oblasti rizikového financování, včetně náležité strategie diverzifikace rizik, jejímž cílem je dosáhnout hospodářské životaschopnosti a efektivního rozsahu z hlediska objemu a zeměpisného pokrytí relevantního investičního portfolia;
c)
rizikové financování poskytnuté způsobilým podnikům musí vycházet z životaschopného podnikatelského záměru, který obsahuje podrobnosti o vývoji výrobku, tržeb a ziskovosti a předem dokládá finanční životaschopnost;
d)
pro jednotlivé kapitálové a kvazikapitálové investice je stanovena jasná a realistická výstupní strategie.
15. Finanční zprostředkovatelé musí být řízeni podle komerčních zásad. Tento požadavek se považuje za splněný, pokud finanční zprostředkovatel a - v závislosti na druhu opatření v oblasti rizikového financování - správce fondu splňují tyto podmínky:
a)
musí být ze zákona nebo na základě smlouvy povinni jednat s péčí řádného hospodáře a v dobré víře a vyhýbat se střetu zájmů; použijí se osvědčené postupy a regulatorní dohled;
b)
jejich odměna musí odpovídat tržním podmínkám. Má se za to, že je tento požadavek splněn, je-li správce nebo finanční zprostředkovatel vybrán prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení podle objektivních kritérií, jimiž je hodnocena praxe, odborné znalosti a provozní a finanční způsobilost;
c)
jimi pobíraná odměna musí být vázána na výkon nebo se musejí podílet na části investičních rizik tím způsobem, že spoluinvestují vlastní zdroje, tak aby bylo zajištěno, že jsou jejich zájmy trvale sladěny se zájmy veřejného investora;
d)
musí vypracovat investiční strategii a kritéria a navrhnout harmonogram investic;
e)
investoři musí mít možnost být zastoupeni ve správních orgánech investičního fondu, např. v dozorčí radě nebo poradním výboru.
16. Opatření v oblasti rizikového financování, jímž jsou způsobilým podnikům poskytnuty záruky či půjčky, musí splňovat tyto podmínky:
a)
v důsledku opatření musí finanční zprostředkovatel realizovat investice, které by nebyly bez poskytnutí podpory realizovány nebo by byly realizovány v omezeném rozsahu či odlišným způsobem. Finanční zprostředkovatel musí být schopen prokázat, že provozuje mechanismus, který zajišťuje, aby veškeré výhody v podobě vyššího objemu financování, rizikovějších portfolií, méně přísných požadavků na zajištění, nižších prémií za záruky nebo nižších úrokových sazeb byly v co největším rozsahu postupovány konečným příjemcům;
b)
v případě půjček musí být při výpočtu maximální výše investic pro účely odstavce 9 zohledněna nominální výše půjčky;
c)
v případě záruk musí být při výpočtu maximální výše investic pro účely odstavce 9 zohledněna nominální výše podkladové půjčky. Záruka nesmí převýšit 80 % podkladové půjčky;
17. Členský stát může provádění opatření v oblasti rizikového financování uložit pověřenému subjektu.
18. Podpora rizikového financování určená malým a středním podnikům, které nesplňují podmínky odstavce 5, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jestliže
a)
na úrovni malých a středních podniků splňuje podmínky nařízení (EU) č. 1407/2013 a
b)
jsou splněny všechny podmínky tohoto článku, s výjimkou podmínek odstavců 5, 6, 9, 10 a 11 a
c)
opatření v oblasti rizikového financování, která spočívají v kapitálových či kvazikapitálových investicích nebo v půjčkách pro způsobilé podniky, musí na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo malých a středních podniků aktivovat dodatečné zdroje financování od nezávislých soukromých investorů, tak aby celkový podíl soukromé účasti na rizikovém financování poskytnutém malým a středním podnikům dosahoval alespoň 60 %.
Článek 22
Podpora na zahájení činnosti
1. Režimy podpory na zahájení činnosti jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými podniky jsou nekotované malé podniky v době do pěti let od své registrace, které dosud nerozdělovaly zisk a nevznikly spojením podniků. Pokud jde o způsobilé podniky, které nepodléhají registraci, za počátek pětiletého období způsobilosti lze považovat okamžik, kdy podnik zahájil svou hospodářskou činnost, nebo kdy mu vznikla daňová povinnost z hospodářské činnosti.
3. Podpora na zahájení činnosti má podobu:
a)
půjček, jejichž úrokové sazby neodpovídají tržním podmínkám, jež jsou poskytnuty na dobu deseti let a jejichž nominální výše dosahuje maximálně 1 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy - 1,5 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy - 2 milionů EUR. V případě půjček s dobou splatnosti od pěti do deseti let lze tyto maximální částky upravit tím způsobem, že se výše uvedené částky vynásobí podílem deseti let a skutečné doby splatnosti půjčky. U půjček s dobou splatnosti kratší pěti let je maximální částka stejná jako u půjček s dobou splatnosti pěti let;
b)
záruk, jejichž prémie neodpovídají tržním podmínkám, jež jsou poskytnuty na dobu deseti let a u nichž dosahuje částka krytá zárukou maximálně 1,5 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy - 2,25 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy - 3 milionů EUR. V případě záruk s dobou platnosti od pěti do deseti let lze tuto maximální částku krytou zárukou upravit tím způsobem, že se výše uvedené částky vynásobí podílem deseti let a skutečné doby platnosti záruky. U záruk s dobou platnosti kratší pěti let je maximální částka krytá zárukou stejná jako u záruk s dobou platnosti pěti let. Záruka nesmí převýšit 80 % podkladové půjčky;
c)
dotace včetně kapitálových a kvazikapitálových investic, snížení úrokových sazeb a prémií za poskytnutí záruk, jejichž hrubý grantový ekvivalent činí nejvýše 0,4 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy - 0,6 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy - 0,8 milionu EUR.
4. Příjemci lze poskytnout podporu z více nástrojů uvedených v odstavci 3 tohoto článku za předpokladu, že podíl částky poskytnuté z jednoho nástroje, která se vypočte z maximální výše podpory přípustné za tento nástroj, je vzat jako základ k určení zbývajícího podílu maximální výše podpory přípustné za ostatní nástroje, z nichž je tato kombinovaná podpora poskytována.
5. V případě malých a inovativních podniků lze maximální částky uvedené v odstavci 3 zdvojnásobit.
Článek 23
Podpora určená alternativním obchodním platformám zaměřeným na malé a střední podniky
1. Podpora ve prospěch alternativních obchodních platforem zaměřených na malé a střední podniky je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Je-li provozovatelem platformy malý podnik, může mít opatření podpory podobu podpory na zahájení činnosti provozovatele platformy, přičemž v tomto případě se použijí podmínky článku 22.
Opatření podpory může mít podobu daňových pobídek pro nezávislé soukromé investory, kteří své investice v rámci rizikového financování realizované do podniků způsobilých podle článku 21 uskutečňují jakožto fyzické osoby prostřednictvím alternativní obchodní platformy.
Článek 24
Podpora na náklady spojené s výběrem vhodného investičního objektu
1. Podpora na náklady spojené s výběrem vhodného investičního objektu je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou náklady na počáteční přezkum a formální hloubkovou kontrolu, které provádějí správci finančních zprostředkovatelů nebo investoři s cílem nalézt podniky způsobilé podle článků 21 a 22.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 4
Podpora výzkumu, vývoje a inovací
Článek 25
Podpora na výzkumné a vývojové projekty
1. Podpora na výzkumné a vývojové projekty je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpořená část výzkumného a vývojového projektu musí plně spadat do jedné či několika z těchto kategorií:
a)
základní výzkum;
b)
průmyslový výzkum;
c)
experimentální vývoj;
d)
studie proveditelnosti.
3. Způsobilé náklady na výzkumné a vývojové projekty musí být přiděleny na konkrétní kategorie výzkumu a vývoje a tvoří je:
a)
osobní náklady: výzkumní pracovníci, technici a ostatní podpůrný personál v rozsahu nezbytném pro účely projektu;
b)
náklady na nástroje a vybavení v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. Jestliže nejsou tyto nástroje a vybavení používány v rámci projektu po celou dobu své životnosti, jsou za způsobilé náklady považovány pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě všeobecně uznávaných účetních zásad;
c)
náklady na budovy a pozemky v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. U budov jsou způsobilými náklady pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě všeobecně uznávaných účetních zásad. V případě pozemků se za způsobilé náklady považují náklady na obchodní převod nebo skutečně vzniklé náklady na kapitál;
d)
náklady na smluvní výzkum, poznatky a patenty zakoupené nebo pořízené v rámci licence z vnějších zdrojů za obvyklých tržních podmínek a rovněž náklady na poradenské a rovnocenné služby využité výlučně pro účely projektu;
e)
dodatečné režijní a ostatní provozní náklady včetně nákladů na materiál, dodávky a podobné výrobky, které vznikly bezprostředně v důsledku projektu.
4. U studií proveditelnosti jsou způsobilé náklady na studii.
5. Intenzita podpory nesmí u žádného z příjemců přesáhnout:
a)
100 % způsobilých nákladů u základního výzkumu;
b)
50 % způsobilých nákladů u průmyslového výzkumu;
c)
25 % způsobilých nákladů u experimentálního vývoje;
d)
50 % způsobilých nákladů na studie proveditelnosti.
6. Intenzitu podpory průmyslového výzkumu a experimentálního vývoje lze zvýšit až na 80 % způsobilých nákladů takto:
a)
o 10 procentních bodů u středních podniků a o 20 procentních bodů u malých podniků;
b)
o 15 procentních bodů, je-li splněna jedna z těchto podmínek:
i)
projekt zahrnuje účinnou spolupráci:
-
mezi podniky, z nichž alespoň jeden je malým nebo středním podnikem, nebo k této spolupráci dochází alespoň ve dvou členských státech nebo v členském státě a v státě, který je smluvní stranou Dohody o EHP, a jednotlivý podnik nehradí více než 70 % způsobilých nákladů, nebo
-
mezi podnikem a jednou nebo více organizacemi pro výzkum a šíření znalostí, jestliže tato organizace nese alespoň 10 % způsobilých nákladů a má právo zveřejňovat výsledky vlastního výzkumu,
ii)
výsledky projektu jsou veřejně šířeny prostřednictvím konferencí, publikací, zdrojů s otevřeným přístupem nebo prostřednictvím volného softwaru nebo softwaru s otevřeným zdrojovým kódem.
7. Intenzitu podpory na studie proveditelnosti lze u středních podniků zvýšit o 10 procentních bodů a u malých podniků o 20 procentních bodů.
Článek 26
Investiční podpora na výzkumnou infrastrukturu
1. Podpora na výstavbu nebo modernizaci výzkumné infrastruktury, která vykonává hospodářské činnosti, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Jestliže výzkumná infrastruktura vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, musí být příslušné financování, náklady a výnosy jednotlivých druhů činností účtovány odděleně na základě důsledně uplatňovaných a objektivně zdůvodnitelných zásad nákladového účetnictví.
3. Cena účtovaná za provoz nebo užívání infrastruktury musí odpovídat ceně tržní.
4. Přístup k infrastruktuře musí být umožněn více uživatelům za transparentních a nediskriminačních podmínek. Podniky, které financovaly alespoň 10 % investičních nákladů na infrastrukturu, mohou získat přednostní přístup se zvýhodněnými podmínkami. Tento přístup musí být přiměřený příspěvku daného podniku na investiční náklady a tyto podmínky musí být zveřejněny, aby nedocházelo k nadměrné kompenzaci.
5. Způsobilými náklady jsou náklady na investice do nehmotného a hmotného majetku.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
7. V případě výzkumné infrastruktury, která dostává příspěvky z veřejných zdrojů na své hospodářské i nehospodářské činnosti, musí členské státy zavést mechanismus monitorování a zpětného vymáhání podpory, tak aby v důsledku navýšení v podílu hospodářských činností oproti stavu, který se předpokládal v době poskytnutí podpory, nedocházelo k překročení použitelné intenzity podpory.
Článek 27
Podpora určená inovačním klastrům
1. Podpora určená inovačním klastrům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora určená inovačním klastrům se poskytuje výhradně právnické osobě, která inovační klastr provozuje (klastrová organizace).
3. Přístup do provozoven klastru a k jeho zařízení a činnostem musí být umožněn více uživatelům za transparentních a nediskriminačních podmínek. Podniky, které financovaly alespoň 10 % investičních nákladů na inovační klastr, mohou získat přednostní přístup se zvýhodněnými podmínkami. Tento přístup musí být přiměřený příspěvku daného podniku na investiční náklady a tyto podmínky musí být zveřejněny, aby nedocházelo k nadměrné kompenzaci.
4. Poplatky účtované za využívání zařízení daného klastru a podílení se na jeho činnostech musí odpovídat tržní ceně nebo odrážet příslušné náklady klastru.
5. Na výstavbu či modernizaci inovačních klastrů lze poskytnout investiční podporu. Způsobilými náklady jsou náklady na investice do nehmotného a hmotného majetku.
6. Intenzita investiční podpory určené inovačním klastrům nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů. V případě inovačních klastrů, které se nacházejí v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě inovačních klastrů, které se nacházejí v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
7. Na provoz inovačních klastrů lze poskytnout provozní podporu. Doba poskytování podpory nesmí přesáhnout deset let.
8. Způsobilými náklady v případě provozní podpory určené inovačním klastrům jsou osobní a správní náklady (včetně režijních) související s těmito činnostmi:
a)
řízení a provoz klastru s cílem usnadnit spolupráci, sdílení informací a poskytování nebo zprostředkování specializovaných a personalizovaných služeb pro podporu podnikání,
b)
marketing klastru s cílem zvýšit účast nových podniků nebo organizací a zviditelnění,
c)
správa zařízení klastru; organizace vzdělávacích programů, seminářů a konferencí na podporu výměny znalostí a vytváření sítí a nadnárodní spolupráce.
9. V případě provozní podpory nesmí intenzita podpory přesáhnout 50 % celkových způsobilých nákladů za období, kdy je podpora poskytována.
Článek 28
Podpora na inovace určená malým a středním podnikům
1. Podpora na inovace určená malým a středním podnikům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
náklady na získání, uznání a obranu patentů a dalších nehmotných aktiv;
b)
náklady na vyslání vysoce kvalifikovaných pracovníků z organizace pro výzkum a šíření znalostí nebo velkého podniku, kteří u příjemce podpory pracují na činnostech v oblasti výzkumu, vývoje a inovací v nově vytvořené funkci, avšak nenahrazují jiné pracovníky;
c)
náklady na poradenské a podpůrné služby v oblasti inovací.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
4. Pouze v případě podpory na poradenské a podpůrné služby v oblasti inovací lze intenzitu podpory zvýšit až na 100 % způsobilých nákladů za předpokladu, že celková výše podpory na tyto poradenské a podpůrné služby poskytnutá v kterémkoli období tří let nepřesáhne 200 000 EUR na jeden podnik.
Článek 29
Podpora na inovace postupů a organizační inovace
1. Podpora na inovace postupů a organizační inovace je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora určená velkým podnikům je slučitelná pouze tehdy, pokud tyto podniky v podporované činnosti účinně spolupracují s malými a středními podniky, přičemž spolupracujícím malým a středním podnikům musí vzniknout nejméně 30 % z celkových způsobilých nákladů.
3. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
osobní náklady;
b)
náklady na nástroje, vybavení, budovy a pozemky v rozsahu a za období, kdy jsou využívány pro projekt;
c)
náklady na smluvní výzkum, poznatky a patenty, které byly zakoupeny nebo na něž byla pořízena licence od vnějších zdrojů za obvyklých tržních podmínek;
d)
dodatečné režijní a ostatní provozní náklady včetně nákladů na materiál, dodávky a podobné výrobky, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 15 % způsobilých nákladů u velkých podniků a 50 % způsobilých nákladů u malých a středních podniků.
Článek 30
Podpora výzkumu a vývoje v odvětví rybolovu a akvakultury
1. Podpora výzkumu a vývoje v odvětví rybolovu a akvakultury je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podporovaný projekt je předmětem zájmu všech podniků v příslušném konkrétním odvětví nebo pododvětví.
3. Přede dnem zahájení podporovaného projektu musí být na internetu zveřejněny tyto informace:
a)
skutečnost, že podporovaný projekt proběhne;
b)
jaké jsou cíle podporovaného projektu;
c)
přibližné datum, k němuž budou zveřejněny očekávané výsledky podporovaného projektu, a místo jejich zveřejnění na internetu;
d)
odkaz na to, že výsledky podporovaného projektu budou zdarma k dispozici všem podnikům činným v příslušném konkrétním odvětví nebo pododvětví.
4. Výsledky podporovaného projektu musí být zveřejněny na internetu ode dne ukončení podporovaného projektu nebo ode dne, kdy byly informace o těchto výsledcích dány k dispozici členům určité organizace, podle toho, která událost nastane dříve. Výsledky musí být na internetu zpřístupněny po dobu nejméně pěti let ode dne ukončení podporovaného projektu.
5. Podpora musí být poskytnuta přímo organizaci, jež se zabývá výzkumem a šířením poznatků, s tím, že její součástí není přímá podpora na nevýzkumné činnosti ve prospěch podniku, který vyrábí, zpracovává nebo uvádí na trh produkty rybolovu či akvakultury.
6. Způsobilé jsou náklady uvedené v čl. 25 odst. 3.
7. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 5
Podpora na vzdělávání
Článek 31
Podpora na vzdělávání
1. Podpora na vzdělávání je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora nesmí být poskytnuta na vzdělávání, které podnik organizuje za účelem, aby dodržel závazné vnitrostátní normy vzdělávání.
3. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
osobní náklady školitelů za hodiny, během kterých se školitelé účastní vzdělávání;
b)
provozní náklady školitelů a školených osob přímo spojené s projektem vzdělávání, např. cestovní výdaje, výdaje na materiál a vybavení přímo spojené s projektem, odpisy nástrojů a vybavení v rozsahu, který připadá na jejich výlučné používání pro projekt vzdělávání. Náklady na ubytování způsobilé nejsou, s výjimkou minimálních nezbytných nákladů na ubytování školených osob, jedná-li se o pracovníky se zdravotním postižením;
c)
náklady na poradenské služby týkající se projektu vzdělávání;
d)
osobní náklady školených osob a obecné nepřímé náklady (správní náklady, nájemné, režijní náklady) připadající na hodiny, během nichž se školené osoby účastní vzdělávání.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů. Lze ji navýšit až na 70 % způsobilých nákladů takto:
a)
o 10 procentních bodů, je-li vzdělávání poskytováno pracovníkům se zdravotním postižením nebo znevýhodněným pracovníkům;
b)
o 10 procentních bodů, je-li podpora poskytnuta středním podnikům, a o 20 procentních bodů, je-li podpora poskytnuta malým podnikům.
5. Pokud se podpora poskytuje v odvětví námořní dopravy, lze intenzitu podpory zvýšit na 100 % způsobilých nákladů, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
školené osoby nejsou aktivními členy posádky, ale jsou na palubě nadpočetné, a
b)
školení se provádí na palubě lodí zapsaných v registrech Unie.
ODDÍL 6
Podpora pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením
Článek 32
Podpora na nábor znevýhodněných pracovníků v podobě subvencování mzdových nákladů
1. Režimy podpory na nábor znevýhodněných pracovníků je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou mzdové náklady za dobu nejvýše dvanácti měsíců od náboru znevýhodněného pracovníka. Jedná-li se u příslušného pracovníka o pracovníka vážně znevýhodněného, jsou způsobilé mzdové náklady za období nepřesahující 24 měsíců po jeho náboru.
3. Jestliže nábor nepředstavuje čisté zvýšení počtu zaměstnanců dotyčného podniku ve srovnání s průměrem za předcházejících dvanáct měsíců, pak důvodem uvolnění dotyčného pracovního místa nebo dotyčných pracovních míst musí být dobrovolný odchod, tělesné postižení, odchod do důchodu z důvodu věku, dobrovolné zkrácení pracovní doby nebo oprávněné propuštění pro porušení pracovních povinností, nikoli však snižování počtu pracovníků.
4. S výjimkou oprávněného propuštění pro porušení pracovních povinností musí mít znevýhodnění pracovníci nárok na nepřetržité zaměstnání alespoň po dobu odpovídající příslušným vnitrostátním právním předpisům nebo kolektivním dohodám, kterými se pracovní smlouvy řídí.
5. Pokud je doba zaměstnání kratší než 12 měsíců, popřípadě 24 měsíců v případě vážně znevýhodněných pracovníků, podpora se poměrně sníží.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
Článek 33
Podpora na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením v podobě subvencování mzdových nákladů
1. Podpora na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou mzdové náklady za období, během něhož je pracovník se zdravotním postižením zaměstnáván.
3. Jestliže nábor nepředstavuje čisté zvýšení počtu zaměstnanců dotyčného podniku ve srovnání s průměrem za předcházejících dvanáct měsíců, pak důvodem uvolnění dotyčného pracovního místa nebo dotyčných pracovních míst musí být dobrovolný odchod, tělesné postižení, odchod do důchodu z důvodu věku, dobrovolné zkrácení pracovní doby nebo oprávněné propuštění pro porušení pracovních povinností, nikoli však snižování počtu pracovníků.
4. S výjimkou oprávněného propuštění pro porušení pracovních povinností musí mít pracovníci se zdravotním postižením nárok na nepřetržité zaměstnání alespoň po dobu odpovídající příslušným vnitrostátním právním předpisům nebo kolektivním dohodám, které jsou pro podnik právně závazné a jimiž se pracovní smlouvy řídí.
5. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 75 % způsobilých nákladů.
Článek 34
Podpora na úhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením
1. Podpora na úhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
náklady na přizpůsobení provozovny;
b)
náklady na zaměstnance odpovídající rozsahu doby, která připadá výhradně na asistenci pracovníkům se zdravotním postižením, a náklady na školení těchto zaměstnanců, kteří mají pracovníkům se zdravotním postižením asistovat;
c)
náklady na přizpůsobení či pořízení vybavení nebo náklady na pořízení a ověření počítačového programového vybavení, které mají používat pracovníci se zdravotním postižením, včetně přizpůsobených a pomocných technologických zařízení, které jdou nad rámec nákladů, jež by příjemci vznikly, pokud by zaměstnával pracovníky, kteří nemají zdravotní postižení;
d)
náklady přímo spojené s dopravou pracovníků se zdravotním postižením na místo výkonu práce a činností s prací souvisejících;
e)
mzdové náklady připadající na hodiny, jež pracovník se zdravotním postižením stráví na rehabilitaci;
f)
jestliže příjemce poskytuje chráněné zaměstnání, jsou způsobilé náklady na výstavbu, vestavbu nebo modernizaci výrobních jednotek dotyčného podniku a dále všechny správní a dopravní náklady, které ze zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením přímo vyplývají.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
Článek 35
Podpora na úhradu nákladů na asistenci poskytovanou znevýhodněným pracovníkům
1. Podpora na náhradu nákladů na asistenci poskytovanou znevýhodněným pracovníkům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými náklady jsou náklady na:
a)
zaměstnávání pracovníků výhradně na tu část pracovní doby, kterou věnují asistenci znevýhodněným pracovníkům, za období nepřesahující dvanáct měsíců po přijetí znevýhodněného pracovníka nebo za období nepřesahující 24 měsíců po přijetí pracovníka vážně znevýhodněného;
b)
náklady na školení zaměstnanců, kteří mají znevýhodněným pracovníkům asistovat.
3. Poskytovaná asistence spočívá v opatřeních na podporu samostatnosti znevýhodněného pracovníka a jeho přizpůsobení se pracovnímu prostředí, v pomoci pracovníkovi v rámci sociálních procesů i administrativních postupů a v usnadnění komunikace se zaměstnavatelem a ve zvládání konfliktů.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 7
Podpora na ochranu životního prostředí
Článek 36
Investiční podpora, která podnikům umožní řídit se přísnějšími environmentálními normami, než jsou normy Unie, nebo zvyšovat ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje
1. Investiční podpora, která podnikům umožní řídit se přísnějšími environmentálními normami, než jsou normy Unie, nebo zvyšovat ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Investice musí splňovat jednu z těchto podmínek:
a)
investice příjemci umožňuje, aby v rámci svých činností, bez ohledu na existenci závazných vnitrostátních norem, které jsou přísnější než normy Unie, plnil přísnější požadavky, než vyžadují platné normy Unie, a tím zvyšoval ochranu životního prostředí;
b)
investice příjemci umožňuje, aby v rámci svých činností zvyšoval ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje.
3. Podporu nelze poskytnout v případě, má-li být realizací investic dosaženo toho, aby podniky splnily normy Unie, které již byly schváleny, ale dosud nenabyly účinnosti.
4. Odchylně od odstavce 3 může být podpora poskytnuta na
a)
pořízení nových dopravních prostředků pro dopravu po silnici, železnici, vnitrozemských vodních cestách a moři, které splňují schválené normy Unie, pokud k pořízení dojde předtím, než tyto normy nabydou účinnosti, a pokud se tyto nové normy poté, co se stanou závaznými, nepoužijí na dopravní prostředky již zakoupené před tímto datem;
b)
dodatečné montáže zařízení do stávajících dopravních prostředků pro dopravu po silnici, železnici, vnitrozemských vodních cestách a moři, pokud v okamžiku uvedení těchto dopravních prostředků do provozu nebyly normy Unie dosud účinné a pokud se tyto nové normy poté, co se stanou závaznými, nepoužijí na tyto dopravní prostředky se zpětnou účinností.
5. Způsobilé náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k tomu, aby bylo možné řídit se přísnějšími normami, než jsou použitelné normy Unie, nebo zvýšit ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje. Způsobilé náklady se určují takto:
a)
pokud lze náklady na investici do ochrany životního prostředí identifikovat v celkových investičních nákladech jako samostatnou investici, jsou způsobilými náklady tyto náklady spojené s ochranou životního prostředí;
b)
ve všech ostatních případech se náklady na investici do ochrany životního prostředí určují na základě srovnání s podobnou investicí, která je méně šetrná k životnímu prostředí a která by byla pravděpodobně realizována, kdyby nedošlo k poskytnutí podpory. Rozdíl mezi náklady na obě investice představuje náklady na ochranu životního prostředí a odpovídá způsobilým nákladům.
Náklady, které nejsou přímo spojeny s dosažením vyšší úrovně ochrany životního prostředí, způsobilé nejsou
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 40 % způsobilých nákladů.
7. Intenzitu podpory lze zvýšit o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům a o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům.
8. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
Článek 37
Investiční podpora na včasné přizpůsobení se budoucím normám Unie
1. Podpora, jež povzbuzuje podniky, aby splnily nové normy Unie, které zvyšují ochranu životního prostředí a které dosud nenabyly účinnosti, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Normy Unie musí být schváleny a investice musí být realizována a dokončena nejméně jeden rok přede dnem, kdy příslušná norma nabyla účinnosti.
3. Způsobilými náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k tomu, aby bylo možné řídit se přísnějšími normami, než jsou použitelné normy Unie. Způsobilé náklady se určují takto:
a)
pokud lze náklady na investici do ochrany životního prostředí identifikovat v celkových investičních nákladech jako samostatnou investici, jsou způsobilými náklady tyto náklady spojené s ochranou životního prostředí;
b)
ve všech ostatních případech se náklady na investici do ochrany životního prostředí určují na základě srovnání s podobnou investicí, která je méně šetrná k životnímu prostředí a která by byla pravděpodobně realizována, kdyby nedošlo k poskytnutí podpory. Rozdíl mezi náklady na obě investice vymezuje náklady související s ochranou životního prostředí a představuje způsobilé náklady.
Náklady, které nejsou přímo spojeny s dosažením vyšší úrovně ochrany životního prostředí, způsobilé nejsou
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout:
a)
20 % způsobilých nákladů u malých podniků, 15 % způsobilých nákladů u středních podniků a 10 % způsobilých nákladů u velkých podniků, pokud je investice realizována a ukončena více než tři roky přede dnem, kdy nová norma Unie nabývá účinnosti;
b)
15 % způsobilých nákladů u malých podniků, 10 % způsobilých nákladů u středních podniků a 5 % způsobilých nákladů u velkých podniků, pokud je investice realizována a ukončena v rozmezí jednoho až tří let přede dnem, kdy nová norma Unie nabývá účinnosti.
5. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
Článek 38
Investiční podpora na opatření ke zvýšení energetické účinnosti
1. Investiční podpora, která podnikům umožňuje zvýšit energetickou účinnost, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora se podle tohoto článku nesmí poskytnout v případě, provádí-li se zlepšení za tím účelem, aby podniky splnily normy Unie, které již byly schváleny, ale dosud nenabyly účinnosti.
3. Způsobilými náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k dosažení vyšší úrovně energetické účinnosti. Způsobilé náklady se určují takto:
a)
lze-li náklady na investici do energetické účinnosti identifikovat v celkových investičních nákladech jako samostatnou investici, jsou způsobilé tyto náklady související s energetickou účinností;
b)
ve všech ostatních případech se náklady na investici do energetické účinnosti určují na základě srovnání s podobnou investicí, která nedosahuje stejné energetické účinnosti a která by byla pravděpodobně realizována bez poskytnutí podpory. Rozdíl mezi náklady na obě investice vymezuje náklady související s energetickou účinností a představuje způsobilé náklady.
Náklady, které nejsou přímo spojeny s dosažením vyšší úrovně energetické účinnosti, způsobilé nejsou.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 30 % způsobilých nákladů.
5. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
6. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
Článek 39
Investiční podpora na projekty ke zvýšení energetické účinnosti budov
1. Investiční podpora na projekty ke zvýšení energetické účinnosti budov je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. K získání podpory podle tohoto článku jsou způsobilé projekty ke zvýšení energetické účinnosti budov.
3. Způsobilými náklady jsou celkové náklady na projekt ke zvýšení energetické účinnosti.
4. Podpora se poskytuje v podobě finanční dotace, kapitálové investice, záruky nebo půjčky a je určena fondu energetické účinnosti nebo jinému finančnímu zprostředkovateli, kteří ji v plné výši předají dále konečným příjemcům, tj. vlastníkům nebo nájemníkům budov.
5. Podpora poskytnutá prostřednictvím fondu energetické účinnosti nebo jiného finančního zprostředkovatele na projekty ke zvýšení energetické účinnosti může mít podobu půjček nebo záruk. Nominální hodnota půjčky nebo částka, která je zajištěna zárukou, nesmí na úrovni konečných příjemců přesáhnout 10 milionů EUR na projekt. Záruka by neměla převýšit 80 % podkladové půjčky.
6. Částka, kterou vlastníci budov splácejí fondu energetické účinnosti nebo jinému finančnímu zprostředkovateli, nesmí být nižší než nominální hodnota půjčky.
7. Podpora na zvýšení energetické účinnosti musí aktivovat dodatečné investice od soukromých investorů, jejichž výše musí dosahovat alespoň 30 % z celkových finančních prostředků poskytnutých na daný projekt. Poskytuje-li podporu fond energetické účinnosti, lze soukromé investice aktivovat na úrovni tohoto fondu nebo projektů ke zvýšení energetické účinnosti s cílem dosáhnout celkového podílu soukromých investic ve výši nejméně 30 % z celkových finančních prostředků poskytnutých na daný projekt.
8. Pro účely poskytování podpory ke zvýšení energetické účinnosti mohou členské státy zřídit fondy energetické účinnosti nebo využít finančních zprostředkovatelů. Musí být splněny tyto podmínky:
a)
správci finančního zprostředkovatele a správci fondu energetické účinnosti musí být vybráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy. Zejména nesmí být mezi těmito subjekty rozlišováno podle jejich místa usazení či sídla v určitém členském státě. Po finančních zprostředkovatelích a správcích fondů energetické účinnosti může být požadováno, aby splnili určitá předem stanovená kritéria, která jsou objektivně odůvodněna povahou investic;
b)
nezávislí soukromí investoři musí být vybráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení, které je vedeno v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a jehož cílem je uzavřít pro jiné investice, než jsou záruky, odpovídající ujednání o sdílení rizik a odměny s tím, že asymetrickému sdílení zisku je dávána přednost před stanovením horního limitu ztráty za účelem ochrany investice (Downside Protection). Nejsou-li soukromí investoři vybráni prostřednictvím takovéhoto řízení, musí přiměřenou míru rentability (fair rate of return) investic soukromých investorů určit nezávislý znalec vybraný prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení;
c)
v případě asymetrického sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory musí být první ztráta převzatá veřejným investorem omezena na nejvýše 25 % celkové investice;
d)
v případě záruk je míra zajištění omezena na 80 % a celkové ztráty převzaté členským státem jsou omezeny na nejvýše 25 % podkladového portfolia krytého zárukou. Bezúplatně lze poskytnout pouze záruku, která pokrývá očekávané ztráty z jí krytého podkladového portfolia. Vztahuje-li se záruka rovněž na neočekávané ztráty, je finanční zprostředkovatel povinen za tuto část záruky, která neočekávané ztráty pokrývá, zaplatit prémii v obvyklé tržní výši.
e)
investoři musí mít možnost být zastoupeni ve správních orgánech fondu energetické účinnosti nebo finančního zprostředkovatele, např. v dozorčí radě nebo poradním výboru;
f)
fond energetické účinnosti nebo finanční zprostředkovatel musí být založen podle použitelných právních předpisů a členské státy zajistí hloubkovou kontrolu, která ověří komerční solidnost investiční strategie pro účely realizace opatření podpory ke zvýšení energetické účinnosti.
9. Finanční zprostředkovatelé, včetně fondů energetické účinnosti musí být spravovány podle komerčních zásad a jejich rozhodování o financování musí být orientováno na zisk. Takový stav se předpokládá, jestliže finanční zprostředkovatel, a případně správci fondu energetické účinnosti splňují tyto podmínky:
a)
jsou ze zákona nebo na základě smlouvy povinni jednat s péčí řádného hospodáře a v dobré víře a vyhýbat se střetu zájmů; použijí se osvědčené postupy a regulatorní dohled;
b)
jejich odměna odpovídá tržním podmínkám. Má se za to, že je tento požadavek splněn, je-li správce vybrán prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení podle objektivních kritérií, jimiž je hodnocena praxe, odborné znalosti a provozní a finanční způsobilost;
c)
jimi pobíraná odměna musí být vázána na výkon nebo se musejí podílet na části investičních rizik tím způsobem, že spoluinvestují vlastní zdroje, tak aby bylo zajištěno, že jsou jejich zájmy trvale sladěny se zájmy veřejného investora;
d)
musí vypracovat investiční strategii a kritéria a navrhnout harmonogram investic do projektů ke zvýšení energetické účinnosti, které předem dokládají finanční životaschopnost investic a jejich očekávaný dopad na energetickou účinnost;
e)
pro veřejné prostředky investované do fondu energetické účinnosti nebo poskytnuté finančnímu zprostředkovateli musí být stanovena jasná a realistická výstupní strategie, která umožní, aby do projektů ke zvýšení energetické účinnosti investoval trh, až k tomu bude připraven.
10. Výjimka z oznamovací povinnosti podle tohoto článku se nevztahuje na zvýšení energetické účinnosti provedená za tím účelem, aby příjemce splnil již schválené normy Unie.
Článek 40
Investiční podpora na vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie
1. Investiční podpora na vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Investiční podporu lze poskytnout pouze na nově instalované nebo modernizované kapacity.
3. Nová kogenerační jednotka musí ve srovnání s oddělenou výrobou tepla a elektřiny dosahovat celkově úspor primární energie stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (56). Vylepšení stávající kogenerační jednotky nebo přebudování stávající jednotky na výrobu energie na kogenerační jednotku musí ve srovnání s původní situací přinést úsporu primární energie.
4. Způsobilými náklady jsou dodatečné náklady na investice do vybavení potřebného k tomu, aby mohlo být zařízení provozováno jako zařízení pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, a to ve srovnání s běžným zařízením na výrobu elektřiny nebo tepla se stejnou kapacitou, nebo dodatečné náklady na investice určené k tomu, aby bylo zařízení, které již splňuje limit vysoké energetické účinnosti, modernizováno na vyšší stupeň této účinnosti.
5. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 45 % způsobilých nákladů. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
6. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
Článek 41
Investiční podpora energie z obnovitelných zdrojů
1. Investiční podpora energie z obnovitelných zdrojů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Investiční podpora na výrobu biopaliv je vyňata z oznamovací povinnosti pouze v míře, v níž jsou investice, na které se podpora poskytuje, používány na výrobu udržitelných biopaliv, přičemž se nejedná o biopaliva z potravinářských plodin. Investiční podpora na přeměnu stávajících elektráren na biopaliva z potravinářských plodin v elektrárny na vyspělá biopaliva je však na základě tohoto článku vyňata za předpokladu, že se výroba z potravinářských plodin sníží v rozsahu, který odpovídá nové kapacitě.
3. Podpora nesmí být poskytnuta na biopaliva, na něž se vztahují povinné dodávky nebo povinné přimíchávání.
4. Podpora se nesmí poskytnout ve prospěch vodních elektráren, které nesplňují podmínky vyplývající ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES.
5. Investiční podporu lze poskytnout pouze na nová zařízení. Podpora nesmí být poskytnuta ani vyplacena poté, co zařízení zahájilo provoz, nesmí být závislá na výkonu.
6. Způsobilými náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k podpoře výroby energie z obnovitelných zdrojů. Způsobilé náklady se určují takto:
a)
lze-li náklady na investici do výroby energie z obnovitelných zdrojů identifikovat v celkových investičních nákladech jako samostatnou investici, například jako snadno identifikovatelnou doplňkovou složku stávajícího zařízení, jsou způsobilé tyto náklady související s energií z obnovitelných zdrojů;
b)
lze-li náklady na investici do výroby energie z obnovitelných zdrojů určit na základě srovnání s podobnou investicí, která je méně šetrná k životnímu prostředí a která by byla pravděpodobně realizována, kdyby nedošlo k poskytnutí podpory, tento rozdíl mezi náklady na obě investice vymezuje náklady související s výrobou energie z obnovitelných zdrojů a představuje způsobilé náklady;
c)
v případě některých malých zařízení, u nichž nelze investici, která je méně šetrná k životnímu prostředí, identifikovat, protože tak malé elektrárny neexistují, způsobilé náklady představují celkové investiční náklady vynaložené na dosažení vyšší úrovně ochrany životního prostředí.
Náklady, které nejsou přímo spojeny s dosažením vyšší úrovně ochrany životního prostředí, způsobilé nejsou.
7. Intenzita podpory nesmí přesáhnout:
a)
45 % způsobilých nákladů, jsou-li způsobilé náklady vypočítávány na základě odst. 6 písm. a) nebo odst. 6 písm. b);
b)
30 % způsobilých nákladů, jsou-li způsobilé náklady vypočítávány na základě odst. 6 písm. c).
8. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
9. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
10. Je-li podpora poskytována na základě jednoznačných, transparentních a nediskriminačních kritérií v soutěžním nabídkovém řízení, může intenzita podpory dosáhnout 100 % způsobilých nákladů. Toto nabídkové řízení musí být nediskriminační a musí zajistit účast všech zájemců z řad podniků. Rozpočet stanovený v souvislosti s nabídkovým řízením představuje závazné omezení v tom smyslu, že podporu nemohou obdržet všechny subjekty, které se řízení účastní, a že se podpora poskytne na základě původní nabídky předložené nabízejícím subjektem, čímž se vylučují následná vyjednávání.
Článek 42
Provozní podpora elektrické energie z obnovitelných zdrojů
1. Provozní podpora elektrické energie z obnovitelných zdrojů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora musí být poskytnuta na základě jednoznačných, transparentních a nediskriminačních kritérií v soutěžním nabídkovém řízení, které je za nediskriminačních podmínek otevřené pro všechny výrobce elektrické energie z obnovitelných zdrojů.
3. Nabídkové řízení může být omezeno na konkrétní technologie, pokud by řízení otevřené všem výrobcům energie vedlo k neoptimálnímu výsledku, který nelze vyřešit v rámci návrhu postupu zejména s ohledem na:
i)
potenciál dané nové a inovativní technologie v dlouhodobějším horizontu nebo
ii)
nutnost zajistit diverzifikaci nebo
iii)
omezení sítě a stabilitu rozvodné sítě nebo
iv)
systémové náklady (na integraci) nebo
v)
nutnost zabránit narušením na trzích se surovinami v důsledku podpory biomasy.
Členské státy provedou podrobné posouzení použitelnosti těchto podmínek a předají ho Komisi na základě podmínek vyplývajících z čl. 11 písm. a).
4. Podpora na novou a inovativní technologii výroby energie z obnovitelných zdrojů musí být poskytnuta na základě jednoznačných, transparentních a nediskriminačních kritérií v soutěžním nabídkovém řízení, které je otevřené alespoň pro jednu takovou technologii. Roční podpora nesmí být poskytnuta na více než 5 % celkového objemu plánované nové kapacity výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů.
5. Podpora se poskytuje ve formě příplatků k tržní ceně s tím, že výrobci prodávají vyrobenou elektrickou energii přímo na trhu.
6. Příjemci podpory nesou běžnou odpovědnost za odchylku subjektu zúčtování. Příjemci mohou zajistit, aby jejich jménem nesly odpovědnost za odchylku subjektu zúčtování jiné podniky, např. agregátory.
7. Podpora se nesmí poskytnout, jestliže jsou ceny záporné.
8. I když nebylo vyhlášeno soutěžní nabídkové řízení uvedené v odstavci 2, lze podporu poskytnout ve prospěch zařízení s instalovanou kapacitou na výrobu elektrické energie nižší než 1 MW, pokud jde o výrobu elektrické energie ze všech obnovitelných zdrojů, s výjimkou větrné energie, v jejímž případě lze mimo rámec soutěžního nabídkového řízení podle odstavce 2 poskytnout podporu ve prospěch zařízení s instalovanou kapacitou na výrobu elektrické energie nižší než 6 MW nebo ve prospěch zařízení s méně než šesti výrobními jednotkami. Jestliže se podpora poskytuje mimo rámec soutěžního nabídkového řízení, musí být dodrženy podmínky vyplývající z odstavců 5, 6 a 7; tím není dotčeno ustanovení odstavce 9. Navíc jestliže se podpora poskytuje mimo rámec soutěžního nabídkového řízení, použijí se podmínky vyplývající z čl. 43 odst. 5, 6 a 7.
9. Podmínky vyplývající z odstavců 5, 6 a 7 se nepoužijí na provozní podporu poskytovanou zařízením s instalovanou kapacitou na výrobu elektrické energie nižší než 500 kW, pokud jde o výrobu elektrické energie ze všech obnovitelných zdrojů, s výjimkou větrné energie, v jejímž případě se podmínky nepoužijí na provozní podporu poskytovanou zařízením s instalovanou kapacitou nižší než 3 MW nebo zařízením s méně než třemi výrobními jednotkami.
10. Pro účely výpočtu maximálních kapacit uvedených v odstavcích 8 a 9 se zařízení se společným místem připojení k elektrické síti považují za zařízení jediné.
11. Podporu lze poskytovat pouze po dobu, dokud výrobna elektrické energie z obnovitelných zdrojů není podle všeobecně uznávaných účetních zásad v plném rozsahu odepsána. Od provozní podpory je nutno odečíst případně dříve poskytnutou podporu investiční.
Článek 43
Provozní podpora energie z obnovitelných zdrojů v malých zařízeních
1. Provozní podpora energie z obnovitelných zdrojů v malých zařízeních je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora se poskytuje pouze zařízením s instalovanou kapacitou na výrobu elektrické energie nižší než 500 kW, pokud jde o výrobu elektrické energie ze všech obnovitelných zdrojů, s výjimkou větrné energie, v jejímž případě se podpora poskytuje zařízením s instalovanou kapacitou nižší než 3 MW nebo zařízením s méně než třemi výrobními jednotkami, a s výjimkou biopaliv, v jejichž případě se podpora poskytuje zařízením s instalovanou kapacitou nižší než 50 000 tun ročně. Pro účely výpočtu těchto maximálních kapacit se malá zařízení se společným místem připojení k elektrické síti považují za zařízení jediné.
3. Podpora se poskytuje pouze zařízením, která vyrábějí udržitelná biopaliva, která nejsou biopalivy z potravinářských plodin. Podle tohoto článku je vyňata i provozní podpora určená podnikům vyrábějícím biopaliva z potravinářských plodin, které zahájily svou činnost před dnem 31. prosince 2013 a jejichž účetní hodnota není zatím zcela odepsána; tato výjimka v každém případě platí nejpozději do roku 2020.
4. Podpora nesmí být poskytnuta na biopaliva, na něž se vztahují povinné dodávky nebo povinné přimíchávání.
5. Podpora na jednotku energie nesmí překročit rozdíl mezi celkovými měrnými náklady na výrobu energie z příslušného obnovitelného zdroje a tržní cenou daného druhu energie. Tyto měrné náklady musí být pravidelně aktualizovány, minimálně jednou ročně.
6. Maximální míra rentability použitá při výpočtu měrných nákladů nesmí překročit příslušnou swapovou sazbu navýšenou o prémii ve výši 100 bazických bodů. Příslušnou swapovou sazbou je swapová sazba měny, v níž je podpora poskytnuta, na dobu splatnosti, která odpovídá období odpisování podporovaných zařízení.
7. Podporu lze poskytovat pouze po dobu, dokud zařízení není podle všeobecně uznávaných účetních zásad v plném rozsahu odepsáno. Od provozní podpory poskytnuté danému zařízení se odečte případně dříve poskytnutou podporu investiční.
Článek 44
Podpora v podobě úlev na ekologických daních podle směrnice 2003/96/ES
1. Režimy podpory v podobě úlev na ekologických daních, které splňují podmínky směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (57), jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Příjemci úlev na daních musí být vybráni na základě transparentních a objektivních kritérií a musí zaplatit alespoň odpovídající minimální úroveň zdanění vyplývající ze směrnice 2003/96/ES.
3. Podstatou režimů podpory v podobě úlev na daních je snížení platné sazby ekologické daně, zaplacení pevně stanovené částky vyrovnávací platby nebo kombinace těchto mechanismů.
4. Podpora nesmí být poskytnuta na biopaliva, na něž se vztahují povinné dodávky nebo povinné přimíchávání.
Článek 45
Investiční podpora na sanaci kontaminovaných lokalit
1. Investiční podpora určená podnikům odstraňujícím ekologické škody tím, že provádějí sanaci kontaminovaných lokalit, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Tyto investice musí vést k nápravě škody na životním prostředí, včetně poškození kvality půdy nebo povrchové či podzemní vody.
3. Je-li zjištěna právnická nebo fyzická osoba, která je podle právních předpisů použitelných v daném členském státě odpovědná za vzniklou škodu na životním prostředí, aniž jsou dotčena pravidla Unie v dané oblasti - zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (58), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu (59), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (60) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/30/EU ze dne 12. června 2013 o bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři a o změně směrnice 2004/35/ES (61), musí sanaci financovat tato osoba v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ s tím, že v takovém případě nelze poskytnout státní podporu. Není-li osoba, která je podle platných právních předpisů odpovědná, zjištěna nebo nelze-li dosáhnout toho, aby nesla související náklady, pak osobě, v jejíž gesci budou v takovém případě sanační či dekontaminační práce probíhat, lze poskytnout státní podporu.
4. Způsobilými náklady jsou náklady na sanační práce, od nichž se odečte navýšení hodnoty pozemku. V případě sanace kontaminovaných lokalit lze za způsobilé investice považovat veškeré náklady, které podnik v rámci sanace své lokality vynaloží, bez ohledu na to, může-li je vykázat ve své účetní rozvaze jako dlouhodobý majetek.
5. Navýšení hodnoty pozemku vyplývající ze sanace musí posoudit nezávislý odborník.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
Článek 46
Investiční podpora na energeticky účinné dálkové vytápění a chlazení
1. Investiční podpora na zavedení soustavy energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými náklady na výrobní soustavu jsou dodatečné náklady, které jsou ve srovnání s běžnou soustavou potřebné k výstavbě, rozšíření a rekonstrukci jedné či více výrobních jednotek, které mají fungovat jako soustava energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení. Investice musí být nedílnou součástí této soustavy energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení.
3. Intenzita podpory na výrobní soustavu nesmí přesáhnout 45 % způsobilých nákladů. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
4. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory na výrobní soustavu navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
5. Způsobilými náklady v případě distribuční sítě jsou investiční náklady.
6. Výše podpory určené pro distribuční sítě nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
Článek 47
Investiční podpora na recyklaci a opětovné použití odpadu
1. Investiční podpora na recyklaci a opětovné použití odpadu je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Investiční podpora se poskytuje na recyklaci a opětovné použití odpadu produkovaného jinými podniky.
3. Recyklované nebo opětovně použité materiály, které se zpracovávají, by jinak musely být odstraněny nebo zpracovány způsobem, jenž je méně šetrný k životnímu prostředí. Bloková výjimka podle tohoto článku se nevztahuje na jiné způsoby využití odpadu, než je recyklace.
4. Podpora nesmí nepřímo zbavovat znečišťovatele zátěže, kterou by podle práva Unie měli nést, nebo zátěže, která by měla patřit mezi standardní náklady společnosti.
5. Investice nesmí pouze zvyšovat poptávku po materiálech k recyklaci, aniž by zvýšila míru sběru těchto materiálů.
6. Investice musí směřovat do postupů, které jsou dokonalejší než současný stav techniky.
7. Způsobilými náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k realizaci investice, jež vede k lepším nebo účinnějším činnostem v oblasti recyklace a opětovného použití odpadu oproti běžnému postupu opětovného použití a recyklace o stejné kapacitě, který by byl uplatňován bez poskytnutí podpory.
8. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 35 % způsobilých nákladů. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
9. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
10. Vynětí z oznamovací povinnosti na základě tohoto článku se nevztahuje na podporu investic příjemce do recyklace a opětovného použití jeho vlastního odpadu.
Článek 48
Investiční podpora na energetickou infrastrukturu
1. Investiční podpora na výstavbu nebo modernizaci energetické infrastruktury je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora se poskytuje ve prospěch energetické infrastruktury, jež se nachází v podporovaných oblastech.
3. Na energetickou infrastrukturu se použije regulace tarifů a regulace přístupu v plném rozsahu podle právních předpisů v oblasti vnitřního trhu s energií.
4. Způsobilými náklady jsou investiční náklady.
5. Výše podpory nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
6. Vynětí z oznamovací povinnosti na základě tohoto článku se nevztahuje na podporu na investice do projektů skladování elektrické energie a plynu a do ropné infrastruktury.
Článek 49
Podpora na ekologické studie
1. Podpora na studie (včetně energetických auditů) přímo související s investicemi uvedenými v tomto oddíle je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými náklady jsou náklady na studie uvedené v odstavci 1.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
4. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů u studií vypracovaných jménem malých podniků a o 10 procentních bodů u studií vypracovaných jménem středních podniků.
5. Podpora se nesmí poskytnout velkým podnikům na energetické audity prováděné podle čl. 8 odst. 4 směrnice 2012/27/EU s výjimkou případů, kdy se audit provádí vedle povinného energetického auditu podle uvedené směrnice.
ODDÍL 8
Podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami
Článek 50
Režimy podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami
1. Režimy podpory na náhradu škod způsobených zemětřeseními, lavinami, sesuvy půdy, záplavami, tornády, hurikány, sopečnými erupcemi a samovolné požáry lesní a další vegetace jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Na poskytnutí podpory se vztahují tyto podmínky:
a)
příslušné orgány veřejné moci členského státu formálně uznaly, že událost má povahu přírodní pohromy, a
b)
existuje přímá příčinná souvislost mezi přírodní pohromou a škodami, které dotčenému podniku vznikly.
3. Režimy podpory vztahující se na konkrétní přírodní pohromu se zavedou do tří let od doby, kdy k pohromě došlo. Podpora udělená na základě těchto režimů se poskytne do čtyř let od doby, kdy k pohromě došlo.
4. Způsobilými náklady jsou náklady související se škodou vzniklou v přímém důsledku přírodní pohromy, které ocení nezávislý odborník uznaný příslušným vnitrostátním orgánem nebo pojišťovnou. Tyto škody mohou zahrnovat škody na majetku, jako např. budovách, vybavení, strojích či zásobách, a ztrátu příjmů v důsledku úplného nebo částečného pozastavení činnosti po dobu nejvýše šesti měsíců od doby, kdy k pohromě došlo. Výpočet škody na majetku vychází z nákladů na opravu nebo z ekonomické hodnoty daného majetku před pohromou. Jeho výsledek nesmí přesáhnout výši nákladů na opravu nebo částku, o níž se v důsledku pohromy snížila reálná tržní hodnota majetku, tj. rozdíl mezi hodnotou majetku bezprostředně před vznikem pohromy a bezprostředně po ní. Ztráta příjmu se vypočte z finančních ukazatelů dotčeného podniku (zisků před úroky a zdaněním (EBIT), odpisů a nákladů na pracovní sílu, které vykazuje provozovna zasažená přírodní pohromou), a to srovnáním finančních ukazatelů za šest měsíců po vzniku pohromy s průměrem tří let zvolených z období pěti let před vznikem pohromy (vyloučí se rok, v němž byl vykázán nejlepší a nejhorší finanční výsledek), a vypočte se za stejné šestiměsíční období roku. Škoda se vypočítává na úrovni jednotlivého příjemce.
5. Podpora a všechny ostatní platby obdržené jako náhrada škody, včetně plateb z pojistných smluv, nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 9
Sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů
Článek 51
Sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů
1. Podpora na leteckou a námořní přepravu cestujících je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 písm. a) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Prospěch z podpory musí v plném rozsahu plynout konečným spotřebitelům, kteří mají obvyklé bydliště v odlehlých regionech.
3. Podpora se poskytuje pro přepravu cestujících na trase mezi letištěm nebo přístavem v odlehlém regionu a jiným letištěm nebo přístavem v Evropském hospodářském prostoru.
4. Pokud jde o totožnost dopravce nebo druh dopravy, poskytuje se podpora bez diskriminace a omezování konkrétní trasy do odlehlého regionu nebo z něj.
5. Způsobilými náklady jsou cena zpáteční letenky či přepravního dokladu z odlehlého regionu nebo do něj, včetně všech daní a poplatků účtovaných dopravcem spotřebiteli.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 10
Podpora na širokopásmovou infrastrukturu
Článek 52
Podpora na širokopásmovou infrastrukturu
1. Investiční podpora na širokopásmovou infrastrukturu je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
investiční náklady na vybudování pasivní širokopásmové infrastruktury;
b)
investiční náklady na stavební a inženýrské práce související s širokopásmovou infrastrukturou;
c)
investiční náklady na vybudování základních širokopásmových sítí a
d)
investiční náklady na vybudování přístupových sítí nové generace („sítě NGA“).
3. Investice musí být provedeny v oblastech, kde neexistuje infrastruktura stejné kategorie (buď základní širokopásmové sítě nebo sítě NGA) a kde je nepravděpodobné, že tato infrastruktura bude do tří let ode dne zveřejnění plánovaného opatření vybudována za komerčních podmínek, přičemž tento předpoklad je třeba ověřit v otevřené veřejné konzultaci.
4. Podpora se poskytne na základě otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení za dodržení zásady technologické neutrality.
5. Provozovatel sítě musí nabízet co nejširší aktivní a pasivní velkoobchodní přístup podle čl. 2 bodu 139 tohoto nařízení za spravedlivých a nediskriminačních podmínek, včetně fyzického zpřístupnění v případě sítí NGA. Tento velkoobchodní přístup se poskytuje na dobu alespoň sedmi let a právo na přístup ke kabelovodům nebo stožárům není časově omezeno. V případě podpory na výstavbu kabelovodů musí být kabelovody dostatečně velké na to, aby umožňovaly fungování několika kabelových sítí a různých síťových topologií.
6. Cena za velkoobchodní přístup musí vycházet ze zásad stanovování cen, které určí vnitrostátní regulační orgán, a z referenčních hodnot, které platí v jiných srovnatelných konkurenčnějších oblastech členského státu nebo Unie, při zohlednění podpory, kterou provozovatel sítě obdržel. V otázce podmínek přístupu (včetně stanovování cen) a v případě sporu mezi zájemci o přístup a dotovaným provozovatelem infrastruktury musí být konzultován vnitrostátní regulační orgán.
7. Členské státy zavedou mechanismy monitorování a zpětného vyžádání prostředků, pokud výše podpory poskytnuté na projekt přesahuje 10 milionů EUR.
ODDÍL 11
Podpora kultury a zachování kulturního dědictví
Článek 53
Podpora kultury a zachování kulturního dědictví
1. Podpora kultury a zachování kulturního dědictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora se poskytuje na tyto kulturní účely a činnosti:
a)
muzea, archivy, knihovny, umělecká a kulturní centra či prostory, divadla, opery, koncertní síně, další organizace pořádající živá vystoupení, filmové archivy a další podobná umělecká a kulturní zařízení, organizace a instituce;
b)
hmotné dědictví, včetně všech forem movitého a nemovitého kulturního dědictví a archeologických nalezišť, památek, historických památek a budov; přírodní dědictví související s kulturním dědictvím nebo, pokud je formálně uznáno za kulturní nebo přírodní dědictví, příslušnými orgány veřejné moci členského státu;
c)
nehmotné dědictví v jakékoli formě včetně folklorních tradic a řemesel;
d)
umělecké či kulturní akce a vystoupení, festivaly, výstavy a podobné kulturní činnosti;
e)
činnosti v oblasti kulturního a uměleckého vzdělávání, jakož i podpora porozumění významu ochrany a prosazování rozmanitosti kulturního vyjádření prostřednictvím vzdělávání a programů, jež mají zvýšit informovanost veřejnosti, včetně činností využívajících nové technologie;
f)
psaní, editace, produkce, distribuce, digitalizace a vydávání hudby a literatury, včetně překladů;
3. Podpora může mít podobu:
a)
investiční podpory, včetně podpory na výstavbu nebo modernizaci kulturní infrastruktury;
b)
provozní podpory.
4. V případě investiční podpory jsou způsobilé náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku, včetně:
a)
nákladů na výstavbu, modernizaci, pořízení, zachování nebo zlepšení infrastruktury, jejíž časová či prostorová kapacita se používá nejméně z 80 % ročně pro kulturní účely;
b)
nákladů na pořízení, včetně leasingu, nákladů na převod vlastnictví nebo fyzické přemístění kulturního dědictví;
c)
nákladů na zajištění, zachování, obnovu a asanaci hmotného a nehmotného kulturního dědictví, včetně dodatečných nákladů na skladování za vhodných podmínek, nákladů na speciální nástroje a materiály a nákladů na dokumentaci, výzkum, digitalizaci a zveřejnění;
d)
nákladů na zlepšení dostupnosti kulturního dědictví pro veřejnost, včetně nákladů na digitalizaci a další nové technologie, dále náklady na zlepšení dostupnosti pro osoby se zvláštními potřebami (zejména rampy a zdviže pro zdravotně postižené osoby, nápisy v Braillově písmu a praktické exponáty v muzeích) a nákladů na propagaci kulturní rozmanitosti souvisejících s prezentací, programy a návštěvníky;
e)
nákladů na kulturní projekty a činnosti, spolupráci a výměnné programy a granty, včetně nákladů na výběrová řízení, nákladů na propagaci a nákladů, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu.
5. V případě provozní podpory jsou způsobilé tyto náklady:
a)
náklady, které kulturní instituci nebo lokalitě kulturního dědictví vznikly v souvislosti se stálými nebo pravidelnými činnostmi, včetně výstav, představení a akcí a podobných kulturních činností, k nimž dochází v rámci běžné činnosti;
b)
náklady na činnosti v oblasti kulturního a uměleckého vzdělávání, jakož i podpora porozumění významu ochrany a prosazování rozmanitosti kulturního vyjádření prostřednictvím vzdělávání a programů, jež mají zvýšit informovanost veřejnosti, včetně činností využívajících nové technologie;
c)
náklady na zlepšení přístupu veřejnosti ke kulturním institucím nebo lokalitám a činnostem kulturního dědictví, včetně nákladů na digitalizaci a používání nových technologií, jakož i nákladů na zlepšení přístupu osob se zdravotním postižením;
d)
provozní náklady týkající se přímo kulturního projektu nebo činnosti, jako je pronájem nemovitostí a kulturních prostor, cestovní výdaje, výdaje na materiály a vybavení související přímo s kulturním projektem nebo činností, architektonické konstrukce pro výstavy a jeviště, pronájem, leasing a odpisy nástrojů, softwaru a vybavení, náklady na užití děl chráněných autorskými právy a dalších souvisejících obsahů chráněných právy duševního vlastnictví, náklady na propagaci a náklady, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu nebo činnosti; odpisy a finanční náklady jsou způsobilé pouze v případě, že nebyly pokryty investiční podporou;
e)
náklady na personál pracující v kulturní instituci, v lokalitě kulturního dědictví nebo na projektu;
f)
náklady na poradenské a podpůrné služby poskytované externími poradci a poskytovateli služeb, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu.
6. Pokud jde o investiční podporu, výše podpory nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante na základě odůvodněných odhadů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory. Provozovatel infrastruktury má právo ponechat si během příslušného období přiměřený zisk.
7. Pokud jde o provozní podporu, výše podpory nesmí přesáhnout částku, která je nezbytná k pokrytí provozních ztrát a vygenerování přiměřeného zisku za příslušné období. Splnění tohoto požadavku se zajistí ex ante na základě odůvodněných předpokladů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
8. Pokud jde o podporu, která nepřesahuje 1 milion EUR, vedle metod uvedených v odstavcích 6 a 7 lze maximální výši podpory stanovit také jako 80 % způsobilých nákladů.
9. Pokud jde o vydávání hudby a literatury definované v odst. 2 písm. f), maximální výše podpory nesmí přesáhnout buď rozdíl mezi způsobilými náklady a diskontovanými výnosy z projektu, nebo 70 % způsobilých nákladů. Od způsobilých nákladů se odečtou výnosy, a to buď ex ante nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory. Způsobilými náklady jsou náklady na vydávání hudby a literatury, včetně autorských honorářů (náklady na autorská práva), honorářů překladatelů a editorů, dalších nákladů souvisejících s vydáním (korektura, oprava a revize), náklady na grafickou úpravu, náklady na předtiskovou přípravu a náklady na tisk nebo elektronickou publikaci.
10. Podle tohoto článku není způsobilá podpora pro noviny a časopisy, ať již jsou zveřejňovány v tištěné nebo elektronické podobě.
Článek 54
Režimy podpory audiovizuálních děl
1. Režimy podpory na psaní scénářů a rozvoj, produkci, distribuci a propagaci audiovizuálních děl jsou slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora musí být zaměřena na produkt v oblasti kultury. V zájmu zamezení zjevných chyb při posouzení určitého produktu jakožto produktu v oblasti kultury je každý členský stát povinen zavést účinné postupy, např. výběr návrhů jednou či několika osobami, jež jsou pověřeny jejich výběrem či ověřením podle předem určeného seznamu kulturních kritérií.
3. Podpora může mít podobu:
a)
podpory na produkci audiovizuálních děl;
b)
podpory na přípravu produkce a
c)
podpory na distribuci.
4. Jestliže členské státy stanoví u podpory povinnou územní vázanost výdajů, pak režimy podpory na produkci audiovizuálních děl mohou buď:
a)
požadovat, aby na území členského státu, který podporu poskytuje, bylo vynaloženo až 160 % podpory na produkci určitého audiovizuálního díla, nebo
b)
vypočítávat výši podpory na produkci určitého audiovizuálního díla jako procentní podíl výdajů na produkční činnosti v členském státě, který podporu poskytuje; tento postup se obvykle použije u režimů podpory v podobě daňových pobídek.
V obou případech, pokud členský stát vyžaduje, aby produkční činnosti na projektech, jež mají být způsobilé z hlediska podpory, dosáhly na dotyčném území určitého minimálního objemu, nesmí tento objem překročit 50 % z celkového rozpočtu produkce. Mimoto nesmí maximální výdaje, pro něž platí povinnost územní vázanosti, překročit v žádném případě 80 % z celkového rozpočtu produkce.
5. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
pokud jde o podporu na produkci: celkové náklady na produkci audiovizuálních děl, včetně nákladů na zlepšení přístupnosti pro osoby s tělesným postižením;
b)
pokud jde o podporu na přípravu produkce: náklady na psaní scénářů a na rozvoj audiovizuálních děl;
c)
pokud jde o podporu na distribuci: náklady na distribuci a propagaci audiovizuálních děl.
6. Intenzita podpory na produkci audiovizuálních děl nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
7. Intenzitu podpory lze navýšit takto:
a)
na 60 % způsobilých nákladů v případě přeshraničních produkcí, jež jsou financovány více než jedním členským státem a na nichž se podílí producenti pocházející z více než jednoho členského státu;
b)
na 100 % způsobilých nákladů v případě náročných audiovizuálních děl a koprodukcí, na nichž se podílejí země vedené v seznamu DAC organizace OECD.
8. Intenzita podpory na přípravu produkce nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů. Pokud je výsledný scénář či projekt zpracován do podoby audiovizuálního díla, např. je nafilmován, pak se náklady na přípravu produkce začlení do celkového rozpočtu a zohlední při výpočtu intenzity podpory. Intenzita podpory na distribuci musí být stejná jako intenzita podpory na produkci.
9. Podpora nesmí být vyhrazena na konkrétní produkční činnosti ani jednotlivé části produkčního hodnotového řetězce. Způsobilá podle tohoto článku není podpora na infrastrukturu filmových studií.
10. Podpora nesmí být vyhrazena pouze pro státní příslušníky daného členského státu a pro příjemce nesmí být stanoven požadavek, aby měli postavení podniku zřízeného podle vnitrostátního obchodního práva.
ODDÍL 12
Podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu
Článek 55
Podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu
1. Podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Sportovní infrastrukturu nesmí výhradně využívat jediný uživatel v oblasti profesionálního sportu. Jiní uživatelé v oblasti profesionálního nebo amatérského sportu musí ročně využívat danou sportovní infrastrukturu alespoň z 20 % její kapacity. Využívá-li této infrastruktury několik uživatelů současně, je nutno vypočítat odpovídající podíl časové kapacity, jež na ně připadá.
3. Multifunkční rekreační infrastrukturu tvoří rekreační zařízení multifunkční povahy, která nabízejí zejména kulturní a rekreační služby, s výjimkou zábavních parků a hotelových zařízení.
4. Přístup ke sportovní či multifunkční rekreační infrastruktuře musí být umožněn více uživatelům za transparentních a nediskriminačních podmínek. Podniky, které financovaly alespoň 30 % investičních nákladů na infrastrukturu, mohou získat přednostní přístup za zvýhodněných podmínek za předpokladu, že jsou tyto podmínky zveřejněny.
5. Je-li sportovní infrastruktura využívána profesionálními sportovními kluby, členské státy zajistí, aby podmínky stanovování cen za její využívání byly zveřejněny.
6. Jakékoli koncese nebo jiná pověření třetí strany k výstavbě, modernizaci a/nebo provozu sportovní nebo multifunkční rekreační infrastruktury se musí řídit otevřenými, transparentními a nediskriminačními podmínkami s náležitým zohledněním platných pravidel pro zadávání veřejných zakázek.
7. Podpora může mít podobu:
a)
investiční podpory, včetně podpory na výstavbu nebo modernizaci sportovní a multifunkční rekreační infrastruktury;
b)
provozní podpory na sportovní infrastrukturu.
8. V případě investiční podpory na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu jsou způsobilé náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku.
9. V případě provozní podpory na sportovní infrastrukturu jsou způsobilými náklady provozní náklady na služby, které infrastruktura poskytuje. Mezi tyto provozní náklady patří takové náklady, jako např. osobní náklady, náklady na materiál, služby, komunikaci, energii, údržbu, nájemné, správní náklady atd., ale nepatří k nim odpisy a finanční náklady, pokud se na ně vztahovala investiční podpora.
10. Pokud jde o investiční podporu na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu, výše podpory nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante na základě odůvodněných předpokladů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
11. Pokud jde o provozní podporu na sportovní infrastrukturu, výše podpory nesmí přesáhnout provozní ztrátu za příslušné období. Splnění tohoto požadavku se zajistí ex ante na základě odůvodněných předpokladů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
12. Pokud jde o podporu, která nepřesahuje 1 milion EUR, vedle metod uvedených v odstavcích 10 a 11 lze maximální výši podpory stanovit také jako 80 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 13
Podpora na místní infrastrukturu
Článek 56
Investiční podpora na místní infrastrukturu
1. Financování výstavby nebo modernizace místní infrastruktury, které se týká infrastruktury, jež na místní úrovni přispívá ke zlepšování podnikatelského a spotřebitelského prostředí a k modernizaci a rozvoji průmyslové základny, je slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňato z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Tento článek se nepoužije na podporu infrastruktur, na níž se vztahují jiné oddíly kapitoly III tohoto nařízení, s výjimkou oddílu 1 - Regionální podpora. Tento článek se rovněž nevztahuje na letištní a přístavní infrastrukturu.
3. Infrastruktura musí být k dispozici uživatelům, kteří o to projeví zájem, za otevřených, transparentních a nediskriminačních podmínek. Cena účtovaná za užívání infrastruktury musí odpovídat ceně tržní.
4. Jakékoli koncese nebo jiná pověření třetí strany k provozu infrastruktury se musí řídit otevřenými, transparentními a nediskriminačními podmínkami s náležitým zohledněním platných pravidel pro zadávání veřejných zakázek.
5. Způsobilými náklady jsou náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku.
6. Výše podpory nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante na základě odůvodněných předpokladů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
7. Výjimka podle tohoto článku se nevztahuje na vyhrazenou infrastrukturu.
KAPITOLA IV
Závěrečná ustanovení
Článek 57
Zrušení
Nařízení (ES) č. 800/2008 se zrušuje.
Článek 58
Přechodná ustanovení
1. Toto nařízení se použije na jednotlivou podporu poskytnutou před jeho vstupem v platnost, pokud tato podpora splňuje veškeré podmínky stanovené v tomto nařízení, s výjimkou článku 9.
2. Podporu, která není vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení ani jiných dříve platných nařízení přijatých podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, posuzuje Komise v souladu s příslušnými rámci, pokyny, sděleními a oznámeními.
3. Podpora, jež byla poskytnuta před 1. lednem 2015 na základě tehdy platného nařízení přijatého podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, je slučitelná s vnitřním trhem a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy s výjimkou regionální podpory. Režimy podpory v podobě rizikového kapitálu ve prospěch malých a středních podniků, které byly zavedeny před 1. červencem 2014 a které jsou podle nařízení č. 800/2008 vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, zůstávají z této povinnosti vyňaty a jsou slučitelné s vnitřním trhem až do ukončení dohody o financování, a to za předpokladu, že příslib poskytnutí veřejných prostředků podporovanému investičnímu fondu soukromého kapitálu byl na základě takové dohody učiněn před 1. lednem 2015 a že jsou nadále splněny ostatní podmínky pro vynětí z oznamovací povinnosti.
4. Po skončení doby platnosti tohoto nařízení zůstávají režimy podpor, které jsou vyňaty podle tohoto nařízení, vyňaty ještě po adaptační období v délce šesti měsíců, s výjimkou režimů regionální podpory. Vynětí režimů regionální podpory pozbývá platnosti v den, kdy končí platnost schválených map regionální podpory. Vynětí podpory rizikového financování podle čl. 21 odst. 2 písm. a) ukončí svou platnost uplynutím období podle dohody o financování, jestliže příslib poskytnutí veřejných prostředků podporovanému investičnímu fondu soukromého kapitálu byl na základě takové dohody učiněn během šesti měsíců následujících po skončení doby platnosti tohoto nařízení, a jestliže jsou nadále splněny všechny ostatní podmínky pro vynětí z oznamovací povinnosti.
Článek 59
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. července 2014.
Použije se do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. června 2014.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 651/2014
zo 17. júna 2014
o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (1), a najmä na jeho článok 1 ods. 1 písm. a) a b),
po porade s Poradným výborom pre štátnu pomoc,
keďže:
(1)
Štátne financovanie, ktoré spĺňa kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy, predstavuje štátnu pomoc a podľa článku 108 ods. 3 zmluvy sa musí Komisii notifikovať. Podľa článku 109 zmluvy však Rada môže určiť kategórie pomoci, ktoré sú oslobodené od tejto notifikačnej povinnosti. V súlade s článkom 108 ods. 4 zmluvy Komisia môže prijímať predpisy týkajúce sa týchto kategórií štátnej pomoci. Na základe nariadenia Rady (ES) č. 994/98 je Komisia oprávnená vyhlásiť v súlade s článkom 109 zmluvy, že za určitých podmienok môžu byť od notifikačnej povinnosti oslobodené tieto kategórie: pomoc pre malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“), pomoc na výskum a vývoj, pomoc na ochranu životného prostredia, pomoc na podporu zamestnanosti, pomoc na podporu vzdelávania a pomoc, ktorá je v súlade s mapou schválenou Komisiou pre každý členský štát na poskytnutie regionálnej pomoci. Na tomto základe prijala Komisia nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 (2). Nariadenie (ES) č. 800/2008 sa pôvodne uplatňovalo do 31. decembra 2013, no následne bolo predĺžené nariadením Komisie (EÚ) č. 1224/2013 z 29. novembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 800/2008, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania (3), a jeho platnosť sa teraz skončí 30. júna 2014. Nariadenie (ES) č. 994/98 bolo 22. júla 2013 zmenené nariadením Rady (EÚ) č. 733/2013 z 22. júla 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 994/98 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (4) s cieľom splnomocniť Komisiu, aby rozšírila skupinové výnimky o nové kategórie pomoci, v súvislosti s ktorými možno vymedziť jasné podmienky zlučiteľnosti. Medzi takéto nové kategórie pomoci, na ktoré sa vzťahujú skupinové výnimky, patria: pomoc na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami, sociálna pomoc na dopravu obyvateľov vzdialených regiónov, pomoc na širokopásmové infraštruktúry, pomoc na inovácie, pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva, pomoc na športové a multifunkčné rekreačné infraštruktúry. Ak sa na základe prípadov nadobudnú dostatočné skúsenosti, ktoré umožnia stanoviť operačné kritériá oslobodenia od notifikačnej povinnosti zabezpečujúce ex ante zlučiteľnosť iných kategórií pomoci, Komisia má v úmysle preskúmať rozsah pôsobnosti tohto nariadenia s cieľom zahrnúť určité druhy pomoci v týchto oblastiach. Komisia plánuje predovšetkým do decembra 2015 stanoviť kritériá pre prístavnú a letiskovú infraštruktúru.
(2)
Svojím oznámením o modernizácii štátnej pomoci EÚ (MŠP) (5) Komisia začala rozsiahlejšiu revíziu pravidiel štátnej pomoci. Hlavnými cieľmi tejto modernizácie je: i) dosiahnuť udržateľný, inteligentný a inkluzívny rast na konkurencieschopnom vnútornom trhu a súčasne prispievať k úsiliu členských štátov zameranému na dosiahnutie efektívnejšieho využívania verejných financií; ii) zamerať ex ante kontrolu, ktorú Komisia uskutočňuje pri opatreniach pomoci, na prípady s najväčším vplyvom na vnútorný trh a súčasne posilniť spoluprácu členských štátov pri presadzovaní pravidiel štátnej pomoci; a iii) racionalizovať pravidlá a umožniť prijímanie rýchlejších, lepšie informovaných a podloženejších rozhodnutí na základe jasnej hospodárskej logiky, spoločného prístupu a jasných povinností. Revízia nariadenia (ES) č. 800/2008 predstavuje ústredný prvok MŠP.
(3)
Toto nariadenie by malo umožniť lepšie stanovenie priorít činností presadzovania pravidiel štátnej pomoci, väčšie zjednodušenie a malo by posilniť transparentnosť, efektívne hodnotenie a kontrolu dodržiavania pravidiel štátnej pomoci na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie pri súčasnom zachovaní inštitucionálnych právomocí Komisie a členských štátov. V súlade so zásadou proporcionality toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(4)
Skúsenosti Komisie nadobudnuté pri uplatňovaní nariadenia (ES) č. 800/2008 jej umožnili lepšie vymedziť podmienky, na základe ktorých určité kategórie pomoci možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom, a rozšíriť rozsah skupinových výnimiek. Na základe týchto skúseností bola takisto zistená potreba posilniť transparentnosť, monitorovanie a náležité hodnotenie veľmi veľkých schém vzhľadom na ich účinok na hospodársku súťaž na vnútornom trhu.
(5)
Všeobecné podmienky uplatňovania tohto nariadenia by mali byť definované na základe súboru spoločných zásad, ktoré zabezpečujú, aby pomoc slúžila spoločnému záujmu, mala jasný stimulačný účinok, bola vhodná a primeraná, poskytovala sa plne transparentne a podliehala kontrolnému mechanizmu, bola pravidelne hodnotená a nemala nepriaznivý vplyv na podmienky obchodu v takom rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom.
(6)
Pomoc spĺňajúca všetky podmienky v tomto nariadení, všeobecne aj osobitne stanovené pre relevantné kategórie pomoci, by mala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy.
(7)
Štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, na ktorú sa nevzťahuje toto nariadenie, aj naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy. Týmto nariadením nie je dotknutá možnosť členských štátov notifikovať pomoc, ktorej účely zodpovedajú účelom, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.
(8)
Vzhľadom na väčší potenciálny vplyv veľkých schém na obchod a hospodársku súťaž by schémy pomoci, ktorých priemerný ročný rozpočet na štátnu pomoc presahuje strop založený na absolútnej hodnote, mali v zásade podliehať hodnoteniu štátnej pomoci. Hodnotenie by sa malo zamerať na overenie, či boli splnené predpoklady a podmienky zlučiteľnosti schémy, ako aj na overenie účinnosti opatrenia pomoci vzhľadom na jeho všeobecné a osobitné ciele a mal by sa v ňom uvádzať vplyv schémy na hospodársku súťaž a obchod. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie by sa hodnotenie štátnej pomoci malo vykonávať na základe Komisiou schváleného plánu hodnotenia. Hoci by sa takýto plán mal obvykle vypracovať v čase návrhu schémy a schváliť dostatočne včas pred tým, ako schéma nadobudne účinnosť, nemusí to byť vo všetkých prípadoch možné. Aby sa preto nezdržiavalo nadobudnutie účinnosti takýchto schém, toto nariadenie sa na ne bude uplatňovať počas obdobia maximálne šiestich mesiacov. Komisia môže rozhodnúť o predĺžení tohto obdobia po tom, ako plán hodnotenia schváli. S týmto cieľom by mal byť plán hodnotenia notifikovaný Komisii do 20 pracovných dní po nadobudnutí účinnosti schémy. Komisia môže zároveň výnimočne rozhodnúť, že vzhľadom na osobitosti daného prípadu hodnotenie nie je nutné. Členské štáty by mali Komisii doručiť potrebné informácie, aby Komisia mohla vykonať posúdenie plánu hodnotenia a bez zbytočného odkladu vyžiadať dodatočné informácie, čo členskému štátu umožní doplniť chýbajúce prvky, aby Komisia prijala rozhodnutie. Vzhľadom na novosť tohto procesu Komisia v osobitnom dokumente poskytne podrobné usmernenie o tomto postupe uplatniteľné počas obdobia 6 mesiacov na schválenie plánu hodnotenia, ako aj príslušné vzory, prostredníctvom ktorých bude treba predložiť plány hodnotenia. Zmeny schém podliehajúcich hodnoteniu iné než zmeny, ktoré nemôžu ovplyvniť zlučiteľnosť schémy pomoci podľa tohto nariadenia alebo nemôžu výrazným spôsobom ovplyvniť obsah schváleného plánu hodnotenia, by sa mali posudzovať so zohľadnením výsledku takéhoto hodnotenia a mali by byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Zmeny, ako napr. čisto formálne úpravy, administratívne úpravy alebo zmeny vykonané v rámci opatrení spolufinancovaných zo strany EÚ, by sa v zásade nemali považovať za zmeny výrazným spôsobom ovplyvňujúce obsah schváleného plánu hodnotenia.
(9)
Toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať na pomoc, ktorá je podmienená uprednostňovaním používania domácich výrobkov pred dovážanými, alebo na pomoc na činnosti súvisiace s vývozom. Nemalo by sa uplatňovať najmä na pomoc, ktorou sa financuje založenie a prevádzka distribučnej siete v iných krajinách. Pomoc určená na náklady spojené s účasťou na obchodných veľtrhoch, so štúdiami alebo s poradenskými službami potrebnými na uvedenie nového alebo existujúceho výrobku na nový trh v inom členskom štáte alebo v tretej krajine spravidla nepredstavuje pomoc na činnosti súvisiace s vývozom.
(10)
Toto nariadenie by sa v zásade malo uplatňovať vo väčšine odvetví hospodárstva. V niektorých odvetviach, ako napr. v odvetví rybolovu a akvakultúry a v odvetví poľnohospodárskej prvovýroby, by sa však v nadväznosti na platné osobitné pravidlá mal obmedziť rozsah pôsobnosti.
(11)
Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na spracovanie a marketing poľnohospodárskych výrobkov za predpokladu, že sa splnia určité podmienky. Na účely tohto nariadenia by sa činnosti vykonávané v poľnohospodárskom podniku potrebné na prípravu výrobku na prvý predaj, ani prvý predaj prvovýrobcu predajcom alebo spracovateľom ani žiadna činnosť na prípravu výrobku na prvý predaj nemali pokladať za spracovanie alebo marketing.
(12)
Toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať na pomoc na uľahčenie zatvorenia uhoľných baní neschopných konkurencie, ktorým sa zaoberá rozhodnutie Rady z 10. decembra 2010 o štátnej pomoci na uľahčenie zatvorenia uhoľných baní neschopných konkurencie (6). Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na iné druhy pomoci v odvetví ťažby uhlia, s výnimkou regionálnej pomoci.
(13)
Komisia by mala zabezpečiť, aby schválená pomoc nemala nepriaznivý vplyv na podmienky obchodu v takom rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. Preto pomoc poskytnutá príjemcovi, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia Komisie, ktorým bola pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom, okrem schém pomoci na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami, by mala byť vyňatá z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.
(14)
Pomoc poskytnutá podnikom v ťažkostiach, okrem schém pomoci na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami, by mala byť vyňatá z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, pretože takáto pomoc by sa mala posudzovať podľa usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach z 1. októbra 2004 (7), predĺžených oznámením Komisie týkajúcim sa predĺženia platnosti usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach z 1. októbra 2004 (8) alebo ich následných usmernení, aby sa predišlo ich obchádzaniu. Aby sa zabezpečila právna istota, je vhodné stanoviť jasné kritériá, ktoré si na určenie toho, či sa podnik pokladá za podnik v ťažkostiach na účely tohto nariadenia, nevyžadujú posúdenie všetkých aspektov situácie podniku.
(15)
Presadzovanie pravidiel štátnej pomoci do veľkej miery závisí od spolupráce členských štátov. Členské štáty by preto mali prijať všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie dodržiavania tohto nariadenia, a to aj v prípade individuálnej pomoci poskytovanej podľa schém, na ktoré sa vzťahujú skupinové výnimky.
(16)
Z dôvodu vysokého rizika negatívneho vplyvu na podmienky obchodu by Komisia mala po notifikácii posudzovať vysoké sumy pomoci poskytnutej individuálne alebo kumulatívne. Preto by sa mali stanoviť stropy pre každú kategóriu pomoci patriacej do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na úrovni, ktorá zohľadňuje kategóriu príslušnej pomoci a pravdepodobný vplyv na podmienky obchodu. Každá poskytnutá pomoc, ktorá prevyšuje tieto stropy, by mala naďalej podliehať notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy. Stropy stanovené v tomto nariadení by sa nemali obchádzať umelým rozdeľovaním schém pomoci alebo projektov pomoci do niekoľkých schém či projektov pomoci s podobnými črtami, cieľmi alebo príjemcami.
(17)
Na účely transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a účinného monitorovania by sa toto nariadenie malo uplatňovať len na pomoc, pri ktorej je možné vopred presne vypočítať ekvivalent hrubého grantu bez toho, aby bolo potrebné vykonať posúdenie rizika („transparentná pomoc“). Pre určité osobitné nástroje pomoci, ako sú úvery, záruky, daňové opatrenia, opatrenia rizikového financovania a najmä vratné preddavky, by malo byť v tomto nariadení vymedzené, za akých podmienok ich možno pokladať za transparentné. Kapitálové injekcie by sa nemali považovať za transparentnú pomoc, a to bez toho, aby tým boli dotknuté osobitné podmienky týkajúce sa pomoci vo forme rizikového financovania a pomoci pre začínajúce podniky. Pomoc v podobe záruk by sa mala pokladať za transparentnú, ak sa ekvivalent hrubého grantu vypočítal na základe prémií typu „bezpečný prístav“ stanovených pre príslušný druh podniku. V prípade malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) sú v oznámení Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (9) uvedené úrovne ročných prémií, pri prekročení ktorých by sa štátna záruka nepokladala za pomoc.
(18)
Aby sa zabezpečilo, že pomoc je potrebná a má stimulačný účinok na rozvoj ďalších činností alebo projektov, nemalo by sa toto nariadenie uplatňovať na pomoc určenú na činnosti, do ktorých by sa príjemca aj tak zapojil, a to i bez pomoci. Podľa tohto nariadenia by pomoc mala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti iba vtedy, keď sa podporovaný projekt alebo podporovaná činnosť začnú realizovať až po tom, ako príjemca predložil písomnú žiadosť o pomoc.
(19)
V prípade akejkoľvek pomoci ad hoc patriacej do pôsobnosti tohto nariadenia a poskytnutej príjemcovi, ktorý je veľkým podnikom, by členský štát mal popri splnení podmienok súvisiacich so stimulačným účinkom uplatňovaných na príjemcov, ktorí sú MSP, zabezpečiť aj to, aby príjemca v internom dokumente zanalyzoval životaschopnosť podporovaného projektu alebo činnosti s pomocou a bez pomoci. Členský štát by si mal overiť, že tento interný dokument potvrdzuje podstatný nárast rozsahu pôsobnosti projektu/činnosti, podstatné zvýšenie celkovej sumy vynaloženej príjemcom na podporovaný projekt alebo podporovanú činnosť alebo podstatné urýchlenie dokončenia daného projektu/činnosti. Pri regionálnej pomoci by sa stimulačný účinok mal považovať za splnený vtedy, ak by sa investičný projekt v príslušnej podporovanej oblasti v prípade neposkytnutia pomoci neuskutočnil.
(20)
Na automatické schémy pomoci vo forme daňového zvýhodnenia by sa mali naďalej vzťahovať osobitné podmienky týkajúce sa stimulačného účinku vzhľadom na skutočnosť, že tento druh pomoci sa poskytuje na základe postupov, ktoré sú iné než v prípade ostatných kategórií pomoci. Takéto schémy už mali byť prijaté skôr, než práca na podporovanom projekte či podporovanej činnosti vôbec začala. Táto podmienka by sa však nemala uplatňovať v prípade následnej fiškálnej schémy, ak sa na danú činnosť vzťahovala predchádzajúca fiškálna schéma vo forme daňového zvýhodnenia. Rozhodujúcim momentom na posúdenie stimulačného účinku takýchto schém je moment, keď sa po prvýkrát stanovilo daňové opatrenie v pôvodnej schéme, ktorá sa potom nahradila následnou schémou.
(21)
Pokiaľ ide o regionálnu prevádzkovú pomoc, regionálnu pomoc na rozvoj miest, pomoc pre MSP na uľahčenie prístupu k financovaniu, pomoc na prijímanie znevýhodnených pracovníkov do zamestnania, pomoc na kompenzáciu dodatočných nákladov na zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím, pomoc vo forme úľav na environmentálnych daniach, pomoc na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami, sociálnu pomoc na dopravu obyvateľov vzdialených regiónov a pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva, požiadavka na existenciu stimulačného účinku sa neuplatňuje alebo by sa mala pokladať za splnenú, ak sú dodržané osobitné podmienky stanovené pre tieto kategórie pomoci v tomto nariadení.
(22)
S cieľom zabezpečiť, aby bola pomoc primeraná a obmedzená na nevyhnutnú výšku, mala by sa maximálna výška pomoci vždy, keď je to možné, vyjadriť vo forme intenzity pomoci vo vzťahu k súboru oprávnených nákladov. Ak sa maximálna intenzita pomoci nedá stanoviť, pretože sa nedajú určiť oprávnené náklady, alebo ak sa majú poskytnúť jednoduchšie nástroje na nižšie sumy, mala by sa maximálna výška pomoci vyjadriť nominálne, aby sa zaistila primeranosť opatrení pomoci. Sumy intenzity pomoci a maximálnej výšky pomoci by sa vzhľadom na skúsenosti Komisie mali stanoviť na takej úrovni, ktorá minimalizuje narušenie hospodárskej súťaže v podporovanom odvetví a súčasne vhodne rieši zlyhania trhu alebo problému súdržnosti. V prípade regionálnej investičnej pomoci by intenzita pomoci mala byť v súlade s prípustnou intenzitou pomoci podľa máp regionálnej pomoci.
(23)
Do výpočtu intenzity pomoci by sa mali zahrnúť iba oprávnené náklady. Nariadením nie je oslobodená pomoc, ktorá presahuje príslušnú intenzitu pomoci v dôsledku zahrnutia neoprávnených nákladov. Určenie oprávnených nákladov by malo byť podložené zrozumiteľnými, osobitnými a aktuálnymi podkladovými dokumentmi. Všetky použité číselné údaje by sa mali zobrať pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach by sa mala diskontovať na jej hodnotu v čase jej poskytnutia. Oprávnené náklady by takisto mali byť diskontované na ich hodnotu v čase poskytnutia. Úrokovou sadzbou, ktorá sa má použiť na diskontné účely a na výpočet výšky pomoci v prípade pomoci, ktorá nemá formu grantu, by mala byť diskontná sadzba, resp. referenčná sadzba uplatniteľná v čase poskytnutia pomoci, ako je stanovené v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (10). Ak sa pomoc poskytuje formou daňového zvýhodnenia, tranže pomoci by sa mali diskontovať na základe diskontných sadzieb uplatniteľných k jednotlivým dňom nadobudnutia účinnosti daňového zvýhodnenia. Malo by sa podporovať poskytovanie pomoci vo forme vratných preddavkov, keďže takéto nástroje zdieľania rizika do veľkej miery vedú k posilneniu stimulačného účinku pomoci. Preto je vhodné stanoviť, že ak sa pomoc poskytuje vo forme vratných preddavkov, uplatniteľné intenzity pomoci stanovené v tomto nariadení sa môžu zvýšiť, s výnimkou regionálnej pomoci, keďže regionálna pomoc môže byť oslobodená len vtedy, ak je v súlade so schválenými mapami.
(24)
V prípade daňového zvýhodnenia týkajúceho sa budúcich daní uplatniteľná diskontná sadzba a presná výška tranží pomoci nemusia byť vopred známe. V takýchto prípadoch by členské štáty mali vopred stanoviť hornú hranicu diskontovanej hodnoty pomoci so zreteľom na uplatniteľnú intenzitu pomoci. Následne, keď už je známa výška tranže pomoci v danom dni, sa diskontácia môže uskutočniť na základe diskontnej sadzby uplatniteľnej v danom čase. Diskontovaná hodnota každej tranže pomoci by sa mala odpočítať z celkovej výšky hornej hranice („maximálna suma“).
(25)
S cieľom určiť, či sa dodržiavajú stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť a maximálne intenzity pomoci stanovené v tomto nariadení, mala by sa vziať do úvahy celková výška opatrení štátnej pomoci poskytnutej na podporovanú činnosť alebo podporovaný projekt. Okrem toho by sa v tomto nariadení mali stanoviť okolnosti, za akých sa môžu kumulovať rôzne kategórie pomoci. Pomoc oslobodená na základe tohto nariadenia sa môže kumulovať s akoukoľvek inou zlučiteľnou pomocou oslobodenou od notifikačnej povinnosti na základe iného nariadenia alebo schválenou Komisiou, ak sa takéto opatrenia týkajú rozdielnych identifikovateľných oprávnených nákladov. Ak sa rozdielne zdroje pomoci vzťahujú na tie isté - čiastočne alebo úplne sa prekrývajúce - identifikovateľné oprávnené náklady, kumulácia by mala byť povolená do maximálnej intenzity pomoci alebo výšky pomoci uplatniteľnej na takúto pomoc podľa tohto nariadenia. V tomto nariadení by sa mali takisto stanoviť osobitné pravidlá na kumuláciu opatrení pomoci s identifikovateľnými oprávnenými nákladmi a bez identifikovateľných oprávnených nákladov, na kumuláciu s pomocou de minimis a na kumuláciu s pomocou v prospech pracovníkov so zdravotným postihnutím. Pomoc de minimis sa často neposkytuje na osobitné identifikovateľné oprávnené náklady alebo ju k týmto nákladom nemožno priradiť. V takom prípade by malo byť možné voľne kumulovať pomoc de minimis so štátnou pomocou oslobodenou na základe tohto nariadenia. Keď sa však pomoc de minimis udeľuje na tie isté identifikovateľné oprávnené náklady ako štátna pomoc oslobodená na základe tohto nariadenia, kumulácia by mala byť povolená len do výšky maximálnej intenzity pomoci stanovenej v kapitole III tohto nariadenia.
(26)
Financovanie zo strany Únie, ktoré centrálne spravujú inštitúcie, agentúry, spoločné podniky alebo iné orgány Únie a ktoré nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členských štátov, nepredstavuje štátnu pomoc. Ak sa takéto financovanie zo strany Únie kombinuje so štátnou pomocou, tak na zistenie toho, či sú dodržané stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť a maximálne intenzity pomoci, by sa mala zohľadniť len táto štátna pomoc, za predpokladu, že celková suma verejného financovania poskytnutá vo vzťahu k tým istým oprávneným nákladom nepresahuje najvýhodnejšiu mieru financovania stanovenú v uplatniteľných pravidlách práva Únie.
(27)
Keďže štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je v zásade zakázaná, je dôležité, aby všetky strany mali možnosť overiť, či sa pomoc poskytuje v súlade s uplatniteľnými pravidlami. Transparentnosť štátnej pomoci je preto nevyhnutná pre správne uplatňovanie pravidiel zmluvy a má za následok lepší súlad s pravidlami, väčšiu zodpovednosť, vzájomné hodnotenie a v konečnom dôsledku efektívnejšie vynakladanie verejných prostriedkov. S cieľom zabezpečiť transparentnosť by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby vytvorili komplexné webové lokality venované štátnej pomoci, a to na regionálnej alebo celoštátnej úrovni, na ktorých budú uvedené súhrnné informácie o každom opatrení pomoci oslobodenom podľa tohto nariadenia. Táto povinnosť by mala byť podmienkou pre zlučiteľnosť individuálnej pomoci s vnútorným trhom. V nadväznosti na štandardnú prax v súvislosti s uverejňovaním informácií uvedenú v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/37/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa mení smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora (11), by sa mal používať štandardný formát, ktorý umožňuje informácie prehľadávať, sťahovať a ľahko publikovať na internete. Na webovej lokalite Komisie by mali byť uverejnené odkazy na webové lokality štátnej pomoci všetkých členských štátov. Súhrnné informácie o každom opatrení pomoci, ktoré je oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa tohto nariadenia, by v súlade s článkom 3 nariadenia (ES) č. 994/98 v znení zmien nariadenia (EÚ) č. 733/2013 mali byť uverejnené na webovej lokalite Komisie.
(28)
Je vhodné stanoviť požiadavky týkajúce sa podávania správ členskými štátmi o opatreniach pomoci, ktoré boli oslobodené podľa tohto nariadenia, a o uplatňovaní tohto nariadenia, aby sa zabezpečilo účinné monitorovanie opatrení pomoci v súlade s nariadením (ES) č. 994/98 v znení zmien nariadenia (EÚ) č. 733/2013. Okrem toho je vhodné stanoviť pravidlá týkajúce sa záznamov, ktoré by členské štáty mali viesť o pomoci oslobodenej od notifikačnej povinnosti týmto nariadením, vzhľadom na vymedzené obdobie stanovené v článku 15 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúcom podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (12).
(29)
S cieľom posilniť efektívnosť podmienok zlučiteľnosti stanovených v tomto nariadení by mala mať Komisia možnosť odňať výhodu skupinovej výnimky pri budúcich opatreniach pomoci v prípade nedodržania týchto požiadaviek. Komisia by mala mať možnosť obmedziť odňatie skupinovej výnimky na určité druhy pomoci, určitých príjemcov alebo opatrenia pomoci prijaté určitými orgánmi, ak sa nedodržanie súladu s týmto nariadením týka obmedzenej skupiny opatrení alebo určitých orgánov. Takéto cielené odňatie by malo byť primeranou nápravou, ktorá priamo súvisí s identifikovaným nedodržaním súladu s týmto nariadením. Ak nie sú splnené podmienky zlučiteľnosti stanovené v kapitolách I a III, na poskytnutú pomoc sa toto nariadenie nevzťahuje, a teda táto pomoc predstavuje neoprávnenú pomoc, ktorú Komisia preskúma v rámci príslušného postupu stanoveného v nariadení (ES) č. 659/1999. Ak nie sú splnené požiadavky kapitoly II, odňatie výhody skupinovej výnimky pri budúcich opatreniach pomoci nemá vplyv na skutočnosť, že na predchádzajúce opatrenia, ktoré boli v súlade s týmto nariadením, sa skupinová výnimka vzťahovala.
(30)
Aby sa eliminovali rozdiely, ktoré by mohli mať za následok narušenie hospodárskej súťaže, a aby sa uľahčila koordinácia medzi rôznymi iniciatívami Únie a vnútroštátnymi iniciatívami týkajúcimi sa MSP, ako aj z dôvodov administratívnej jasnosti a právnej istoty, vymedzenie pojmu MSP používané na účely tohto nariadenia by malo vychádzať z vymedzenia tohto pojmu uvedeného v odporúčaní Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (13).
(31)
Prostredníctvom regionálnej pomoci zameranej na riešenie nedostatkov znevýhodnených regiónov sa presadzuje hospodárska, sociálna a územná súdržnosť členských štátov a Únie ako celku. Regionálna pomoc je určená na pomoc rozvoju najviac znevýhodnených oblastí prostredníctvom podpory investícií a vytvárania pracovných miest na udržateľnom základe. V oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy môže byť regionálna pomoc poskytnutá na podporu zakladania nových prevádzkarní, rozširovanie kapacity existujúcich prevádzkarní, diverzifikáciu výroby určitej prevádzkarne alebo zásadnú zmenu celkového výrobného procesu existujúcej prevádzkarne. Vzhľadom na to, že veľké podniky sú pri investíciách do niektorej oblasti spĺňajúcej podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy menej ovplyvňované regionálnymi nevýhodami než MSP, regionálna pomoc poskytovaná veľkým podnikom by mala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti iba v prípade počiatočnej investície v prospech novej hospodárskej činnosti v týchto oblastiach.
(32)
V prípade, že sa schéma regionálnej pomoci zameriava na obmedzený počet odvetví hospodárstva, účel a pravdepodobné účinky schémy môžu byť skôr odvetvové ako horizontálne. Odvetvové schémy preto nemôžu byť oslobodené od notifikačnej povinnosti. Komisia však po notifikácii môže posúdiť prípadné pozitívne účinky schém podľa uplatniteľných usmernení, rámcov alebo rozhodnutí. Týka sa to najmä schém pomoci vzťahujúcich sa na hospodárske činnosti v odvetví ťažby uhlia, odvetví lodného staviteľstva a odvetví dopravy. Vzhľadom na špecifické črty odvetvia ťažby uhlia a odvetvia syntetických vlákien sa však vychádza z predpokladu, že negatívne účinky regionálnej pomoci v týchto odvetviach nemôžu byť vyvážené pozitívnymi účinkami súdržnosti; z týchto dôvodov sa regionálna pomoc v týchto odvetviach poskytnúť nemôže. Napokon odvetvie cestovného ruchu a odvetvie širokopásmových sietí zohrávajú dôležitú úlohu vo vnútroštátnych hospodárstvach a vo všeobecnosti majú mimoriadne pozitívny účinok na regionálny rozvoj. Schémy regionálnej pomoci zamerané na činnosti spojené s cestovným ruchom a širokopásmovými sieťami by preto mali byť oslobodené od notifikačnej povinnosti. Spracovanie a marketing poľnohospodárskych výrobkov takisto úzko súvisia s miestnym a regionálnym hospodárstvom, a preto by sa na ne mala vzťahovať skupinová výnimka.
(33)
Výroba energie, jej distribúcia a súvisiaca infraštruktúra podliehajú právnym predpisom o vnútornom trhu špecifickým pre dané odvetvie, čo je odzrkadlené v kritériách s cieľom zabezpečiť, aby pomoc v týchto oblastiach bola zlučiteľná s vnútorným trhom a v súlade s politikou Únie v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky. Regionálnou pomocou poskytnutou na základe oddielu 1 tohto nariadenia sa sleduje cieľ hospodárskeho rozvoja a súdržnosti, a preto podlieha veľmi rozdielnym podmienkam zlučiteľnosti. Ustanovenia tohto nariadenia o regionálnej pomoci by sa preto nemali uplatňovať na opatrenia týkajúce sa výroby energie, jej distribúcie a súvisiacej infraštruktúry.
(34)
Investície umožňujúce podnikom ísť nad rámec noriem Únie alebo zvýšiť úroveň ochrany životného prostredia pri neexistencii noriem Únie, investície na predčasné prispôsobenie sa budúcim normám Únie, investície na opatrenia energetickej efektívnosti vrátane projektov energetickej hospodárnosti budov, investície na rekultiváciu znečistených plôch a pomoc na environmentálne štúdie priamo neovplyvňujú fungovanie trhov s energiou. Takýmito investíciami sa zároveň môže prispieť k dosiahnutiu tak cieľov regionálnej politiky, ako aj k dosiahnutiu cieľov Európske únie v oblasti energetiky a ochrany životného prostredia. V takýchto prípadoch môžu ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa tak regionálnej pomoci, ako aj pomoci na ochranu životného prostredia, byť uplatniteľné v závislosti od hlavného cieľa, ktorý sleduje dotknuté opatrenie.
(35)
Aby sa neuprednostňovali kapitálové investície pred investíciami do nákladov práce, malo by sa umožniť posúdenie regionálnej investičnej pomoci buď na základe investičných nákladov alebo na základe mzdových nákladov na pracovné miesta priamo vytvorené investičným projektom.
(36)
Regionálna investičná pomoc by nemala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti, ak sa poskytuje príjemcovi, ktorý ukončil vykonávanie tej istej alebo podobnej činnosti v Európskom hospodárskom priestore v dvoch rokoch predchádzajúcich jeho žiadosti o regionálnu investičnú pomoc alebo ktorý má v čase podania žiadosti o pomoc konkrétne plány na ukončenie takejto činnosti do dvoch rokov po ukončení počiatočnej investície, pre ktorú žiada o pomoc, v dotknutej oblasti.
(37)
Komisia nadobudla dostatočné skúsenosti pri uplatňovaní článku 107 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy, pokiaľ ide o regionálnu prevádzkovú pomoc na kompenzáciu dodatočných nákladov na dopravu tovaru vyrobeného v najvzdialenejších regiónoch alebo v riedko osídlených oblastiach a tovaru ďalej spracúvaného v týchto oblastiach, ako aj dodatočných výrobných a prevádzkových nákladov (iných ako dodatočné náklady na dopravu) vzniknutých príjemcom usadeným v najvzdialenejších regiónoch. Keďže existuje riziko nadmernej kompenzácie nákladov na dopravu v dôsledku dodatočnej podpory v rámci programov POSEI v odvetví poľnohospodárstva a keďže nemožno vylúčiť, že niektoré poľnohospodárske výrobky nie sú vyrábané v alternatívnej lokalite, odvetvie poľnohospodárstva by malo byť na základe tohto nariadenia vyňaté z regionálnej prevádzkovej pomoci na kompenzáciu dodatočných nákladov na dopravu tovaru vyrábaného v najvzdialenejších regiónoch alebo v riedko osídlených oblastiach. Regionálna prevádzková pomoc na kompenzáciu dodatočných nákladov v najvzdialenejších regiónoch iných ako dodatočných nákladov na dopravu by sa mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom a byť oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy len vtedy, ak je úroveň takejto pomoci obmedzená buď na 15 % hrubej pridanej hodnoty ročne vytvorenej príjemcom v danom najvzdialenejšom regióne alebo na 25 % ročných nákladov práce vynaložených príjemcom v danom najvzdialenejšom regióne alebo na 10 % ročného obratu príjemcu v danom najvzdialenejšom regióne. Ak daná pomoc nepresahuje sumu vyplývajúcu z jedného z týchto alternatívnych spôsobov určovania dodatočných prevádzkových nákladov (iných ako dodatočné náklady na dopravu), môže sa považovať za odôvodnenú, pokiaľ ide o prispenie k regionálnemu rozvoju, a za primeranú vo vzťahu k nevýhodám, ktorým podniky čelia v najvzdialenejších regiónoch.
(38)
Pomoc na rozvoj miest prispieva k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti členských štátov a Únie ako celku, a to prostredníctvom riešenia vysokej koncentrácie hospodárskych, environmentálnych a sociálnych problémov mestských oblastí, ktoré sa nachádzajú v podporovaných oblastiach určených v mape regionálnej pomoci. Zlyhania trhu, na ktoré sa má zamerať pomoc na rozvoj miest, súvisia s prostredím financovania rozvoja miest, nedostatočne integrovaným prístupom v oblasti rozvoja miest, nedostatkom financovania, ktoré je potrebné na mobilizáciu obmedzených verejných zdrojov, a potrebou komerčnejšieho prístupu k obnove mestských oblastí. Preto by sa na pomoc na rozvoj miest na podporu rozvoja participatívnych, integrovaných a udržateľných stratégií na riešenie dodatočných problémov zistených v podporovaných oblastiach mala vzťahovať skupinová výnimka.
(39)
Investície zodpovedajúce prioritám stratégie Európa 2020 (14) v oblasti ekologických technológií a posunu k nízkouhlíkovému hospodárstvu uskutočnené v podporovaných oblastiach stanovených v príslušnej mape regionálnej pomoci by mali byť oprávnené získať vyššie sumy pomoci prostredníctvom regionálneho bonusu.
(40)
MSP zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri vytváraní pracovných miest a vo všeobecnosti pôsobia ako faktor sociálnej stability a hospodárskeho rozvoja. Ich rozvoju však môžu brániť zlyhania trhu, čo má za následok, že tieto MSP môžu byť postihnuté týmito typickými znevýhodneniami. MSP majú v dôsledku obáv z rizika na určitých finančných trhoch a v dôsledku obmedzených záruk, ktoré sú schopné poskytnúť, často ťažkosti pri získavaní kapitálu alebo úverov. Ich obmedzené zdroje môžu tiež obmedziť ich prístup k informáciám, najmä pokiaľ ide o nové technológie a potenciálne trhy. Aby sa uľahčil rozvoj hospodárskych činností MSP, malo by toto nariadenie teda oslobodiť určité kategórie pomoci od notifikačnej povinnosti, ak sa táto pomoc poskytuje v prospech MSP. Tieto kategórie by mali zahŕňať najmä investičnú pomoc pre MSP a pomoc na účasť MSP na veľtrhoch.
(41)
MSP zúčastňujúce sa na projektoch Európskej územnej spolupráce (EÚS), na ktorú sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (15), často narážajú na ťažkosti pri financovaní dodatočných nákladov vyplývajúcich zo spolupráce medzi partnermi usadenými v rozličných regiónoch a v rozličných členských štátoch alebo tretích krajinách. Vzhľadom na dôležitosť EÚS pre politiku súdržnosti, ktorou sa poskytuje rámec na implementáciu spoločných akcií a výmen politík medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi aktérmi z rôznych členských štátov alebo tretích krajín, by sa toto nariadenie malo zaoberať určitými ťažkosťami, ktorým čelia projekty EÚS, s cieľom zjednodušiť dodržiavanie pravidiel štátnej pomoci z ich strany. Otázky týkajúce sa osobitne EÚS, ktorými by sa toto nariadenie malo zaoberať, súvisia s uplatniteľnou intenzitou regionálnej pomoci pre projekty EÚS, nákladmi MSP na spoluprácu v súvislosti s projektmi EÚS a povinnosťami týkajúcimi sa uverejňovania a informovania, podávania správ a vedenia záznamov na účely monitorovania.
(42)
Vzhľadom na špecifické znevýhodnenia a rozdiely medzi MSP sa môžu uplatňovať rozličné základné intenzity pomoci a odlišné bonusy.
(43)
Zo skúseností nadobudnutých pri uplatňovaní usmernení o štátnej pomoci a rizikovom kapitáli pre MSP (16) vyplýva, že v Únii existuje celý rad špecifických zlyhaní trhu s rizikovým kapitálom v súvislosti s určitými druhmi investícií v rozličných etapách rozvoja podniku. Tieto zlyhania trhu vyplývajú z nedokonalého zladenia ponuky rizikového kapitálu a dopytu po ňom. V dôsledku toho môže byť úroveň rizikového kapitálu poskytovaného na trhu príliš obmedzená a podniky nezískajú finančné prostriedky napriek tomu, že majú hodnotný podnikateľský model a perspektívy rastu. Hlavný zdroj zlyhania trhu, pokiaľ ide o trhy s rizikovým kapitálom, ktorý ovplyvňuje najmä prístup MSP ku kapitálu a ktorý môže odôvodniť zásah štátu, súvisí s neúplnými alebo asymetrickými informáciami. To nielenže ovplyvňuje poskytovanie rizikového kapitálu, ale niektorým MSP to zároveň bráni v prístupe k dlhovému financovaniu. Opatrenia rizikového financovania, ktoré majú pritiahnuť súkromný kapitál za účelom poskytovania rizikového financovania do nekótovaných MSP čeliacich problémom s financovaním a ktoré zabezpečujú rozhodnutia o financovaní orientované na zisk a komerčnú správu finančných sprostredkovateľov, by za určitých podmienok teda mali byť oslobodené od notifikačnej povinnosti.
(44)
Za určitých podmienok by od notifikačnej povinnosti mala byť oslobodená aj pomoc pre začínajúce malé podniky, pomoc na alternatívne obchodné platformy zamerané na MSP a pomoc na náklady na prieskum MSP.
(45)
Pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže prispieť k udržateľnému hospodárskemu rastu, posilneniu konkurencieschopnosti a zvýšeniu zamestnanosti. Skúsenosti nadobudnuté pri uplatňovaní nariadenia (ES) č. 800/2008 a rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (17) ukazujú, že zlyhania trhu môžu zabrániť trhu v dosiahnutí optimálneho výkonu a viesť k neefektívnym výsledkom v súvislosti s vonkajšími účinkami, prelievaním verejných statkov/poznatkov, neúplnými a asymetrickými informáciami a zlyhaniami koordinácie a siete.
(46)
MSP môžu v snahe získať prístup k novým technologickým výdobytkom, transferu poznatkov alebo vysokokvalifikovaným pracovníkom zaznamenať ťažkosti. Pomoc na výskumné a vývojové projekty, pomoc na štúdie uskutočniteľnosti a pomoc na inovácie pre MSP vrátane pomoci na pokrytie nákladov spojených s právami priemyselného vlastníctva môže tieto problémy odstrániť, a preto by tieto opatrenia mali byť za určitých podmienok oslobodené od notifikačnej povinnosti.
(47)
Pokiaľ ide o pomoc na výskumné a vývojové projekty, podporovaná časť výskumného projektu by v plnom rozsahu mala patriť do kategórie základného výskumu, priemyselného výskumu alebo experimentálneho vývoja. Ak projekt zahŕňa rôzne úlohy, každá takáto úloha by mala byť označená za úlohu patriacu do niektorej alebo žiadnej z uvedených kategórií. Pri tomto posúdení sa nemusí bezpodmienečne uplatniť chronologický prístup, pri ktorom sa postupuje v čase od základného výskumu k činnostiam, ktoré sú bližšie k trhu. Preto úloha, ktorá sa vykonáva v neskoršej etape projektu, môže byť označená za priemyselný výskum. Podobne, činnosť, ktorá sa vykonáva v skoršej etape, môže predstavovať experimentálny vývoj. Podporovaná časť projektu môže zahŕňať aj štúdie uskutočniteľnosti v rámci prípravy výskumných činností.
(48)
Vysokokvalitné výskumné infraštruktúry sú stále viac potrebné pre prelomový výskum a inovácie, pretože priťahujú odborníkov z celého sveta a sú dôležité na podporu nových informačných a komunikačných technológií a kľúčových podporných technológií. Verejné výskumné infraštruktúry by naďalej mali nadväzovať partnerstvá s priemyselným výskumom. Prístup k výskumným infraštruktúram financovaným z verejných zdrojov by sa mal poskytovať na transparentnom a nediskriminačnom základe a za trhových podmienok. Ak sa tieto podmienky nedodržia, opatrenie pomoci by nemalo byť oslobodené od notifikačnej povinnosti. Danú výskumnú infraštruktúru môžu vlastniť, prevádzkovať a používať viaceré strany a spoločne ju môžu využívať verejné subjekty a podniky.
(49)
Výskumné infraštruktúry môžu slúžiť na vykonávanie hospodárskych aj nehospodárskych činností. Aby sa predišlo poskytnutiu štátnej pomoci na hospodárske činnosti prostredníctvom verejného financovania nehospodárskych činností, mali by byť náklady a financovanie hospodárskych a nehospodárskych činností jasne oddelené. Ak sa infraštruktúra používa na hospodárske aj nehospodárske činnosti, tak financovanie nákladov, ktoré súvisia s nehospodárskymi činnosťami infraštruktúry, zo štátnych zdrojov nepredstavuje štátnu pomoc. Verejné financovanie patrí do pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci len v tom rozsahu, v akom pokrýva náklady, ktoré súvisia s hospodárskymi činnosťami. Pokiaľ ide o zabezpečenie dodržania stropov vymedzujúcich notifikačnú povinnosť a maximálnej intenzity pomoci, mali by sa zohľadňovať len náklady súvisiace s hospodárskymi činnosťami. Ak sa infraštruktúra využíva takmer výlučne na nehospodárske činnosti, na jej financovanie sa vôbec nemusia vzťahovať pravidlá štátnej pomoci, a to za predpokladu, že jej hospodárske využitie má čisto vedľajšiu povahu, t. j. ide o činnosť, ktorá je priamo spojená s prevádzkou infraštruktúry a je pre ňu nevyhnutná alebo je neoddeliteľne spojená s jej hlavným využitím na nehospodárske činnosti a jej rozsah jej obmedzený. O tento prípad by malo ísť vtedy, keď hospodárske činnosti spotrebúvajú tie isté vstupy (ako napr. materiál, vybavenie, prácu a fixný kapitál) ako nehospodárske činnosti a kapacita každoročne prideľovaná na takúto hospodársku činnosť nepresahuje 20 % celkovej ročnej kapacity výskumnej infraštruktúry.
(50)
Pomoc pre inovačné zoskupenia sa zameriava na riešenie zlyhaní trhu spojených s problémami koordinácie, ktoré bránia rozvoju zoskupení alebo obmedzujú vzájomné pôsobenie a toky poznatkov v rámci zoskupení. Štátnou pomocou sa môžu podporiť buď investície do otvorených a zdieľaných infraštruktúr pre inovačné zoskupenia, alebo prevádzka zoskupení tak, aby sa zvýšila spolupráca, vytváranie sietí a vzdelávanie. Prevádzková pomoc pre inovačné zoskupenia by sa však mala poskytnúť len dočasne na obmedzené obdobie, ktoré nepresiahne 10 rokov. Počas obdobia, počas ktorého sa pomoc poskytuje, by pomer celkovej výšky poskytnutej pomoci k celkovým oprávneným nákladom nemal presiahnuť 50 %.
(51)
Inovácia procesu a organizačná inovácia môžu byť negatívne ovplyvnené zlyhaním trhu v podobe nedostatočných informácií a pozitívnych vonkajších účinkov, ktoré by sa mali riešiť osobitnými opatreniami. Pomoc pre tento druh inovácií je relevantná najmä v prípade MSP, keďže čelia obmedzeniam, ktoré môžu brániť ich schopnosti zlepšiť svoje výrobné postupy alebo distribučné metódy alebo výrazne zlepšiť svoje obchodné praktiky, organizáciu pracoviska a vonkajšie vzťahy. S cieľom povzbudiť veľké podniky, aby spolupracovali s MSP na činnostiach zameraných na inováciu procesov a organizačnú inováciu, by sa nariadenie o skupinových výnimkách malo za určitých podmienok takisto vzťahovať na opatrenia pomoci, ktorými sa podporujú náklady veľkých podnikov na takéto činnosti.
(52)
Podpora vzdelávania a prijímania do zamestnania alebo zamestnávania znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím predstavuje ústredný cieľ hospodárskych a sociálnych politík Únie a jej členských štátov.
(53)
Vzdelávanie má obvykle pozitívne vonkajšie účinky na spoločnosť ako celok, pretože zvyšuje rezervu kvalifikovaných pracovníkov, z ktorej môžu čerpať ostatné podniky, zlepšuje konkurencieschopnosť priemyslu Únie a zohráva dôležitú úlohu v stratégii zamestnanosti Únie. Pomoc na podporu vzdelávania by preto za určitých podmienok mala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti. Vzhľadom na konkrétne znevýhodnenia, ktorým čelia MSP, a vyššie relatívne náklady, ktoré musia znášať, keď investujú do vzdelávania, by sa intenzita takejto pomoci oslobodenej na základe tohto nariadenia mala pre MSP zvýšiť. Intenzita pomoci oslobodenej na základe tohto nariadenia by sa okrem toho mala zvýšiť, ak sa vzdelávanie poskytuje znevýhodneným pracovníkom alebo pracovníkom so zdravotným postihnutím. Povaha vzdelávania v námornej doprave odôvodňuje používanie špecifického prístupu v tomto sektore.
(54)
Určité kategórie znevýhodnených pracovníkov alebo pracovníkov so zdravotným postihnutím sa ešte vždy stretávajú s osobitnými ťažkosťami pri vstupe na trh práce a pri snahe udržať sa na ňom. Z tohto dôvodu verejné orgány môžu uplatňovať opatrenia, ktoré podniky podnecujú k tomu, aby zamestnávali viac týchto kategórií pracovníkov, najmä mladých ľudí. Keďže náklady na zamestnávanie tvoria časť bežných prevádzkových nákladov každého podniku, pomoc na podporu zamestnávania znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím by mala mať pozitívny účinok na úroveň zamestnanosti týchto kategórií pracovníkov a nemala by podnikom umožňovať, aby iba znížili náklady, ktoré by inak museli znášať. V dôsledku toho by taká pomoc mala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti, ak je pravdepodobné, že pomôže týmto kategóriám pracovníkov pri vstupe alebo opätovnom vstupe na pracovný trh a udržaní sa na ňom. Ako je stanovené v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Európska stratégia pre oblasť zdravotného postihnutia 2010 - 2020: obnovený záväzok vybudovať Európu bez bariér (18), základné prvky európskej stratégie pre oblasť zdravotného postihnutia v sebe spájajú opatrenia v oblasti boja proti diskriminácii, rovnakých príležitostí a aktívneho začleňovania, odrážajú Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorého stranami sú EÚ a väčšina členských štátov. Toto nariadenie by malo odkazovať na pomoc pre pracovníkov so zdravotným postihnutím v zmysle článku 1 dohovoru.
(55)
Ako sa uvádza v oznámení Komisie - Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (19), udržateľný rast s cieľom dosiahnuť ekologickejšie a konkurencieschopnejšie hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, je jedným z hlavných pilierov stratégie Európa 2020 zameranej na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Udržateľný rozvoj je založený, okrem iného, na vysokej úrovni ochrany a na zlepšovaní kvality životného prostredia. Oblasť ochrany životného prostredia je konfrontovaná so zlyhaniami trhu, takže za bežných trhových podmienok by podniky nemuseli mať dostatočné stimuly na to, aby znižovali nimi spôsobenú úroveň znečisťovania, keďže takéto znižovanie znečisťovania môže viesť k zvýšeniu ich nákladov bez zodpovedajúcich prínosov. Ak podniky nie sú povinné internalizovať náklady na znečisťovanie, tieto náklady znáša spoločnosť ako celok.
(56)
Takéto zlyhania trhu môže riešiť zavedenie povinných environmentálnych noriem. Vyššiu úroveň ochrany životného prostredia možno dosiahnuť prostredníctvom investícií, ktoré idú nad rámec povinných noriem Únie. S cieľom stimulovať podniky, aby zlepšovali úroveň ochrany životného prostredia nad rámec týchto povinných noriem Únie, by sa na štátnu pomoc v tejto oblasti mala vzťahovať skupinová výnimka. Aby členské štáty neboli odradené od stanovovania povinných vnútroštátnych noriem, ktoré sú prísnejšie než zodpovedajúce normy Únie, takáto štátna pomoc by mala byť oslobodená bez ohľadu na existenciu povinných vnútroštátnych noriem, ktoré sú prísnejšie než normy Únie.
(57)
Pomoc by sa v zásade nemala poskytovať v prípade, že investície zabezpečia podnikom súlad s normami Únie, ktoré sú už prijaté, ale ešte nenadobudli účinnosť. V dôsledku štátnej pomoci však môžu podniky zlepšovať svoje environmentálne správanie, ak ich takáto štátna pomoc stimuluje k tomu, aby sa prispôsobili budúcim normám Únie predtým, než takéto normy nadobudnú účinnosť a pokiaľ sa takéto normy neuplatňujú s retroaktívnym účinkom. Pomoc pre podniky na prispôsobenie sa budúcim normám Únie môže viesť k dosiahnutiu vysokej úrovne ochrany životného prostredia skôr, a na takúto pomoc by sa preto mala vzťahovať skupinová výnimka.
(58)
V rámci stratégie Európa 2020 si Únia stanovila cieľ dosiahnuť 20-percentné zvýšenie energetickej efektívnosti do roku 2020 a najmä prijala smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (20), ktorou sa zriaďuje spoločný rámec na podporu energetickej efektívnosti v Únii, pričom sa sleduje celkový cieľ dosiahnuť najmenej 20 % úsporu primárnej energetickej spotreby Únie. Na zjednodušenie dosiahnutia týchto cieľov by sa na opatrenia, ktoré podporujú energetickú efektívnosť, vysokoúčinnú kombinovanú výrobu tepla a elektriny a energeticky účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom mala vzťahovať skupinová výnimka.
(59)
Opatrenia na zvýšenie energetickej hospodárnosti budov zodpovedajú prioritám stratégie Európa 2020 týkajúcim sa posunu k nízkouhlíkovému hospodárstvu. Vzhľadom na absenciu integrovaného prístupu v oblasti energetickej hospodárnosti budov môže sa v prípade týchto investícií vyskytovať problém nedostatočného financovania, čo si vyžaduje väčšiu mobilizáciu obmedzených verejných zdrojov. Členské štáty by preto mali mať možnosť podporovať investície na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov tým, že poskytnú pomoc vo forme priamych grantov vlastníkom alebo nájomcom budov v súlade so všeobecnými ustanoveniami o opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, ale aj vo forme úverov a záruk poskytovaných prostredníctvom finančných sprostredkovateľov vybratých na základe transparentného výberového mechanizmu v rámci osobitných ustanovení pre projekty energetickej hospodárnosti budov.
(60)
Aby sa dosiahli ciele Únie týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (21) a v rozsahu, v akom je potrebná dodatočná podpora navyše k regulačnému rámcu, akým je systém obchodovania Únie s emisnými kvótami podľa smernice 2003/87/ES Európskeho parlamentu a Rady z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (22), by sa na pomoc poskytnutú na investície na podporu energie z obnoviteľných zdrojov mala vzťahovať skupinová výnimka.
(61)
Vzhľadom na obmedzené narúšanie obchodu a hospodárskej súťaže by sa skupinová výnimka mala vzťahovať aj na prevádzkovú pomoc pre malé zariadenia vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov za predpokladu, že budú splnené presne stanovené podmienky. Na prevádzkovú pomoc pre väčšie zariadenia by sa skupinová výnimka mala vzťahovať len vtedy, ak narušenia hospodárskej súťaže budú obmedzené. Na takúto prevádzkovú pomoc sa preto skupinová výnimka môže vzťahovať vtedy, keď je pomoc poskytnutá na nové a inovačné technológie, ak je pomoc poskytnutá na základe súťažného ponukového konania otvoreného najmenej pre jednu takúto technológiu používajúcu mechanizmus, ktorý vystavuje výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov trhovým cenám. Celková pomoc poskytnutá na tomto základe nemôže byť poskytnutá na viac než 5 % plánovanej novej elektrickej kapacity z obnoviteľných zdrojov energie. Na pomoc poskytnutú prostredníctvom ponukových konaní otvorených pre všetky technológie energie z obnoviteľných zdrojov by sa mala v plnom rozsahu vzťahovať skupinová výnimka. Schémy prevádzkovej pomoci by mali byť v zásade otvorené pre všetky krajiny EHP a zmluvné strany Energetického spoločenstva, aby sa obmedzili celkové rušivé účinky. Členské štáty sa vyzývajú, aby pred tým, ako umožnia cezhraničnú podporu, zvážili zavedenie mechanizmu spolupráce. Pri neexistencii mechanizmu spolupráce sa energia vyrobená v zariadeniach v iných krajinách nebude rátať do och vnútroštátneho cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na tieto obmedzenia by členským štátom mal byť poskytnutý dostatočný čas vopred, aby vypracovali vhodné podporné schémy, ktoré budú otvorené pre iné krajiny. Takéto otvorenie preto nie je podmienkou pre oslobodenie od notifikačnej povinnosti, ak nie je vyžadované na základe zmluvy.
(62)
Pokiaľ ide o pomoc na výrobu vodnej energie, jej vplyv môže byť dvojaký. Na jednej strane má pozitívny vplyv, pokiaľ ide o nízke emisie skleníkových plynov, a na druhej strane môže mať negatívny vplyv na vodné systémy a biodiverzitu. Preto by členské štáty mali pri poskytovaní pomoci v oblasti vodnej energie dodržiavať smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (23), a najmä článok 4 ods. 7, v ktorom sa stanovujú kritériá týkajúce sa umožnenia nových zmien vodného útvaru.
(63)
Pomoc by sa mala udeliť len udržateľným formám energie z obnoviteľných zdrojov. Toto nariadenie by sa na pomoc na biopalivá malo vzťahovať len v takom rozsahu, v akom sa poskytuje na udržateľné biopalivá v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES. Pomoc na biopalivá získané z potravín by mala byť z pôsobnosti tohto nariadenia vyňatá s cieľom motivovať posun smerom k výrobe pokročilejších foriem biopalív. Pomoc na biopalivá, na ktoré sa vzťahuje povinnosť týkajúca sa dodávania alebo prímesí, by mala byť z rozsahu skupinovej výnimky vyňatá, pretože vyššie uvedená právna povinnosť môže poskytovať dostatočnú motiváciu na investovanie do týchto typov energie z obnoviteľných zdrojov.
(64)
Pomoc vo forme daňových úľav podľa smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (24) v prospech ochrany životného prostredia, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie, môže mať nepriamy pozitívny vplyv na životné prostredie. Environmentálne dane by však mali odrážať náklady na emisie, ktoré znáša spoločnosť, keďže daňové úľavy môžu mať na tento cieľ nepriaznivý vplyv. Zdá sa preto vhodné obmedziť ich trvanie na obdobie uplatňovania tohto nariadenia. Po uplynutí tohto obdobia by členské štáty mali opätovne prehodnotiť primeranosť príslušných daňových úľav. S cieľom minimalizovať narušenie hospodárskej súťaže by sa pomoc mala poskytovať rovnakým spôsobom všetkým konkurentom, ktorých faktická situácia sa posúdi ako podobná. Aby sa neskreslil cenový signál, ktorý má podnikom dávať environmentálna daň, členské štáty by mali mať možnosť koncipovať schému daňových úľav na základe mechanizmu vyplácania pevne stanovenej ročnej sumy kompenzácie (vrátenie dane).
(65)
Vzhľadom na zásadu „znečisťovateľ platí“ by náklady na opatrenia proti znečisteniu mal znášať znečisťovateľ, ktorý znečistenie spôsobuje. Pomoc na rekultiváciu znečistených plôch je odôvodnená v prípadoch, keď osobu zodpovednú za znečisťovanie podľa platných právnych predpisov nie je možné identifikovať. Mali by sa však uplatňovať podmienky týkajúce sa environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd, ako sú vymedzené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (25), zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/21/ES z 15. marca 2006 o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/35/ES (26) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (27). Na tento typ pomoci by sa preto za určitých podmienok mala vzťahovať skupinová výnimka, aby sa uľahčila náprava existujúcich environmentálnych škôd.
(66)
V súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva stanovenou v rámcovej smernici Únie o odpade sú v siedmom environmentálnom akčnom programe opätovné použitie a recyklácia identifikované ako kľúčové priority environmentálnej politiky Európskej únie. Štátna pomoc na tieto činnosti môže prispieť k ochrane životného prostredia za predpokladu, že je dodržaný článok 4 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (rámcová smernica o odpade) (28). Takáto pomoc by navyše nemala nepriamo oslobodzovať znečisťovateľov od povinností, ktoré im vyplývajú z práva Únie, ani od zaťaženia, ktoré by sa malo považovať za bežné náklady podniku. Na pomoc na podporu takýchto činností by sa preto mala vzťahovať skupinová výnimka aj vtedy, keď sa týka odpadu iných podnikov a keď by inak v súvislosti so spracúvanými materiálmi došlo k ich vyhodeniu alebo menej ekologickému opätovnému použitiu.
(67)
Moderná energetická infraštruktúra je základným predpokladom tak integrovaného trhu s energiou, ako aj schopnosti Únie dosahovať ciele v oblasti klímy a energetiky. K hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti členských štátov a Únie ako celku prispieva najmä výstavba a modernizácia infraštruktúry v podporovaných regiónoch, a to tým, že podporuje investície a vytváranie pracovných miest, ako aj fungovanie trhov s energiou v najviac znevýhodnených oblastiach. S cieľom obmedziť všetky neprípustné rušivé účinky takejto pomoci by sa skupinová výnimka mala vzťahovať len na tú pomoc na infraštruktúru, ktorá podlieha právnym predpisom vnútorného trhu s energiou a je s nimi v súlade.
(68)
Environmentálne štúdie môžu pomôcť pri určovaní investícií potrebných na dosiahnutie vyššej úrovne ochrany životného prostredia. Preto by sa na štátnu pomoc na podporu realizácie environmentálnych štúdií, ktorých cieľom je podpora investícií na ochranu životného prostredia, patriacu do pôsobnosti tohto nariadenia, mala vzťahovať skupinová výnimka. Keďže energetické audity sú pre veľké podniky povinné, nemali by byť podporované zo štátnej pomoci.
(69)
V súlade s článkom 107 ods. 2 písm. b) zmluvy je pomoc určená na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami zlučiteľná s vnútorným trhom. Aby sa zabezpečila právna istota, je nevyhnutné vymedziť druh udalostí, ktoré môžu predstavovať prírodnú katastrofu, na ktorú sa na základe tohto nariadenia vzťahuje výnimka. Za udalosti, ktoré predstavujú prírodné katastrofy, by sa na účely tohto nariadenia mali považovať zemetrasenia, zosuvy pôdy, povodne, najmä povodne zapríčinené rozvodnenými riekami alebo jazerami, lavíny, tornáda, hurikány, sopečné erupcie a plošné požiare prírodného pôvodu. Za prírodné katastrofy v zmysle článku 107 ods. 2 zmluvy by sa nemali považovať škody spôsobené nepriaznivým počasím, ako je mráz, krupobitie, ľad, dážď alebo sucho, ktoré sa vyskytujú pravidelnejšie. S cieľom zaistiť, aby sa na pomoc poskytnutú na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami skutočne vzťahovala skupinová výnimka, mali by sa v tomto nariadení stanoviť podmienky na základe zaužívanej praxe, ktorých splnenie zabezpečí, aby sa na schémy pomoci na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami vzťahovala skupinová výnimka. Tieto podmienky by sa predovšetkým mali vzťahovať na formálne uznanie povahy udalosti za prírodnú katastrofu príslušnými orgánmi členských štátov a na stanovenie priamej príčinnej súvislosti medzi prírodnou katastrofou a škodou, ktorú utrpel podnik, ktorý je príjemcom pomoci a ktorý môže byť aj podnikom v ťažkostiach, a malo by sa nimi zaistiť, že nedôjde k nadmernej náhrade škody. Náhrada škody by nemala presiahnuť úroveň potrebnú na to, aby príjemca mohol dosiahnuť situáciu prevládajúcu pred katastrofou.
(70)
Pomoc na leteckú a námornú osobnú dopravu má sociálnu povahu, ak je určená na riešenie problému kontinentálneho spojenia pre obyvateľov vzdialených regiónov tým spôsobom, že sa im znížia určité náklady na cestovné lístky. To môže byť prípad najvzdialenejších regiónov, Malty, Cypru, Ceuty a Melilly, ďalších ostrovov, ktoré patria k územiu niektorého členského štátu, a riedko osídlených oblastí. Ak niektorý vzdialený región spája s Európskym hospodárskym priestorom viacero dopravných trás vrátane nepriamych, pomoc by sa mala umožniť pre všetky tieto trasy a pre dopravu uskutočňovanú všetkými dopravcami prevádzkujúcimi dopravu na týchto trasách. Pomoc by sa mala udeľovať na nediskriminačnom základe, pokiaľ ide o totožnosť dopravcu alebo druh služby, a môže zahŕňať pravidelné, charterové, ako aj nízkonákladové služby.
(71)
Širokopásmová prepojiteľnosť má strategický význam tak pre dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020, ktorými sú inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a inovácie, ako aj pre sociálnu a územnú súdržnosť (29). Cieľom investičnej pomoci na širokopásmovú infraštruktúru je podporiť zavádzanie takejto infraštruktúry a súvisiace stavebno-inžinierske práce v oblastiach, v ktorých neexistuje žiadna porovnateľná infraštruktúra a v ktorých ani nie je pravdepodobné, že ju tam prevádzkovatelia na trhu v blízkej budúcnosti zavedú. Podľa skúseností Komisie takáto investičná pomoc nespôsobuje neprípustné narušenie obchodu ani hospodárskej súťaže za predpokladu, že sú splnené určité podmienky. Cieľom týchto podmienok by predovšetkým malo byť obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže tým, že pomoc bude podliehať technologicky neutrálnemu súťažnému výberovému konaniu a že sa zabezpečí veľkoobchodný prístup k takto podporovaným sieťam, pričom sa zohľadňuje pomoc poskytnutá prevádzkovateľovi siete. Hoci sa za určitých podmienok virtuálny uvoľnený prístup môže považovať za ekvivalent fyzického uvoľneného prístupu, kým sa nenadobudnú ďalšie skúseností je potrebné pri každom prípade posúdiť, či by sa konkrétny nefyzický alebo virtuálny veľkoobchodný prístupový produkt mal považovať za ekvivalent uvoľneného prístupu k účastníckemu vedeniu medenej alebo optickej siete. Z tohto dôvodu a dovtedy, kým pri budúcich preskúmaniach nebude možné zohľadniť takéto skúsenosti s prípadmi individuálnej štátnej pomoci alebo skúsenosti nadobudnuté v regulačnom kontexte ex ante, by sa na účely uplatňovania súčasného nariadenia o skupinových výnimkách mal vyžadovať fyzický uvoľnený prístup. Ak je budúci vývoj nákladov a príjmov neistý a existuje značná asymetria informácií, členské štáty by mali prijať aj modely financovania, ktoré zahŕňajú monitorovanie a prvky spätného vymáhania poskytnutých prostriedkov, aby sa umožnilo vyrovnané rozdelenie neočakávaných ziskov. Aby malé miestne projekty neboli neprimerane zaťažené, mali by sa takéto modely zaviesť len v prípade projektov, ktoré presahujú minimálny strop.
(72)
Je možné, že mnohé opatrenia, ktoré členské štáty prijali v odvetví kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva, nepredstavujú pomoc, pretože nespĺňajú všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, a to napríklad z toho dôvodu, že príslušná činnosť nie je hospodárskou činnosťou alebo preto, že nie je dotknutý obchod medzi členskými štátmi. Pokiaľ sa na takéto opatrenia vzťahuje článok 107 ods. 1 zmluvy, kultúrne inštitúcie a projekty obyčajne nespôsobujú žiadne výrazné narušenie hospodárskej súťaže a v praxi sa ukázalo, že takáto pomoc má obmedzený vplyv na obchod. V článku 167 zmluvy sa uznáva význam podpory kultúry pre Úniu a jej členské štáty a stanovuje sa v ňom, že Únia by mala zohľadňovať kultúrne aspekty vo svojej činnosti vykonávanej v rámci iných ustanovení zmlúv, a to predovšetkým tak, aby sa rešpektovala a podporovala rozmanitosť jej kultúr. Keďže prírodné dedičstvo má často zásadný význam pri vytváraní dedičstva umeleckého a kultúrneho, zachovanie kultúrneho dedičstva v zmysle tohto nariadenia by sa malo chápať tak, že zahŕňa aj prírodné dedičstvo viazané na kultúrne dedičstvo alebo formálne uznané príslušnými verejnými orgánmi daného členského štátu. V pravidlách týkajúcich sa štátnej pomoci by sa mali uznať osobitosti kultúry a hospodárskych činností, ktoré s ňou súvisia, keďže kultúra má dvojakú povahu - na jednej strane je hospodárskym statkom, ktorý ponúka široké možnosti pre vytváranie bohatstva a pracovných miest, a na druhej strane je vyjadrením identít, hodnôt a významov, ktoré odrážajú a formujú naše spoločnosti. Mal by sa vypracovať zoznam oprávnených kultúrnych účelov a činností a mali by sa vymedziť oprávnené náklady. Skupinová výnimka by sa mala vzťahovať na investičnú aj prevádzkovú pomoc nepresahujúcu stanovené stropy za predpokladu, že je vylúčená nadmerná kompenzácia. Vo všeobecnosti platí, že na činnosti, ktoré napriek vykazovaniu kultúrnej črty majú kvôli vyššiemu potenciálu narušiť hospodársku súťaž prevažné komerčný charakter, ako napr. noviny a časopisy (tlačené alebo elektronické), by sa skupinová výnimka vzťahovať nemala. Okrem toho by zoznam oprávnených kultúrnych účelov a činností nemal zahŕňať komerčné činnosti, ako sú móda, dizajn a videohry.
(73)
Audiovizuálne diela zohrávajú dôležitú úlohu pri formovaní európskych identít a odzrkadľujú rôzne tradície členských štátov a regiónov. Napriek tomu, že existuje silná hospodárska súťaž medzi filmami produkovanými mimo Únie, európske filmy sa do obehu mimo ich krajiny pôvodu dostávajú len v obmedzenej miere, a to z dôvodu fragmentácie na vnútroštátne alebo regionálne trhy. Toto odvetvie charakterizujú vysoké investičné náklady a vnímaná nedostatočná ziskovosť z dôvodu obmedzenej veľkosti publika a ťažkostí s dodatočným súkromným financovaním. Kvôli týmto faktorom vypracovala Komisia osobitné kritériá na posúdenie nevyhnutnosti, primeranosti a adekvátnosti pomoci pre tvorbu scenárov, rozvoj, produkciu, distribúciu a propagáciu audiovizuálnych diel. Nové kritériá boli stanovené v oznámení Komisie o štátnej pomoci pre filmy a iné audiovizuálne diela (30) a mali by sa odzrkadliť v pravidlách skupinových výnimiek pre schémy pomoci na audiovizuálne diela. Vyššie intenzity pomoci sú odôvodnené v prípade cezhraničných produkcií a koprodukcií, pri ktorých je pravdepodobnejšie, že sa budú distribuovať do viacerých členských štátov.
(74)
Na opatrenia investičnej pomoci na športové infraštruktúry by sa mala vzťahovať skupinová výnimka, ak spĺňajú podmienky stanovené v tomto nariadení a ak predstavujú štátnu pomoc. Je možné, že mnohé opatrenia, ktoré členské štáty prijali v odvetví športu, nepredstavujú štátnu pomoc, pretože príjemca nevykonáva hospodársku činnosť alebo nie je dotknutý obchod medzi členskými štátmi. Za určitých okolností môže ísť o opatrenia pomoci, ktoré majú čisto miestnu povahu alebo ktoré sú prijímané v oblasti amatérskeho športu. V článku 165 zmluvy sa uznáva dôležitosť podpory európskych záležitostí týkajúcich sa športu, pričom sa zohľadňuje osobitná povaha športu, jeho štruktúr založených na dobrovoľnosti, ako aj jeho spoločenská a vzdelávacia úloha. Na pomoc na infraštruktúry, ktoré slúžia na viac než jeden účel rekreácie, a teda sú multifunkčné, by sa takisto mala vzťahovať skupinová výnimka. Na pomoc na multifunkčné infraštruktúry v oblasti cestovného ruchu, ako sú zábavné parky a hotelové zariadenia, by sa však mala vzťahovať výnimka, iba ak je táto pomoc súčasťou schémy regionálnej pomoci zameranej na činnosti spojené s cestovným ruchom v podporovanom regióne, ktoré majú mimoriadne pozitívny účinok na regionálny rozvoj. Podmienky zlučiteľnosti týkajúce sa pomoci na športové a multifunkčné infraštruktúry by mali zabezpečiť predovšetkým otvorený a nediskriminačný prístup k infraštruktúram a spravodlivý postup udeľovania koncesií tretím stranám na výstavbu, modernizáciu a/alebo prevádzku infraštruktúry v súlade s príslušnými ustanoveniami práva Únie a judikatúrou Únie. Ak športovú infraštruktúru používajú profesionálne športové kluby, cenové podmienky na používanie infraštruktúry týmito klubmi by mali byť verejne prístupné s cieľom zabezpečiť transparentnosť a rovnaké zaobchádzanie s používateľmi. Malo by sa zaistiť, že nedôjde k nadmernej kompenzácii.
(75)
Ako sa zdôrazňuje v záveroch Európskej rady zo 17. júna 2010, ktoré potvrdzujú stratégiu Európa 2020 (31), snahy by mali mať za cieľ riešiť hlavné problematické miesta obmedzujúce rast na úrovni EÚ vrátane tých, ktoré súvisia s fungovaním vnútorného trhu a infraštruktúry. Dostupnosť miestnych infraštruktúr je dôležitým predpokladom pre rozvoj podnikania a spotrebiteľského prostredia a pre modernizáciu a rozvoj priemyselnej základne, aby za zabezpečilo úplné fungovanie vnútorného trhu, ako sa uvádza v odporúčaní Rady o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (32), ktoré tvoria súčasť integrovaných usmernení stratégie Európa 2020. Takéto infraštruktúry, ktoré sa sprístupnia zainteresovaným stranám na otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom základe, umožňujú vytvoriť prostredie priaznivo naklonené súkromným investíciám a rastu, čím pozitívne prispievajú k cieľom spoločného záujmu, najmä k prioritám a cieľom stratégie Európa 2020 (33), pričom riziko narušenia ostáva nízke. Viaceré opatrenia, ktoré prijali členské štáty v súvislosti s miestnymi infraštruktúrami, nepredstavujú pomoc, pretože nespĺňajú všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, napr. preto, že príjemca nevykonáva hospodársku činnosť, pretože opatrenia neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, alebo ide o opatrenie predstavujúce náhradu za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá spĺňa všetky kritériá judikatúry vo veci Altmark (34). Ak však financovanie takýchto miestnych infraštruktúr predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, takáto pomoc by mala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti vtedy, pokiaľ sa poskytujú len malé sumy pomoci.
(76)
Keďže pomoc na iné druhy infraštruktúr môže podliehať osobitným a dobre vymedzeným kritériám, ktorými sa zabezpečuje jej zlučiteľnosť s vnútorným trhom, ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa pomoci pre miestne infraštruktúry by sa nemali uplatňovať na tieto druhy infraštruktúr: výskumné infraštruktúry, inovačné zoskupenia, energeticky efektívne centralizované zásobovanie teplom a chladom, energetické infraštruktúry, recyklácia a opätovné použitie odpadu, širokopásmové infraštruktúry, kultúra a zachovanie kultúrneho dedičstva, športové a multifunkčné rekreačné infraštruktúry, letiská a prístavy.
(77)
V nadväznosti na skúsenosti Komisie v tejto oblasti by sa politika v oblasti štátnej pomoci mala pravidelne preskúmavať. Obdobie uplatňovania tohto nariadenia by preto malo byť obmedzené. Je vhodné stanoviť prechodné ustanovenia vrátane pravidiel uplatniteľných na oslobodené schémy pomoci ku koncu obdobia uplatňovania tohto nariadenia. Takéto pravidlá by mali poskytnúť členským štátom čas na prispôsobenie sa budúcemu režimu. Obdobie prispôsobenia by sa však nemalo uplatňovať na schémy regionálnej pomoci vrátane schém regionálnej pomoci na rozvoj miest, v prípade ktorých musí výnimka skončiť k dátumu skončenia platnosti schválených máp regionálnej pomoci, a na niektoré schémy pomoci vo forme rizikového financovania,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
OBSAH
KAPITOLA I
Spoločné ustanovenia 15
KAPITOLA II
Monitorovanie 36
KAPITOLA III
Osobitné ustanovenia pre rôzne kategórie pomoci 37
Oddiel 1 -
Regionálna pomoc 37
Oddiel 2 -
Pomoc pre MSP 41
Oddiel 3 -
Pomoc na uľahčenie prístupu k financovaniu pre MSP 43
Oddiel 4 -
Pomoc na výskum, vývoj a inovácie 47
Oddiel 5 -
Pomoc na podporu vzdelávania 51
Oddiel 6 -
Pomoc na znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím 52
Oddiel 7 -
Pomoc na ochranu životného prostredia 53
Oddiel 8 -
Pomoc na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami 62
Oddiel 9 -
Sociálna pomoc na dopravu obyvateľov vzdialených regiónov 63
Oddiel 10 -
Pomoc na širokopásmové infraštruktúry 63
Oddiel 11 -
Pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva 64
Oddiel 12 -
Pomoc na športové a multifunkčné rekreačné infraštruktúry 67
Oddiel 13 -
Pomoc na miestne infraštruktúry 68
KAPITOLA IV
Záverečné ustanovenia 68
KAPITOLA I
SPOLOČNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Rozsah pôsobnosti
1. Toto nariadenie sa uplatňuje na tieto kategórie pomoci:
a)
regionálna pomoc;
b)
pomoc pre MSP vo forme investičnej pomoci a prevádzkovej pomoci a pomoc pre MSP na uľahčenie prístupu k financovaniu;
c)
pomoc na ochranu životného prostredia;
d)
pomoc na výskum, vývoj a inovácie;
e)
pomoc na podporu vzdelávania;
f)
pomoc na prijímanie do zamestnania a zamestnávanie znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím;
g)
pomoc na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami;
h)
sociálna pomoc na dopravu obyvateľov vzdialených regiónov;
i)
pomoc na širokopásmové infraštruktúry;
j)
pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva;
k)
pomoc na športové a multifunkčné rekreačné infraštruktúry; a
l)
pomoc na miestne infraštruktúry.
2. Toto nariadenie sa neuplatňuje na:
a)
schémy podľa oddielov 1 (s výnimkou článku 15), 2, 3, 4, 7 (s výnimkou článku 44) a 10 kapitoly III tohto nariadenia, ak priemerný ročný rozpočet na štátnu pomoc presahuje 150 mil. EUR, počínajúc šesť mesiacov po ich nadobudnutí účinnosti. Komisia môže rozhodnúť o tom, že toto nariadenie sa naďalej uplatňuje na ktorékoľvek z týchto schém pomoci na dlhšie obdobie po tom, ako posúdi príslušný plán hodnotenia notifikovaný Komisii členským štátom, a to do 20 pracovných dní od nadobudnutia účinnosti schémy;
b)
akékoľvek zmeny schém uvedené v článku 1 ods. 2 písm. a) iné než zmeny, ktoré nemôžu ovplyvniť zlučiteľnosť schémy pomoci podľa tohto nariadenia alebo nemôžu výrazným spôsobom ovplyvniť obsah schváleného plánu hodnotenia;
c)
pomoc na činnosti súvisiace s vývozom do tretích krajín alebo členských štátov, konkrétne pomoc priamo súvisiacu s vyvážanými množstvami, so zriadením a prevádzkovaním distribučnej siete alebo inými bežnými výdavkami súvisiacimi s vývoznou činnosťou;
d)
pomoc, ktorá je podmienená uprednostňovaním používania domáceho tovaru pred tovarom dovážaným.
3. Toto nariadenie sa neuplatňuje na:
a)
pomoc poskytovanú v odvetví rybolovu a akvakultúry podľa nariadenia Európskeho parlamentu a rady (EÚ) č. 1379/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej organizácii trhov s produktmi rybolovu a akvakultúry, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 104/2000 (35), s výnimkou pomoci na podporu vzdelávania, pomoci pre MSP na uľahčenie prístupu k financovaniu, pomoci v oblasti výskumu a vývoja, pomoci na inovácie pre MSP a pomoci na znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím;
b)
pomoc poskytovanú v odvetví poľnohospodárskej prvovýroby s výnimkou kompenzácie dodatočných nákladov - iných ako nákladov na dopravu - v najvzdialenejších regiónoch podľa článku 15 ods. 2 písm. b), pomoci pre MSP na poradenské služby, pomoci vo forme rizikového financovania, pomoci na výskum a vývoj, pomoci na inovácie pre MSP, pomoci na ochranu životného prostredia, pomoci na podporu vzdelávania a pomoci na znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím;
c)
pomoc poskytovanú podnikom pôsobiacim v sektore spracovania a marketingu poľnohospodárskych výrobkov, a to v týchto prípadoch:
i)
ak je výška pomoci stanovená na základe ceny alebo množstva takýchto výrobkov kúpených od prvovýrobcov alebo umiestnených na trh príslušnými podnikmi, alebo
ii)
ak je pomoc podmienená tým, že má byť čiastočne alebo úplne postúpená prvovýrobcom;
d)
pomoc na uľahčenie zatvorenia uhoľných baní neschopných konkurencie v zmysle rozhodnutia Rady 2010/787;
e)
kategórie regionálnej pomoci vyňaté v článku 13.
Ak podnik pôsobí vo vylúčených sektoroch uvedených v prvom pododseku písm. a), b) alebo c) a v sektoroch, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, toto nariadenie sa uplatňuje na pomoc poskytovanú v súvislosti s týmito ďalšími sektormi alebo na tieto ďalšie činnosti pod podmienkou, že členské štáty zabezpečia prostredníctvom primeraných prostriedkov, ako je oddelenie činností alebo rozlíšenie nákladov, aby činnosti vykonávané vo vylúčených sektoroch neboli podporované z pomoci poskytnutej v súlade s týmto nariadením.
4. Toto nariadenie sa neuplatňuje na:
a)
schémy pomoci, ktoré výslovne nevylučujú vyplatenie individuálnej pomoci podniku, voči ktorému je nárokované vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia Komisie, v ktorom bola táto pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom; s výnimkou schém pomoci na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami;
b)
pomoc ad hoc v prospech podniku v zmysle písm. a);
c)
pomoc pre podniky v ťažkostiach, s výnimkou schém pomoci na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami.
5. Toto nariadenie sa neuplatňuje na opatrenia štátnej pomoci, ktorých samotný obsah alebo podmienky s nimi spojené alebo ich metódy financovania predstavujú neoddeliteľné porušenie právnych predpisov Únie, a to najmä:
a)
opatrenia pomoci, pri ktorých je poskytnutie pomoci podmienené povinnosťou, aby príjemca mal hlavné sídlo v príslušnom členskom štáte alebo aby bol usadený predovšetkým v príslušnom členskom štáte; požiadavka mať prevádzkareň alebo pobočku v členskom štáte poskytujúcom pomoc v čase vyplatenia pomoci je však dovolená;
b)
opatrenia pomoci, pri ktorých je poskytnutie pomoci podmienené povinnosťou, aby príjemca používal domáce výrobky alebo služby;
c)
opatrenia pomoci obmedzujúce možnosť príjemcov využívať výsledky výskumu, vývoja a inovácií v iných členských štátoch.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„pomoc“ je každé opatrenie, ktoré spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy;
2.
„malé a stredné podniky“ alebo „MSP“ sú podniky spĺňajúce kritériá stanovené v prílohe I;
3.
„pracovník so zdravotným postihnutím“ je každá osoba, ktorá:
a)
je uznaná za osobu so zdravotným postihnutím v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi; alebo
b)
má dlhodobé telesné, duševné, intelektuálne alebo zmyslové postihnutie (postihnutia), ktoré v súčinnosti s rôznymi prekážkami môže brániť jej plnému a účinnému zapojeniu do pracovného prostredia na rovnakom základe s ostatnými pracovníkmi;
4.
„znevýhodnený pracovník“ je každá osoba, ktorá:
a)
počas predchádzajúcich šiestich mesiacov nemala pravidelne platené zamestnanie; alebo
b)
je vo veku 15 až 24 rokov; alebo
c)
nedosiahla vyššie stredoškolské alebo odborné vzdelanie (Medzinárodná štandardná klasifikácia vzdelania 3) alebo osoba, ktorá pred menej než dvoma rokmi ukončila povinnú školskú dochádzku a ktorá predtým nezískala svoje prvé pravidelne platené zamestnanie; alebo
d)
je staršia ako 50 rokov; alebo
e)
žije ako osamelá dospelá osoba s jednou odkázanou osobou alebo s viacerými odkázanými osobami; alebo
f)
pracuje v odvetví alebo povolaní v členskom štáte, kde je rodová nerovnosť najmenej o 25 % vyššia ako priemerná rodová nerovnosť vo všetkých hospodárskych odvetviach daného členského štátu, a patrí do takejto menšinovej rodovej skupiny; alebo
g)
je členom etnickej menšiny v rámci členského štátu a ktorá musí rozvíjať svoje jazykové, odborné znalosti alebo budovať profil pracovných skúseností za účelom zlepšenia svojich možností získať stabilné zamestnanie;
5.
„doprava“ je preprava cestujúcich leteckou, námornou, cestnou, železničnou alebo vnútrozemskou vodnou dopravou alebo služby nákladnej dopravy v prenájme alebo za úhradu;
6.
„náklady na dopravu“ sú náklady na dopravu v prenájme alebo za úhradu, ktoré skutočne zaplatil príjemca za trasu, zahŕňajúce:
a)
poplatky za dopravu, náklady na manipuláciu a dočasné skladovanie, pokiaľ tieto náklady súvisia s trasou;
b)
náklady na poistné, ktoré sa vzťahuje na náklad;
c)
dane, clá alebo poplatky, ktoré sa vzťahujú na náklad a v náležitých prípadoch na nosnosť, v mieste pôvodu, ako aj v mieste určenia; a
d)
náklady na bezpečnostné kontroly, prirážky na zvýšené náklady na palivo;
7.
„vzdialené regióny“ sú najvzdialenejšie regióny, Malta, Cyprus, Ceuta a Melilla, ostrovy, ktoré sú súčasťou územia členského štátu a riedko osídlené oblasti;
8.
„marketing poľnohospodárskych výrobkov“ je prechovávanie alebo vystavovanie výrobku na účely jeho predaja, ponúkanie výrobku na predaj, jeho dodanie alebo akýkoľvek iný spôsob umiestňovania výrobku na trh, s výnimkou prvého predaja od prvovýrobcu obchodníkom alebo spracovateľom a akejkoľvek činnosti, ktorou sa výrobok pripravuje na takýto prvý predaj; predaj od prvovýrobcu konečným spotrebiteľom sa považuje za marketing, ak sa uskutoční v osobitných priestoroch vyhradených na tento účel;
9.
„poľnohospodárska prvovýroba“ je výroba výrobkov rastlinnej a živočíšnej výroby, uvedených v prílohe I k zmluve bez toho, aby došlo k akejkoľvek ďalšej operácii, ktorou by sa zmenila povaha takýchto výrobkov;
10.
„spracovanie poľnohospodárskych výrobkov“ je akékoľvek pôsobenie na poľnohospodársky výrobok, výsledkom ktorého je takisto poľnohospodársky výrobok, s výnimkou poľnohospodárskych činností potrebných na prípravu živočíšneho alebo rastlinného výrobku na prvý predaj;
11.
„poľnohospodárske výrobky“ sú výrobky vymenované v prílohe I k zmluve, s výnimkou produktov rybolovu a akvakultúry uvedených v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1379/2013 z 11. decembra 2013;
12.
„najvzdialenejšie regióny“ sú regióny vymedzené v článku 349 zmluvy. V súlade s rozhodnutím Európskej rady 2010/718/EÚ ostrov Svätý Bartolomej od 1. januára 2012 už viac nepatrí medzi najvzdialenejšie regióny. V súlade s rozhodnutím Európskej rady 2012/419/EÚ patrí Mayotte od 1. januára 2014 medzi najvzdialenejšie regióny;
13.
„uhlie“ je vysokokvalitné, strednekvalitné a nízkokvalitné uhlie kategórie A a B v zmysle medzinárodného kodifikačného systému pre uhlie, ktorý stanovila Európska hospodárska komisia OSN a ktorý je objasnený v rozhodnutí Komisie z 10. decembra 2010 o štátnej pomoci na uľahčenie zatvorenia uhoľných baní neschopných konkurencie (36);
14.
„individuálna pomoc“ je:
i)
pomoc ad hoc a
ii)
poskytnutie pomoci jednotlivým príjemcom na základe schémy pomoci;
15.
„schéma pomoci“ je každý akt, na základe ktorého možno bez toho, aby boli potrebné ďalšie vykonávacie opatrenia, poskytnúť individuálnu pomoc podnikom definovaným v danom akte všeobecným a abstraktným spôsobom a každý akt, na základe ktorého možno pomoc, ktorá nie je viazaná na osobitný projekt, poskytnúť jednému alebo niekoľkým podnikom na neurčené obdobie a/alebo v neurčenej výške;
16.
„plán hodnotenia“ je dokument obsahujúci najmenej tieto minimálne prvky: účely schémy pomoci, ktorá sa má hodnotiť, hodnotiace otázky, ukazovatele výsledkov, plánovanú metodiku na uskutočnenie hodnotenia, požiadavky na zhromažďovanie údajov, navrhovaný časový harmonogram hodnotenia vrátane dátumu predloženia záverečnej hodnotiacej správy, opis nezávislého orgánu, ktorý uskutočňuje hodnotenie, alebo kritériá, ktoré sa použijú na jeho výber, a spôsoby zabezpečenia zverejnenia hodnotenia;
17.
„pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neposkytuje na základe schémy pomoci;
18.
„podnik v ťažkostiach“ je podnik, v súvislosti s ktorým sa vyskytne aspoň jedna z týchto okolností:
a)
v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným (inej ako MSP, ktorý existuje menej ako tri roky, alebo, na účely oprávnenosti na pomoc vo forme rizikového financovania, MSP do siedmich rokov od jeho prvého komerčného predaja, ktorý spĺňa požiadavky rizikových finančných investícií v nadväznosti na hĺbkovú analýzu vykonanú vybratým finančným sprostredkovateľom), ak v dôsledku akumulovaných strát došlo k zániku viac ako polovice jej upísaného základného imania. Ide o prípad, keď odpočet akumulovaných strát od rezerv (a všetkých ostatných prvkov, ktoré sa vo všeobecnosti považujú za súčasť vlastných zdrojov spoločnosti) má za následok negatívnu kumulovanú sumu, ktorá presahuje polovicu upísaného základného imania. Na účely tohto ustanovenia „spoločnosť s ručením obmedzeným“ znamená najmä tie druhy spoločností, ktoré sú uvedené v prílohe I k smernici 2013/34/EÚ (37), a „základné imanie“ zahŕňa, ak je to vhodné, akékoľvek emisné ážio.
b)
V prípade spoločnosti, v ktorej aspoň niektorí spoločníci majú neobmedzené ručenie za dlh spoločnosti (inej ako MSP, ktorý existuje menej ako tri roky, alebo, na účely oprávnenosti na pomoc vo forme rizikového financovania, MSP do siedmich rokov od jeho prvého komerčného predaja, ktorý spĺňa požiadavky rizikových finančných investícií v nadväznosti na hĺbkovú analýzu vykonanú vybratým finančným sprostredkovateľom), ak v dôsledku akumulovaných strát došlo k zániku viac ako polovice jej imania, ako je zaznamenané v účtovnej závierke spoločnosti. Na účely tohto ustanovenia „spoločnosť, v ktorej aspoň niektorí spoločníci majú neobmedzené ručenie za dlh spoločnosti“ znamená najmä tie druhy spoločností, ktoré sú uvedené v prílohe II k smernici 2013/34/EÚ.
c)
Keď je podnik predmetom kolektívneho konkurzného konania alebo spĺňa kritériá domácich právnych predpisov na to, aby sa stal predmetom kolektívneho konkurzného konania na žiadosť svojich veriteľov.
d)
Keď podnik dostal pomoc na záchranu a ešte neuhradil úver alebo nevypovedal záruku, alebo ak dostal pomoc na reštrukturalizáciu a stále podlieha reštrukturalizačnému plánu.
e)
V prípade podniku, ktorý nie je MSP, keď za posledné dva roky:
1.
účtovný pomer dlhu podniku k vlastnému kapitálu je vyšší než 7,5 a
2.
pomer EBITDA podniku k úrokovému krytiu je nižší ako 1,0.
19.
„povinnosť územnej viazanosti výdavkov“ je povinnosť vynaložiť minimálnu sumu a/alebo vykonať minimálnu úroveň výrobnej činnosti na konkrétnom území, ktorú príjemcom uložil orgán poskytujúci pomoc;
20.
„upravená výška pomoci“ je maximálna prípustná výška pomoci pre veľké investičné projekty, ktorá sa vypočíta podľa tohto vzorca:
maximálna výška pomoci = R × (A + 0,50 × B + 0 × C),
kde: R je maximálna intenzita pomoci uplatniteľná v danej oblasti stanovenej v schválenej mape regionálnej pomoci, ktorá je platná v deň poskytnutia pomoci a nezahŕňa zvýšenú intenzitu pomoci pre MSP; A je počiatočných 50 mil. EUR oprávnených nákladov, B je časť oprávnených nákladov od 50 mil. EUR do 100 mil. EUR a C je časť oprávnených nákladov nad 100 mil. EUR;
21.
„vratný preddavok“ je úver na projekt, ktorý sa poskytne v jednej splátke alebo vo viacerých splátkach a ktorého podmienky úhrady závisia od výsledku projektu;
22.
„ekvivalent hrubého grantu“ je výška pomoci, ak bola príjemcovi poskytnutá formou grantu, pred odpočítaním daní alebo iných platieb;
23.
„začatie prác“ je buď začiatok stavebných prác týkajúcich sa investície, alebo prvý právny záväzok objednať zariadenie alebo akýkoľvek iný záväzok, na základe ktorého je investícia nezvratná, podľa toho, čo nastane skôr. Nákup pozemku a prípravné práce, ako je získanie povolení a vypracovanie štúdií uskutočniteľnosti, sa nepokladá za začatie prác. V prípade prevzatia je „začatie prác“ okamih nadobudnutia aktív priamo súvisiacich s nadobudnutou prevádzkarňou;
24.
„veľké podniky“ sú podniky, ktoré nespĺňajú kritériá stanovené v prílohe I;
25.
„následná fiškálna schéma“ je schéma vo forme daňového zvýhodnenia, ktorá je upravenou verziou predchádzajúcej existujúcej schémy vo forme daňového zvýhodnenia a ktorá ju nahrádza;.
26.
„intenzita pomoci“ je brutto výška pomoci vyjadrená ako percento oprávnených nákladov pred odpočítaním daní alebo iných platieb;
27.
„podporované oblasti“ sú oblasti určené v schválenej mape regionálnej pomoci na obdobie od 1. 7. 2014 do 31. 12. 2020 v súlade s ustanoveniami článku 107 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy;
28.
„dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, kedy je príjemcovi priznané zákonné právo prijať pomoc v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právnym poriadkom;
29.
„hmotné aktíva“ sú aktíva pozostávajúce z pozemkov, budov a závodov, strojov a zariadení;
30.
„nehmotné aktíva“ sú aktíva, ktoré nemajú fyzickú alebo finančnú podobu, ako napr. patenty, licencie, know-how alebo iné duševné vlastníctvo;
31.
„mzdové náklady“ sú celková výška nákladov, ktoré musí príjemca pomoci reálne znášať v súvislosti s dotknutým pracovným miestom a ktoré zahŕňajú počas vymedzeného obdobia hrubú mzdu pred zdanením a povinné odvody, ako sú odvody do systému sociálneho zabezpečenia, náklady na starostlivosť o deti a rodičov;
32.
„čistý nárast počtu zamestnancov“ je čistý nárast počtu zamestnancov v dotknutej prevádzkarni v porovnaní s priemerom za dané časové obdobie, pričom všetky pracovné miesta zrušené počas tohto časového obdobia sa teda musia odpočítať a počet osôb zamestnaných na plný úväzok, čiastkový úväzok alebo ako sezónnych pracovníkov sa musí zohľadniť s ich podielmi ročných pracovných jednotiek;
33.
„vyhradená infraštruktúra“ je infraštruktúra, ktorá je vybudovaná pre vopred identifikovateľný podnik (podniky) a ktorá je prispôsobená jeho (ich) potrebám;
34.
„finančný sprostredkovateľ“ je akákoľvek finančná inštitúcia bez ohľadu na jej formu a vlastníctvo, a to vrátane fondu fondov, fondov súkromného kapitálu, verejných investičných fondov, bánk, inštitúcií poskytujúcich mikrofinancovanie a záručných spoločností;
35.
„trasa“ je presun tovaru z miesta pôvodu na miesto určenia, vrátane akýchkoľvek prechodných úsekov alebo etáp v rámci príslušného členského štátu alebo mimo neho, vykonaný použitím jedného alebo viacerých dopravných prostriedkov;
36.
„spravodlivá miera návratnosti (FRR)“ je očakávaná miera návratnosti zodpovedajúca rizikovo upravenej diskontnej sadzbe, ktorá odzrkadľuje úroveň rizika projektu a charakter a úroveň kapitálu, ktorý súkromní investori plánujú investovať;
37.
„celkové financovanie“ je celková výška investície do oprávneného podniku alebo projektu podľa oddielu 3 alebo na základe článkov 16 alebo 39 tohto nariadenia s výnimkou čisto súkromných investícií poskytovaných za trhových podmienok a mimo rozsahu pôsobnosti príslušného opatrenia štátnej pomoci;
38.
„súťažné ponukové konanie“ je nediskriminačné súťažné ponukové konanie, ktoré umožňuje účasť dostatočného počtu podnikov a v ktorom sa pomoc poskytuje buď na základe pôvodnej ponuky predloženej uchádzačom alebo na základe zúčtovacej ceny. Navyše rozpočet alebo objem prostriedkov súvisiacich so súťažným ponukovým konaním sú záväzne obmedzené, čo znamená, že pomoc sa nemôže poskytnúť všetkým uchádzačom;
39.
„prevádzkový zisk“ je rozdiel medzi diskontovanými príjmami a diskontovanými prevádzkovými nákladmi počas príslušnej doby životnosti investície, ak je tento rozdiel kladný. Prevádzkové náklady zahŕňajú náklady, ako napr. náklady na personál, materiál, zmluvné služby, komunikácie, energiu, údržbu, nájom a administratívu, ale na účely tohto nariadenia sú vylúčené náklady na odpisy a na financovanie, ak sa na ne vzťahovala investičná pomoc.
Vymedzenie pojmov uplatňujúce sa na regionálnu pomoc
40.
Vymedzenie pojmov uplatňujúcich sa na pomoc na širokopásmové infraštruktúry (oddiel 10) je uplatniteľné na príslušné ustanovenia o regionálnej pomoci.
41.
„regionálna investičná pomoc“ je regionálna pomoc poskytnutá na počiatočnú investíciu alebo na počiatočnú investíciu v prospech novej hospodárskej činnosti;
42.
„regionálna prevádzková pomoc“ je pomoc na zníženie bežných výdavkov podniku, ktoré nesúvisia s počiatočnou investíciou. Sem sú zahrnuté kategórie nákladov, ako sú náklady na personál, materiál, zmluvné služby, komunikácie, energiu, údržbu, nájom, administratívu atď., ale vylúčené sú náklady na odpisy a na financovanie, ak boli zahrnuté do oprávnených nákladov pri poskytnutí investičnej pomoci;
43.
„oceliarske odvetvie“ sú všetky činnosti súvisiace s výrobou jedného alebo viacerých z týchto výrobkov:
a)
surové železo a zliatiny železa:
surové železo pre oceliarstvo, zlievarenské a ostatné surové železo, zrkadlovina a vysokouhlíkový feromangán, bez ostatných zliatin železa;
b)
surové výrobky a polotovary zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele:
tekutá oceľ liata alebo neliata do ingotov vrátane ingotov na kovanie polotovarov: sochory, bloky a ploštiny; predvalky a plechové tyče; za tepla valcované finálne výrobky zo železa, okrem výroby tekutej ocele na odlievanie z malých a stredne veľkých zlievarní;
c)
hotové výrobky vyrábané za tepla zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele:
koľajnice, pražce, lodiarenské platne, samostatné platne, stropné nosníky, hrubé profily 80 mm a viac, štetovnice, tyče a profily do 80 mm a plocháče do 150 mm, valcovaný drôt, kruhové a štvorcové produkty pre rúry, za tepla valcované pruhy a pásy (vrátane pásov pre rúry), za tepla valcované plechy (povlakované alebo nepovlakované), tabule a plechy hrúbky 3 mm a viac, univerzálne tabule hrúbky 150 mm a viac, okrem drôtu a výrobkov z drôtu, hladkých tyčí a železných odliatkov;
d)
hotové výrobky dorábané za studena:
pocínované plechy, olovené plechy, čierne plechy, pozinkované plechy, ostatné povlakované plechy, za studena valcované plechy, elektroplechy a pásy na pocínovanie, za studena valcované plechy vo zvitkoch a v pásoch;
e)
rúry:
všetky bezšvové oceľové rúry, zvárané oceľové rúry s priemerom nad 406,4 mm;
44.
„odvetvie syntetických vlákien“ je:
a)
extrudovanie/texturizácia všetkých generických typov vlákien a priadze na báze polyesteru, polyamidu, akrylového vlákna alebo polypropylénu, bez ohľadu na ich konečné využitie, alebo
b)
polymerizácia (vrátane polykondenzácie), keď je na úrovni použitého zariadenia zavedená do extrúzie, alebo
c)
akýkoľvek doplnkový proces súvisiaci so súbežným zavedením kapacity extrudovania/texturizácie potenciálnym príjemcom alebo inou spoločnosťou v skupine, do ktorej patrí a ktorá je obvykle zapojená do tejto osobitnej podnikateľskej činnosti, na úrovni používaných zariadení;
45.
„odvetvie dopravy“ je preprava cestujúcich leteckou, námornou, cestnou alebo železničnou a vnútrozemskou vodnou dopravou alebo služby nákladnej dopravy v prenájme alebo za úhradu; „odvetvie dopravy“ konkrétnejšie znamená tieto činnosti v zmysle NACE Rev. 2:
a)
NACE 49: Pozemná doprava a doprava potrubím, okrem NACE 49.32 Taxislužba, 49.42 Sťahovacie služby, 49.5 Doprava potrubím;
b)
NACE 50: Vodná doprava;
c)
NACE 51: Letecká doprava, okrem NACE 51.22 Kozmická doprava;
46.
„schéma zameraná na obmedzený počet špecifických odvetví hospodárskej činnosti“ je schéma, ktorá sa vzťahuje na činnosti patriace do rozsahu pôsobnosti menej než piatich tried (štvormiestny číselný kód) štatistickej klasifikácie NACE Rev. 2;
47.
„činnosti cestovného ruchu“ sú tieto činnosti v zmysle NACE Rev. 2:
a)
NACE 55: Ubytovanie;
b)
NACE 56: Činnosti reštaurácií a pohostinstiev;
c)
NACE 79: Činnosti cestovných agentúr, rezervačné služby cestovných kancelárií a súvisiace činnosti;
d)
NACE 90: Tvorivé, umelecké a zábavné činnosti;
e)
NACE 91: Činnosti knižníc, archívov, múzeí a ostatných kultúrnych zariadení;
f)
NACE 93: Športové, zábavné a rekreačné činnosti;
48.
„riedko osídlené oblasti“ sú tie oblasti, ktoré Komisia uznala za také oblasti v individuálnych rozhodnutiach o mapách regionálnej pomoci na obdobie od 1. 7. 2014 do 31. 12. 2020;
49.
„počiatočná investícia“ je:
a)
investícia do hmotných a nehmotných aktív, ktorá sa týka založenia novej prevádzkarne, rozšírenia kapacity existujúcej prevádzkarne, diverzifikácie výroby prevádzkarne na výrobky, ktoré sa predtým v prevádzkarni nevyrábali, alebo zásadnej zmeny celkového výrobného procesu existujúcej prevádzkarne; alebo
b)
nadobudnutie aktív patriacich prevádzkarni za predpokladu, že prevádzkareň buď ukončila činnosť alebo by ju bola ukončila, ak by sa neuskutočnilo jej odkúpenie zo strany investora, ktorý je bez väzieb na predávajúceho, pričom výhradné nadobudnutie akcií podniku je vylúčené;
50.
„rovnaká alebo podobná činnosť“ je činnosť patriaca do tej istej triedy (štvormiestny číselný kód) štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Rev. 2, ako je stanovená v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (38);
51.
„počiatočná investícia v prospech novej hospodárskej činnosti“ je:
a)
investícia do hmotných a nehmotných aktív, ktorá sa týka založenia novej prevádzkarne alebo diverzifikácie činnosti existujúcej prevádzkarne pod podmienkou, že nová činnosť nie je rovnaká alebo podobná ako činnosť, ktorá sa predtým vykonávala v prevádzkarni;
b)
nadobudnutie aktív patriacich prevádzkarni, ktorá ukončila činnosť alebo by ju bola ukončila, ak by sa neuskutočnilo jej odkúpenie zo strany investora, ktorý je bez väzieb na predávajúceho, pod podmienkou, že nová činnosť, ktorá sa má vykonávať s využitím nadobudnutých aktív, nie je rovnaká alebo podobná ako činnosť, ktorá sa v prevádzkarni vykonávala pred ich nadobudnutím;
52.
„veľký investičný projekt“ je počiatočná investícia s oprávnenými nákladmi nad 50 mil. EUR vypočítaná na základe cien a výmenných kurzov platných v čase poskytnutia pomoci;
53.
„miesto určenia“ je miesto vykládky tovaru;
54.
„miesto pôvodu“ je miesto nakládky tovaru na účely prepravy;
55.
„oblasti oprávnené na prevádzkovú pomoc“ sú najvzdialenejšie regióny uvedené v článku 349 zmluvy alebo riedko osídlené oblasti, ako je stanovené v schválenej mape regionálnej pomoci pre príslušný členský štát na obdobie od 1. 7. 2014 do 31. 12. 2020;
56.
„dopravné prostriedky“ znamenajú železničnú dopravu, cestnú nákladnú dopravu, vnútrozemskú vodnú dopravu, námornú dopravu, leteckú dopravu a intermodálnu dopravu;
57.
„fond na rozvoj miest (FRM)“ je špecializovaný investičný nástroj na účely investovania do projektov rozvoja miest v rámci opatrenia pomoci na rozvoj miest. FRM spravuje správca fondu na rozvoj miest;
58.
„správca fondu na rozvoj miest“ je profesionálna správcovská spoločnosť s právnou subjektivitou, ktorá vyberá oprávnené projekty rozvoja miest a investuje do nich;
59.
„projekt rozvoja miest“ je investičný projekt, ktorý má potenciál podporiť realizáciu intervencií naplánovaných v rámci integrovaného prístupu k udržateľnému rozvoju miest a prispieť k dosiahnutiu cieľov, ktoré sú v ňom vymedzené, vrátane projektov s vnútornou mierou návratnosti, ktorá nemusí byť dostatočná na prilákanie financovania na čisto komerčnom základe. Projekt rozvoja miest môže byť organizovaný ako osobitný blok financovania v rámci právnych štruktúr súkromného investora, ktorý je príjemcom, alebo ako samostatný právny subjekt, napr. účelovo vytvorený subjekt;
60.
„integrovaná stratégia udržateľného rozvoja miest“ je stratégia oficiálne navrhnutá a osvedčená príslušným miestnym orgánom alebo agentúrou verejného sektora, definovaná pre špecifickú mestskú zemepisnú oblasť a obdobie, v ktorej sa stanovujú integrované opatrenia s cieľom riešiť hospodárske, environmentálne, klimatické, demografické a spoločenské otázky, ktoré majú vplyv na mestské oblasti;
61.
„materiálny príspevok“ je príspevok v podobe pôdy alebo nehnuteľnosti, pričom pozemok alebo nehnuteľnosť tvorí časť projektu v oblasti rozvoja miest.
Vymedzenie pojmov týkajúcich sa pomoci pre MSP
62.
„pracovné miesta vytvorené priamo v súvislosti s investičným projektom“ sú pracovné miesta súvisiace s činnosťou, ktorej sa týka investícia, vrátane pracovných miest vytvorených v dôsledku nárastu miery využívania kapacít vytvorených investíciou;
63.
„organizačná spolupráca“ je tvorba spoločných podnikateľských stratégií alebo manažérskych štruktúr, poskytovanie spoločných služieb alebo služieb na uľahčenie spolupráce, koordinované činnosti, ako napr. výskum alebo marketing, podpora sietí a zoskupení, zlepšenie prístupnosti a komunikácie, využívanie spoločných nástrojov na podporu podnikania a obchodu s MSP;
64.
„poradenské služby v oblasti spolupráce“ sú poradenstvo, pomoc a odborná príprava zamerané na výmenu poznatkov a skúseností a na zlepšenie spolupráce;
65.
„podporné služby v oblasti spolupráce“ sú poskytovanie kancelárskych priestorov, webových lokalít, databáz, knižníc, prieskumov trhu, príručiek, pracovných a vzorových dokumentov;
Vymedzenia pojmov týkajúcich sa pomoci na uľahčenie prístupu k financovaniu pre MSP
66.
„kvázi kapitálová investícia“ je typ financovania, ktorý sa zaraďuje medzi kapitál a dlh, pričom má vyššie riziko ako dlh v prvom rade a nižšie riziko ako vlastný kapitál a ktorého návratnosť pre držiteľa je daná predovšetkým ziskami alebo stratami príslušného cieľového podniku a ktorý je nezabezpečený pre prípad zlyhania. Kvázi kapitálové investície môžu mať štruktúru ako dlh nezabezpečený a podriadený dlhu vrátane mezanínového dlhu a v niektorých prípadoch konvertibilný na akcie, alebo ako prioritná akcia;
67.
„záruka“ v kontexte oddielov 1, 3 a 7 nariadenia je písomný záväzok o prevzatí zodpovednosti za všetky novoiniciované úverové transakcie tretej strany alebo za ich časť, ako sú dlhové alebo lízingové nástroje, ako aj kvázi kapitálové nástroje;
68.
„miera záruky“ je percentuálna miera pokrytia straty verejným investorom pri každej jednej transakcii oprávnenej v rámci príslušného opatrenia štátnej pomoci;
69.
„vystúpenie“ je likvidácia podielu finančného sprostredkovateľa alebo investora vrátane obchodného predaja, odpísania, splatenia podielov/úverov, predaja inému finančnému sprostredkovateľovi alebo inému investorovi, predaja finančnej inštitúcii a predaja formou verejnej ponuky vrátane prvej verejnej ponuky;
70.
„finančný príspevok“ je návratná verejná investícia poskytnutá finančnému sprostredkovateľovi na účely investovania v rámci opatrenia rizikového financovania, pričom všetky výnosy sa vrátia verejnému investorovi;
71.
„rizikové finančné investície“ sú kapitálové a kvázi kapitálové investície, úvery vrátane prenájmov, záruk alebo ich kombinácií v prospech oprávnených podnikov na účely realizácie nových investícií;
72.
„nezávislý súkromný investor“ je súkromný investor, ktorý nie je akcionárom oprávneného podniku, do ktorého investuje, a to vrátane podnikateľských anjelov a finančných inštitúcií bez ohľadu na ich vlastníctvo, pokiaľ v plnom rozsahu znášajú riziko súvisiace s ich investíciou. Pri zakladaní nového podniku sa súkromní investori vrátane zakladateľov pokladajú za nezávislých od tohto podniku;
73.
„fyzická osoba“ na účely článkov 21 a 23 je iná osoba než právnická osoba, ktorá nie je podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy;
74.
„kapitálová investícia“ je poskytnutie kapitálu podniku, ktorý sa investuje priamo alebo nepriamo výmenou za vlastníctvo zodpovedajúceho podielu tohto podniku;
75.
„prvý komerčný predaj“ je prvý predaj, ktorý uskutoční podnik na trhu výrobkov alebo služieb, s výnimkou obmedzeného predaja na účely testovania trhu;
76.
„nekótované MSP“ sú MSP, ktoré nie sú kótované na oficiálnom zozname burzy cenných papierov, s výnimkou alternatívnych obchodných platforiem;
77.
„pokračovanie investície“ je ďalšia riziková finančná investícia do podniku nasledujúca po jednom alebo viacerých predchádzajúcich kolách rizikových finančných investícií;
78.
„náhradný kapitál“ je nákup existujúcich akcií v podniku od predchádzajúceho investora alebo akcionára;
79.
„poverený subjekt“ je Európska investičná banka a Európsky investičný fond, medzinárodná finančná inštitúcia, v ktorej má členský štát podiel, alebo finančná inštitúcia usadená v členskom štáte, ktorej cieľom je dosiahnuť verejný záujem pod kontrolou verejného orgánu, verejnoprávny subjekt alebo súkromnoprávny subjekt poverený vykonávaním verejnej služby; poverený subjekt možno vybrať alebo priamo menovať v súlade s ustanoveniami smernice 2004/18/ES o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (39) alebo akýchkoľvek následných právnych predpisov, ktorým sa uvedená smernica nahrádza čiastočne alebo úplne;
80.
„inovačný podnik“ je podnik:
a)
ktorý vie preukázať prostredníctvom hodnotenia vykonaného externým odborníkom, že v dohľadnej budúcnosti vyvinie výrobky, služby alebo postupy, ktoré sú nové alebo podstatne zlepšené v porovnaní so súčasným stavom v danom odvetví a ktoré v sebe nesú riziko technologického alebo priemyselného zlyhania; alebo
b)
ktorého náklady na výskum a vývoj tvoria aspoň 10 % jeho celkových prevádzkových nákladov v rámci aspoň jedného z troch rokov predchádzajúcich poskytnutiu pomoci alebo, v prípade začínajúceho podniku, ktorý nemôže preukázať svoju finančnú situáciu v predchádzajúcich rokoch, v rámci auditu jeho súčasného zdaňovacieho obdobia overeného externým audítorom;
81.
„alternatívna obchodná platforma“ je multilaterálny obchodný systém v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 15 smernice 2004/39/ES, v ktorom väčšinu finančných nástrojov prijatých na obchodovanie emitujú MSP;
82.
„úver“ je dohoda, na základe ktorej sa veriteľ zaväzuje poskytnúť dlžníkovi peňažnú sumu v dohodnutej výške a na dohodnutý čas a podľa ktorej je dlžník povinný splatiť uvedenú sumu v dohodnutej lehote. Môže mať formu úveru alebo iného nástroja financovania vrátane prenájmu, ktorého hlavnou vlastnosťou je, že poskytuje veriteľovi minimálny výnos. Refinancovanie existujúcich úverov nie je oprávneným úverom.
Vymedzenie pojmov týkajúcich sa pomoci na výskum, vývoj a inovácie
83.
„organizácia venujúca sa výskumu a šíreniu poznatkov“ je subjekt (ako sú univerzity alebo výskumné inštitúty, agentúry technologického transferu, sprostredkovatelia v oblasti inovácie, fyzické alebo virtuálne spolupracujúce subjekty zamerané na výskum) bez ohľadu na jeho právne postavenie (verejnoprávny alebo súkromnoprávny subjekt) alebo spôsob financovania, ktorého primárnym cieľom je nezávisle vykonávať základný výskum, priemyselný výskum alebo experimentálny vývoj alebo vo veľkej miere šíriť výsledky takýchto činností prostredníctvom vyučovania, publikačnej činnosti alebo transferu poznatkov. Ak takýto subjekt vykonáva aj hospodárske činnosti, musia sa financovanie, náklady a príjmy spojené s takýmito hospodárskymi činnosťami účtovať osobitne. Podniky, ktoré môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvňovať takýto subjekt, napríklad v postavení akcionárov alebo členov, nesmú mať prednostný prístup k výsledkom, ktoré dosiahol;
84.
„základný výskum“ je experimentálna alebo teoretická práca vykonávaná najmä s cieľom získať nové poznatky o podstatných základoch javov a o pozorovateľných skutočnostiach bez plánovaného priameho komerčného uplatnenia alebo použitia;
85.
„priemyselný výskum“ je plánovaný výskum alebo kritický prieskum zameraný na získanie nových poznatkov a zručností pre vývoj nových výrobkov, procesov alebo služieb alebo na dosiahnutie významného zlepšenia existujúcich výrobkov, procesov alebo služieb. Patrí k nemu vývoj častí komplexných systémov a môže zahŕňať aj stavbu prototypov v laboratórnych podmienkach alebo v podmienkach so simulovanými rozhraniami prepojenými na existujúce systémy, ako aj pilotné linky, ak sú potrebné pre priemyselný výskum, a to najmä na schválenie generickej technológie;
86.
„experimentálny vývoj“ je získavanie, kombinovanie, formovanie a používanie existujúcich vedeckých, technologických, obchodných a iných relevantných poznatkov a zručností s cieľom vyvinúť nové alebo vylepšené výrobky, postupy alebo služby. To môže zahŕňať napríklad aj činnosti zamerané na koncepčnú definíciu, plánovanie a dokumentáciu nových výrobkov, postupov alebo služieb.
Experimentálny vývoj môže zahŕňať vývoj prototypov, názorné predvádzanie, pilotné projekty, testovanie a overovanie nových alebo vylepšených výrobkov, procesov alebo služieb v prostredí zastupujúcom skutočné prevádzkové podmienky, kde primárnym cieľom je ďalej technicky vylepšiť výrobky, procesy alebo služby, ktoré nie sú ešte do veľkej miery stanovené. Vývoj komerčne využiteľných prototypov a pilotných projektov sem patrí aj vtedy, keď sú tieto nevyhnutne konečným obchodným výrobkom a ich výroba je príliš nákladná, než aby boli použité výlučne na účely predvádzania a overovania.
Experimentálny vývoj nezahŕňa bežné alebo pravidelné úpravy existujúcich výrobkov, výrobných liniek, výrobných postupov, služieb a ostatných prebiehajúcich operácií, ani ak by takéto úpravy predstavovali zlepšenia;
87.
„štúdia uskutočniteľnosti“ je hodnotenie a analýza potenciálu projektu s cieľom pomôcť pri rozhodovaní prostredníctvom objektívneho a racionálneho odhalenia silných a slabých stránok projektu, jeho možností a rizík, ako aj identifikovať zdroje potrebné na jeho realizáciu a jeho vyhliadky na úspech;
88.
„náklady na personál“ sú náklady na výskumných pracovníkov, technikov a iných pomocných pracovníkov v rozsahu, v ktorom sa podieľajú na relevantnom projekte alebo činnosti;
89.
„trhový odstup“ je situácia, keď sa podmienky transakcie medzi zmluvnými stranami nelíšia od tých, ktoré by boli stanovené medzi nezávislými podnikmi, a neobsahujú žiadny prvok kolúzie. Za transakciu spĺňajúcu zásadu trhového odstupu sa považuje akákoľvek transakcia, ktorej predchádzal otvorený, transparentný a nediskriminačný postup;
90.
„efektívna spolupráca“ je spolupráca medzi najmenej dvoma nezávislými stranami, ktorej cieľom je výmena poznatkov alebo technológií alebo dosiahnutie spoločného cieľa založeného na deľbe práce, kde strany spoločne definujú rozsah projektu spolupráce, prispievajú k jeho realizácii a zdieľajú riziká i výsledky. Náklady projektu môže znášať v plnej výške jedna alebo viacero strán, čím sa ostatné strany odbremenia od jeho finančných rizík. Zmluvný výskum a poskytovanie výskumných služieb sa nepovažujú za formy spolupráce.
91.
„výskumná infraštruktúra“ sú zariadenia, zdroje a súvisiace služby, ktoré využíva vedecká komunita na uskutočňovanie výskumu vo svojich príslušných odboroch; toto vymedzenie zahŕňa vedecké vybavenie alebo súbory nástrojov, zdroje založené na poznatkoch, akými sú zbierky, archívy alebo štruktúrované vedecké informácie, ktoré umožňujú také infraštruktúry založené na informačných a komunikačných technológiách, ako sú siete GRID, výpočtová technika, softvér a komunikácie, alebo akýkoľvek iný subjekt jedinečnej povahy, ktorý je podstatný pre uskutočňovanie výskumu. Takéto infraštruktúry môžu byť sústredené na jednom mieste alebo „distribuované“ (organizovaná sieť zdrojov) v súlade s článkom 2 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 723/2009 z 25. júna 2009 o právnom rámci Spoločenstva pre Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) (40);
92.
„inovačné zoskupenia“ sú štruktúry alebo organizované skupiny nezávislých strán (ako sú inovačné začínajúce podniky, malé, stredné a veľké podniky, ako aj organizácie venujúce sa výskumu a šíreniu poznatkov, neziskové organizácie a iné súvisiace hospodárske subjekty) vytvorené s cieľom podnecovať inovačné činnosti prostredníctvom podpory, zdieľania zariadení a výmeny poznatkov a odborných znalostí, efektívneho prispievania k transferu poznatkov, ďalej prostredníctvom vytvárania sietí, šírenia informácií a spolupráce medzi podnikmi a ostatnými organizáciami v zoskupení;
93.
„vysokokvalifikovaní pracovníci“ sú pracovníci s vysokoškolským vzdelaním a aspoň 5 rokmi príslušnej odbornej praxe, do ktorej môže patriť aj doktorandské štúdium;
94.
„poradenské služby v oblasti inovácií“ sú poradenstvo, pomoc a odborná príprava v oblasti transferu poznatkov, nadobúdania, ochrany a využívania nehmotných aktív, používanie noriem a predpisov, v ktorých sú zahrnuté;
95.
„služby na podporu inovácií“ sú poskytovanie kancelárskych priestorov, databáz, knižníc, prieskum trhu, používanie laboratória, známky kvality, testovanie a certifikačné služby na účely vývoja efektívnejších výrobkov, postupov alebo služieb;
96.
„organizačná inovácia“ je zavedenie novej organizačnej metódy do podnikateľskej praxe podniku, organizácie pracoviska alebo vonkajších vzťahov a nezahŕňa zmeny vyplývajúce z organizačných metód už zaužívaných v podniku, ani zmeny stratégie riadenia, zlúčenia podnikov a akvizície, pozastavenie používania postupu, jednoduchú náhradu alebo rozšírenie kapitálu, zmeny vyplývajúce iba zo zmien v cenách výrobných faktorov, úpravu, lokalizáciu, pravidelné, sezónne a iné cyklické zmeny, ani obchodovanie s novými alebo výrazne lepšími výrobkami;
97.
„inovácia procesu“ je zavedenie nového alebo výrazne lepšieho výrobného postupu alebo distribučnej metódy (vrátane podstatných zmien techniky, zariadenia alebo softvéru) okrem malých zmien alebo zlepšení, nárastu výrobných kapacít alebo kapacít služieb pridaním výrobných alebo logistických systémov, ktoré sa veľmi podobajú tým, ktoré sa už používajú, pozastavenia používania postupu, jednoduchej náhrady alebo rozšírenia kapitálu, zmien vyplývajúcich iba zo zmien v cenách výrobných faktorov, úprav, lokalizácie, pravidelných sezónnych a iných cyklických zmien, obchodovania s novými alebo výrazne lepšími výrobkami;
98.
„dočasné vyslanie“ je dočasné zamestnanie pracovníkov príjemcom, ktorí majú právo vrátiť sa k svojmu predchádzajúcemu zamestnávateľovi.
Vymedzenie pojmov týkajúcich sa pomoci na znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím
99.
„značne znevýhodnený pracovník“ je každá osoba, ktorá:
a)
počas najmenej 24 mesiacov nemala pravidelne platené zamestnanie; alebo
b)
počas najmenej 12 mesiacov nemala pravidelne platené zamestnanie a patrí do jednej z kategórií b) až g) uvedených vo vymedzení pojmu „znevýhodnený pracovník“;
100.
„chránené zamestnanie“ je zamestnanie v podniku, kde najmenej 30 % pracovníkov je zdravotne postihnutých.
Vymedzenie pojmov týkajúcich sa pomoci na ochranu životného prostredia
101.
„ochrana životného prostredia“ je každé opatrenie určené na nápravu alebo zabránenie vzniku škôd, pokiaľ ide o fyzické okolie alebo o prírodné zdroje, prostredníctvom vlastných činností príjemcu, s cieľom znížiť riziko vzniku takejto škody alebo efektívnejšie využívať prírodné zdroje, vrátane opatrení na úsporu energie a využívanie obnoviteľných zdrojov energie;
102.
„norma Únie“ je:
a)
záväzná norma Únie, ktorá stanovuje požadované úrovne ochrany životného prostredia, ktoré majú jednotlivé podniky dosiahnuť, alebo
b)
povinnosť podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (41) využívať najlepšie dostupné techniky (BAT) a zabezpečiť, aby úrovne emisií znečisťujúcich látok neboli vyššie, ako v prípade úrovne emisií pri uplatňovaní najlepších dostupných techník; pre prípady, keď úrovne emisií spojené s najlepšími dostupnými technikami boli vymedzené vo vykonávacích aktoch prijatých v súlade so smernicou 2010/75/EÚ, sa tieto úrovne budú uplatňovať na účely tohto nariadenia; ak budú tieto úrovne vyjadrené ako rozsah, uplatní sa limit, kde došlo k prvému dosiahnutiu najlepších dostupných techník;
103.
„energetická efektívnosť“ je množstvo usporenej energie určené meraním a/alebo odhadom spotreby pred a po vykonaní opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti pri zabezpečení normalizácie vonkajších podmienok, ktoré ovplyvňujú spotrebu energie;
104.
„projekt energetickej hospodárnosti“ je investičný projekt, ktorý zvyšuje energetickú hospodárnosť budovy;
105.
„fond energetickej hospodárnosti (FEH)“ je špecializovaný investičný nástroj vytvorený na účely investovania do projektov energetickej hospodárnosti určených na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov v sektore domácností aj mimo neho. Každý fond energetickej hospodárnosti spravuje správca fondu energetickej hospodárnosti;
106.
„správca fondu energetickej hospodárnosti“ je profesionálna správcovská spoločnosť s právnou subjektivitou, ktorá vyberá oprávnené projekty v oblasti energetickej hospodárnosti a investuje do nich;
107.
„vysokoúčinná kombinovaná výroba tepla a elektriny“ je kombinovaná výroba tepla a elektriny, ktorá spĺňa definíciu vysokoúčinnej kombinovanej výroby uvedenú v článku 2 ods. 34 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (42);
108.
„kogenerácia“ alebo kombinovaná výroba tepla a elektriny (KVET) je súčasná výroba tepelnej energie a elektrickej a/alebo mechanickej energie v rámci jedného procesu;
109.
„energia z obnoviteľných zdrojov energie“ je energia vyrobená v zariadeniach, v ktorých sa využívajú len obnoviteľné zdroje energie, ako aj, pokiaľ ide o výhrevnosť, tá časť energie, ktorá sa vyrába z obnoviteľných zdrojov energie v hybridných zariadeniach, ktoré využívajú aj tradičné zdroje energie. Patrí sem elektrická energia z obnoviteľných zdrojov, ktorá sa používa na napĺňanie skladovacích systémov, okrem elektrickej energie, ktorá sa získava ako výsledok uskladnenia v týchto systémoch;
110.
„obnoviteľné zdroje energie“ sú tieto obnoviteľné nefosílne zdroje energie: veterná, solárna, aerotermálna, geotermálna, hydrotermálna energia a energia z oceánu, vodná energia, energia z biomasy, zo skládkových plynov, z plynov z čistiarní odpadových vôd a z bioplynov;
111.
„biopalivo“ je kvapalné alebo plynné palivo určené pre odvetvie dopravy, vyrobené z biomasy;
112.
„udržateľné biopalivo“ je biopalivo, ktoré spĺňa kritérium udržateľnosti stanovené v článku 17 smernice 2009/28/ES;
113.
„biopalivo získané z potravín“ je biopalivo vyrábané z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukrov a olejnín podľa vymedzenia v návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 98/70/ES týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (43);
114.
„nová a inovačná technológia“ je nová a neoverená technológia na rozdiel od súčasného stavu techniky v odvetví, s ktorou sa spája riziko technologického alebo priemyselného zlyhania a ktorá nie je optimalizáciou alebo modernizáciou existujúcej technológie;
115.
„zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky“ je zodpovednosť za odchýlky (rozdiely medzi transakciami výroby, spotreby a obchodovania), ktorú nesie účastník trhu alebo jeho vybratý zástupca, t. j. „strana zodpovedná za vyrovnanie odchýlky“, v rámci daného obdobia označovaného ako „obdobie zúčtovania odchýlok“;
116.
„štandardná zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky“ je nediskriminačná zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky v prípade technológií, pričom žiadny výrobca nie je vyňatý z tejto zodpovednosti;
117.
„biomasa“ je biologicky rozložiteľná časť výrobkov, odpadu a zvyškov z poľnohospodárstva (vrátane rastlinných a živočíšnych látok), lesného hospodárstva a príbuzných odvetví vrátane rybárstva a akvakultúry, ako aj bioplyny a biologicky rozložiteľná časť priemyselného a komunálneho odpadu;
118.
„celkové priemerné náklady na výrobu energie“ je výpočet nákladov na výrobu elektrickej energie v mieste pripojenia k odbernému miestu alebo do elektrizačnej sústavy. Zahŕňa počiatočný kapitál, diskontnú sadzbu, ako aj náklady na nepretržitú prevádzku, palivo a údržbu;
119.
„environmentálna daň“ je daň, ktorej osobitný daňový základ má jasne negatívny účinok na životné prostredie, alebo ktorej cieľom je zdaniť určité činnosti, tovary alebo služby tak, aby sa do ich ceny mohli zahrnúť environmentálne náklady, a/alebo tak, aby sa výrobcovia a spotrebitelia sústreďovali skôr na také činnosti, ktoré viac rešpektujú životné prostredie;
120.
„minimálna úroveň zdanenia v Únii“ je minimálna úroveň zdanenia stanovená v právnych predpisoch Únie; v prípade energetických výrobkov a elektrickej energie znamená minimálnu úroveň zdanenia stanovenú v prílohe I k smernici Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (44);
121.
„znečistená plocha“ je plocha, kde je potvrdená prítomnosť nebezpečných látok v dôsledku ľudského zásahu na takej úrovni, že predstavuje výrazné riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie vzhľadom na súčasné a schválené budúce využitie pôdy;
122.
„zásada znečisťovateľ platí“ je zásada, podľa ktorej by náklady na opatrenia, ktoré riešia znečistenie, mal znášať znečisťovateľ, ktorý spôsobuje znečistenie;
123.
„znečistenie“ je škoda, ktorú spôsobí znečisťovateľ priamym alebo nepriamym poškodením životného prostredia alebo vytvorením podmienok vedúcich k takémuto poškodeniu fyzického okolia alebo prírodných zdrojov;
124.
„energeticky účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom“ je systém centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktorý zodpovedá definícii účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom uvedenej v článku 2 ods. 41 a 42 smernice 2012/27/EÚ. Definícia zahŕňa zariadenia na výrobu tepla/chladu a sieť (vrátane súvisiacich zariadení) potrebnú na distribúciu tepla/chladu z výrobných zariadení do priestorov odberateľov;
125.
„znečisťovateľ“ je osoba, ktorá priamo alebo nepriamo poškodzuje životné prostredie alebo vytvára podmienky vedúce k takému poškodeniu;
126.
„opätovné použitie“ je každá činnosť, pri ktorej sa výrobky alebo časť výrobkov, ktoré nie sú odpadom, znova použijú na ten istý účel, na ktorý boli určené;
127.
„príprava na opätovné použitie“ sú činnosti zhodnocovania súvisiace s kontrolou, čistením alebo opravou, pri ktorej sa výrobky alebo zložky výrobkov, ktoré sa stali odpadom, pripravia, aby mohli byť opätovne použité bez akéhokoľvek iného predbežného spracovania;
128.
„recyklácia“ je každá činnosť zhodnocovania, ktorou sa odpadové materiály opätovne spracujú na výrobky, materiály alebo látky určené na pôvodný účel alebo na iné účely. Zahŕňa opätovné spracovanie organického materiálu, ale nezahŕňa energetické zhodnocovanie a opätovné spracovanie na materiály, ktoré sa majú použiť ako palivo alebo zásypový materiál;
129.
„stav techniky“ je proces, v ktorom je opätovné použitie odpadového produktu na výrobu koncového výrobku bežnou, ekonomicky ziskovou praxou. V príslušných prípadoch sa pojem „stav techniky“ musí vykladať z pohľadu technológií a vnútorného trhu v Únii;
130.
„energetická infraštruktúra“ je každé fyzické vybavenie alebo zariadenie, ktoré sa nachádza v Únii alebo spája Úniu s jednou alebo s viacerými tretími krajinami a patrí do týchto kategórií:
a)
v súvislosti s elektrickou energiou:
i)
infraštruktúra pre prenos, ako sa vymedzuje v článku 2 ods. 3 smernice 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou (45);
ii)
infraštruktúra pre distribúciu, ako je vymedzená v článku 2 ods. 5 smernice 2009/72/ES;
iii)
skladovanie elektrickej energie, definované ako zariadenia používané na trvalé alebo dočasné skladovanie elektriny v nadzemnej alebo podzemnej infraštruktúre alebo geologických úložiskách za predpokladu, že sú priamo napojené na vysokonapäťové prenosové vedenia navrhnuté na napätie 110 kV alebo viac;
iv)
každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku systémov vymedzených v písm. i) až iii) vrátane ochranných, monitorovacích a riadiacich systémov všetkých napäťových úrovní a rozvodní; a
v)
inteligentné siete, definované ako akékoľvek vybavenie, vedenie, kábel alebo zariadenie na úrovni prenosu a nízkonapäťovej a strednonapäťovej distribúcie, zamerané na dvojsmernú digitálnu komunikáciu v reálnom čase alebo takmer reálnom čase, interaktívne a inteligentné monitorovanie a riadenie výroby elektriny, jej prenosu, distribúcie a spotreby v rámci elektrickej siete s cieľom vyvinúť sieť, v ktorej bude efektívne integrované správanie a konanie všetkých používateľov pripojených do siete - výrobcov, spotrebiteľov a používateľov vykonávajúcich obe činnosti - aby sa zabezpečila ekonomicky efektívna, udržateľná elektrická sústava s malými stratami, zabezpečenými dodávkami energie vysokej kvality a bezpečnosť;
b)
v súvislosti s plynom:
i)
plynovody na prepravu a distribúciu zemného plynu a bioplynu, ktoré tvoria súčasť siete s výnimkou vysokotlakových plynovodov používaných na prívod zemného plynu;
ii)
podzemné zásobníky napojené na vysokotlakové plynovody uvedené v bode i);
iii)
zariadenia určené na príjem, uskladnenie a spätné splyňovanie alebo dekompresiu skvapalneného zemného plynu (ďalej len „LNG“) alebo stlačeného zemného plynu (ďalej len „CNG“); a
iv)
každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku systému alebo na umožnenie dvojsmernej kapacity vrátane kompresorových staníc;
c)
v súvislosti s ropou:
i)
ropovody používané na prepravu ropy;
ii)
čerpacie stanice a zásobníky potrebné pre prevádzku ropovodov; a
iii)
každé vybavenie alebo zariadenie potrebné na bezpečnú, zabezpečenú a efektívnu prevádzku daného systému vrátane ochranných, monitorovacích a riadiacich systémov a zariadení pre spätný tok;
d)
v súvislosti s CO2: siete potrubí vrátane pomocných kompresorových staníc na prepravu CO2 do úložísk s cieľom vtlačiť CO2 do vhodných podzemných geologických formácií na účely trvalého uloženia;
131.
„právne predpisy o vnútornom trhu s energiou“ zahŕňajú smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom (46), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa zriaďuje Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (47); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do sústavy pre cezhraničné výmeny elektriny (48) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn (49) alebo akékoľvek následné právne predpisy, ktoré úplne alebo čiastočne nahrádzajú tieto akty;
Vymedzenie pojmov týkajúcich sa sociálnej pomoci na dopravu obyvateľov vzdialených regiónov
132.
„miesto obvyklého pobytu“ je miesto, kde fyzická osoba žije aspoň 185 dní v každom kalendárnom roku z dôvodu osobných a pracovných väzieb; v prípade osoby, ktorá má pracovné väzby inde ako svoje osobné väzby a ktorá žije v dvoch alebo viacerých členských štátoch, sa za miesto jej obvyklého pobytu pokladá miesto, kde má osobné väzby, ak sa na toto miesto vracia pravidelne; ak osoba žije v niektorom členskom štáte na účely plnenia úlohy počas určeného obdobia, za jej miesto pobytu sa stále pokladá miesto, kde má svoje osobné väzby, bez ohľadu na to, či sa tam vracia počas vykonávania tejto činnosti; navštevovanie univerzity alebo školy v inom členskom štáte nepredstavuje presun miesta obvyklého pobytu; alternatívne platí, že „miesto obvyklého pobytu“ má význam, ktorý je mu priradený vo vnútroštátnom práve členských štátov.
Vymedzenie pojmov týkajúcich sa pomoci v oblasti širokopásmovej infraštruktúry
133.
„základné širokopásmové pripojenie“ a „základné širokopásmové siete“ sú siete so základnými funkciami založené na takých technologických platformách, ako sú asymetrické digitálne účastnícke prípojky (až do sietí ADSL2+), nevylepšený káblový systém (napr. DOCSIS 2.0), mobilné siete tretej generácie (UMTS) a satelitné systémy;
134.
„stavebno-inžinierske práce súvisiace so širokopásmovým pripojením“ sú stavebno-inžinierske práce, ktoré sú potrebné na vybudovanie širokopásmovej siete, ako sú výkopové práce na komunikáciách na účely umiestnenia (širokopásmových) káblovodov;
135.
„káblovody“ sú podpovrchové rúry alebo vedenia používané na umiestnenie (optických, medených alebo koaxiálnych) káblov širokopásmovej siete;
136.
„fyzický uvoľnený prístup“ poskytuje prístup k prístupovému vedeniu koncového spotrebiteľa a umožňuje prenosovým systémom konkurentov priamy prenos dát cez toto vedenie;
137.
„pasívna širokopásmová infraštruktúra“ je širokopásmová sieť bez aktívnej zložky. Bežne zahŕňa stavebnú infraštruktúru, káblovody a nenasvietené optické vlákna a rozvodné skrine;
138.
„prístupové siete novej generácie (NGA)“ sú pokročilé siete, ktoré majú aspoň tieto vlastnosti: a) poskytujú služby účastníkovi spoľahlivo a pri veľmi vysokých rýchlostiach prostredníctvom optických medziuzlových spojov (alebo ekvivalentnej technológie), ktoré sa nachádzajú dostatočne blízko k priestorom používateľa s cieľom zabezpečiť skutočne vysokú rýchlosť; b) podporujú rôzne zdokonalené digitálne služby vrátane služieb konvergovaných na všetky IP a c) majú podstatne vyššie rýchlosti odosielania (v porovnaní so základnými širokopásmovými sieťami). Za súčasného stavu v oblasti vývoja trhov a technológií sú siete NGA: a) prístupové siete na báze optických vlákien (FTTx), b) zdokonalené aktualizované káblové siete a c) niektoré zdokonalené bezdrôtové prístupové siete schopné účastníkovi poskytovať spoľahlivé vysoké rýchlosti;
139.
„veľkoobchodný prístup“ je prístup, ktorý umožňuje prevádzkovateľovi využívať zariadenia iného prevádzkovateľa. Najširší možný prístup, ktorý sa má poskytnúť v prípade príslušnej siete, zahŕňa na základe súčasného technologického vývoja aspoň tieto prístupové produkty. V prípade sietí FTTH/FTTB: prístup ku káblovodom, prístup k nenasvietenému optickému vláknu, uvoľnený prístup k účastníckemu vedeniu a prístup k bitovému toku. V prípade káblových sietí: prístup ku káblovodom a prístup k bitovému toku. V prípade sietí FTTC: prístup ku káblovodom, uvoľnený prístup k úseku účastníckeho vedenia (tzv. sub-loop) a k bitovému toku. V prípade sietí pasívnej sieťovej infraštruktúry: prístup ku káblovodom, prístup k nenasvieteným optickým vláknam a/alebo uvoľnený prístup k účastníckemu vedeniu. V prípade širokopásmových sietí na základe ADSL: uvoľnený prístup k účastníckemu vedeniu, prístup k bitovému toku. V prípade mobilných alebo bezdrôtových sietí: bitový tok, spoločný prístup k fyzickým stožiarom a prístup k medziuzlovým spojom. V prípade satelitnej platformy: prístup k bitovému toku.
Vymedzenie pojmov týkajúcich sa pomoci na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva
140.
„náročné audiovizuálne diela“ sú diela identifikované ako také členskými štátmi na základe vopred stanovených kritérií pri zavádzaní schém alebo poskytovaní pomoci a môžu zahŕňať filmy, ktorých jediné pôvodné znenie je v jazyku členského štátu s malou rozlohou, malým počtom obyvateľov alebo malou jazykovou oblasťou, krátke filmy, prvé a druhé filmy začínajúcich režisérov, dokumentárne filmy, nízkorozpočtové alebo z komerčného hľadiska inak náročné diela;
141.
„zoznam OECD/DAC“ sú všetky krajiny a územia oprávnené na oficiálnu rozvojovú pomoc a zahrnuté do zoznamu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD);
142.
„primeraný zisk“ sa určuje s ohľadom na obvyklý zisk v dotknutom odvetví. V každom prípade sa za primeranú bude považovať miera návratnosti kapitálu, ktorá nepresahuje príslušnú swapovú sadzbu zvýšenú o prémiu 100 bázických bodov.
Vymedzenie pojmov týkajúcich sa pomoci na športové a multifunkčné rekreačné infraštruktúry
143.
„profesionálny šport“ je športovanie v zmysle zárobkovej činnosti alebo poskytovania služby za odmenu bez ohľadu na to, či bola uzavretá formálna pracovná zmluva medzi profesionálnym športovcom a príslušnou športovou organizáciou, ak odmena prevyšuje náklady na účasť a predstavuje značnú časť príjmu športovca. Cestovné náklady a náklady na ubytovanie spojené s účasťou na športovom podujatí sa nepovažujú za odmenu na účely tohto nariadenia.
Článok 3
Podmienky oslobodenia od notifikačnej povinnosti
Schémy pomoci, individuálna pomoc poskytnutá podľa schém pomoci a pomoc ad hoc sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 2 alebo 3 zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, ak takáto pomoc spĺňa všetky podmienky kapitoly I tohto nariadenia, ako aj osobitné podmienky príslušnej kategórie pomoci stanovené v kapitole III tohto nariadenia.
Článok 4
Stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť
1. Toto nariadenie sa neuplatňuje na pomoc, ktorá presahuje tieto stropy:
a)
pre regionálnu investičnú pomoc: „upravená výška pomoci“ vypočítaná v súlade s mechanizmom definovaným v článku 2 ods. 20 pre investíciu s oprávnenými nákladmi vo výške 100 mil. EUR;
b)
pre regionálnu pomoc na rozvoj miest: 20 mil. EUR, ako sa stanovuje v článku 16 ods. 3;
c)
pre investičnú pomoc pre MSP: 7,5 mil. EUR na jeden podnik a jeden investičný projekt;
d)
pre pomoc na poradenské služby pre MSP: 2 mil. EUR na jeden podnik a jeden projekt;
e)
pre pomoc na účasť MSP na veľtrhoch: 2 mil. EUR na jeden podnik za rok;
f)
pre pomoc pre MSP na náklady na spoluprácu, ktoré vznikli účasťou na projektoch Európskej územnej spolupráce: 2 mil. EUR na jeden podnik a jeden projekt;
g)
pre pomoc vo forme rizikového financovania: 15 mil. EUR na jeden oprávnený podnik, ako sa stanovuje v článku 21 ods. 9;
h)
pre pomoc pre začínajúce podniky: výšky stanovené na jeden podnik v článku 22 ods. 3, 4 a 5;
i)
pre pomoc na výskum a vývoj:
i)
ak je predmetom projektu prevažne základný výskum: 40 mil. EUR na jeden podnik a jeden projekt; v prípade, že viac ako polovica oprávnených nákladov projektu vznikla v súvislosti s činnosťami, ktoré patria do kategórie základného výskumu;
ii)
ak je predmetom projektu prevažne priemyselný výskum: 20 mil. EUR na jeden podnik a jeden projekt; v prípade, že viac ako polovica oprávnených nákladov projektu vznikla v súvislosti s činnosťami, ktoré patria do kategórie priemyselného výskumu alebo spoločne do kategórií priemyselného výskumu a základného výskumu;
iii)
ak je predmetom projektu prevažne experimentálny vývoj: 15 mil. EUR na jeden podnik a jeden projekt; v prípade, že viac ako polovica oprávnených nákladov projektu vznikla v súvislosti s činnosťami, ktoré patria do kategórie experimentálneho vývoja;
iv)
ak je projekt projektom Eureka alebo ho realizuje spoločný podnik vytvorený na základe článku 185 alebo 187 zmluvy, sumy uvedené v bodoch i) až iii) sú dvojnásobné;
v)
ak sa pomoc na výskumné a vývojové projekty poskytuje vo forme vratných preddavkov, ktoré sú pri absencii prijatej metodiky výpočtu ich ekvivalentu hrubého grantu vyjadrené ako percento oprávnených nákladov, a ak opatrenie stanovuje, že v prípade úspešnej realizácie projektu stanoveného na základe primeranej a prezieravej hypotézy budú preddavky splatené s úrokovou sadzbou, ktorá sa prinajmenšom rovná diskontnej sadzbe uplatniteľnej v čase poskytnutia grantu, zvýšia sa sumy uvedené v bodoch i) až v) o 50 %;
vi)
pomoc na štúdie uskutočniteľnosti v rámci prípravy výskumných činností: 7,5 mil. EUR na jednu štúdiu;
j)
pre investičnú pomoc na výskumné infraštruktúry: 20 mil. EUR na jednu infraštruktúru;
k)
pre pomoc pre inovačné zoskupenia: 7,5 mil. EUR na jedno zoskupenie;
l)
pomoc na inovácie pre MSP: 5 mil. EUR na jeden podnik a jeden projekt;
m)
pre pomoc na inováciu procesu a na organizačnú inováciu: 7,5 mil. EUR na jeden podnik a jeden projekt;
n)
pre pomoc na podporu vzdelávania: 2 mil. EUR na jeden vzdelávací projekt;
o)
pre pomoc na prijímanie znevýhodnených pracovníkov do zamestnania: 5 mil. EUR na jeden podnik za rok;
p)
pre pomoc na zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím vo forme mzdových dotácií: 10 mil. EUR na jeden podnik za rok;
q)
pre pomoc na kompenzáciu dodatočných nákladov spojených so zamestnávaním pracovníkov so zdravotným postihnutím: 10 mil. EUR na jeden podnik za rok;
r)
pre pomoc na kompenzáciu nákladov na pomoc poskytovanú znevýhodneným pracovníkom: 5 mil. EUR na jeden podnik za rok;
s)
pre investičnú pomoc na ochranu životného prostredia okrem investičnej pomoci na rekultiváciu znečistených plôch a pomoci na tú časť zariadenia energeticky účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktorá súvisí s distribučnou sieťou: 15 mil. EUR na jeden podnik a jeden investičný projekt;
t)
pre investičnú pomoc na projekty energetickej hospodárnosti: 10 mil. EUR, ako sa stanovuje v článku 39 ods. 5;
u)
pre investičnú pomoc na rekultiváciu znečistených plôch: 20 mil. EUR na jeden podnik a jeden investičný projekt;
v)
pre prevádzkovú pomoc na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a prevádzkovú pomoc na podporu energie z obnoviteľných zdrojov energie v malých zariadeniach: 15 mil. EUR na jeden podnik a jeden projekt. Keď sa pomoc poskytuje na základe súťažného ponukového konania podľa článku 42; 150 mil. EUR za rok, pričom sa zohľadňuje kombinovaný rozpočet všetkých schém patriacich pod článok 42;
w)
pre investičnú pomoc na distribučnú sieť centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom: 20 mil. EUR na jeden podnik a jeden investičný projekt;
x)
pre investičnú pomoc na energetickú infraštruktúru: 50 mil. EUR na jeden podnik a jeden investičný projekt;
y)
pre pomoci na širokopásmovú infraštruktúru: 70 mil. EUR celkových nákladov na jeden projekt;
z)
pre investičnú pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva: 100 mil. EUR na jeden projekt; pre prevádzkovú pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva: 50 mil. EUR na jeden podnik za rok;
aa)
pre schémy pomoci na audiovizuálne diela: 50 mil. EUR na jednu schému za rok;
bb)
pre investičnú pomoc na športové a multifunkčné rekreačné infraštruktúry: 15 mil. EUR alebo celkové náklady presahujúce 50 mil. EUR na jeden projekt; pre prevádzkovú pomoc na športovú infraštruktúru: 2 mil. EUR na jednu infraštruktúru za rok; a
cc)
pre investičnú pomoc na miestne infraštruktúry: 10 mil. EUR alebo celkové náklady presahujúce 20 mil. EUR na tú istú infraštruktúru.
2. Stropy stanovené alebo uvedené v odseku 1 sa nesmú obchádzať umelým rozdeľovaním schém pomoci alebo projektov pomoci.
Článok 5
Transparentnosť pomoci
1. Toto nariadenie sa vzťahuje iba na pomoc, pri ktorej je možné vopred presne vypočítať ekvivalent hrubého grantu pomoci bez potreby vykonať posúdenie rizika („transparentná pomoc“).
2. Za transparentné sa považujú tieto kategórie pomoci:
a)
pomoc vo forme grantov a bonifikácie úrokov;
b)
pomoc vo forme úverov, ak sa ekvivalent hrubého grantu pomoci vypočítal na základe referenčnej sadzby platnej v čase poskytnutia grantu;
c)
pomoc vo forme záruk:
i)
ak sa ekvivalent hrubého grantu vypočítal na základe prémií bezpečného prístavu stanovených v oznámení Komisie; alebo
ii)
ak metodika na výpočet ekvivalentu hrubého grantu záruky - po oznámení takejto metodiky Komisii podľa niektorého nariadenia Komisie v oblasti štátnej pomoci platného v danom čase - bola pred implementáciou opatrenia schválená na základe oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (50) alebo na základe akéhokoľvek následného oznámenia, a ak schválená metodika výslovne upravuje druh záruky a druh príslušnej transakcie v kontexte uplatňovania tohto nariadenia;
d)
pomoc vo forme daňového zvýhodnenia, ak opatrenie stanovuje hornú hranicu, ktorou sa zabezpečí, že nedôjde k prekročeniu uplatniteľného stropu;
e)
regionálna pomoc na rozvoj miest, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 16;
f)
pomoc vo forme opatrení rizikového financovania, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 21;
g)
pomoc pre začínajúce podniky, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 22;
h)
pomoc na projekty energetickej hospodárnosti, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 39;
i)
pomoc vo forme prémií k trhovým cenám, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 42;
j)
pomoc vo forme vratných preddavkov, ak celková nominálna výška vratného preddavku nepresahuje stropy uplatniteľné v súlade s týmto nariadením alebo ak metodika na výpočet ekvivalentu hrubého grantu vratného preddavku bola pred začatím uplatňovania opatrenia akceptovaná v nadväznosti na jej notifikáciu Komisii.
Článok 6
Stimulačný účinok
1. Toto nariadenie sa uplatňuje iba na pomoc, ktorá má stimulačný účinok.
2. Pomoc sa pokladá za pomoc, ktorá má stimulačný účinok, ak príjemca podal písomnú žiadosť o pomoc príslušnému členskému štátu pred začatím práce na projekte alebo činnosti. Žiadosť o pomoc obsahuje aspoň tieto informácie:
a)
názov a veľkosť podniku;
b)
opis projektu vrátane dátumu jeho začatia a ukončenia;
c)
miesto projektu;
d)
zoznam nákladov projektu;
e)
typ pomoci (grant, úver, záruka, vratný preddavok, kapitálová injekcia alebo iný typ) a výška verejných financií potrebných na projekt;
3. Pomoc ad hoc poskytnutá veľkým podnikom sa považuje za pomoc, ktorá má stimulačný účinok, ak okrem zabezpečenia splnenia podmienky stanovenej v odseku 2 členský štát overil pred poskytnutím príslušnej pomoci, že dokumentácia, ktorú pripravil príjemca, stanovuje, že pomoc bude viesť k jednému alebo viacerým z týchto aspektov:
a)
v prípade regionálnej investičnej pomoci: že sa realizuje projekt, ktorý by sa v prípade neposkytnutia pomoci neuskutočnil v dotknutej oblasti alebo by v dotknutej oblasti nebol pre príjemcu dostatočne ziskový;
b)
vo všetkých ostatných prípadoch, že existuje:
-
podstatné zväčšenie rozsahu pôsobnosti projektu/činnosti v dôsledku pomoci; alebo
-
podstatné zvýšenie celkovej sumy vynaloženej príjemcom na projekt/činnosť v dôsledku pomoci; alebo
-
podstatné urýchlenie dokončenia daného projektu/činnosti.
4. Odchylne od odsekov 2 a 3 sa opatrenia vo forme daňového zvýhodnenia považujú za pomoc, ktorá má stimulačný účinok, ak sú splnené tieto podmienky:
a)
opatrením sa vytvára nárok na pomoc podľa objektívnych kritérií a bez ďalšieho uplatnenia voľného uváženia členského štátu a
b)
opatrenie bolo schválené a nadobudlo účinnosť pred začatím práce na podporovanom projekte alebo pred začatím podporovanej činnosti, s výnimkou v prípade následných fiškálnych schém, ak sa na danú činnosť vzťahovali už predchádzajúce schémy vo forme daňového zvýhodnenia.
5. Odchylne od odsekov 2, 3 a 4 sa od nasledujúcich kategórií pomoci nevyžaduje, aby mali stimulačný účinok, alebo sa predpokladá, že takýto účinok majú:
a)
regionálna prevádzková pomoc, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 15;
b)
pomoc na uľahčenie prístupu k financovaniu pre MSP, ak sú splnené príslušné podmienky stanovené v článkoch 21 a 22;
c)
pomoc na prijímanie znevýhodnených pracovníkov do zamestnania vo forme mzdových dotácií a pomoc na zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím vo forme mzdových dotácií, ak sú splnené príslušné podmienky stanovené v článku 32, resp. v článku 33;
d)
pomoc na kompenzáciu dodatočných nákladov na zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 34;
e)
pomoc vo forme úľav na environmentálnych daniach podľa smernice 2003/96/ES, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 44 tohto nariadenia;
f)
pomoc na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 50;
g)
sociálna pomoc na dopravu obyvateľov vzdialených regiónov, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 51;
h)
pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 53.
Článok 7
Intenzita pomoci a oprávnené náklady
1. Na účely výpočtu intenzity pomoci a oprávnených nákladov sa použijú číselné údaje pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov. Oprávnené náklady sú doložené príslušnou dokumentáciou, ktorá je prehľadná, konkrétna a aktuálna.
2. Ak sa pomoc poskytuje inou formou než formou grantu, výška pomoci sa rovná ekvivalentu hrubého grantu pomoci.
3. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach sa diskontuje na jej hodnotu v čase jej poskytnutia. Oprávnené náklady sa diskontujú na ich hodnotu v čase poskytnutia pomoci. Ako úroková sadzba na diskontné účely sa použije diskontná sadzba uplatniteľná v čase poskytnutia pomoci.
4. Ak sa pomoc poskytuje formou daňového zvýhodnenia, diskontácia tranží pomoci sa uskutočňuje na základe diskontných sadzieb uplatniteľných vždy v tom čase, keď daňové zvýhodnenie nadobudlo účinnosť.
5. Ak sa pomoc poskytuje vo forme vratných preddavkov, ktoré sú pri absencii prijatej metodiky výpočtu ich ekvivalentu hrubého grantu vyjadrené ako percento oprávnených nákladov, a ak opatrenie stanovuje, že v prípade úspešného výsledku projektu stanoveného na základe primeranej a prezieravej hypotézy budú preddavky splatené s úrokovou sadzbou, ktorá sa prinajmenšom rovná diskontnej sadzbe uplatniteľnej v čase poskytnutia pomoci, môžu sa maximálne intenzity pomoci stanovené v kapitole III zvýšiť o 10 percentuálnych bodov.
6. Ak sa regionálna pomoc poskytuje vo forme vratných preddavkov, maximálna intenzita pomoci stanovená v mape regionálnej pomoci platná v čase poskytnutia pomoci sa nesmie zvýšiť.
Článok 8
Kumulácia
1. Pri zisťovaní toho, či sa dodržiavajú stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť podľa článku 4 a maximálne intenzity pomoci podľa kapitoly III, sa zohľadňuje celková výška štátnej pomoci pre podporovanú činnosť alebo projekt alebo podnik.
2. Ak sa financovanie zo strany Únie, ktoré centrálne spravujú inštitúcie, agentúry, spoločné podniky alebo iné orgány Únie a ktoré nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členského štátu, kombinuje so štátnou pomocou, tak sa pri zisťovaní toho, či sú dodržané stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť a maximálne intenzity pomoci alebo maximálna výška pomoci, zohľadňuje len táto štátna pomoc, za predpokladu, že celková suma verejného financovania poskytnutá vo vzťahu k tým istým oprávneným nákladom nepresahuje najvýhodnejšiu mieru financovania stanovenú v uplatniteľných pravidlách práva Únie.
3. Pomoc s identifikovateľnými oprávnenými nákladmi oslobodená od notifikačnej povinnosti týmto nariadením sa môže kumulovať s:
a)
akoukoľvek inou štátnou pomocou, pokiaľ sa tieto opatrenia týkajú iných identifikovateľných oprávnených nákladov;
b)
akoukoľvek inou štátnou pomocou v súvislosti s tými istými - čiastočne alebo úplne sa prekrývajúcimi - oprávnenými nákladmi, ak sa v dôsledku takejto kumulácie neprekročí maximálna intenzita pomoci alebo výška pomoci uplatniteľná na túto pomoc v súlade s týmto nariadením.
4. Pomoc oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článkov 21, 22 a 23 tohto nariadenia, ktorá nemá identifikovateľné oprávnené náklady, sa môže kumulovať s akoukoľvek inou štátnou pomocou s identifikovateľnými oprávnenými nákladmi. Pomoc, ktorá nemá identifikovateľné oprávnené náklady, sa môže kumulovať s akoukoľvek inou štátnou pomocou, ktorá nemá identifikovateľné oprávnené náklady, až do výšky najvyššieho príslušného celkového stropu financovania stanoveného za osobitných okolností každého prípadu v tomto alebo inom nariadení o skupinových výnimkách alebo rozhodnutí prijatom Komisiou.
5. Štátna pomoc oslobodená od notifikačnej povinnosti týmto nariadením sa nekumuluje so žiadnou pomocou de minimis v súvislosti s tými istými oprávnenými nákladmi, ak by takáto kumulácia mala za následok intenzitu pomoci presahujúcu intenzitu pomoci stanovenú v kapitole III tohto nariadenia.
6. Odchylne od odseku 3 písm. b) sa pomoc na pracovníkov so zdravotným postihnutím, ako je stanovená v článkoch 33 a 34, môže kumulovať s inou pomocou oslobodenou na základe tohto nariadenia súvisiacou s tými istými oprávnenými nákladmi nad rámec najvyššieho uplatniteľného stropu podľa tohto nariadenia, ak takáto kumulácia nemá za následok intenzitu pomoci presahujúcu 100 % príslušných nákladov v priebehu akéhokoľvek obdobia, počas ktorého sú príslušní pracovníci zamestnaní.
Článok 9
Uverejňovanie a informácie
1. Príslušný členský štát zabezpečí uverejnenie na komplexnej webovej lokalite týkajúcej sa štátnej pomoci na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni:
a)
súhrnných informácií uvedených v článku 11 v štandardizovanom formáte stanovenom v prílohe II alebo odkazu na prístup k nim;
b)
plného znenia každého opatrenia pomoci, ako sa uvádza v článku 11, alebo odkazu na prístup k plnému zneniu;
c)
informácií uvedených v prílohe III o každej poskytnutej individuálnej pomoci presahujúcej 500 000 EUR.
Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú na projekty Európskej územnej spolupráce, informácie uvedené v tomto odseku sa umiestnia na webovú lokalitu členského štátu, v ktorom sídli dotknutý riadiaci orgán podľa vymedzenia v článku 21 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 1299/2013. Zúčastnené členské štáty môžu zároveň alternatívne rozhodnúť, že každý z nich poskytne na svojej webovej lokalite informácie o opatreniach pomoci v rámci svojho územia.
2. V prípade schém vo forme daňového zvýhodnenia a schém, na ktoré sa vzťahujú články 16 a 21 (51), sa podmienky stanovené v odseku 1 písm. c) tohto článku považujú za splnené, ak členské štáty uverejnia požadované informácie o sumách individuálnej pomoci v týchto rozpätiach (v mil. EUR):
0,5 - 1;
1 - 2;
2 - 5;
5 - 10;
10 - 30; a
30 a viac.
3. Pri schémach podľa článku 51 tohto nariadenia sa povinnosti týkajúce sa uverejnenia stanovené v tomto článku neuplatňujú na konečných spotrebiteľov.
4. Informácie uvedené v odseku 1 písm. c) tohto článku sú štruktúrované a prístupné štandardizovaným spôsobom, ako sa uvádza v prílohe III, a sú umožnené funkcie účinného vyhľadávania a sťahovania. Informácie uvedené v odseku 1 sa uverejňujú do 6 mesiacov odo dňa poskytnutia pomoci, alebo v prípade pomoci vo forme daňového zvýhodnenia do 1 roka odo dňa, keď sa má vypracovať daňové priznanie, a sú dostupné aspoň 10 rokov od dátumu poskytnutia pomoci.
5. Komisia na svojej webovej lokalite uverejní:
a)
odkazy na webové lokality o štátnej pomoci uvedené v odseku 1 tohto článku;
b)
súhrnné informácie uvedené v článku 11.
6. Členské štáty splnia ustanovenia tohto článku najneskôr do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
KAPITOLA II
MONITOROVANIE
Článok 10
Odňatie výhody skupinovej výnimky
Ak členský štát poskytne pomoc, ktorá je týmto nariadením údajne oslobodená od notifikačnej povinnosti bez toho, aby boli splnené podmienky stanovené v kapitolách I až III, Komisia môže po tom, ako poskytla príslušnému členskému štátu možnosť vyjadriť svoje stanovisko, prijať rozhodnutie, na základe ktorého sa všetky alebo niektoré budúce opatrenia pomoci prijaté príslušným členským štátom, ktoré by inak spĺňali požiadavky tohto nariadenia, majú notifikovať Komisii v súlade s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Opatrenia, ktoré sa majú notifikovať, môžu byť obmedzené na opatrenia o poskytnutí určitých typov pomoci alebo v prospech určitých príjemcov alebo opatrenia pomoci prijaté určitými orgánmi príslušného členského štátu.
Článok 11
Podávanie správ
Členské štáty - alebo alternatívne v prípade pomoci poskytnutej na projekty Európskej územnej spolupráce členský štát, v ktorom sídli riadiaci orgán podľa vymedzenia v článku 21 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 1299/2013 - Komisii predkladajú:
a)
prostredníctvom elektronického notifikačného systému Komisie súhrnné informácie o každom opatrení pomoci oslobodenom podľa tohto nariadenia v štandardizovanom formáte stanovenom v prílohe II, spolu s odkazom na prístup k plnému zneniu opatrenia pomoci vrátane jeho zmien, a to do 20 pracovných dní odo dňa, kedy opatrenie nadobudlo účinnosť;
b)
v súlade s nariadením nariadení Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (52), v znení zmien, ročnú správu v elektronickej forme o uplatňovaní tohto nariadenia, ktorá obsahuje informácie uvedené vo vykonávacom nariadení, a to pokiaľ ide o každý celý rok alebo každú časť roka, počas ktorého sa toto nariadenie uplatňuje.
Článok 12
Monitorovanie
Aby mohla Komisia monitorovať pomoc oslobodenú od notifikačnej povinnosti týmto nariadením, členské štáty - alebo alternatívne, v prípade pomoci poskytnutej na projekty Európskej územnej spolupráce, členský štát, v ktorom sídli riadiaci orgán - uchovávajú podrobné záznamy s informáciami a podpornou dokumentáciou potrebnou na zistenie toho, či boli splnené všetky podmienky stanovené v tomto nariadení. Takéto záznamy sa uchovávajú 10 rokov odo dňa poskytnutia ad hoc pomoci alebo poslednej pomoci poskytnutej na základe schémy. Príslušný členský štát poskytne Komisii v lehote 20 pracovných dní alebo v dlhšej lehote stanovenej v žiadosti všetky informácie a podpornú dokumentáciu, ktoré Komisia považuje za potrebné na monitorovanie uplatňovania tohto nariadenia.
KAPITOLA III
OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE RÔZNE KATEGÓRIE POMOCI
ODDIEL 1
Regionálna pomoc
Pododdiel A
Regionálna investičná a prevádzková pomoc
Článok 13
Rozsah regionálnej pomoci
Tento oddiel sa neuplatňuje na:
a)
pomoc v prospech činností v oceliarskom odvetví, odvetví ťažby uhlia, odvetví lodného staviteľstva, odvetví syntetických vlákien, odvetví dopravy a súvisiacej infraštruktúry, odvetví výroby, distribúcie a infraštruktúry energie;
b)
regionálnu pomoc vo forme schém zameraných na obmedzený počet osobitných odvetví hospodárskej činnosti; schémy zamerané na činnosti v oblasti cestovného ruchu, širokopásmové infraštruktúry alebo spracovanie a marketing poľnohospodárskych výrobkov sa nepovažujú za zamerané na osobitné odvetvia hospodárskej činnosti;
c)
regionálnu pomoc vo forme schém, ktorými sa kompenzujú náklady na dopravu tovaru vyrobeného v najvzdialenejších regiónoch alebo riedko osídlených oblastiach, a poskytnutú na:
i)
činnosti spojené s výrobou, spracovaním a marketingom výrobkov uvedených v prílohe I k zmluve; alebo
ii)
činnosti klasifikované v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (53), ako poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybolov podľa oddielu A štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Rev. 2, ťažba a dobývanie nerastných surovín podľa oddielu B klasifikácie NACE Rev. 2 a dodávka elektriny, plynu, pary a studeného vzduchu podľa oddielu D klasifikácie NACE Rev. 2; alebo
iii)
dopravu tovaru potrubím;
d)
individuálnu regionálnu investičnú pomoc príjemcovi, ktorý ukončil vykonávanie tej istej alebo podobnej činnosti v Európskom hospodárskom priestore v dvoch rokoch predchádzajúcich jeho žiadosti o regionálnu investičnú pomoc alebo ktorý v čase podania žiadosti o pomoc má konkrétne plány ukončiť takúto činnosť do dvoch rokov po ukončení počiatočnej investície, pre ktorú žiada o pomoc, v dotknutej oblasti;
e)
regionálnu prevádzkovú pomoc poskytnutú podnikom, ktorých hlavná činnosť patrí do oddielu K „Finančné a poisťovacie činnosti“ klasifikácie NACE Rev. 2, alebo podnikom, ktoré vykonávajú činnosti v rámci skupiny, ktorej hlavná činnosť patrí do triedy 70.10 „Vedenie firiem“ alebo 70.22 „Poradenské služby v oblasti podnikania a riadenia“ NACE Rev. 2.
Článok 14
Regionálna investičná pomoc
1. Opatrenia regionálnej investičnej pomoci sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc sa poskytuje v podporovaných oblastiach.
3. V podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy sa pomoc môže poskytnúť na počiatočnú investíciu bez ohľadu na veľkosť príjemcu. V podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy sa pomoc môže poskytnúť MSP na akúkoľvek formu počiatočnej investície. Pomoc veľkým podnikom sa poskytuje len na počiatočnú investíciu v prospech novej hospodárskej činnosti v dotknutej oblasti.
4. Oprávnenými nákladmi sú:
a)
investičné náklady na hmotné a nehmotné aktíva;
b)
odhadované mzdové náklady na pracovné miesta, ktoré boli vytvorené v dôsledku počiatočnej investície, vypočítané za obdobie dvoch rokov, alebo
c)
kombinácia bodu a) a b) nepresahujúca sumu a) alebo b), podľa toho, ktorá je vyššia.
5. Investícia musí zostať zachovaná v oblasti, v ktorej bola poskytnutá, po ukončení investície najmenej päť rokov alebo v prípade MSP najmenej tri roky. Táto podmienka nebráni výmene vybavenia alebo zariadenia, ktoré v priebehu uvedeného obdobia zastaralo alebo sa pokazilo, za predpokladu, že sa hospodárska činnosť v príslušnej oblasti zachová počas relevantného minimálneho obdobia.
6. Nadobudnuté aktíva musia byť nové s výnimkou MSP a nadobudnutia prevádzkarne. Náklady spojené s lízingom hmotných aktív možno zohľadniť za týchto podmienok:
a)
v prípade pozemkov a budov musí prenájom pokračovať najmenej päť rokov po očakávanom dátume ukončenia investičného projektu v prípade veľkých podnikov alebo tri roky v prípade MSP;
b)
v prípade zariadenia alebo strojov musí mať prenájom formu finančného lízingu a musí zahŕňať záväzok pre príjemcu pomoci odkúpiť tieto aktíva po uplynutí prenájmu.
V prípade nadobudnutia aktív prevádzkarne v zmysle článku 2 ods. 49 by sa mali zohľadniť len náklady na nákup aktív od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi. Transakcia musí prebehnúť za trhových podmienok. Ak bola pomoc poskytnutá na nadobudnutie aktív pred ich zakúpením, náklady na tieto aktíva sa odpočítajú od oprávnených nákladov súvisiacich s nadobudnutím prevádzkarne. Ak rodinný príslušník pôvodného majiteľa alebo zamestnanec prevezme malý podnik, upustí sa od podmienky, že tieto aktíva musia byť nadobudnuté od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi. Nadobudnutie akcií nepredstavuje počiatočnú investíciu.
7. V prípade pomoci poskytnutej na zásadnú zmenu výrobného procesu musia oprávnené náklady prevyšovať odpisy aktív súvisiacich s činnosťou, ktorá sa má modernizovať, vykonané počas predchádzajúcich troch fiškálnych rokov. V prípade pomoci na diverzifikáciu existujúcej prevádzkarne musia oprávnené náklady prevyšovať najmenej o 200 % účtovnú hodnotu znovupoužitých aktív zaevidovanú vo fiškálnom roku predchádzajúcom začatiu prác.
8. Nehmotné aktíva sú oprávnené na výpočet investičných nákladov, ak spĺňajú tieto podmienky:
a)
musia sa používať výlučne v prevádzkarni, ktorá je príjemcom pomoci;
b)
musia byť odpisovateľné;
c)
musia byť nakúpené za trhových podmienok od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi; a
d)
musia byť zahrnuté v aktívach podniku, ktorý je príjemcom pomoci, a musia zostať spojené s projektom, na ktorý bola poskytnutá pomoc, najmenej počas piatich rokov alebo v prípade MSP počas troch rokov.
V prípade veľkých podnikov sú náklady na nehmotné aktíva oprávnené iba do výšky 50 % celkových oprávnených investičných nákladov počiatočnej investície.
9. Ak sú oprávnené náklady vypočítané s použitím odhadovaných mzdových nákladov podľa ods. 4 písm. b), musia byť splnené tieto podmienky:
a)
investičný projekt vedie k čistému nárastu počtu zamestnancov v príslušnej prevádzkarni v porovnaní s priemerom za predchádzajúcich 12 mesiacov, čo znamená že od zjavne vytvorených pracovných miest sa odpočítajú pracovné miesta zrušené počas tohto obdobia;
b)
každé pracovné miesto je obsadené do troch rokov od ukončenia prác; a
c)
každé pracovné miesto vytvorené na základe investície sa v dotknutej oblasti zachová aspoň päť rokov od jeho prvého obsadenia alebo tri roky v prípade MSP.
10. Regionálna pomoc na rozvoj širokopásmových sietí spĺňa tieto podmienky:
a)
pomoc sa poskytuje iba v oblastiach, v ktorých neexistuje sieť rovnakej kategórie (či už ide o základnú širokopásmovú sieť alebo sieť NGA) a v ktorých je nepravdepodobné, že sa do troch rokov od rozhodnutia o poskytnutí pomoci takáto sieť zavedie na základe komerčných podmienok; a
b)
podporovaný prevádzkovateľ siete musí ponúkať aktívny a pasívny veľkoobchodný prístup za spravodlivých a nediskriminačných podmienok vrátane fyzického uvoľneného prístupu v prípade sietí NGA; a
c)
pomoc sa poskytuje na základe súťažného výberového konania.
11. Regionálna pomoc na výskumné infraštruktúry sa poskytuje len v prípade, že je pomoc podmienená poskytnutím transparentného a nediskriminačného prístupu k podporovanej infraštruktúre.
12. Intenzita pomoci v ekvivalente hrubého grantu nepresahuje maximálnu intenzitu pomoci stanovenú v mape regionálnej pomoci platnú v čase poskytnutia pomoci v dotknutej oblasti. Ak je intenzita pomoci vypočítaná na základe odseku 4 písm. c), maximálna intenzita pomoci neprekračuje najvýhodnejšiu výšku vyplývajúcu z uplatnenia tejto intenzity pomoci na základe investičných nákladov alebo mzdových nákladov. V prípade veľkých investičných projektov výška pomoci nepresahuje upravenú výšku pomoci vypočítanú v súlade s mechanizmom vymedzeným v článku 2 ods. 20
13. Akákoľvek počiatočná investícia, ktorú začne ten istý príjemca (na úrovni skupiny) v období do troch rokov od začatia prác na inej investícii, na ktorú bola poskytnutá pomoc, v tom istom regióne úrovne 3 Nomenklatúry územných jednotiek na štatistické účely, sa považuje za súčasť jedného investičného projektu. Ak je takýto jeden investičný projekt veľkým investičným projektom, celková výška pomoci na jeden investičný projekt nepresiahne upravenú výšku pomoci pre veľké investičné projekty.
14. Príjemca pomoci musí poskytnúť finančný príspevok vo výške najmenej 25 % oprávnených nákladov vo forme, ktorá nezahŕňa žiadnu verejnú podporu, a to buď z vlastných zdrojov alebo prostredníctvom externého financovania. V najvzdialenejších regiónoch sa môže na investíciu, ktorú uskutoční MSP, poskytnúť pomoc s maximálnou intenzitou pomoci nad 75 %, pričom v takýchto situáciách zvyšnú časť prostriedkov poskytne príjemca pomoci prostredníctvom finančného príspevku.
15. V prípade počiatočnej investície súvisiacej s projektmi Európskej územnej spolupráce, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 1299/2013, sa intenzita pomoci pre oblasť, v ktorej dochádza k počiatočnej investícii, uplatňuje na všetkých príjemcov zúčastnených na projekte. Ak sa počiatočná investícia uskutočňuje v dvoch alebo vo viacerých podporovaných oblastiach, maximálna intenzita pomoci je tá, ktorá sa uplatňuje v podporovanej oblasti, v ktorej sa vynakladá najvyššia suma oprávnených nákladov. V podporovaných oblastiach oprávnených na pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy sa toto ustanovenie uplatňuje na veľké podniky len vtedy, ak sa počiatočná investícia týka novej hospodárskej činnosti.
Článok 15
Regionálna prevádzková pomoc
1. Schémy regionálnej prevádzkovej pomoci v najvzdialenejších regiónoch a riedko osídlených oblastiach, ktoré boli určené členskými štátmi v ich mapách regionálnej pomoci schválených Komisiou v súlade s bodom 161 usmernení o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 - 2020 (54), sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Schémami regionálnej prevádzkovej pomoci sa kompenzujú:
a)
dodatočné náklady na dopravu tovaru vyrobeného v oblastiach oprávnených na prevádzkovú pomoc, ako aj dodatočné náklady na dopravu tovaru ďalej spracúvaného v týchto oblastiach, za týchto podmienok:
i)
príjemcovia vykonávajú svoju výrobnú činnosť v týchto oblastiach;
ii)
pomoc je objektívne kvantifikovateľná vopred na základe fixnej sumy alebo tonokilometrov alebo inej relevantnej jednotky;
iii)
tieto dodatočné náklady na dopravu sa vypočítajú na základe trasy prepravy tovaru v rámci štátnych hraníc príslušného členského štátu s použitím dopravných prostriedkov, ktoré majú za následok najnižšie náklady pre príjemcu. Iba pri najvzdialenejších regiónoch môžu dodatočné náklady na dopravu tovaru ďalej spracúvaného v týchto oblastiach zahŕňať náklady na dopravu tovaru z akéhokoľvek miesta jeho výroby do týchto oblastí;
b)
dodatočné prevádzkové náklady iné ako náklady na dopravu, ktoré vznikli v najvzdialenejších regiónoch v priamom dôsledku jedného alebo viacerých trvalých znevýhodnení uvedených v článku 349 zmluvy za týchto podmienok:
i)
príjemcovia vykonávajú svoju hospodársku činnosť v najvzdialenejšom regióne;
ii)
ročná výška pomoci na jedného príjemcu v rámci všetkých schém prevádzkovej pomoci nepresahuje:
-
15 % ročnej hrubej pridanej hodnoty vytvorenej príjemcom v dotknutom najvzdialenejšom regióne; alebo
-
25 % ročných nákladov práce, ktoré vznikli príjemcovi v dotknutom najvzdialenejšom regióne; alebo
-
10 % ročného obratu príjemcu, ktorý dosiahol v dotknutom najvzdialenejšom regióne.
3. Intenzita pomoci nepresiahne 100 % oprávnených dodatočných nákladov stanovených v tomto článku.
Pododdiel B
Pomoc na rozvoj miest
Článok 16
Regionálna pomoc na rozvoj miest
1. Regionálna pomoc na rozvoj miest je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Projekty rozvoja miest musia spĺňať tieto kritériá:
a)
realizujú sa prostredníctvom fondov na rozvoj miest v podporovaných oblastiach;
b)
sú spolufinancované z európskych štrukturálnych a investičných fondov;
c)
podporujú implementáciu „integrovanej stratégie udržateľného rozvoja miest“.
3. Celková investícia do projektu rozvoja miest v rámci opatrenia pomoci na rozvoj miest nepresiahne 20 mil. EUR.
4. Oprávnenými nákladmi sú celkové náklady projektu rozvoja miest, ak sú v súlade s článkami 65 a 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (55).
5. Pomoc poskytnutá z fondu na rozvoj miest na oprávnené projekty rozvoja miest môže mať formu kapitálu, kvázi kapitálu, úverov, záruk alebo ich kombinácie.
6. Pomoc na rozvoj miest mobilizuje dodatočné investície od súkromných investorov na úrovni fondov na rozvoj miest alebo projektov rozvoja miest s cieľom dosiahnuť celkovú sumu v minimálnej výške 30 % celkového financovania poskytnutého na projekt rozvoja miest.
7. Súkromní a verejní investori môžu na realizáciu projektu rozvoja miest poskytnúť peňažné alebo materiálne príspevky alebo ich kombináciu. Materiálny príspevok sa zohľadní v trhovej hodnote potvrdenej nezávislým kvalifikovaným znalcom alebo náležite oprávneným úradným orgánom.
8. Opatrenia na rozvoj miest musia spĺňať tieto podmienky:
a)
správcovia fondov na rozvoj miest sa vyberajú na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Nesmie dochádzať najmä k diskriminácii medzi správcami fondov na rozvoj miest na základe ich miesta usadenia alebo zapísania v obchodnom registri niektorého členského štátu. Od správcov fondov na rozvoj miest sa môže vyžadovať, aby spĺňali vopred stanovené kritériá, ktoré sú objektívne odôvodnené charakterom investícií;
b)
nezávislí súkromní investori sa vyberajú na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania vykonávaného v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi s cieľom dosiahnuť primeranú úroveň rozdelenia rizika a odmien, pričom pri investíciách iných než zárukách sa nerovnomerné rozdelenie zisku uprednostňuje pred ochranou pred znížením hodnoty (downside protection). Ak súkromní investori nie sú vybraní na základe takéhoto konania, spravodlivú mieru návratnosti pre súkromných investorov stanoví nezávislý znalec vybraný prostredníctvom otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania;
c)
v prípade nerovnomerného rozdelenia strát medzi verejnými a súkromnými investormi sa prvá strata, ktorú na seba prevezme verejný investor, obmedzí na 25 % celkovej investície;
d)
v prípade záruk poskytnutých súkromným investorom v rámci projektov rozvoja miest sa miera záruky obmedzí na 80 % a celkové straty, ktoré na seba prevezme členský štát, sa obmedzia na 25 % príslušného portfólia krytého zárukou;
e)
investori môžu byť zastúpení v riadiacich orgánoch fondu na rozvoj miest, ako je dozorná rada alebo poradný výbor;
f)
fond na rozvoj miest sa zriadi v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi. Členský štát zaistí vykonanie hĺbkovej analýzy s cieľom zabezpečiť investičnú stratégiu kvalitnú po obchodnej stránke na účely realizácie opatrenia pomoci na rozvoj miest.
9. Fondy na rozvoj miest sa spravujú na komerčnom základe a zabezpečia rozhodnutia o financovaní orientované na zisk. Tento predpoklad sa pokladá za splnený, ak správcovia fondu na rozvoj miest spĺňajú tieto podmienky:
a)
správcovia fondov na rozvoj miest sú podľa zákona alebo na základe zmluvy povinní konať starostlivo ako profesionálni správcovia a v dobrej viere a zamedziť konfliktu záujmov; uplatňujú sa najlepšie postupy a regulačný dohľad;
b)
odmena správcov fondov na rozvoj miest je v súlade s praxou na trhu. Táto podmienka sa považuje za splnenú, ak je správca vybraný na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania založeného na objektívnych kritériách týkajúcich sa skúseností, odborných znalostí a operačných a finančných schopností;
c)
odmena správcov fondov na rozvoj miest je viazaná na ich výkon alebo títo správcovia zdieľajú časť rizík investície spoluinvestovaním z vlastných zdrojov s cieľom zaistiť, aby ich záujmy boli neustále v súlade so záujmami verejných investorov;
d)
správcovia fondov na rozvoj miest stanovia investičnú stratégiu, kritériá a navrhovaný časový harmonogram investícií do projektov rozvoja miest a stanovia predbežnú finančnú životaschopnosť a ich očakávaný vplyv na rozvoj miest;
e)
pre každú kapitálovú a kvázi kapitálovú investíciu existuje jasná a realistická stratégia vystúpenia.
10. Keď fond na rozvoj miest poskytuje na projekty rozvoja miest úvery alebo záruky, musia byť splnené tieto podmienky:
a)
v prípade úverov sa pri výpočte maximálnej výšky investície na účely ods. 3 tohto článku zohľadňuje nominálna výška úveru;
b)
v prípade záruk sa pri výpočte maximálnej výšky investície na účely ods. 3 tohto článku zohľadňuje nominálna výška príslušného úveru.
11. Členský štát môže poveriť implementáciou opatrenia pomoci na rozvoj miest poverený subjekt.
ODDIEL 2
Pomoc pre MSP
Článok 17
Investičná pomoc pre MSP
1. Investičná pomoc pre MSP pôsobiace na území Únie alebo mimo neho je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnenými nákladmi sú buď jedna alebo obe tieto položky:
a)
náklady investície do hmotných a nehmotných aktív;
b)
odhadované mzdové náklady na pracovné miesta vytvorené v priamej súvislosti s investičným projektom a vypočítané za obdobie dvoch rokov.
3. Za oprávnené náklady sa na účely tohto článku pokladajú investície, ktoré pozostávajú z:
a)
investícií do hmotných a/alebo nehmotných aktív súvisiacich so založením novej prevádzkarne, s rozširovaním existujúceho podniku, diverzifikáciou výroby prevádzkarne na ďalšie nové výrobky alebo so zásadnou zmenou celkového výrobného procesu existujúcej prevádzkarne; alebo
b)
nadobudnutia aktív patriacich prevádzkarni, ak sú splnené tieto podmienky:
-
prevádzkareň buď ukončila činnosť alebo by ju bola ukončila, ak by sa neuskutočnilo jej odkúpenie;
-
aktíva sa kupujú od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi;
-
transakcia sa uskutočňuje za trhových podmienok.
Ak rodinný príslušník pôvodného majiteľa alebo zamestnanec prevezme malý podnik, upustí sa od podmienky, že tieto aktíva musia byť nadobudnuté od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi. Výhradné nadobudnutie akcií podniku nepredstavuje investíciu.
4. Nehmotné aktíva spĺňajú všetky tieto podmienky:
a)
musia sa používať výlučne v prevádzkarni, ktorá je príjemcom pomoci;
b)
musia sa považovať za odpísateľné aktíva;
c)
musia byť nakúpené za trhových podmienok od tretích strán, ktoré nie sú v žiadnom vzťahu voči nadobúdateľovi;
d)
musia byť zahrnuté v aktívach podniku aspoň tri roky.
5. Pracovné miesta vytvorené priamo v dôsledku investičného projektu spĺňajú tieto podmienky:
a)
sú vytvorené v priebehu troch rokov od ukončenia investície;
b)
došlo k čistému nárastu počtu zamestnancov v príslušnej prevádzkarni v porovnaní s priemerom za predošlých 12 mesiacov;
c)
vytvorené pracovné miesta sa zachovajú počas minimálneho obdobia troch rokov od ich prvého obsadenia.
6. Intenzita pomoci nepresahuje:
a)
20 % oprávnených nákladov v prípade malých podnikov;
b)
10 % oprávnených nákladov v prípade stredných podnikov.
Článok 18
Pomoc pre MSP na poradenské služby
1. Pomoc pre MSP na poradenské služby je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
3. Oprávnenými nákladmi sú náklady na poradenské služby poskytované externými poradcami.
4. Príslušné služby nemajú charakter nepretržitej alebo pravidelnej činnosti, ani nesúvisia s bežnými prevádzkovými nákladmi podniku, ako sú bežné daňové poradenské služby, pravidelné právne služby alebo reklama.
Článok 19
Pomoc na účasť MSP na veľtrhoch
1. Pomoc na účasť MSP na veľtrhoch je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnené náklady sú náklady vynaložené na prenájom, zriadenie a prevádzku stánku v prípade účasti podniku na ktoromkoľvek konkrétnom veľtrhu alebo výstave.
3. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
Článok 20
Pomoc na náklady na spoluprácu vzniknuté MSP zúčastneným na projektoch Európskej územnej spolupráce
1. Pomoc na náklady na spoluprácu vzniknuté MSP zúčastneným na projektoch Európskej územnej spolupráce, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1299/2013, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Oprávnenými nákladmi sú:
a)
náklady na organizačnú spoluprácu vrátane nákladov na zamestnancov a kancelárske priestory, pokiaľ súvisia s projektom spolupráce;
b)
náklady na poradenské a podporné služby týkajúce sa spolupráce, ktoré poskytujú externí konzultanti a poskytovatelia služieb;
c)
cestovné výdavky, náklady na vybavenie a investičné výdavky priamo súvisiace s projektom a odpisy nástrojov a vybavenia používaných priamo na daný projekt.
3. Služby uvedené v odseku 2 písm. b) nemajú charakter nepretržitej alebo pravidelnej činnosti, ani nesúvisia s bežnými prevádzkovými nákladmi podniku, ako sú bežné daňové poradenské služby, pravidelné právne služby alebo bežná reklama.
4. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
ODDIEL 3
Pomoc na uľahčenie prístupu k financovaniu pre MSP
Článok 21
Pomoc vo forme rizikového financovania
1. Schémy pomoci vo forme rizikového financovania pre MSP sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Na úrovni finančných sprostredkovateľov môže mať pomoc vo forme rizikového financovania v prospech nezávislých súkromných investorov jednu z týchto foriem:
a)
kapitál alebo kvázi kapitál alebo finančný príspevok na poskytnutie rizikových finančných investícií realizovaných priamo alebo nepriamo do oprávnených podnikov;
b)
úvery na poskytnutie rizikových finančných investícií realizovaných priamo alebo nepriamo do oprávnených podnikov;
c)
záruky na pokrytie strát z rizikových finančných investícií realizovaných priamo alebo nepriamo do oprávnených podnikov.
3. Na úrovni nezávislých súkromných investorov môže mať pomoc vo forme rizikového financovania formy uvedené v ods. 2 tohto článku alebo formu daňových stimulov pre súkromných investorov, ktorí sú fyzickými osobami poskytujúcimi priamo alebo nepriamo rizikové financovanie oprávneným podnikom.
4. Na úrovni oprávnených podnikov môže mať pomoc vo forme rizikového financovania formu kapitálových a kvázi kapitálových investícií, úverov, záruk alebo ich kombinácie.
5. Oprávnené podniky sú podniky, ktoré sú v čase počiatočnej rizikovej finančnej investície nekótovanými MSP a spĺňajú aspoň jednu z týchto podmienok:
a)
nepôsobili na žiadnom trhu;
b)
pôsobili na akomkoľvek trhu kratšie ako 7 rokov po ich prvom komerčnom predaji;
c)
vyžadujú počiatočnú rizikovú finančnú investíciu, ktorá je podľa podnikateľského plánu zostaveného na účely zavedenia nového výrobku alebo vstupu na nový geografický trh vyššia než 50 % ich priemerného ročného obratu za obdobie predchádzajúcich 5 rokov.
6. Pomoc vo forme rizikového financovania môže tiež pokrývať pokračovanie investícií do oprávnených podnikov, a to aj po sedemročnom období uvedenom v ods. 5 písm. b), ak sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
nie je presiahnutá celková suma rizikového financovania uvedená v odseku 9;
b)
možnosť pokračovania investícií sa plánovala v pôvodnom podnikateľskom pláne;
c)
nedošlo k prepojeniu podniku prijímajúceho pokračovanie investícií v zmysle článku 3 ods. 3 prílohy I s podnikom iným, než je finančný sprostredkovateľ alebo nezávislý súkromný investor poskytujúci rizikové financovanie v rámci opatrenia, pokiaľ nový subjekt nespĺňa podmienky definície MSP.
7. V prípade kapitálových a kvázi kapitálových investícií do oprávnených podnikov možno opatrením rizikového financovania podporiť náhradný kapitál iba vtedy, ak sa náhradný kapitál kombinuje s novým kapitálom predstavujúcim aspoň 50 % každého kola investícií do oprávnených podnikov.
8. V prípade kapitálových a kvázi kapitálových investícií uvedených v ods. 2 písm. a) sa na účely riadenia likvidity môže použiť maximálne 30 % celkových kapitálových vkladov a nesplateného upísaného kapitálu finančného sprostredkovateľa.
9. Celková výška rizikového financovania uvedeného v ods. 4 nepresiahne 15 mil. EUR na jeden oprávnený podnik v rámci akéhokoľvek opatrenia rizikového financovania.
10. V prípade opatrení rizikového financovania poskytujúcich kapitálové, kvázi kapitálové alebo úverové investície do oprávnených podnikov opatrenie rizikového financovania mobilizuje dodatočné financovanie od nezávislých súkromných investorov na úrovni finančných sprostredkovateľov alebo oprávnených podnikov, aby sa dosiahla celková miera súkromnej účasti zodpovedajúca týmto minimálnym limitom:
a)
10 % rizikového financovania poskytnutého oprávneným podnikom pred ich prvým komerčným predajom na akomkoľvek trhu;
b)
40 % rizikového financovania poskytnutého oprávneným podnikom uvedeným v ods. 5 písm. b) tohto článku;
c)
60 % rizikového financovania pre investíciu poskytnutú oprávneným podnikom uvedeným v ods. 5 písm. c) a pre pokračovanie investícií do oprávnených podnikov po sedemročnom období uvedenom v ods. 5 písm. b).
11. Ak je opatrenie rizikového financovania implementované prostredníctvom finančného sprostredkovateľa so zameraním na oprávnené podniky v rôznych štádiách vývoja, ako sa uvádza v odseku 10, a nestanovuje sa účasť súkromného kapitálu na úrovni oprávnených podnikov, finančný sprostredkovateľ dosiahne mieru súkromnej účasti, ktorá predstavuje aspoň vážený priemer na základe objemu jednotlivých investícií v príslušnom portfóliu vyplývajúci z uplatnenia minimálnych mier účasti na takéto investície, ako sa uvádza v odseku 10.
12. Opatrenie rizikového financovania nesmie viesť k diskriminácii medzi finančnými sprostredkovateľmi na základe ich miesta usadenia alebo zapísania v obchodnom registri niektorého členského štátu. Od finančných sprostredkovateľov sa môže vyžadovať, aby spĺňali vopred stanovené kritériá, ktoré sú objektívne odôvodnené charakterom investícií.
13. Opatrenie rizikového financovania spĺňa tieto podmienky:
a)
realizuje sa prostredníctvom jedného alebo viacerých finančných sprostredkovateľov s výnimkou daňových stimulov pre súkromných investorov, pokiaľ ide o ich priame investície do oprávnených podnikov;
b)
finanční sprostredkovatelia, ako aj investori alebo správcovia fondov, sa vyberajú na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania vykonávaného v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi a s cieľom dosiahnuť primeranú úroveň rozdelenia rizika a odmien, pričom sa v prípade investícií iných ako záruky nerovnomerné rozdelenie zisku uprednostňuje pred ochranou pred znížením hodnoty;
c)
v prípade nerovnomerného rozdelenia strát medzi verejnými a súkromnými investormi sa prvá strata, ktorú na seba prevezme verejný investor, obmedzí na 25 % celkovej investície;
d)
v prípade záruk podľa ods. 2 písm. c) sa miera záruky obmedzí na 80 % a celkové straty, ktoré na seba prevezme členský štát, sa obmedzia maximálne na 25 % príslušného zaručeného portfólia. Iba záruky pokrývajúce očakávané straty príslušného portfólia krytého zárukou možno poskytnúť bez odmeny. Ak záruka zahŕňa aj pokrytie neočakávaných strát, finančný sprostredkovateľ zaplatí za časť záruky, ktorá sa vzťahuje na neočakávané straty, trhový poplatok za záruku.
14. Opatreniami rizikového financovania sa musia zabezpečiť rozhodnutia o financovaní orientované na zisk. Táto situácia nastáva, keď sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
finanční sprostredkovatelia sú zriadení v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi.
b)
Členský štát alebo subjekt poverený realizáciou opatrenia zabezpečí vykonanie hĺbkovej analýzy s cieľom zabezpečiť investičnú stratégiu kvalitnú po obchodnej stránke na účely realizácie opatrenia rizikového financovania vrátane politiky primeraného rozdelenia rizika zameranej na dosiahnutie ekonomickej životaschopnosti a efektívneho rozsahu, pokiaľ ide o veľkosť a územný rozsah príslušného portfólia investícií;
c)
rizikové financovanie poskytované oprávneným podnikom sa zakladá na životaschopnom podnikateľskom pláne, ktorý obsahuje podrobnosti o výrobku, o vývoji predaja a rentabilite a ktorý stanovuje predbežnú finančnú životaschopnosť;
d)
pre každú kapitálovú a kvázi kapitálovú investíciu existuje jasná a realistická stratégia vystúpenia.
15. Finanční sprostredkovatelia sú riadení na komerčnom základe. Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak finančný sprostredkovateľ a - v závislosti od druhu opatrenia rizikového financovania - správca fondu spĺňajú tieto podmienky:
a)
sú podľa zákona alebo na základe zmluvy povinní konať starostlivo ako profesionálni správcovia a v dobrej viere a zamedziť konfliktu záujmov; uplatňujú sa najlepšie postupy a regulačný dohľad;
b)
ich odmena je v súlade s praxou na trhu. Táto požiadavka sa považuje za splnenú, keď je správca alebo finančný sprostredkovateľ vybraný na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania založeného na objektívnych kritériách týkajúcich sa skúseností, odborných znalostí a operačných a finančných schopností;
c)
ich odmena je viazaná na ich výkon alebo zdieľajú časť rizík investície spoluinvestovaním z vlastných zdrojov s cieľom zaistiť, aby ich záujmy boli neustále v súlade so záujmami verejného investora;
d)
stanovia investičnú stratégiu, kritériá a navrhovaný časový harmonogram investícií;
e)
investori môžu byť zastúpení v riadiacich orgánoch investičného fondu, ako je dozorná rada alebo poradný výbor.
16. Opatrenie rizikového financovania poskytujúce záruky alebo úvery oprávneným podnikom musí spĺňať tieto podmienky:
a)
v dôsledku opatrenia finančný sprostredkovateľ uskutoční investície, ktoré by sa v prípade neposkytnutia pomoci neuskutočnili alebo by sa uskutočnili obmedzeným alebo odlišným spôsobom. Finančný sprostredkovateľ je schopný preukázať, že používa mechanizmus, ktorý zaisťuje, že všetky výhody sú postúpené v najväčšom rozsahu konečným príjemcom vo forme vyšších objemov financovania, rizikovejších portfólií, menších požiadaviek na kolaterál, nižších poplatkov za záruku alebo nižších úrokových mier;
b)
v prípade úverov sa pri výpočte maximálnej výšky investície na účely ods. 9 zohľadňuje nominálna výška úveru;
c)
v prípade záruk sa pri výpočte maximálnej výšky investície na účely ods. 9 zohľadňuje nominálna výška príslušného úveru. Výška záruky nepresahuje 80 % príslušného úveru.
17. Členský štát môže poveriť implementáciou opatrenia rizikového financovania poverený subjekt.
18. Pomoc vo forme rizikového financovania pre MSP, ktoré nespĺňajú podmienky stanovené v odseku 5, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že:
a)
na úrovni MSP pomoc spĺňa podmienky stanovené v nariadení (EÚ) č. 1407/2013, a
b)
sú splnené všetky podmienky stanovené v tomto článku s výnimkou podmienok stanovených v odsekoch 5, 6, 9, 10 a 11, a
c)
v prípade opatrení rizikového financovania poskytujúcich kapitálové, kvázi kapitálové alebo úverové investície do oprávnených podnikov opatrenie mobilizuje dodatočné financovanie od nezávislých súkromných investorov na úrovni finančných sprostredkovateľov alebo MSP, aby sa dosiahla celková miera súkromnej účasti minimálne 60 % rizikového financovania poskytnutého MSP.
Článok 22
Pomoc pre začínajúce podniky
1. Schémy pomoci pre začínajúce podniky sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnené podniky sú nekótované malé podniky, ktoré boli zapísané do obchodného registra pred najviac piatimi rokmi, ešte neprerozdeľovali zisky a nevznikli v dôsledku koncentrácie. Pri oprávnených podnikoch, na ktoré sa nevzťahuje povinný zápis do obchodného registra, sa za začiatok päťročnej lehoty týkajúcej sa oprávnenosti môže považovať buď okamih, keď podnik začne vykonávať svoju hospodársku činnosť, alebo keď mu vzniká daňová povinnosť z hospodárskej činnosti.
3. Pomoc pre začínajúci podnik má formu:
a)
úverov s úrokovými sadzbami, ktoré nie sú v súlade s trhovými podmienkami, s dĺžkou trvania 10 rokov a do maximálnej nominálnej výšky 1 mil. EUR, alebo 1,5 mil. EUR pre podniky usadené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy alebo 2 mil. EUR pre podniky usadené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy. Pre úvery s dĺžkou trvania od 5 do 10 rokov možno maximálne sumy upraviť vynásobením vyššie uvedených súm pomerom medzi trvaním 10 rokov a skutočným trvaním úveru. Pre úvery s dĺžkou trvania kratšou než 5 rokov je maximálna suma rovnaká ako pre úvery s dĺžkou trvania 5 rokov;
b)
záruk, pri ktorých poplatky nie sú v súlade s trhovými podmienkami, s dĺžkou trvania 10 rokov a do maximálnej výšky zaručeného úveru 1,5 mil. EUR, alebo 2,25 mil. EUR pre podniky usadené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy alebo 3 mil. EUR pre podniky usadené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy. Pre záruky s dĺžkou trvania od 5 do 10 rokov možno maximálne zaručené sumy upraviť vynásobením vyššie uvedených súm pomerom medzi trvaním 10 rokov a skutočným trvaním záruky. Pre záruky s dĺžkou trvania kratšou než 5 rokov je maximálna zaručená suma rovnaká ako pre záruky s dĺžkou trvania 5 rokov. Výška záruky nepresahuje 80 % príslušného úveru.
c)
grantov vrátane kapitálových a kvázi kapitálových investícií, zníženia úrokových sadzieb a poplatkov za záruky do výšky ekvivalentu hrubého grantu 0,4 mil. EUR, alebo 0,6 mil. EUR pre podniky usadené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy alebo 0,8 mil. EUR pre podniky usadené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy.
4. Príjemca môže dostať podporu prostredníctvom kombinácie nástrojov pomoci uvedených v ods. 3 tohto článku, ak sa podiel sumy poskytnutej prostredníctvom jedného nástroja pomoci, vypočítaný na základe maximálnej výšky pomoci povolenej pre tento nástroj, zohľadní na účely zistenia reziduálneho podielu maximálnej výšky pomoci povolenej pre ostatné nástroje, ktoré sú súčasťou takto kombinovaného nástroja.
5. V prípade malých a inovačných podnikov sa maximálne sumy stanovené v odseku 3 môžu zdvojnásobiť.
Článok 23
Pomoc na alternatívne obchodné platformy zamerané na MSP
1. Pomoc na alternatívne obchodné platformy zamerané na MSP je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Ak je prevádzkovateľ platformy malým podnikom, opatrenie pomoci môže mať formu pomoci pre začínajúci podnik v prospech prevádzkovateľa platformy, a v takomto prípade sa uplatňujú podmienky stanovené v článku 22.
Opatrenie pomoci môže mať formu daňových stimulov v prospech nezávislých súkromných investorov, ktorí sú fyzickými osobami, pokiaľ ide o ich rizikové finančné investície realizované prostredníctvom alternatívnej obchodnej platformy do podnikov oprávnených za podmienok stanovených v článku 21.
Článok 24
Pomoc na náklady na prieskum
1. Pomoc na náklady na prieskum je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnenými nákladmi sú náklady na úvodné posúdenie a formálnu hĺbkovú analýzu uskutočnené správcami finančných sprostredkovateľov alebo investormi s cieľom určiť oprávnené podniky podľa článkov 21 a 22.
3. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
ODDIEL 4
Pomoc na výskum, vývoj a inovácie
Článok 25
Pomoc na výskumné a vývojové projekty
1. Pomoc na výskumné a vývojové projekty je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Podporovaná časť výskumného a vývojového projektu v plnej miere patrí do jednej alebo viacerých z týchto kategórií:
a)
základný výskum;
b)
priemyselný výskum;
c)
experimentálny vývoj;
d)
štúdie uskutočniteľnosti.
3. Oprávnené náklady na výskumné a vývojové projekty sa priradia ku konkrétnej kategórii výskumu a vývoja, pričom ide o tieto oprávnené náklady:
a)
náklady na personál: výskumní pracovníci, technici a iní pomocní pracovníci v rozsahu, v ktorom sa podieľajú na projekte;
b)
náklady na nástroje a vybavenie v rozsahu a v období ich použitia v rámci projektu. Ak sa takéto nástroje a vybavenie nepoužívajú v rámci projektu počas celej doby svojej životnosti, za oprávnené náklady sa považujú jedine odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu vypočítané na základe všeobecne uznávaných účtovných zásad;
c)
náklady na budovy a pozemky v rozsahu a v trvaní ich použitia v rámci projektu. V súvislosti s budovami sa za oprávnené náklady považujú iba odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu vypočítané na základe všeobecne uznávaných účtovných zásad. V prípade pozemkov sú oprávnenými nákladmi náklady na komerčný prevod alebo skutočne vynaložené kapitálové náklady;
d)
náklady na zmluvný výskum, poznatky a patenty zakúpené alebo licencované z vonkajších zdrojov na základe zásady trhového odstupu, ako aj náklady na poradenské služby a rovnocenné služby použité výlučne na daný projekt;
e)
ďalšie režijné náklady a iné prevádzkové náklady, a to vrátane nákladov na materiály, dodávky a podobné výrobky, vzniknuté priamo v dôsledku projektu.
4. Oprávnené náklady na štúdie uskutočniteľnosti sú náklady vynaložené na štúdiu.
5. Intenzita pomoci v prípade každého príjemcu nepresahuje:
a)
100 % oprávnených nákladov v prípade základného výskumu;
b)
50 % oprávnených nákladov v prípade priemyselného výskumu;
c)
25 % oprávnených nákladov v prípade experimentálneho vývoja;
d)
50 % oprávnených nákladov v prípade štúdií uskutočniteľnosti.
6. Intenzity pomoci sa v prípade priemyselného výskumu a experimentálneho vývoja môžu zvýšiť až na maximálnu intenzitu pomoci vo výške 80 % oprávnených nákladov, a to:
a)
o 10 percentuálnych bodov pre stredné podniky a o 20 percentuálnych bodov pre malé podniky;
b)
o 15 percentuálnych bodov, ak je splnená jedna z týchto podmienok:
i)
projekt zahŕňa účinnú spoluprácu:
-
medzi podnikmi, spomedzi ktorých aspoň jeden je MSP, alebo sa uskutočňuje v najmenej dvoch členských štátoch, alebo v jednom členskom štáte a v zmluvnej strane dohody o EHP, pričom žiadny podnik jednotlivo neznáša viac než 70 % oprávnených nákladov, alebo
-
medzi podnikom a jednou alebo viacerými organizáciami venujúcimi sa výskumu a šíreniu poznatkov, pričom tieto organizácie znášajú prinajmenšom 10 % oprávnených nákladov a majú právo uverejňovať výsledky vlastného výskumu;
ii)
výsledky projektu sa vo veľkej miere rozšíria prostredníctvom konferencií, uverejnením, vo voľne prístupných úschovniach dát alebo prostredníctvom bezplatného softvéru alebo softvéru s otvoreným zdrojom.
7. Intenzity pomoci na štúdie uskutočniteľnosti možno zvýšiť o 10 percentuálnych bodov pre stredné podniky a o 20 percentuálnych bodov pre malé podniky.
Článok 26
Investičná pomoc výskumným infraštruktúram
1. Pomoc na zriadenie alebo modernizáciu výskumných infraštruktúr, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Ak sa výskumná infraštruktúra venuje tak hospodárskej činnosti, ako aj nehospodárskej činnosti, financovanie a náklady na každý druh činnosti, ako aj príjmy z každého druhu činnosti, sa zaúčtovávajú osobitne na základe dôsledne uplatňovaných a objektívne zdôvodniteľných zásad nákladového účtovníctva.
3. Cena účtovaná za prevádzku alebo používanie infraštruktúry zodpovedá trhovej cene.
4. Prístup k infraštruktúre je otvorený pre viacero používateľov a poskytuje sa na transparentnom a nediskriminačnom základe. Podniky, ktoré financovali aspoň 10 % investičných nákladov na infraštruktúru, môžu získať prednostný prístup za výhodnejších podmienok. Aby sa predišlo nadmernej kompenzácii, takýto prístup musí byť primeraný k príspevku podniku na investičné náklady a tieto podmienky musia byť zverejnené.
5. Oprávnené náklady sú investičné náklady na nehmotné a hmotné aktíva.
6. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
7. Ak výskumná infraštruktúra dostáva verejné financovanie na hospodárske aj nehospodárske činnosti, členské štáty zavedú mechanizmus monitorovania a spätného vymáhania s cieľom zabezpečiť, aby sa uplatniteľná intenzita pomoci nepresiahla v dôsledku zvýšenia podielu hospodárskych činností v porovnaní so situáciou očakávanou ku dňu poskytnutia pomoci.
Článok 27
Pomoc pre inovačné zoskupenia
1. Pomoc pre inovačné zoskupenia je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc pre inovačné zoskupenia sa poskytuje výhradne právnickým osobám prevádzkujúcim inovačné zoskupenia (klastrovým organizáciám).
3. Prístup do priestorov, zariadení a k činnostiam zoskupenia je otvorený pre viacero používateľov a poskytuje sa na transparentnom a nediskriminačnom základe. Podniky, ktoré financovali aspoň 10 % investičných nákladov na inovačné zoskupenie, môžu získať prednostný prístup za výhodnejších podmienok. Aby sa predišlo nadmernej kompenzácii, takýto prístup musí byť primeraný k príspevku podniku na investičné náklady a tieto podmienky musia byť zverejnené.
4. Poplatky účtované za používanie zariadení zoskupenia a za účasť na činnostiach zoskupenia zodpovedajú trhovým cenám alebo odzrkadľujú náklady na ne.
5. Investičná pomoc sa môže poskytnúť na výstavbu alebo modernizáciu inovačných zoskupení. Oprávnené náklady sú investičné náklady na nehmotné a hmotné aktíva.
6. Intenzita investičnej pomoci pre inovačné zoskupenia nepresahuje 50 % oprávnených nákladov. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 15 percentuálnych bodov pre inovačné zoskupenia umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy a o 5 percentuálnych bodov pre inovačné zoskupenia umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.
7. Na prevádzku inovačných zoskupení sa môže poskytnúť prevádzková pomoc. Nesmie sa poskytovať dlhšie než desať rokov.
8. Oprávnené náklady na prevádzkovú pomoc pre inovačné zoskupenia sú náklady na personál a administratívne náklady (vrátane režijných nákladov) spojené s týmito činnosťami:
a)
oživenie činnosti zoskupenia s cieľom uľahčiť spoluprácu, výmenu informácií a poskytovanie alebo usmerňovanie špecializovaných služieb a služieb šitých na mieru na podporu podnikania;
b)
marketingová činnosť zoskupenia s cieľom zvýšiť účasť nových podnikov alebo organizácií a zvýšiť viditeľnosť zoskupenia;
c)
správa zariadení zoskupenia; organizácia programov odbornej prípravy, seminárov a konferencií s cieľom podporovať výmenu poznatkov a vytváranie sietí a nadnárodnú spoluprácu.
9. Intenzita prevádzkovej pomoci nepresahuje 50 % celkových oprávnených nákladov počas obdobia, počas ktorého sa pomoc poskytuje.
Článok 28
Pomoc na inovácie pre MSP
1. Pomoc na inovácie pre MSP je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnené náklady sú:
a)
náklady na získanie, schválenie a ochranu patentov a iných nehmotných aktív;
b)
náklady na vyslanie vysokokvalifikovaných pracovníkov z organizácií venujúcich sa výskumu a šíreniu poznatkov alebo veľkých podnikov činných v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na novovytvorenú funkciu u príjemcu, pričom títo pracovníci nenahrádzajú iných pracovníkov;
c)
náklady na poradenské služby zamerané na inovácie a náklady na služby na podporu inovácií.
3. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
4. Konkrétne v prípade pomoci na poradenské služby zamerané na inovácie a služby na podporu inovácií môže byť intenzita pomoci zvýšená až na 100 % oprávnených nákladov za predpokladu, že celková suma pomoci na poradenské služby zamerané na inovácie a služby na podporu inovácií nepresahuje v ktoromkoľvek trojročnom období sumu 200 000 EUR na jeden podnik.
Článok 29
Pomoc na inováciu procesu a na organizačnú inováciu
1. Pomoc na inováciu procesu a na organizačnú inováciu je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc pre veľké podniky je zlučiteľná len vtedy, ak účinne spolupracujú s MSP v podporovanej činnosti a ak spolupracujúce MSP znášajú aspoň 30 % celkových oprávnených nákladov.
3. Oprávnené náklady sú:
a)
náklady na personál;
b)
náklady na nástroje, vybavenie, budovy a pozemky v rozsahu a na obdobie ich použitia v rámci projektu;
c)
náklady na zmluvný výskum, poznatky a patenty zakúpené alebo licencované z vonkajších zdrojov na základe zásady trhového odstupu;
d)
dodatočné režijné náklady a ostatné prevádzkové náklady, a to vrátane nákladov na materiál, dodávky a podobné výrobky, vzniknuté priamo v dôsledku projektu.
4. Intenzita pomoci nepresahuje 15 % oprávnených nákladov v prípade veľkých podnikov a 50 % oprávnených nákladov v prípade MSP.
Článok 30
Pomoc na výskum a vývoj v odvetviach rybolovu a akvakultúry
1. Pomoc na výskum a vývoj v odvetví rybolovu a akvakultúry je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Podporovaný projekt musí mať význam pre všetky podniky v príslušnom konkrétnom sektore alebo podsektore.
3. Pred dátumom začatia podporovaného projektu sa na internete uverejnia tieto informácie:
a)
informácia, že sa uskutoční podporovaný projekt;
b)
ciele podporovaného projektu;
c)
približný dátum uverejnenia výsledkov, ktoré sa od podporovaného projektu očakávajú, a miesto ich uverejnenia na internete;
d)
vyjadrenie, že výsledky podporovaného projektu budú bezplatne k dispozícii všetkým podnikom pôsobiacim v príslušnom konkrétnom sektore alebo podsektore.
4. Výsledky podporovaného projektu sa sprístupnia na internete od dátumu ukončenia podporovaného projektu alebo od dátumu, kedy sa členom akejkoľvek príslušnej organizácie poskytnú akékoľvek informácie týkajúce sa týchto výsledkov podľa toho, ktorý dátum nastane skôr. Výsledky zostanú dostupné na internete počas obdobia najmenej 5 rokov počínajúc dátumom ukončenia podporovaného projektu.
5. Pomoc sa poskytuje priamo organizácii venujúcej sa výskumu a šíreniu poznatkov a nesmie zahŕňať priame poskytnutie pomoci nesúvisiacej s výskumom podniku, ktorý vyrába, spracúva alebo uvádza na trh produkty rybolovu alebo akvakultúry.
6. Oprávnené náklady sú náklady stanovené v článku 25 ods. 3
7. Intenzita pomoci nepresahuje 100 % oprávnených nákladov.
ODDIEL 5
Pomoc na podporu vzdelávania
Článok 31
Pomoc na podporu vzdelávania
1. Pomoc na podporu vzdelávania je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc sa neposkytuje na vzdelávanie, ktoré podniky uskutočňujú s cieľom splniť povinné vnútroštátne vzdelávacie normy.
3. Oprávnené náklady sú:
a)
osobné náklady na školiteľov za hodiny, počas ktorých školitelia vykonávajú vzdelávacie činnosti;
b)
prevádzkové náklady na školiteľov a účastníkov vzdelávania týkajúce sa priamo vzdelávacieho projektu, ako sú cestovné výdavky, náklady na materiál a dodávky priamo súvisiace s projektom, odpisy nástrojov a vybavenia, ak sa používajú výlučne na daný projekt vzdelávania. Náklady na ubytovanie sú vylúčené okrem minimálnych nákladov potrebných na ubytovanie pre účastníkov vzdelávania, ktorí sú pracovníkmi so zdravotným postihnutím;
c)
náklady na poradenské služby súvisiace s projektom vzdelávania;
d)
osobné náklady na účastníkov vzdelávania a všeobecné nepriame náklady (administratívne náklady, prenájom, réžia) za hodiny, počas ktorých sa účastníci zúčastňujú vzdelávania.
4. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov. Môže sa zvýšiť až na maximálnu intenzitu pomoci vo výške 70 % oprávnených nákladov, a to:
a)
o 10 percentuálnych bodov, ak sa vzdelávanie poskytuje pracovníkom so zdravotným postihnutím alebo znevýhodneným pracovníkom;
b)
o 10 percentuálnych bodov, ak sa pomoc poskytuje stredným podnikom, a o 20 percentuálnych bodov, ak sa poskytuje malým podnikom.
5. Ak sa pomoc poskytuje v sektore námornej dopravy, jej intenzita sa môže zvýšiť na 100 % oprávnených nákladov za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:
a)
účastníci vzdelávania nie sú aktívnymi členmi posádky, ale sú na palube nadpočetní; a
b)
vzdelávanie sa uskutočňuje na palube lodí zapísaných v registroch Únie.
ODDIEL 6
Pomoc na znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím
Článok 32
Pomoc na prijímanie znevýhodnených pracovníkov vo forme mzdových dotácií
1. Pomoc na prijímanie znevýhodnených pracovníkov do zamestnania je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnené náklady sú mzdové náklady za obdobie maximálne 12 mesiacov po prijatí znevýhodneného pracovníka do zamestnania. V prípade, že príslušný pracovník je značne znevýhodneným pracovníkom, oprávnené náklady predstavujú mzdové náklady za obdobie maximálne 24 mesiacov po prijatí do zamestnania.
3. Ak prijatie do zamestnania nepredstavuje čistý nárast počtu zamestnancov v príslušnom podniku v porovnaní s priemerom za predchádzajúcich dvanásť mesiacov, miesto alebo miesta musia byť uvoľnené následkom dobrovoľného odchodu pracovníkov, nespôsobilosti, odchodu do dôchodku kvôli veku, dobrovoľného skrátenia pracovného času alebo zákonného prepustenia za porušenie pracovnej disciplíny, a nie z dôvodu nadbytočnosti.
4. Okrem prípadu zákonného prepustenia za porušenie pracovnej disciplíny má znevýhodnený pracovník nárok na nepretržité zamestnanie počas minimálneho obdobia, ktoré je v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo kolektívnymi zmluvami, ktorými sa upravujú pracovné zmluvy.
5. Ak obdobie zamestnania trvá kratšie ako 12 mesiacov alebo 24 mesiacov v prípade značne znevýhodnených pracovníkov, pomoc sa v súlade s tým úmerne zníži.
6. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
Článok 33
Pomoc na zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím vo forme mzdových dotácií
1. Pomoc na zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnené náklady sú mzdové náklady za ktorékoľvek dané obdobie, počas ktorého je pracovník so zdravotným postihnutím zamestnaný.
3. Ak prijatie do zamestnania nepredstavuje čistý nárast počtu zamestnancov v príslušnom podniku v porovnaní s priemerom za predchádzajúcich dvanásť mesiacov, miesto alebo miesta musia byť uvoľnené následkom dobrovoľného odchodu pracovníkov, nespôsobilosti, odchodu do dôchodku kvôli veku, dobrovoľného skrátenia pracovného času alebo zákonného prepustenia za porušenie pracovnej disciplíny, a nie z dôvodu nadbytočnosti.
4. Okrem prípadu zákonného prepustenia za porušenie pracovnej disciplíny majú pracovníci so zdravotným postihnutím nárok na nepretržité zamestnanie počas minimálneho obdobia, ktoré je v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo kolektívnymi zmluvami, ktoré sú pre podnik právne záväzné a ktorými sa upravujú pracovné zmluvy.
5. Intenzita pomoci nepresahuje 75 % oprávnených nákladov.
Článok 34
Pomoc na kompenzáciu dodatočných nákladov spojených so zamestnávaním pracovníkov so zdravotným postihnutím
1. Pomoc na kompenzáciu dodatočných nákladov spojených so zamestnávaním pracovníkov so zdravotným postihnutím je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnené náklady sú:
a)
náklady na úpravu priestorov;
b)
náklady na zamestnávanie zamestnancov výlučne na čas venovaný pomoci pracovníkom so zdravotným postihnutím a náklady na odbornú prípravu takýchto zamestnancov týkajúcu sa pomoci pracovníkom so zdravotným postihnutím;
c)
náklady na úpravu alebo získanie vybavenia alebo na získanie a validáciu softvéru pre pracovníkov so zdravotným postihnutím vrátane upravených alebo pomocných technologických zariadení, ktoré sú dodatočnými nákladmi k nákladom, ktoré by príjemca pomoci znášal, keby zamestnal pracovníkov, ktorí nie sú zdravotne postihnutí;
d)
náklady priamo spojené s dopravou pracovníkov so zdravotným postihnutím do miesta práce a na činnosti súvisiace so zamestnaním;
e)
mzdové náklady za hodiny, počas ktorých je pracovník so zdravotným postihnutím na rehabilitácii;
f)
ak príjemca pomoci poskytuje chránené zamestnanie, náklady na výstavbu, inštaláciu alebo modernizáciu výrobných jednotiek príslušného podniku a akékoľvek administratívne náklady a náklady na dopravu, za predpokladu, že sú priamym dôsledkom zamestnávania pracovníkov so zdravotným postihnutím.
3. Intenzita pomoci nepresahuje 100 % oprávnených nákladov.
Článok 35
Pomoc na kompenzáciu nákladov na pomoc poskytovanú znevýhodneným pracovníkom
1. Pomoc na kompenzáciu nákladov na pomoc poskytovanú znevýhodneným pracovníkom je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnenými nákladmi sú náklady na:
a)
zamestnávanie zamestnancov výhradne na dobu strávenú poskytovaním pomoci znevýhodneným pracovníkom počas obdobia maximálne 12 mesiacov po prijatí znevýhodneného pracovníka do zamestnania alebo počas obdobia maximálne 24 mesiacov po prijatí značne znevýhodneného pracovníka do zamestnania;
b)
vyškolenie takéhoto zamestnanca na pomoc znevýhodneným pracovníkom.
3. Poskytovaná pomoc pozostáva z opatrení na podporu samostatnosti znevýhodneného pracovníka a jeho prispôsobenia sa pracovnému prostrediu, zo sprevádzania tohto pracovníka pri sociálnych a administratívnych procedúrach, z uľahčovania komunikácie s podnikateľom a z riadenia konfliktov.
4. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
ODDIEL 7
Pomoc na ochranu životného prostredia
Článok 36
Investičná pomoc umožňujúca podnikom ísť nad rámec noriem Únie týkajúcich sa ochrany životného prostredia alebo zvýšiť úroveň ochrany životného prostredia v prípade absencie noriem Únie
1. Investičná pomoc umožňujúca podnikom ísť nad rámec noriem Únie týkajúcich sa ochrany životného prostredia alebo zvýšiť úroveň ochrany životného prostredia v prípade absencie noriem Únie je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Investícia spĺňa jednu z týchto podmienok:
a)
umožní príjemcovi, aby v rámci svojich činností - bez ohľadu na existenciu záväzných vnútroštátnych noriem prísnejších ako normy Únie - zvýšil úroveň ochrany životného prostredia tým, že pôjde nad rámec platných noriem Únie;
b)
umožní príjemcovi, aby v rámci svojich činností zvýšil úroveň ochrany životného prostredia v prípade absencie noriem Únie.
3. Pomoc sa nesmie poskytnúť, ak sa investície uskutočňujú s cieľom zabezpečiť, aby podniky dosiahli súlad s normami Únie, ktoré sú už prijaté a ešte nenadobudli účinnosť.
4. Odchylne od odseku 3 sa pomoc môže poskytnúť:
a)
na nákup nových dopravných prostriedkov pre cestnú, železničnú, vnútrozemskú vodnú a námornú dopravu, ktoré sú v súlade s prijatými normami Únie, pod podmienkou, že k nákupu dôjde predtým, než tieto normy nadobudnú účinnosť, a že sa tieto normy potom, ako sa stanú záväznými, nebudú uplatňovať na dopravné prostriedky zakúpené pred týmto dátumom;
b)
na dodatočné úpravy existujúcich dopravných prostriedkov pre cestnú, železničnú, vnútrozemskú vodnú a námornú dopravu pod podmienkou, že v čase, keď sa tieto dopravné prostriedky začali používať, normy Únie ešte nenadobudli účinnosť, a že sa tieto normy potom, ako sa stanú záväznými, nebudú uplatňovať na tieto dopravné prostriedky retroaktívne.
5. Oprávnené náklady sú mimoriadne investičné náklady nevyhnutné na to, aby sa podnikom umožnilo ísť nad rámec platných noriem Únie alebo zvýšiť úroveň ochrany životného prostredia v prípade absencie noriem Únie. Určujú sa takto:
a)
ak náklady na investíciu do ochrany životného prostredia možno v celkových investičných nákladoch identifikovať ako osobitnú investíciu, tieto náklady súvisiace s ochranou životného prostredia sú oprávnenými nákladmi;
b)
vo všetkých ostatných prípadoch sa náklady na investíciu do ochrany životného prostredia identifikujú na základe porovnania s podobnou investíciou, ktorá je menej prospešná životnému prostrediu a ktorá by sa uskutočnila aj bez pomoci. Rozdiel medzi nákladmi na obe investície predstavuje náklady súvisiace s ochranou životného prostredia, a teda oprávnené náklady.
Náklady, ktoré nie sú priamo spojené s dosiahnutím vyššej úrovne ochrany životného prostredia, nie sú oprávnenými nákladmi.
6. Intenzita pomoci nepresahuje 40 % oprávnených nákladov.
7. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 10 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej stredným podnikom a o 20 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej malým podnikom.
8. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 15 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy a o 5 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.
Článok 37
Investičná pomoc na včasné prispôsobenie sa budúcim normám Únie
1. Pomoc podnecujúca podniky, aby dodržiavali nové normy Únie, ktoré zvyšujú úroveň ochrany životného prostredia a ešte nenadobudli účinnosť, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Normy Únie sa prijmú a investícia zrealizuje a dokončí najmenej rok pred dátumom nadobudnutia účinnosti príslušnej normy.
3. Oprávnené náklady sú mimoriadne investičné náklady potrebné na to, aby sa podnikom umožnilo ísť nad rámec platných noriem Únie. Určujú sa takto:
a)
ak náklady na investíciu do ochrany životného prostredia možno v celkových investičných nákladoch identifikovať ako osobitnú investíciu, tieto náklady súvisiace s ochranou životného prostredia sú oprávnenými nákladmi;
b)
vo všetkých ostatných prípadoch sa náklady na investíciu do ochrany životného prostredia identifikujú na základe porovnania s podobnou investíciou, ktorá je menej prospešná životnému prostrediu a ktorá by sa uskutočnila aj bez pomoci. Rozdiel medzi nákladmi na obe investície predstavuje náklady súvisiace s ochranou životného prostredia, a teda oprávnené náklady.
Náklady, ktoré nie sú priamo spojené s dosiahnutím vyššej úrovne ochrany životného prostredia, nie sú oprávnenými nákladmi.
4. Intenzita pomoci nepresahuje:
a)
20 % oprávnených nákladov v prípade malých podnikov, 15 % oprávnených nákladov v prípade stredných podnikov a 10 % oprávnených nákladov v prípade veľkých podnikov, ak k realizácii a dokončeniu investície dôjde viac ako tri roky pred dátumom nadobudnutia účinnosti novej normy Únie;
b)
15 % oprávnených nákladov v prípade malých podnikov, 10 % oprávnených nákladov v prípade stredných podnikov a 5 % oprávnených nákladov v prípade veľkých podnikov, ak k realizácii a dokončeniu investície dôjde jeden až tri roky pred dátumom nadobudnutia účinnosti novej normy Únie.
5. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 15 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy a o 5 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.
Článok 38
Investičná pomoc na opatrenia energetickej efektívnosti
1. Investičná pomoc umožňujúca podnikom dosiahnuť energetickú efektívnosť je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc podľa tohto článku sa nesmie poskytnúť, ak sa zlepšenia uskutočňujú s cieľom zabezpečiť, aby podniky dosiahli súlad s normami Únie, ktoré sú už prijaté, hoci ešte nenadobudli účinnosť.
3. Oprávnené náklady sú mimoriadne investičné náklady potrebné na dosiahnutie vyššej úrovne energetickej efektívnosti. Určujú sa takto:
a)
ak náklady na investície do energetickej efektívnosti možno v celkových investičných nákladoch identifikovať ako osobitnú investíciu, tieto náklady súvisiace s energetickou efektívnosťou sú oprávnenými nákladmi;
b)
vo všetkých ostatných prípadoch sa náklady do energetickej efektívnosti identifikujú na základe porovnania s podobnou investíciou, ktorá prináša nižšie zlepšenie energetickej efektívnosti a ktorá by sa uskutočnila aj bez pomoci. Rozdiel medzi nákladmi na obe investície predstavuje náklady súvisiace s energetickou efektívnosťou, a teda oprávnené náklady.
Náklady, ktoré nie sú priamo spojené s dosiahnutím vyššej úrovne energetickej efektívnosti, nie sú oprávnenými nákladmi.
4. Intenzita pomoci nepresahuje 30 % oprávnených nákladov.
5. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 20 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej malým podnikom a o 10 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej stredným podnikom.
6. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 15 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy a o 5 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.
Článok 39
Investičná pomoc na projekty energetickej hospodárnosti budov
1. Investičná pomoc na projekty energetickej hospodárnosti budov je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Na pomoc sú podľa tohto článku oprávnené projekty energetickej hospodárnosti týkajúce sa budov.
3. Oprávnené náklady sú celkové náklady na projekt energetickej hospodárnosti.
4. Pomoc sa poskytuje vo forme finančného príspevku, kapitálu, záruky alebo úveru pre fond energetickej hospodárnosti alebo iného finančného sprostredkovateľa, pričom sa v plnej miere postúpi konečným príjemcom, ktorými sú majitelia alebo nájomci budov.
5. Pomoc, ktorú fond energetickej hospodárnosti alebo iný finančný sprostredkovateľ poskytuje na oprávnené projekty energetickej hospodárnosti, môže mať formu úverov alebo záruk. Nominálna hodnota úveru alebo zaručenej sumy nesmie presiahnuť 10 miliónov EUR na jeden projekt na úrovni konečných príjemcov. Výška záruky by nemala presiahnuť 80 % príslušného úveru.
6. Suma splácaná vlastníkmi budov do fondu energetickej hospodárnosti alebo inému finančnému sprostredkovateľovi nie je nižšia než nominálna hodnota úveru.
7. Pomoc na podporu energetickej hospodárnosti mobilizuje dodatočné investície od súkromných investorov v minimálnej výške 30 % celkového financovania poskytnutého na projekt energetickej hospodárnosti. Ak pomoc poskytuje fond energetickej hospodárnosti, mobilizácia súkromných investícií sa môže realizovať na úrovni fondu energetickej hospodárnosti a/alebo na úrovni projektov energetickej hospodárnosti s cieľom dosiahnuť celkovú minimálnu výšku 30 % celkového financovania poskytnutého na projekt energetickej hospodárnosti.
8. Pri poskytovaní pomoci na podporu energetickej hospodárnosti môžu členské štáty zriadiť fondy energetickej hospodárnosti a/alebo môžu využiť finančných sprostredkovateľov. Musia byť splnené tieto podmienky:
a)
správcovia finančných sprostredkovateľov a správcovia fondov energetickej hospodárnosti sa vyberajú na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Nesmie najmä dochádzať k diskriminácii na základe ich miesta usadenia alebo zapísania v obchodnom registri niektorého členského štátu. Od finančných sprostredkovateľov alebo správcov fondov energetickej hospodárnosti sa môže vyžadovať, aby spĺňali vopred stanovené kritériá, ktoré sú objektívne odôvodnené charakterom investícií;
b)
nezávislí súkromní investori sa vyberajú na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania vykonávaného v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi s cieľom dosiahnuť primeranú úroveň rozdelenia rizika a odmien, pričom pri investíciách iných než zárukách sa nerovnomerné rozdelenie zisku uprednostňuje pred ochranou pred znížením hodnoty. Ak súkromní investori nie sú vybraní na základe takéhoto konania, spravodlivú mieru návratnosti pre súkromných investorov stanoví nezávislý znalec vybraný prostredníctvom otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania;
c)
v prípade nerovnomerného rozdelenia strát medzi verejnými a súkromnými investormi sa prvá strata, ktorú na seba prevezme verejný investor, obmedzí na 25 % celkovej investície;
d)
v prípade záruk sa miera záruky obmedzí na 80 % a celkové straty, ktoré na seba prevezme členský štát, sa obmedzia na 25 % príslušného portfólia krytého zárukou. Iba záruky pokrývajúce očakávané straty príslušného portfólia krytého zárukou možno poskytnúť bez odmeny. Ak záruka zahŕňa aj pokrytie neočakávaných strát, finančný sprostredkovateľ zaplatí za časť záruky, ktorá sa vzťahuje na neočakávané straty, trhový poplatok za záruku;
e)
investori môžu byť zastúpení v riadiacich orgánoch fondu energetickej hospodárnosti alebo finančného sprostredkovateľa, ako je dozorná rada alebo poradný výbor;
f)
fond energetickej hospodárnosti alebo finančný sprostredkovateľ sú zriadení v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi a členský štát zabezpečí vykonanie hĺbkovej analýzy s cieľom zabezpečiť investičnú stratégiu kvalitnú po obchodnej stránke na účely realizácie opatrenia pomoci na energetickú hospodárnosť.
9. Finanční sprostredkovatelia vrátane fondov energetickej hospodárnosti sa spravujú na komerčnom základe a zabezpečia rozhodnutia o financovaní orientované na zisk. Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak finančný sprostredkovateľ a - v náležitom prípade - správca fondu energetickej hospodárnosti spĺňajú tieto podmienky:
a)
sú podľa zákona alebo na základe zmluvy povinní konať starostlivo ako profesionálni správcovia a v dobrej viere a zamedziť konfliktu záujmov; uplatňujú sa najlepšie postupy a regulačný dohľad;
b)
ich odmena je v súlade s praxou na trhu. Táto podmienka sa považuje za splnenú, ak je správca vybraný na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného výberového konania založeného na objektívnych kritériách týkajúcich sa skúseností, odborných znalostí a operačných a finančných schopností;
c)
ich odmena je viazaná na ich výkon alebo zdieľajú časť rizík investície spoluinvestovaním z vlastných zdrojov s cieľom zaistiť, aby ich záujmy boli neustále v súlade so záujmami verejného investora;
d)
stanovia investičnú stratégiu, kritériá a navrhovaný časový harmonogram investícií do projektov energetickej hospodárnosti a stanovia predbežnú finančnú životaschopnosť a ich očakávaný vplyv na energetickú hospodárnosť;
e)
pre verejné finančné prostriedky investované do fondu energetickej hospodárnosti alebo poskytnuté finančnému sprostredkovateľovi existuje jasná a realistická stratégia vystúpenia, ktorá umožní trhu financovať projekty energetickej hospodárnosti, keď bude trh na to pripravený.
10. Uskutočnené zlepšenia energetickej hospodárnosti, ktoré zabezpečia, aby príjemca dosahoval súlad s už prijatými normami Únie, nie sú oslobodené na základe tohto článku od notifikačnej povinnosti.
Článok 40
Investičná pomoc na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu tepla a elektriny
1. Investičná pomoc na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu tepla a elektriny je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Investičná pomoc sa poskytuje iba novoinštalovaným alebo renovovaným zariadeniam.
3. Podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (56), musí nové zariadenie na kombinovanú výrobu tepla a elektriny vo všeobecnosti dosiahnuť v porovnaní s oddelenou výrobou tepla a elektriny úspory primárnej energie. Vylepšenie existujúceho zariadenia kombinovanej výroby tepla a elektriny alebo prebudovanie existujúceho zariadenia na výrobu energie na zariadenie kombinovanej výroby tepla a elektriny musí priniesť v porovnaní s pôvodnou situáciou úspory primárnej energie.
4. Oprávnenými nákladmi sú mimoriadne investičné náklady na vybavenie potrebné na to, aby zariadenie fungovalo ako zariadenie vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny v porovnaní s konvenčnými zariadeniami na výrobu elektriny a tepla rovnakej kapacity, alebo mimoriadne investičné náklady na modernizáciu na dosiahnutie vyššej účinnosti, ak existujúce zariadenie už spĺňa limit vysokej účinnosti.
5. Intenzita pomoci nepresahuje 45 % oprávnených nákladov. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 20 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej malým podnikom a o 10 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej stredným podnikom.
6. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 15 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy a o 5 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.
Článok 41
Investičná pomoc na podporu energie z obnoviteľných zdrojov energie
1. Investičná pomoc na podporu energie z obnoviteľných zdrojov energie je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Investičná pomoc na výrobu biopalív je oslobodená od notifikačnej povinnosti iba v tom rozsahu, v akom sú podporené investície použité na výrobu udržateľných biopalív iných než biopalív získaných z potravín. Investičná pomoc na prestavbu existujúcich závodov na výrobu biopalív získaných z potravín na závody moderných biopalív je však na základe tohto článku od notifikačnej povinnosti oslobodená za predpokladu, že výroba z potravín by bola zredukovaná úmerne k novej kapacite.
3. Pomoc sa neposkytuje na biopalivá, na ktoré sa vzťahuje povinnosť týkajúca sa dodávania alebo prímesí.
4. Pomoc sa neposkytuje na vodné elektrárne, ktoré nie sú v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES.
5. Investičná pomoc sa poskytuje iba novým zariadeniam. Pomoc sa neposkytuje ani nevypláca po tom, ako zariadenie začalo fungovať, pričom pomoc je nezávislá od výkonu.
6. Oprávnené náklady sú mimoriadne investičné náklady potrebné na podporu výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Určujú sa takto:
a)
ak náklady na investovanie do výroby energie z obnoviteľných zdrojov možno v celkových investičných nákladoch identifikovať ako osobitnú investíciu, napríklad ako ľahko identifikovateľný prídavný komponent už existujúceho zariadenia, tieto náklady súvisiace s energiou z obnoviteľných zdrojov predstavujú oprávnené náklady;
b)
ak náklady na investovanie do výroby energie z obnoviteľných zdrojov energie možno identifikovať odkazom na podobnú, menej ekologickú investíciu, k realizácii ktorej by dôveryhodným spôsobom došlo i bez pomoci, tento rozdiel medzi nákladmi na obe investície predstavuje náklady súvisiace s energiou z obnoviteľných zdrojov, a teda oprávnené náklady;
c)
pre určité malé zariadenia, pri ktorých nemožno identifikovať menej ekologickú investíciu, pretože závody obmedzenej veľkosti neexistujú, celkové investičné náklady na dosiahnutie vyššej úrovne ochrany životného prostredia predstavujú oprávnené náklady.
Náklady, ktoré nie sú priamo spojené s dosiahnutím vyššej úrovne ochrany životného prostredia, nie sú oprávnenými nákladmi.
7. Intenzita pomoci nepresahuje:
a)
45 % oprávnených nákladov, ak sa oprávnené náklady vypočítajú na základe odseku 6 písm. a) alebo odseku 6 písm. b);
b)
30 % oprávnených nákladov, ak sa oprávnené náklady vypočítajú na základe odseku 6 písm. c).
8. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 20 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej malým podnikom a o 10 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej stredným podnikom.
9. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 15 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy a o 5 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.
10. Ak sa pomoc poskytuje na základe súťažného ponukového konania s jasnými, transparentnými a nediskriminačnými kritériami, intenzita pomoci môže dosiahnuť 100 % oprávnených nákladov. Takéto ponukové konanie je nediskriminačné a umožňuje účasť všetkých podnikov, ktoré oň majú záujem. Rozpočet súvisiaci s ponukovým konaním je záväzným obmedzením v tom zmysle, že nie všetci účastníci môžu dostať pomoc a pomoc sa poskytne na základe pôvodnej ponuky predloženej uchádzačom, čím sa vylúčia ďalšie rokovania.
Článok 42
Prevádzková pomoc na podporu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie
1. Prevádzková pomoc na podporu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc sa poskytuje na základe súťažného ponukového konania s jasnými, transparentnými a nediskriminačnými kritériami, ktoré sú otvorené pre všetkých výrobcov vyrábajúcich elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie na nediskriminačnom základe.
3. Ponukové konanie sa môže obmedziť na konkrétne technológie, ak by konanie otvorené pre všetkých výrobcov viedlo k nepriaznivému výsledku, ktorý sa nemôže riešiť v rámci návrhu postupu, najmä s ohľadom na:
i)
dlhodobejší potenciál danej novej a inovačnej technológie; alebo
ii)
potrebu dosiahnuť diverzifikáciu; alebo
iii)
obmedzenia siete a stabilitu sústavy; alebo
iv)
systémové (integračné) náklady; alebo
v)
potrebu zabrániť prípadom narušenia na trhoch so surovinami, vyplývajúcim z podpory biomasy.
Členské štáty vykonajú podrobné posúdenie uplatniteľnosti takýchto podmienok a oznámia ho Komisii v súlade s postupom opísaným v článku 11 písm. a)
4. Pomoc sa poskytuje na nové a inovačné technológie energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom súťažného ponukového konania otvoreného najmenej pre jednu takúto technológiu na základe jasných, transparentných a nediskriminačných kritérií. Takáto pomoc sa neposkytuje celkovo na viac ako 5 % plánovanej novej elektrickej kapacity z obnoviteľných zdrojov energie za rok.
5. Pomoc sa poskytuje ako prémia k trhovej cene, pričom výrobcovia predávajú svoju elektrinu priamo na trhu.
6. Na príjemcov pomoci sa vzťahuje štandardná zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky. Príjemcovia môžu zodpovednosť za vyrovnanie odchýlky preniesť na iné podniky konajúce v ich mene, ako sú napr. agregátori.
7. Pomoc sa neposkytuje, keď sú ceny záporné.
8. Pri absencii súťažného ponukového konania, ako je opísané v odseku 2, možno pomoc poskytnúť na zariadenia s inštalovanou kapacitou výroby elektriny menej ako 1 MW na výrobu elektriny zo všetkých obnoviteľných zdrojov okrem veternej energie, ak pri absencii súťažného ponukového konania, ako je opísané v odseku 2, možno pomoc poskytnúť na zariadenia s inštalovanou kapacitou výroby elektriny menej ako 6 MW alebo na zariadenia s menej než 6 výrobnými jednotkami. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 9, keď sa pomoc poskytne pri absencii súťažného ponukového konania, dodržiavajú sa podmienky stanovené v odsekoch 5, 6 a 7. Navyše platí, že ak sa pomoc poskytne pri absencii súťažného ponukového konania, uplatňujú sa podmienky stanovené v článku 43 odsekoch 5, 6 a 7.
9. Podmienky na základe odsekov 5, 6 a 7 sa neuplatňujú na prevádzkovú pomoc poskytnutú na zariadenia s inštalovanou kapacitou výroby elektriny menej ako 500 kW na výrobu elektriny zo všetkých obnoviteľných zdrojov okrem veternej energie, v prípade ktorej sa tieto podmienky neuplatňujú na prevádzkovú pomoc poskytnutú na zariadenia s inštalovanou kapacitou výroby elektriny menej ako 3 MW alebo na zariadenia s menej než 3 výrobnými jednotkami.
10. Na účely výpočtu uvedených maximálnych kapacít uvedených v odsekoch 8 a 9 sa zariadenia so spoločným bodom pripojenia do elektrickej sústavy považujú za jedno zariadenie.
11. Pomoc sa poskytuje iba dovtedy, kým nie je zariadenie vyrábajúce elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie úplne odpísané podľa všeobecne uznávaných účtovných zásad. Akákoľvek investičná pomoc prijatá predtým sa musí od prevádzkovej pomoci odpočítať.
Článok 43
Prevádzková pomoc na podporu energie z obnoviteľných zdrojov energie v malých zariadeniach
1. Prevádzková pomoc na podporu energie z obnoviteľných zdrojov energie v malých zariadeniach je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc sa poskytuje iba zariadeniam s inštalovanou kapacitou menej ako 500 kW na výrobu energie zo všetkých obnoviteľných zdrojov energie okrem veternej energie, na ktorú sa pomoc poskytuje zariadeniam s inštalovanou kapacitou menej ako 3 MW alebo s menej než 3 výrobnými jednotkami, a okrem biopalív, na ktoré sa pomoc poskytuje na zariadenia s inštalovanou kapacitou menej ako 50 000 ton/rok. Na účely výpočtu uvedených maximálnych kapacít sa malé zariadenia so spoločným bodom pripojenia do elektrickej sústavy považujú za jedno zariadenie.
3. Pomoc sa poskytuje len zariadeniam vyrábajúcim udržateľné biopalivá iné než biopalivá získané z potravín. Prevádzková pomoc závodom vyrábajúcim biopalivá získané z potravín, ktoré začali fungovať pred 31. decembrom 2013 a ešte neboli úplne odpísané, je však oslobodená podľa tohto článku, no v každom prípade nie neskôr ako v roku 2020.
4. Pomoc sa neposkytuje na biopalivá, na ktoré sa vzťahuje povinnosť týkajúca sa dodávania alebo prímesí.
5. Pomoc na jednotku energie nepresahuje rozdiel medzi celkovými priemernými nákladmi na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov energie a trhovou cenou príslušnej formy energie. Priemerné náklady sa pravidelne a najmenej každoročne aktualizujú.
6. Maximálna miera návratnosti použitá pri výpočte priemerných nákladov nepresiahne príslušnú swapovú sadzbu zvýšenú o prémiu 100 bázických bodov. Príslušná swapová sadzba je swapová sadzba meny, v ktorej sa pomoc poskytuje, na dobu splatnosti, ktorá zohľadňuje obdobie odpisovania podporovaných zariadení.
7. Pomoc sa poskytuje iba dovtedy, kým nie je zariadenie úplne odpísané podľa všeobecne uznávaných účtovných zásad. Akákoľvek investičná pomoc poskytnutá na zariadenie sa musí odpočítať od prevádzkovej pomoci.
Článok 44
Pomoc vo forme úľav na environmentálnych daniach podľa smernice 2003/96/ES
1. Schémy pomoci vo forme úľav na environmentálnych daniach, ktoré spĺňajú podmienky smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (57), sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Príjemcovia daňovej úľavy sa vyberajú na základe transparentných a objektívnych kritérií a platia aspoň príslušnú minimálnu úroveň daní stanovenú v smernici 2003/96/ES.
3. Schémy pomoci vo forme daňových úľav sú založené na znížení sadzby príslušnej environmentálnej dane alebo na platbe pevne stanovenej sumy kompenzácie alebo na kombinácii týchto mechanizmov.
4. Pomoc sa neposkytuje na biopalivá, na ktoré sa vzťahuje povinnosť týkajúca sa dodávania alebo prímesí.
Článok 45
Investičná pomoc na rekultiváciu znečistených plôch
1. Investičná pomoc podnikom naprávajúcim škody na životnom prostredí rekultiváciou znečistených plôch je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Investícia musí viesť k náprave škody na životnom prostredí vrátane poškodenia kvality pôdy, povrchovej vody alebo podzemnej vody.
3. Ak sa identifikuje právnická alebo fyzická osoba zodpovedná za environmentálnu škodu podľa práva uplatniteľného v každom členskom štáte bez toho, aby boli dotknuté pravidlá Únie v tejto veci - najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (58), zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/21/ES z 15. marca 2006 o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu (59), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (60) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/30/EÚ z 12. júna 2013 o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori, a o zmene smernice 2004/35/ES (61) - táto osoba musí financovať rekultiváciu v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a neposkytne sa žiadna štátna pomoc. Ak osoba zodpovedná za škodu podľa uplatniteľného práva nie je identifikovaná alebo nemôže znášať náklady, osoba zodpovedná za rekultiváciu alebo dekontamináciu môže dostať štátnu pomoc.
4. Oprávnené náklady sú náklady vynaložené na rekultivačné práce mínus zvýšená hodnota pozemku. Všetky výdavky, ktoré vzniknú podniku pri rekultivácii jeho plochy, bez ohľadu na to, či tieto výdavky môže vo svojej súvahe vykazovať ako stále aktívum, sa v prípade rekultivácie znečistených plôch môžu pokladať za oprávnenú investíciu.
5. Odhad zvýšenej hodnoty pozemku v dôsledku jeho rekultivácie musí vykonať nezávislý odborník.
6. Intenzita pomoci nepresahuje 100 % oprávnených nákladov.
Článok 46
Investičná pomoc na energeticky účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom
1. Investičná pomoc na inštaláciu systému energeticky účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnené náklady v prípade výrobného závodu sú mimoriadne náklady potrebné na výstavbu, rozšírenie a modernizáciu jednej alebo viacerých výrobných jednotiek, aby fungovali ako systém energeticky účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom v porovnaní s konvenčným výrobným závodom. Investícia je integrálnou súčasťou systému energeticky účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom.
3. Intenzita pomoci pre výrobný závod nepresahuje 45 % oprávnených nákladov. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 20 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej malým podnikom a o 10 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej stredným podnikom.
4. Intenzita pomoci sa pre výrobný závod môže zvýšiť o 15 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy a o 5 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.
5. Oprávnenými nákladmi na distribučnú sieť sú investičné náklady.
6. Výška pomoci na distribučnú sieť nepresahuje rozdiel medzi oprávnenými nákladmi a prevádzkovým ziskom. Prevádzkový zisk sa odpočíta od oprávnených nákladov ex ante alebo prostredníctvom mechanizmu spätného vymáhania.
Článok 47
Investičná pomoc na recykláciu a opätovné použitie odpadu
1. Investičná pomoc na recykláciu a opätovné použitie odpadu je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Investičná pomoc sa poskytuje na recykláciu a opätovné použitie odpadu produkovaného inými podnikmi.
3. Pri spracúvaných recyklovaných alebo opätovne použitých materiáloch by inak došlo k ich vyhodeniu alebo menej ekologickému opätovnému použitiu. Na pomoc na operácie zhodnocovania odpadu iné, než je recykláciu, sa skupinová výnimka podľa tohto článku nevzťahuje.
4. Pomoc neoslobodzuje znečisťovateľov nepriamo od ich povinností vyplývajúcich z práva Únie, ani od zaťaženia, ktoré by sa malo považovať za bežné náklady podniku.
5. Investícia nesmie iba zvýšiť dopyt po materiáloch, ktoré sa majú recyklovať, bez toho, aby sa zvýšil zber týchto materiálov.
6. Investícia musí predbiehať súčasný stav techniky.
7. Oprávnené náklady sú mimoriadne investičné náklady nevyhnutné na realizáciu investície, ktorá vedie k zlepšeným alebo efektívnejším činnostiam recyklácie alebo opätovného použitia v porovnaní s konvenčným postupom činností opätovného použitia a recyklácie s rovnakou kapacitou, ku ktorým by došlo pri absencii pomoci.
8. Intenzita pomoci nepresahuje 35 % oprávnených nákladov. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 20 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej malým podnikom a o 10 percentuálnych bodov v prípade pomoci poskytnutej stredným podnikom.
9. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 15 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy a o 5 percentuálnych bodov pre investície umiestnené v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.
10. Pomoc na investície súvisiace s recykláciou a opätovným použitím vlastného odpadu príjemcu pomoci nie je oslobodená od notifikačnej povinnosti na základe tohto článku.
Článok 48
Investičná pomoc na energetickú infraštruktúru
1. Investičná pomoc na výstavbu alebo modernizáciu energetickej infraštruktúry je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc sa poskytuje na energetickú infraštruktúru umiestnenú v podporovaných oblastiach.
3. Energetická infraštruktúra v plnej miere podlieha regulácii taríf a prístupu v súlade s právnymi predpismi o vnútornom trhu s energiou.
4. Oprávnenými nákladmi sú investičné náklady.
5. Výška pomoci nepresahuje rozdiel medzi oprávnenými nákladmi a prevádzkovým ziskom investície. Prevádzkový zisk sa odpočíta od oprávnených nákladov ex ante alebo prostredníctvom mechanizmu spätného vymáhania.
6. Pomoc na investície do projektov na uskladnenie elektrickej energie a plynu a na ropnú infraštruktúru nie je oslobodená od notifikačnej povinnosti na základe tohto článku.
Článok 49
Pomoc na environmentálne štúdie
1. Pomoc na štúdie vrátane energetických auditov priamo súvisiacich s investíciami uvedenými v tomto oddiele je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnené náklady sú náklady vynaložené na štúdie uvedené v odseku 1.
3. Intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
4. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť o 20 percentuálnych bodov v prípade štúdií vypracovaných v mene malých podnikov a o 10 percentuálnych bodov v prípade štúdií vypracovaných v mene stredných podnikov.
5. Pomoc sa neposkytuje veľkým podnikom na energetické audity vykonávané podľa článku 8 ods. 4 smernice 2012/27/EÚ okrem prípadu, že sa energetický audit vykoná ako doplnok povinného energetického auditu podľa uvedenej smernice.
ODDIEL 8
Pomoc na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami
Článok 50
Schémy pomoci na náhradu škody spôsobenej určitými prírodnými katastrofami
1. Schémy pomoci na náhradu škody spôsobenej zemetraseniami, lavínami, zosuvmi pôdy, povodňami, tornádami, hurikánmi, sopečnými erupciami a plošnými požiarmi prírodného pôvodu je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 2 písm. b) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc sa poskytuje za týchto podmienok:
a)
príslušné verejné orgány členského štátu oficiálne uznali, že udalosť má charakter prírodnej katastrofy, a
b)
existuje priama príčinná súvislosť medzi prírodnou katastrofou a škodami, ktoré utrpel postihnutý podnik.
3. Schémy pomoci súvisiace s konkrétnou prírodnou katastrofou sa zavedú do troch rokov od danej udalosti. Pomoc na základe týchto schém sa poskytne do štyroch rokov po udalosti.
4. Oprávnenými nákladmi sú náklady vyplývajúce zo škody, ktorá vznikla priamo v dôsledku prírodnej katastrofy, ako bola posúdená nezávislým znalcom uznaným príslušným vnútroštátnym orgánom alebo poisťovacím subjektom. Takáto škoda môže zahŕňať materiálne škody na majetku (ako napr. budovy, zariadenia, strojové vybavenie alebo zásoby), ako aj stratu príjmov z dôvodu celkového alebo čiastočného pozastavenia činnosti počas obdobia najviac šesť mesiacov od katastrofy. Výpočet materiálnej škody vychádza z nákladov na opravy alebo z ekonomickej hodnoty poškodeného majetku pred katastrofou. Nesmie presiahnuť náklady na opravu alebo zníženie reálnej trhovej hodnoty spôsobené katastrofou, t. j. rozdiel medzi hodnotou majetku bezprostredne pred katastrofou a bezprostredne po nej. Strata príjmov sa vypočítava na základe finančných údajov postihnutého podniku [zisk pred úrokmi a zdanením (EBIT), odpisy a náklady práce súvisiace iba s prevádzkarňou, ktorú postihla prírodná katastrofa], a to porovnaním finančných údajov za šesť mesiacov po výskyte katastrofy s priemerom troch rokov vybratých spomedzi piatich rokov predchádzajúcich výskytu katastrofy (s vylúčením dvoch rokov, v ktorých bol zaznamenaný najlepší a najhorší finančný výsledok) a vypočítava sa za obdobie rovnakých šiestich mesiacov roka. Škoda sa vypočíta na úrovni jednotlivých príjemcov.
5. Pomoc spolu s akýmikoľvek inými prijatými platbami na náhradu škody vrátane platieb v rámci poistných zmlúv nepresahuje 100 % oprávnených nákladov.
ODDIEL 9
Sociálna pomoc na dopravu obyvateľov vzdialených regiónov
Článok 51
Sociálna pomoc na dopravu obyvateľov vzdialených regiónov
1. Pomoc na leteckú a námornú osobnú dopravu je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 2 písm. a) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Celá výška pomoci musí byť určená pre konečných spotrebiteľov, ktorých miesto obvyklého pobytu je vo vzdialených regiónoch.
3. Pomoc sa udeľuje na osobnú dopravu na trase spájajúcej letisko alebo prístav vo vzdialenom regióne a iné letisko alebo prístav v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru.
4. Pomoc sa udeľuje bez ohľadu na totožnosť dopravcu alebo druh služby, a bez obmedzení na konkrétnu trasu zo vzdialeného regiónu alebo späť.
5. Oprávnenými nákladmi je cena spiatočného cestovného lístka zo vzdialeného regiónu alebo doň vrátane všetkých daní a poplatkov, ktoré dopravca účtuje spotrebiteľovi.
6. Intenzita pomoci nepresahuje 100 % oprávnených nákladov.
ODDIEL 10
Pomoc na širokopásmové infraštruktúry
Článok 52
Pomoc na širokopásmové infraštruktúry
1. Investičná pomoc na rozvoj širokopásmovej siete je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Oprávnené náklady sú:
a)
investičné náklady na zavádzanie pasívnej širokopásmovej infraštruktúry;
b)
investičné náklady na stavebno-inžinierske práce súvisiace so širokopásmovou sieťou;
c)
investičné náklady na zavádzanie základných širokopásmových sietí a
d)
investičné náklady na zavádzanie prístupových sietí novej generácie (NGA).
3. Investícia sa realizuje v oblastiach, v ktorých neexistuje infraštruktúra tejto kategórie (či už ide o základnú širokopásmovú sieť alebo sieť NGA) a v ktorých ani nie je pravdepodobné, že sa takáto infraštruktúra zavedie na základe komerčných podmienok do troch rokov od uverejnenia plánovaného opatrenia pomoci; toto sa overuje aj prostredníctvom otvorenej verejnej konzultácie.
4. Pomoc sa prideľuje na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného súťažného výberového konania, pričom sa dodržiava zásada technologickej neutrality.
5. Prevádzkovateľ siete ponúka najširší možný aktívny a pasívny veľkoobchodný prístup, podľa článku 2 ods. 139 tohto nariadenia, za spravodlivých a nediskriminačných podmienok vrátane fyzického uvoľneného prístupu v prípade sietí NGA. Takýto veľkoobchodný prístup sa poskytuje minimálne na obdobie siedmich rokov a právo prístupu ku káblovodom alebo stĺpom je časovo neobmedzené. V prípade pomoci na výstavbu káblovodov musia byť tieto káblovody dostatočne veľké na uspokojenie potrieb viacerých káblových sietí a rozličných sieťových topológií.
6. Cena veľkoobchodného prístupu vychádza zo zásad cenotvorby stanovených vnútroštátnym regulačným orgánom a z referenčných hodnôt prevládajúcich v iných porovnateľných, konkurenčnejších oblastiach členského štátu alebo Únie, pričom sa zohľadňuje pomoc poskytnutá prevádzkovateľovi siete. Vo veci podmienok prístupu vrátane cenotvorby, ako aj vo veci sporov o prístup medzi uchádzačmi a prevádzkovateľom podporovanej infraštruktúry, sa konzultuje vnútroštátny regulačný orgán.
7. Členské štáty zavedú mechanizmus monitorovania a spätného vymáhania, ak výška poskytnutej pomoci na projekt presiahne 10 mil. EUR.
ODDIEL 11
Pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva
Článok 53
Pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva
1. Pomoc na kultúru a zachovanie kultúrneho dedičstva je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc sa udeľuje na tieto kultúrne účely a činnosti:
a)
múzeá, archívy, knižnice, umelecké a kultúrne centrá alebo priestory určené na umelecké a kultúrne účely, divadlá, opery, koncertné siene, iné organizácie venujúce sa živým vystúpeniam, inštitúcie filmového dedičstva a ďalšie podobné umelecké a kultúrne infraštruktúry, organizácie a inštitúcie;
b)
hmotné dedičstvo vrátane všetkých foriem hnuteľného alebo nehnuteľného kultúrneho dedičstva a archeologických nálezísk, pamiatok, lokalít a budov historického významu; prírodné dedičstvo súvisiace s kultúrnym dedičstvom alebo ak je formálne uznané za kultúrne alebo prírodné dedičstvo príslušnými verejnými orgánmi členského štátu;
c)
nehmotné dedičstvo v akejkoľvek forme vrátane folklórnych zvyklostí a remesiel;
d)
umelecké alebo kultúrne podujatia a predstavenia, festivaly, výstavy a iné podobné kultúrne činnosti;
e)
kultúrne a umelecké vzdelávacie činnosti, ako aj podpora chápania významu ochrany a podpory rozmanitosti kultúrnych prejavov prostredníctvom vzdelávacích programov a programov zvyšovania verejného povedomia, a to aj pomocou nových technológií;
f)
písanie, editovanie, produkcia, distribúcia, digitalizácia a publikovanie hudby a literatúry vrátane prekladov.
3. Pomoc sa môže poskytovať vo forme:
a)
investičnej pomoci vrátane pomoci na výstavbu alebo modernizáciu kultúrnej infraštruktúry;
b)
prevádzkovej pomoci.
4. Pri investičnej pomoci sú oprávnenými nákladmi investičné náklady na hmotné a nehmotné aktíva vrátane:
a)
nákladov na výstavbu, modernizáciu, nadobudnutie, zachovanie alebo zlepšenie stavu infraštruktúry, ktorej priestorová alebo časová kapacita sa počas roka aspoň z 80 % využíva na kultúrne účely;
b)
nákladov na nadobudnutie kultúrneho dedičstva, a to vrátane nájmu, prevodu vlastníctva alebo fyzického premiestnenia kultúrneho dedičstva;
c)
nákladov na uchovanie, záchranu, reštaurovanie a obnovu hmotného a nehmotného kultúrneho dedičstva vrátane osobitných nákladov na uskladnenie v primeraných podmienkach, na špeciálne nástroje, materiály a nákladov na dokumentáciu, výskum, digitalizáciu a uverejňovanie;
d)
nákladov na zlepšenie prístupnosti kultúrneho dedičstva verejnosti, a to vrátane nákladov na digitalizáciu alebo iné nové technológie, na zlepšenie prístupnosti pre osoby so špeciálnymi potrebami (predovšetkým bezbariérové plošiny a výťahy pre osoby so zdravotným postihnutím, nápisy Braillovým písmom a interaktívne „hands-on“ exponáty v múzeách) a na propagáciu kultúrnej rozmanitosti, pokiaľ ide o prezentácie, programy a návštevníkov;
e)
nákladov na kultúrne projekty a činnosti, programy spolupráce a výmenné programy a granty vrátane nákladov na výberové konania, nákladov na propagáciu a nákladov vzniknutých priamo v dôsledku príslušného projektu.
5. Pri prevádzkovej pomoci sú oprávnenými nákladmi:
a)
náklady kultúrnej inštitúcie alebo lokality kultúrneho dedičstva súvisiace s priebežnou alebo pravidelnou činnosťou vrátane výstav, predstavení, podujatí a podobných kultúrnych činností, ktoré sa uskutočňujú v rámci bežnej činnosti;
b)
náklady na kultúrne a umelecké vzdelávacie činnosti, ako aj podporu chápania významu ochrany a podpory rozmanitosti kultúrnych prejavov prostredníctvom vzdelávacích programov a programov zvyšovania verejného povedomia, a to aj pomocou nových technológií;
c)
náklady na zlepšovanie prístupu verejnosti do kultúrnych inštitúcií alebo lokalít kultúrneho dedičstva a na súvisiace činnosti vrátane nákladov na digitalizáciu a používanie nových technológií, ako aj náklady na zlepšovanie prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím;
d)
prevádzkové náklady priamo súvisiace s kultúrnym projektom alebo činnosťou, ako je nájomné alebo lízingové platby na nehnuteľnosti a kultúrne zariadenia, cestovné náklady, materiály a dodávky priamo súvisiace s kultúrnym projektom alebo činnosťou, architektonické štruktúry na výstavy a javiská, požičiavanie, vypožičiavanie a odpisovanie nástrojov, softvéru a vybavenia, náklady na prístupové práva k dielam chráneným autorskými právami alebo k obsahu chránenému inými právami z oblasti duševného vlastníctva, náklady na propagáciu a náklady vzniknuté priamo v dôsledku príslušného projektu alebo činnosti; odpisy a náklady na financovanie sú oprávnené iba vtedy, ak sa na ne nevzťahovala investičná pomoc;
e)
náklady na personál pracujúci pre kultúrnu inštitúciu alebo v lokalite kultúrneho dedičstva alebo na projekte;
f)
náklady na poradenské a podporné služby poskytované externými konzultantmi a poskytovateľmi služieb a vzniknuté priamo v dôsledku príslušného projektu.
6. Výška pomoci pri investičnej pomoci nepresahuje rozdiel medzi oprávnenými nákladmi a prevádzkovým ziskom investície. Prevádzkový zisk sa od oprávnených nákladov odpočíta ex ante na základe primeraných odhadov alebo prostredníctvom mechanizmu spätného vymáhania. Prevádzkovateľ infraštruktúry si smie počas príslušného obdobia ponechať primeraný zisk.
7. Pri prevádzkovej pomoci nesmie výška pomoci presiahnuť úroveň potrebnú na to, aby sa za príslušné obdobie pokryli prevádzkové straty a primeraný zisk. To sa zabezpečuje ex ante na základe primeraných odhadov alebo prostredníctvom mechanizmu spätného vymáhania.
8. Pri pomoci nepresahujúcej 1 mil. EUR sa maximálna výška pomoci, alternatívne k metóde uvedenej v odsekoch 6 a 7, môže stanoviť na 80 % oprávnených nákladov.
9. Pri uverejňovaní hudby a literatúry podľa vymedzenia v odseku 2 písm. f) nesmie maximálna výška pomoci presahovať ani rozdiel medzi oprávnenými nákladmi a diskontovanými príjmami projektu, ani 70 % oprávnených nákladov. Príjmy sa odpočítajú od oprávnených nákladov ex ante alebo prostredníctvom mechanizmu spätného vymáhania. Oprávnenými nákladmi sú náklady na uverejňovanie hudby a literatúry vrátane autorských poplatkov (náklady na autorské práva), odmien prekladateľov, odmien vydavateľov alebo redakčných nákladov (korektúra, úpravy, revízie), nákladov na grafickú úpravu, predtlač a tlač alebo nákladov na elektronické publikovanie.
10. Pomoc na noviny a časopisy, nech už sa uverejňujú v papierovej alebo elektronickej podobe, nie je podľa tohto článku oprávnená.
Článok 54
Schémy pomoci na audiovizuálne diela
1. Pomoc na podporu tvorby scenárov, vývoja, produkcie, distribúcie a propagácie audiovizuálnych diel je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Pomoc je určená na podporu diela z oblasti kultúry. S cieľom zabrániť zjavným chybám pri označovaní diela za kultúrne každý členský štát zavedie účinné postupy, ako napríklad výber návrhov prostredníctvom jednej osoby alebo viacerých osôb poverených výberom alebo overovaním s vopred stanoveným zoznamom kultúrnych kritérií.
3. Pomoc sa môže poskytovať vo forme:
a)
pomoci na výrobu audiovizuálnych diel;
b)
pomoci na činnosti pred produkciou a
c)
pomoci na distribúciu.
4. V prípade, že členské štáty podmieňujú pomoc povinnosťou územnej viazanosti výdavkov, schémy pomoci na produkciu audiovizuálnych diel môžu:
a)
vyžadovať, aby až 160 % výšky pomoci, ktorá sa poskytla na produkciu daného audiovizuálneho diela, bolo vynaložených na území členského štátu, ktorý poskytuje pomoc, alebo
b)
vypočítať výšku pomoci poskytnutej na produkciu daného audiovizuálneho diela ako percentuálny podiel výdavkov na produkčné činnosti v členskom štáte, ktorý pomoc poskytuje, zvyčajne v prípade schém pomoci vo forme daňových stimulov.
V obidvoch prípadoch platí, že ak členské štáty vyžadujú, aby projekty oprávnené na pomoc dosiahli minimálnu úroveň produkčnej činnosti na príslušnom území, táto úroveň nepresahuje 50 % celkového rozpočtu na produkciu. Okrem toho maximálne výdavky, ktoré sú predmetom povinnosti územnej viazanosti, v žiadnom prípade nepresiahnu 80 % celkového rozpočtu na produkciu.
5. Oprávnené náklady sú:
a)
pre pomoc na produkciu: celkové náklady na produkciu audiovizuálnych diel vrátane nákladov na zlepšenie prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím;
b)
pre pomoc na činnosti pred produkciou: náklady na tvorbu scenára a vývoj audiovizuálnych diel;
c)
pre pomoc na distribúciu: náklady na distribúciu a propagáciu audiovizuálnych diel.
6. Intenzita pomoci na produkciu audiovizuálnych diel nepresahuje 50 % oprávnených nákladov.
7. Intenzita pomoci sa môže zvýšiť takto:
a)
na 60 % oprávnených nákladov v prípade cezhraničných produkcií financovaných viac než jedným členským štátom, do ktorých sú zapojení producenti z viac než jedného členského štátu;
b)
na 100 % oprávnených nákladov v prípade náročných audiovizuálnych diel a koprodukcií, do ktorých sú zapojené krajiny zo zoznamu OECD/DAC.
8. Intenzita pomoc na činnosti pred produkciou nepresahuje 100 % oprávnených nákladov. Ak sa výsledný scenár alebo projekt použije na produkciu audiovizuálneho diela, ako je film, náklady na činnosti pred produkciou sa zahrnú do celkového rozpočtu a zohľadnia sa vo výpočte intenzity pomoci. Intenzita pomoci na distribúciu je rovnaká ako intenzita pomoci na výrobu.
9. Pomoc nie je vyhradená na konkrétne produkčné činnosti alebo jednotlivé časti reťazca produkcie. Pomoc na infraštruktúry filmových štúdií nie je oprávnená podľa tohto článku.
10. Pomoc nie je vyhradená výlučne pre štátnych príslušníkov daného členského štátu a od príjemcov sa nepožaduje, aby mali postavenie podniku založeného podľa vnútroštátneho obchodného práva.
ODDIEL 12
Pomoc na športové a multifunkčné rekreačné infraštruktúry
Článok 55
Pomoc na športové a multifunkčné rekreačné infraštruktúry
1. Pomoc na športové a multifunkčné rekreačné infraštruktúry je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Športovú infraštruktúru nesmie využívať výhradne jeden profesionálny používateľ-športovec. Využívanie športovej infraštruktúry inými profesionálnymi alebo neprofesionálnymi používateľmi-športovcami musí každoročne predstavovať aspoň 20 % časovej kapacity. Ak infraštruktúru používajú viacerí používatelia zároveň, vypočítajú sa zodpovedajúce podiely využitia časovej kapacity.
3. Multifunkčné rekreačné infraštruktúry zahŕňajú rekreačné zariadenia s multifunkčnou povahou, ktoré ponúkajú predovšetkým kultúrne a rekreačné služby, s výnimkou zábavných parkov a hotelových zariadení.
4. Prístup k športovej alebo multifunkčnej rekreačnej infraštruktúre je otvorený pre viacero používateľov a poskytuje sa na transparentnom a nediskriminačnom základe. Podniky, ktoré financovali aspoň 30 % investičných nákladov na infraštruktúru, môžu získať prednostný prístup za výhodnejších podmienok, ak sú tieto podmienky verejne prístupné.
5. Ak športovú infraštruktúru používajú profesionálne športové kluby, členské štáty zabezpečia, aby cenové podmienky za ich používanie týmito klubmi boli verejne prístupné.
6. Akákoľvek koncesia alebo iné zverenie výstavby, modernizácie a/alebo prevádzky športovej alebo multifunkčnej rekreačnej infraštruktúry tretej strane sa prideľuje na otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom základe, pričom sa riadne zohľadňujú uplatniteľné pravidlá obstarávania.
7. Pomoc sa môže poskytovať vo forme:
a)
investičnej pomoci vrátane pomoci na výstavbu alebo modernizáciu športovej alebo multifunkčnej rekreačnej infraštruktúry;
b)
prevádzkovej pomoci na športovú infraštruktúru.
8. Pri investičnej pomoci na športovú alebo multifunkčnú rekreačnú infraštruktúru sú oprávnenými nákladmi investičné náklady na hmotné a nehmotné aktíva.
9. Pri prevádzkovej pomoci na športovú infraštruktúru sú oprávnenými nákladmi prevádzkové náklady na poskytovanie služieb touto infraštruktúrou. Tieto prevádzkové náklady zahŕňajú náklady, ako napr. náklady na personál, materiál, zmluvné služby, komunikácie, energiu, údržbu, nájom, administratívu atď., ale vylúčené sú náklady na odpisy a náklady na financovanie, ak sa na ne vzťahovala investičná pomoc.
10. Výška pomoci pri investičnej pomoci na športovú alebo multifunkčnú rekreačnú infraštruktúru nepresahuje rozdiel medzi oprávnenými nákladmi a prevádzkovým ziskom investície. Prevádzkový zisk sa od oprávnených nákladov odpočíta ex ante na základe primeraných odhadov alebo prostredníctvom mechanizmu spätného vymáhania.
11. Pri prevádzkovej pomoci na športovú infraštruktúru výška pomoci nepresahuje prevádzkové straty počas príslušného obdobia. To sa zabezpečuje ex ante na základe primeraných odhadov alebo prostredníctvom mechanizmu spätného vymáhania.
12. Pri pomoci nepresahujúcej 1 mil. EUR sa maximálna výška pomoci, alternatívne k metóde uvedenej v odsekoch 10 a 11, môže stanoviť na 80 % oprávnených nákladov.
ODDIEL 13
Pomoc na miestne infraštruktúry
Článok 56
Investičná pomoc na miestne infraštruktúry
1. Financovanie na výstavbu alebo modernizáciu miestnych infraštruktúr, ktoré sa týka infraštruktúr, ktorými sa na miestnej úrovni prispieva k zlepšeniu podnikateľského a spotrebiteľského prostredia a k modernizácii a rozvoju priemyselnej základne, je zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v tomto článku a kapitole I.
2. Tento článok sa neuplatňuje na pomoc na infraštruktúry, na ktoré sa vzťahujú iné oddiely kapitoly III tohto nariadenia, s výnimkou oddielu 1 - Regionálna pomoc. Tento článok sa neuplatňuje ani na infraštruktúru letísk a infraštruktúru prístavov.
3. Infraštruktúra sa sprístupní zainteresovaným používateľom na otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom základe. Ceny účtované za používanie alebo predaj infraštruktúry zodpovedajú trhovým cenám.
4. Akákoľvek koncesia alebo iné zverenie prevádzky infraštruktúry tretej strane sa prideľuje na otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom základe, pričom sa riadne zohľadňujú uplatniteľné pravidlá obstarávania.
5. Oprávnené náklady sú investičné náklady na hmotné a nehmotné aktíva.
6. Výška pomoci nepresahuje rozdiel medzi oprávnenými nákladmi a prevádzkovým ziskom investície. Prevádzkový zisk sa od oprávnených nákladov odpočíta ex ante na základe primeraných odhadov alebo prostredníctvom mechanizmu spätného vymáhania.
7. Vyhradená infraštruktúra nie je na základe tohto článku oslobodená.
KAPITOLA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 57
Zrušenie
Nariadenie (ES) č. 800/2008 sa zrušuje.
Článok 58
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie sa uplatňuje na individuálnu pomoc poskytnutú pred nadobudnutím jeho účinnosti, ak táto pomoc spĺňa všetky podmienky stanovené v tomto nariadení s výnimkou článku 9.
2. Akúkoľvek pomoc neoslobodenú od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy na základe toho nariadenia alebo iných nariadení prijatých podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 994/98, ktoré boli účinné predtým, posúdi Komisia v súlade s príslušnými rámcami, usmerneniami, oznámeniami a oznamami.
3. Akákoľvek individuálna pomoc poskytnutá pred 1. januárom 2015 podľa akéhokoľvek nariadenia prijatého podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 994/98 účinného v čase poskytnutia pomoci je zlučiteľná s vnútorným trhom a oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy s výnimkou regionálnej pomoci. Schémy pomoci vo forme rizikového kapitálu pre MSP, ktoré boli zavedené pred 1. júlom 2014 a oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy na základe nariadenia (ES) č. 800/2008, zostávajú oslobodené od notifikačnej povinnosti a zlučiteľné s vnútorným trhom až do konca platnosti dohody o financovaní za predpokladu, že záväzok verejného financovania určeného pre podporovaný fond súkromného kapitálu vykonaný na základe tejto dohody vznikol pred 1. januárom 2015 a ostatné podmienky pre oslobodenie od notifikačnej povinnosti zostávajú splnené.
4. Po skončení účinnosti tohto nariadenia zostáva každá schéma, ktorá bola oslobodená od notifikačnej povinnosti na základe tohto nariadenia, naďalej oslobodená od tejto povinnosti počas obdobia prispôsobenia v trvaní šiestich mesiacov, okrem schém regionálnej pomoci. Platnosť oslobodenia schém regionálnej pomoci od notifikačnej povinnosti sa skončí v deň skončenia platnosti schválených máp regionálnej pomoci. Platnosť oslobodenia pomoci vo forme rizikového financovania od notifikačnej povinnosti podľa článku 21 ods. 2 písm. a) sa skončí uplynutím obdobia uvedeného v dohode o financovaní za predpokladu, že záväzok verejného financovania určeného pre podporovaný fond súkromného kapitálu vykonaný na základe takejto dohody vznikol do 6 mesiacov od skončenia účinnosti tohto nariadenia a všetky ostatné podmienky pre oslobodenie od notifikačnej povinnosti zostávajú splnené.
Článok 59
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. júla 2014.
Uplatňuje sa do 31. decembra 2020.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. júna 2014