PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/519
z 26. marca 2015,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike rozšírené na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele zasielaných z Malajzie bez ohľadu na to, či sú deklarované ako výrobky s pôvodom v Malajzii, alebo nie, na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia č. 1225/2009
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) („základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Rada po antidumpingovom prešetrovaní („pôvodné prešetrovanie“) uložila prostredníctvom nariadenia (ES) č. 91/2009 (2) naposledy zmeneného a doplneného vykonávacím nariadením (EÚ) č. 924/2012 (3) konečné antidumpingové clo („pôvodné opatrenia“) na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike („ČĽR“).
(2)
Po zmene v dôsledku vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 924/2012 nadobudli opatrenia formu valorického cla pre jednotlivých čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na úrovni od 0,0 % do 69,7 %. Antidumpingové clo pre spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky bolo zároveň stanovené na úrovni 54,1 %, pričom zostatkové clo pre nespolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov dosiahlo úroveň až 74,1 % (ďalej len „platné clá“).
(3)
Vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 723/2011 (4) naposledy zmeneným a doplneným vykonávacím nariadením (EÚ) č. 693/2012 (5) boli pôvodné opatrenia rozšírené na dovoz spojovacích materiálov zo železa alebo ocele zasielaných z Malajzie bez ohľadu na to, či sú deklarované ako výrobky s pôvodom v Malajzii, alebo nie.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(4)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (6) konečných antidumpingových opatrení bola Komisii 1. októbra 2013 doručená žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týkajúceho sa uvedených opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť podal Európsky inštitút pre priemyselné spojovacie materiály („žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac než 25 % celkovej výroby spojovacích materiálov zo železa alebo ocele v Únii.
(5)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(6)
Keďže Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, oznámila 30. januára 2014 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (7) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Prešetrovanie
4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(7)
Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 („obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 („dotknuté obdobie“).
4.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(8)
Komisia oficiálne informovala žiadateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a zástupcov ČĽR o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(9)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(10)
Vzhľadom na očividne vysoký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ako aj výrobcov a neprepojených dovozcov v Únii zúčastňujúcich sa na prešetrovaní sa v oznámení o začatí preskúmania počítalo s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli vyššie uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli jej informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(11)
Z 325 známych čínskych výrobcov predložili vyplnený dotazník na výber vzorky 24 výrobcovia. Z týchto výrobcov však 13 oznámilo, že neuskutočnilo žiadny vývoz do EÚ, a v prípade ďalších troch výrobcov sa v pôvodnom prešetrovaní zistilo, že nespôsobujú dumping, a preto nepodliehajú platným opatreniam. Zvyšných osem spoločností oznámilo vývoz do EÚ v objeme 11 800 ton, ktorý podľa Eurostatu predstavoval 132 % celkového čínskeho dovozu do EÚ počas ORP. Bola navrhnutá vzorka troch najväčších vývozcov. Jedna zo spoločností zaradených do vzorky však tvrdila, že vo formulári na výber vzorky uviedla nesprávne údaje o svojom vývoze do EÚ a v skutočnosti mala uviesť vývoz v nulovom objeme.
(12)
Vzorka bola preto stanovená tak, aby pozostávala z troch najväčších zostávajúcich vývozcov. Všetky tri spoločnosti zaradené do vzorky odstúpili od spolupráce v rôznych fázach postupu, pričom buď neodpovedali na dotazníky, alebo odmietli overovanie na mieste. V dôsledku toho bol každej z uvedených troch spoločností zaslaný list, v ktorom ich Komisia informuje o svojom zámere uplatniť článok 18 základného nariadenia. Od uvedených vyvážajúcich výrobcov však neprišla žiadna odpoveď.
(13)
Komisia preskúmala situáciu v prípade štyroch zvyšných vyvážajúcich výrobcov, ktorí odpovedali na dotazník na výber vzorky. Objemy ich vývozu do Únie boli také nízke, konkrétne menej než 1 % celkového vývozu, že sa nezdalo vhodné ani reprezentatívne, aby sa vytvorila nová vzorka a aby zistenia prešetrovania vychádzali z ich situácie. Považovalo sa za vhodnejšie, aby zistenia prešetrovania vychádzali zo širšej a reprezentatívnejšej vzorky, konkrétne z dostupných skutočností týkajúcich sa nespolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Zostávajúce štyri spoločnosti boli informované o zámere Komisie použiť dostupné skutočnosti.
(14)
Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu bol čínskym orgánom takisto oznámený zámer Komisie uplatniť článok 18. Komisia nedostala k príslušným listom zaslaným spoločnostiam a čínskym orgánom žiadne pripomienky ani žiadosti o intervenciu úradníka pre vypočutie.
(15)
V úvodnej fáze prešetrovania spolupracovalo s Komisiou 91 výrobcov/skupín výrobcov z Únie, ktorí predstavovali približne 50 % výroby spojovacích materiálov zo železa alebo ocele v Únii. Vzhľadom na veľký počet spolupracujúcich výrobcov Komisia použila metódu výberu vzorky. Vybranú vzorku pôvodne tvorilo deväť spoločností/skupín spoločností, ktoré patria medzi najreprezentatívnejšie z hľadiska objemu, veľkosti, sortimentu výrobkov a geografického umiestnenia v Únii. Jedna zo spoločností zaradených do vzorky odstúpila od spolupráce a neodpovedala na dotazník. V dôsledku toho Komisia informovala spoločnosť o jej vylúčení zo vzorky z dôvodu odmietnutia spolupráce. Vzorka zredukovaná na zvyšných osem spoločností/skupín spoločností sa však považovala za reprezentatívnu, pretože zahŕňala 24 % odhadovanej celkovej výroby spojovacích materiálov zo železa alebo ocele v Únii počas ORP.
(16)
Vyplnené dotazníky zaslali dvaja dovozcovia z Únie. Vzhľadom na relatívne obmedzený počet spoločností sa výber vzorky nepožadoval.
(17)
Pokiaľ ide o používateľov, ani jeden z nich sa neozval v lehote uvedenej v oznámení o začatí preskúmania ani v neskoršej fáze postupu. Preto sa usudzuje, že na prešetrovaní nespolupracoval žiadny používateľ.
(18)
Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
Návštevy sa uskutočnili v jedenástich spoločnostiach (minimálne v jednej z každej z ôsmich skupín spoločností zaradených do vzorky). Títo výrobcovia z Únie na základe článku 19 základného nariadenia požiadali, aby bola zachovaná dôvernosť informácií o ich totožnosti. Tvrdili, že zverejnenie ich totožnosti by mohlo viesť k riziku závažných nepriaznivých účinkov na ich obchodnú činnosť. Ich žiadosť bola preskúmaná a zistilo sa, že bola opodstatnená. V dôsledku toho nie sú názvy týchto spoločností uvedené.
b)
Dovozcovia z Únie:
Adolf Würth GmbH & Co - Nemecko
Marcopol z o.o. - Poľsko.
c)
Výrobcovia v krajinách s trhovým hospodárstvom:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, India.
5. Zverejnenie
(19)
Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa dospelo k záverom tohto preskúmania pred uplynutím platnosti, a boli vyzvané, aby predložili pripomienky („konečné zverejnenie“). Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na zverejnenie. Boli prijaté vyjadrenia od žiadateľa, Čínskej obchodnej komory pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov, dvoch dovozcov/výrobcov z Únie a s nimi prepojeného čínskeho výrobcu a dvoch združení distribútorov z Únie. Vyjadrenia a pripomienky sa náležite zohľadnili, ak boli opodstatnené.
B. DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Dotknutý výrobok
(20)
Dotknutým výrobkom sú určité spojovacie materiály zo železa a ocele, iné ako z nehrdzavejúcej ocele, t. j. skrutky do dreva [okrem vrtúľ (do podvalov)], samorezné skrutky, ostatné skrutky a svorníky s hlavou (tiež s maticami alebo podložkami, ale okrem skrutiek sústružených z tyčí, prútov, profilov alebo drôtov s hrúbkou drieku v pevnej časti nepresahujúcou 6 mm a okrem skrutiek a svorníkov na upevňovanie konštrukčných materiálov železničných tratí) a podložky s pôvodom v ČĽR, ktoré sú v súčasnosti zaradené do číselných znakov KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Podobný výrobok
(21)
Dotknutý výrobok a spojovacie materiály zo železa alebo ocele vyrábané a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie a spojovacie materiály zo železa alebo ocele vyrábané a predávané na domácom trhu Malajzie („analogická krajina“) majú podľa zistenia v podstate rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné využitie ako spojovacie materiály zo železa alebo ocele vyrábané v ČĽR a predávané na vývoz do Únie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(22)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti existujúcich opatrení by viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu z ČĽR.
1. Úvodné poznámky
(23)
Ako sa uvádza vyššie v odôvodneniach 11 až 14, čínski vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky nespolupracovali na prešetrovaní. Keďže neexistovala dostatočná spolupráca zo strany vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, celková analýza vrátane výpočtu dumpingu preto podľa článku 18 základného nariadenia vychádza z dostupných skutočností.
(24)
Pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa preto posúdila prostredníctvom žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s inými zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistiky o dovoze a vývoze (údaje Eurostatu a Číny týkajúce sa vývozu), a ďalšími verejne dostupnými informáciami (ako napríklad vyhlásenie združenia Chinese Fastener Industry Association).
(25)
Absencia spolupráce ovplyvnila porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou, pretože nebol známy presný sortiment výrobkov vyvážaných čínskymi výrobcami do Únie.
2. Dumping pri dovoze počas orp
2.1. Výber analogickej krajiny a výpočet normálnej hodnoty
(26)
Komisia v oznámení o začatí preskúmania vyzvala všetky zainteresované strany, aby vyjadrili pripomienky k jej návrhu použiť Indiu ako tretiu krajinu s trhovým hospodárstvom na účely stanovenia normálnej hodnoty v súvislosti s ČĽR. India sa ako analogická krajina použila aj v pôvodnom prešetrovaní.
(27)
Okrem Indie navrhol žiadateľ ako potenciálnu analogickú krajinu USA. Iné zainteresované strany vyjadrili výhrady k navrhovanej Indii a ako alternatívne analogické krajiny navrhli Malajziu, Taiwan, Thajsko a Vietnam.
(28)
Okrem návrhov, ktoré predložili zainteresované strany, sa vhodnú analogickú krajinu snažila určiť aj samotná Komisia. Ako dodatočnú potenciálnu analogickú krajinu určila Japonsko vzhľadom na jeho veľký objem výroby spojovacích materiálov podobný ČĽR.
(29)
Žiadosti o spoluprácu boli zaslané známym výrobcom v Indii, Japonsku, Malajzii (výrobcom, ktorí antidumpingové opatrenia skutočne neobchádzajú (8)), na Taiwane, v Thajsku a USA. Vietnamských výrobcov nekontaktovali, keďže Vietnam sa nepovažuje za krajinu s trhovým hospodárstvom. Spolupracovali vyvážajúci výrobcovia v Indii a Malajzii a v týchto dvoch krajinách sa uskutočnili overovacie návštevy.
(30)
Zistilo sa, že jedna zo spolupracujúcich indických spoločností nebola výrobcom, ale obchodnou spoločnosťou, a že druhá spolupracujúca indická spoločnosť začala svoju činnosť až po ORP. Údaje o predaji a nákladoch z Indie preto nebolo možné použiť. Zistilo sa, že dve malajzijské spolupracujúce spoločnosti boli vyvážajúci výrobcovia s úplnými dostupnými údajmi z ORP. Preto bola za vhodnú analogickú krajinu na stanovenie normálnej hodnoty pre ČĽR v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia zvolená Malajzia.
(31)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv preskúmalo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku spolupracujúcimi výrobcami v Malajzii nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s celkovým objemom vývozu do Únie, konkrétne či celkový objem takého domáceho predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozu dotknutého výrobku do Únie. Na základe toho sa skonštatovalo, že domáci predaj v analogickej krajine bol reprezentatívny.
(32)
Takisto sa preskúmalo, či domáci predaj podobného výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia, a to stanovením podielu domáceho predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu, ktorý bol počas ORP ziskový. Domáci predaj jedného z výrobcov sa podľa zistení realizoval pri bežnom obchodovaní, zatiaľ čo predaj druhého výrobcu nie.
(33)
Normálna hodnota v prípade prvého výrobcu preto vychádzala zo skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážená priemerná cena ziskového domáceho predaja uskutočneného počas ORP. Normálna hodnota druhého výrobcu sa vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(34)
Po konečnom zverejnení dve zainteresované strany predložili pripomienky k výberu analogickej krajiny. Tieto dve strany tvrdili, že Japonsko by sa za potenciálnu analogickú krajinu nemalo považovať, a to vzhľadom na jeho zameranie na výrobky vyššej kategórie a jeho vysoké náklady. Jedna z týchto strán takisto uviedla, že ako analogická krajina mal byť v dôsledku veľkého počtu výrobcov, nákladov porovnateľných s Čínou a rozsiahlych vývozov do Európy a Severnej Ameriky vybraný Taiwan.
(35)
Komisia konštatuje, že výber analogickej krajiny sa uskutočnil na základe zváženia šiestich potenciálnych krajín. O spoluprácu boli požiadané všetky uvedené krajiny. Spolupracovala však len Malajzia a India; Taiwan a Japonsko záujem o spoluprácu neprejavili. Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 30 bolo rozhodnuté, že sa vyberie Malajzia.
2.2. Určenie vývoznej ceny
(36)
Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, a teda aj vzhľadom na chýbajúce konkrétne informácie o čínskych cenách sa vývozná cena určila na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia a na tento účel boli použité štatistické zdroje (Eurostat).
2.3. Porovnanie a úpravy
(37)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa vývozné ceny podľa potreby náležite zohľadnili vo forme úprav. S cieľom vyjadriť vývoznú cenu na úrovni ceny zo závodu Komisia upravila cenu CIF vychádzajúcu z údajov Eurostatu o náklady na dopravu, poistenie, manipuláciu a úverové náklady.
2.4. Dumping počas orp
(38)
V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou. Z porovnania priemerných dovozných cien Eurostatu a normálnych hodnôt analogickej krajiny nevyplynula existencia dumpingu.
(39)
Počas ORP bol však z ČĽR do Únie dovezený iba zanedbateľný objem 9 000 ton spojovacích materiálov zo železa alebo ocele (v hodnote 23 miliónov EUR) okrem spojovacích materiálov zo železa alebo ocele, ktoré vyrobili vyvážajúci výrobcovia, v prípade ktorých sa v pôvodnom prešetrovaní zistilo, že sa nedopustili dumpingu. Z dôvodu nespolupráce zo strany čínskych vývozcov zaradených do vzorky neboli okrem toho k dispozícii žiadne informácie o sortimente výrobkov čínskeho vývozu, a preto sa porovnanie s normálnou hodnotou v analogickej krajine mohlo vykonať iba na agregovanom základe.
(40)
Preto majú zistenia neexistencie dumpingu počas ORP obmedzený význam, a to z dôvodu nízkych dovezených množstiev a chýbajúcich informácií o sortimente dovezených výrobkov vzhľadom na širokú škálu vyrábaných a predávaných spojovacích materiálov.
(41)
Po konečnom zverejnení tri zainteresované strany uviedli, že opatrenia by sa mali zrušiť, keďže sa nezistila existencia dumpingu počas ORP. Podľa ich názoru má zistenie o neexistencii dumpingu veľký význam aj napriek malým objemom vývozu z ČĽR.
(42)
Komisia poznamenáva, že v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sú zistenia založené na pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu, a nie na zistení existencie dumpingu počas ORP.
3. Dôkazy o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(43)
Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 38 až 40 Komisia ďalej analyzovala, či existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu v prípade uplynutia platnosti opatrení. Pri tom sa analyzovali tieto prvky: výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v ČĽR, vývozná cena z ČĽR na iné trhy, praktiky obchádzania a atraktívnosť trhu Únie.
3.1. Výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v čľr
(44)
Odhaduje sa, že ČĽR je najväčším svetovým výrobcom spojovacích materiálov zo železa alebo ocele. Podľa údajov združenia China Fastener Industry Association (9) („združenie CFIA“) sa výrobná kapacita v roku 2012 odhadovala na 6,6 milióna ton. Podľa odhadov sa kapacita využívala na úrovni 75 %, a teda existovala značná nevyužitá kapacita porovnateľná s celkovou spotrebou Únie.
(45)
Združenie CFIA takisto odhaduje, že v roku 2012 bolo vyvezených 40 % - 50 % výroby spojovacích materiálov zo železa alebo ocele (2,5 milióna ton). Je jasné, že vývoz je dôležitou súčasťou činnosti čínskych výrobcov spojovacích materiálov zo železa alebo ocele. Čínsky vývoz bol teda v rovnakom období o viac ako 40 % vyšší než celková spotreba Únie.
3.2. Vývozná cena z čľr na trhy tretích krajín
(46)
Žiadosť obsahuje prima facie dôkazy o čínskych vývozných cenách na iné trhy, ako napríklad USA a Tunisko. Dôkazy sú založené na cenových ponukách získaných výrobným odvetvím Únie. Tieto vývozné ceny boli podľa zistení nižšie než normálna hodnota uvedená vyššie. Na základe čínskych vývozných cien do Chorvátska v roku 2012 a prvom štvrťroku 2013, t. j. pred pristúpením Chorvátska k EÚ a rozšírením ochranných opatrení EÚ na túto krajinu možno okrem toho dospieť k záveru, že úroveň čínskych vývozných cien, ktoré viedli k uloženiu opatrení v pôvodnom prešetrovaní, zostáva dosť podobná, a teda pod normálnou hodnotou stanovenou vyššie.
(47)
Antidumpingové opatrenia týkajúce sa spojovacích materiálov z ČĽR boli prijaté aj vo viacerých tretích krajinách (napríklad v Kanade (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Južnej Afrike (13) a USA (14)). Tieto opatrenia sa týkajú rôznych podkategórií spojovacích materiálov vrátane dotknutého výrobku. Tieto antidumpingové opatrenia sa považovali za ďalší náznak existencie dumpingu na trhoch tretích krajín.
(48)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že vyvážajúci výrobcovia z ČĽR predávali a aj v súčasnosti predávajú spojovacie materiály zo železa alebo ocele tretím krajinám uvedeným v odôvodneniach 46 a 47 za dumpingové ceny. Komisia sa preto domnieva, že je pravdepodobné, že ak by sa súčasné opatrenia zrušili, vyvážajúci výrobcovia z ČĽR by takisto predávali dotknutý výrobok na trh Únie za dumpingové ceny.
3.3. Praktiky obchádzania
(49)
Z prešetrovania obchádzania (15) vyplynulo, že obchádzanie opatrení uplatniteľných na čínske spojovacie materiály sa uskutočňovalo cez Malajziu. Opatrenia boli preto rozšírené na Malajziu s výnimkou deviatich malajzijských výrobcov, v prípade ktorých sa zistilo, že antidumpingové opatrenia skutočne neobchádzajú a ktorí boli od opatrení oslobodení. Praktiky obchádzania naznačujú, že dumpingoví vývozcovia sa snažia dostať na trh Únie za dumpingové ceny bez toho, aby museli zaplatiť clá. Preto je pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by sa snažili nasmerovať dumpingový dovoz priamo na trh Únie bez toho, aby sa museli uchýliť k obchádzaniu opatrení.
(50)
Po konečnom zverejnení dve zainteresované strany poznamenali, že riziko obchádzania by sa znížilo prostredníctvom nižších colných sadzieb. Strany takisto tvrdili, že osobitné opatrenia vysvetlené v odôvodnení 129, na základe ktorých sa požaduje, aby čínski vývozcovia s individuálnymi colnými sadzbami predkladali faktúry, signalizujú, že colné sadzby sú príliš vysoké a podnecujú obchádzanie.
(51)
Komisia konštatuje, že úroveň platných colných sadzieb sa v kontexte článku 11 ods. 2 základného nariadenia nemôže zmeniť. Osobitné opatrenia pre čínskych vývozcov sú okrem toho určené na zabránenie potenciálnemu riziku obchádzania medzi čínskymi výrobcami v dôsledku rozdielov v individuálnych colných sadzbách. Praktiky obchádzania opatrení cez Malajziu sa naproti tomu analyzovali ako ukazovateľ pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu z ČĽR do Únie. Komisia sa domnieva, že tieto dve otázky nie sú priamo spojené: požiadavka faktúry od čínskych výrobcov nemení nič na zistení, že praktiky obchádzania cez iné krajiny naznačujú pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.
3.4. Atraktívnosť trhu únie
(52)
Z praktík obchádzania cez Malajziu vyplýva, že trh Únie zostáva pre čínskych výrobcov naďalej atraktívny, a to z dôvodu vyšších cien na trhu Únie. Existencia antidumpingových opatrení na ostatných vývozných trhoch ešte viac zvyšuje atraktívnosť trhu Únie v prípade zrušenia opatrení. Preto možno odôvodnene predpokladať, že ak by sa opatrenia zrušili, podstatná časť súčasného čínskeho vývozu by sa presmerovala do Únie. Treba pripomenúť, že pred uložením pôvodných opatrení čínsky podiel na trhu Únie dosahoval 26 %. Preto sa očakáva, že v prípade uplynutia platnosti opatrení sa čínsky vývoz, ktorého podiel na trhu Únie v súčasnosti predstavuje 0,5 %, v dôsledku podhodnotenia cien Únie výrazne zvýši.
3.5. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(53)
Z prešetrovania vyplynulo, že spojovacie materiály z ČĽR do viacerých tretích krajín sa vyvážali za dumpingové ceny a že niektoré z týchto tretích krajín prijali antidumpingové opatrenia uplatniteľné na čínske spojovacie materiály. Cenové správanie čínskych vývozcov na trhoch tretích krajín naznačuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu na trhu Únie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.
(54)
Existencia praktík obchádzania sa považuje za ďalší náznak pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu.
(55)
Atraktívnosť trhu Únie a skutočnosť, že iné trhy zostávajú v dôsledku antidumpingových opatrení zatvorené, okrem toho naznačuje, že existuje riziko presmerovania čínskeho vývozu na trh Únie, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.
(56)
V porovnaní so spotrebou v Únii počas ORP existuje okrem toho významná nevyužitá kapacita na výrobu dotknutého výrobku v ČĽR. Ak by sa táto kapacita využila na vývoz do Únie a cenovo by konkurovala výrobcom z Únie, potom by sa takýto vývoz s veľkou pravdepodobnosťou uskutočňoval za dumpingové ceny, a to z dôvodu nadmernej výroby, pre ktorú by bolo potrebné nájsť vývozné trhy, čo predstavuje stimul pre dumping.
(57)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by došlo k opätovnému výskytu dumpingu.
D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(58)
Prešetrovaním sa zistilo, že podobný výrobok vyrába vysoký počet výrobcov v Únii vrátane mnohých malých a stredných podnikov, ako aj niekoľkých väčších spoločností. Výrobcovia v Únii, v mene ktorých sa žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti podala, s výnimkou jednej spoločnosti spolupracovali pri prešetrovaní, ako je vysvetlené v odôvodnení 15. Niekoľko ďalších výrobcov, ktorí žiadosť podporili alebo s ňou nesúhlasili, poskytlo všeobecné údaje o svojich objemoch výroby a predaja. Keďže mnohí výrobcovia z Únie, väčšinou malé podniky, pri prešetrovaní nespolupracovali, nebolo možné presne vymedziť celkový objem výroby v Únii a počet výrobcov na základe údajov od jednotlivých spoločností.
(59)
Preto sa objem výroby v Únii odhadol na základe informácií poskytnutých v žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti na základe údajov Eurostatu o priemyselnej výrobe. Na základe uvedených údajov sa celková výroba v Únii počas ORP odhaduje približne na 1,2 milióna ton.
(60)
Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti a informácie získané počas prešetrovania okrem toho umožňujú odhad, že počas ORP podobný výrobok vyrábalo 378 výrobcov z Únie. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia a budú sa ďalej uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
(61)
Ako sa uvádza v odôvodnení 15, do vzorky bolo zaradených a požadované informácie poskytlo osem výrobcov/skupín výrobcov v Únii. Spoločnosti zaradené do vzorky predstavujú podľa odhadov približne 24 % celkovej výroby v Únii a ich situácia sa považuje za reprezentatívnu pre výrobné odvetvie Únie.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Úvodné poznámky
(62)
Komisia na účely analýzy ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Makroekonomické ukazovatele za posudzované obdobie sa stanovili, analyzovali a overili na základe údajov, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie. Mikroekonomické ukazovatele boli stanovené na základe údajov zhromaždených a overených na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(63)
Makroekonomické ukazovatele v nasledujúcich oddieloch sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, zásoby, objem predaja, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu. Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, výrobné náklady, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a náklady práce.
2. Spotreba v únii
(64)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe objemov predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie s odhadom týkajúcim sa nespolupracujúcich výrobcov a údajov o dovoze z Eurostatu na úrovni kódov TARIC.
(65)
Počas posudzovaného obdobia spotreba v Únii vzrástla o 3 %. K výraznému rastu došlo v roku 2011, ale spotreba v Únii je stále veľmi ďaleko od úrovne zaznamenanej počas pôvodného prešetrovania, keď bola spotreba vyššia ako 2,2 milióna ton.
Tabuľka 1
Spotreba
2010
2011
2012
ORP
Spotreba (v tonách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a podiel dovozu z čľr na trhu
(66)
Objem a podiel dovozu z ČĽR na trhu sa analyzoval na základe údajov Eurostatu a údajov získaných v súlade s článkom 14 ods. 6 základného nariadenia.
a) Objem a podiel dotknutého dovozu na trhu
(67)
Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že dovoz dotknutého výrobku z ČĽR do Únie sa z hľadiska objemu a podielu na trhu vyvíjal takto:
Tabuľka 2
Objem a podiel dotknutého dovozu na trhu
2010
2011
2012
ORP
ČĽR
Objem dovozu (v tonách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podiel na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČĽR sa značne znížili z úrovne zaznamenanej počas pôvodného obdobia prešetrovania (o viac než 98 % pri porovnaní pôvodného obdobia prešetrovania s ORP). Zodpovedajúcim spôsobom klesol aj podiel Číny na trhu, a to z 26 % počas pôvodného obdobia prešetrovania na 0,5 % počas ORP. V dôsledku tohto trendu oficiálny čínsky vývoz na trh Únie takmer prestal existovať. Údaje v tejto a nasledujúcej tabuľke neobsahujú objemy vývozu troch čínskych vyvážajúcich výrobcov, o ktorých sa v pôvodnom prešetrovaní zistilo, že sa nedopustili dumpingu. Ich objem vývozu počas posudzovaného obdobia predstavoval v priemere približne 30 % celkového čínskeho vývozu dotknutého výrobku do Únie.
b) Dovozná cena a cenové podhodnotenie
(69)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza priemerná cena čínskeho dovozu. Počas posudzovaného obdobia sa priemerná dovozná cena z ČĽR zvýšila o 28 %. Existujú však dôvody domnievať sa, že táto cena (ktorá je o viac než 250 % vyššia než priemerná cena čínskeho vývozu počas pôvodného obdobia prešetrovania) sa nemôže považovať za zmysluplný ukazovateľ, a to z dôvodu veľmi malých množstiev, ktoré sa dovážajú z Číny. Skutočne sa zdá, že vzhľadom na vysoké antidumpingové clá, nízke objemy dovozu a dôkazy získané od spolupracujúcich dovozcov pozostávali množstvá, ktoré vyviezli čínski výrobcovia počas ORP, z veľmi malých objednávok a/alebo veľmi konkrétnych druhov výrobku, čo viedlo k vyšším cenám.
Tabuľka 3
Priemerná cena dovozu z ČĽR
2010
2011
2012
ORP
ČĽR
Priemerná cena (EUR/tona)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhľadom na to, že žiadny čínsky vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky nespolupracoval na revíznom prešetrovaní a vzhľadom na obmedzené informácie od ostatných čínskych vyvážajúcich výrobcov sa cenové podhodnotenie počas ORP určilo porovnaním vážených priemerných cien výrobcov z Únie určených neprepojeným zákazníkom na trhu Únie na základe cien zo závodu s priemernými vývoznými cenami čínskeho vývozu na základe cien CIF získaných z Eurostatu s príslušnými úpravami týkajúcimi sa cla.
(71)
Z výsledku porovnania pri jeho vyjadrení ako percentuálneho podielu z obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas ORP vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia na trhu Únie na úrovni 12 %. Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 69 by sa však malo konštatovať, že ceny zaznamenané v prípade čínskeho vývozu dotknutého výrobku počas posudzovaného obdobia sú oveľa vyššie, než aké by boli pri absencii opatrení. Na tomto základe existujú dôvody domnievať sa, že ak by sa opatrenia zrušili, prostredníctvom vývozu dotknutého výrobku z ČĽR by sa mohol stále vyvíjať závažný tlak na ceny výrobcov z Únie.
4. Dovoz z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam
Tabuľka 4
Dovoz z iných tretích krajín
2010
2011
2012
ORP
Taiwan
Objem dovozu (v tonách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena v EUR/tona
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podiel na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tonách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena v EUR/tona
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podiel na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tonách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena v EUR/tona
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podiel na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Ostatné tretie krajiny spolu (16)
Objem dovozu (v tonách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena v EUR/tona
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podiel na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Tretie krajiny spolu (16)
Objem dovozu (v tonách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena v EUR/tona
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podiel na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objem dovozu z tretích krajín na trh Únie preukázal počas posudzovaného obdobia mierne rastúci trend, ktorý sledoval rastúci trend v oblasti spotreby. Podiel dovozu spojovacích materiálov zo železa alebo ocele zo všetkých tretích krajín na trhu zostal počas posudzovaného obdobia relatívne stabilný a pohyboval sa okolo jednej tretiny spotreby v Únii.
(73)
Priemerné ceny dovozu z tretích krajín zostali počas posudzovaného obdobia vo všeobecnosti stabilné a pod úrovňou cien výrobného odvetvia Únie. Napriek tomu sú ceny z tretích krajín oveľa vyššie než ceny zaznamenané z Číny počas pôvodného prešetrovania. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 69 sa ceny čínskych spojovacích materiálov zo železa alebo ocele dovezených do Únie počas ORP nemôžu považovať za reprezentatívne, aj keď sú vyššie než priemerné ceny dovozu z tretích krajín.
(74)
Ak uvažujeme o tretích krajinách jednotlivo, je jasné, že najvýznamnejším zahraničných aktérom na trhu Únie je v súčasnosti Taiwan. Jeho objem vývozu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 20 % a sám osebe predstavuje takmer polovicu dovozu na trh EÚ. Ak berieme do úvahy, že jeho objem vývozu počas ORP je o 70 % vyšší než počas pôvodného obdobia prešetrovania (a to aj napriek tomu, že spotreba počas ORP je nižšia), je jasné, že významnú časť vývozu z Číny nahradili taiwanské výrobky. Je však potrebné poznamenať, že objem taiwanského dovozu počas ORP predstavoval iba polovicu objemu vyvážaného Čínou počas pôvodného obdobia prešetrovania a taiwanské priemerné ceny boli počas ORP v porovnaní s cenami čínskeho vývozu počas pôvodného obdobia prešetrovania takmer dvojnásobné (+97,8 %). Okrem toho treba poznamenať, že čínski vývozcovia naďalej predávali za podobne nízke ceny na tých trhoch v Európe, na ktorých sa neuplatňovali žiadne antidumpingové opatrenia, ako napríklad v prípade Chorvátska pred jeho pristúpením k EÚ.
(75)
Vietnam a Thajsko by navyše mohli byť označené za krajiny, ktoré využili vytlačenie čínskeho vývozu, keďže zaznamenali výrazný nárast (v rozpätí 70 % - 80 %), hoci na začiatku mali oveľa nižšie objemy.
(76)
Okrem toho by sa mala zohľadniť skutočnosť, že sortiment dovážaných výrobkov sa údajne viac zameriava na štandardné výrobky než na výrobky vyrábané výrobným odvetvím Únie.
(77)
Po konečnom zverejnení štyri zainteresované strany tvrdili, že zistenia Komisie o čiastočnom nahradení čínskych dovozov dovozmi z Taiwanu, Thajska a Vietnamu na trhu Únie by mali viesť k záveru, že výrobky, ktoré by sa pravdepodobne dovážali z Číny, sú štandardné, a teda nepredstavujú priamu konkurenciu sofistikovanejším výrobkom, ktoré vyrába výrobné odvetvie Únie.
(78)
V reakcii na toto tvrdenie je potrebné poznamenať, že skutočnosť, že dovoz z tretích krajín podľa všetkého skutočne vyplnil trhový podiel uvoľnený čínskymi vývozcami, neznamená, že budúci dovoz z Číny by pravdepodobne nespôsobil ujmu. Po prvé, ako je podrobnejšie vysvetlené v odôvodnení 115, výrobné odvetvie Únie pozostáva z výrobcov štandardných, ako aj špeciálnych spojovacích materiálov. Po druhé, existujú náznaky, že budúci vývoz z Číny by pozostával aj zo špecializovanejších výrobkov a výrobkov vyššej kategórie. Z informácií, ktoré sú k dispozícii o plánoch rozvoja, ako je prejav predsedu združenia CFIA (17), jasne vyplýva, že čínske odvetvie spojovacích materiálov predpokladá rozvoj rôznorodejších a komplexnejších výrobkov a výrobkov vyššej kategórie. Toto tvrdenie sa preto musí zamietnuť.
5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia únie
(79)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(80)
Na účely analýzy ujmy sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe takých ukazovateľov ako výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu, priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(81)
Výroba výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia zostala vo všeobecnosti stabilná. Je potrebné pripomenúť, že dopyt po dotknutom výrobku do veľkej miery závisí od takých odvetví, ako je automobilový a stavebný priemysel, ako aj odvetvia iného spotrebného tovaru. Napriek malému nárastu v roku 2011 zostala výroba výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia naozaj vo všeobecnosti stabilná v súlade s pomaly rastúcim dopytom v európskom hospodárstve.
Tabuľka 5
Výroba výrobného odvetvia Únie spolu
2010
2011
2012
ORP
Výroba (v tonách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
(82)
Aj výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia relatívne stabilná s miernym zvýšením v roku 2011 a počas ORP. V súlade so skutočnosťou, že výroba zostala v období rokov 2010 - 2013 stabilná, bolo aj využitie kapacity v podstate stabilné, pričom relatívny vrchol dosiahlo v roku 2011.
Tabuľka 6
Výrobná kapacita a využitie kapacity
2010
2011
2012
ORP
Výrobná kapacita (v tonách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využitie kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
b) Objem predaja, podiel na trhu a rast
Tabuľka 7
Predaj výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom
2010
2011
2012
ORP
Objem (v tonách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: Vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie.
(83)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom kopíroval vývoj spotreby a výroby v rokoch 2010 až 2013, pričom jeho rast bol počas posudzovaného obdobia aj napriek významnému zvýšeniu v rokoch 2010 a 2011 mierny.
Tabuľka 8
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu a rast
2010
2011
2012
ORP
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: Vyplnené dotazníky, Eurostat.
(84)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu bol počas posudzovaného obdobia stabilný (pri jeho výpočte sa zohľadnil aj predaj prepojeným stranám) a predstavoval približne dve tretiny trhu. Tento výsledok je v súlade s poklesom spotreby v Únii v porovnaní s pôvodným obdobím prešetrovania na jednej strane a s nahradením čínskeho dovozu dovozom z iných zdrojov na strane druhej.
c) Zamestnanosť a produktivita
(85)
Zamestnanosť v rámci výrobného odvetvia Únie súvisiaca s dotknutým výrobkom zostala v posudzovanom období vo všeobecnosti stabilná. Malé zvýšenie zaznamenané v roku 2011 je v súlade s vyššou produkciou, ktorá sa zaznamenala v danom roku. Vzhľadom na to, že aj produktivita v roku 2011 bola vyššia, z toho vyplýva, že výrobné odvetvie Únie reagovalo na vyšší dopyt čiastočne prijatím nových zamestnancov a čiastočne zvýšením produkcie súčasných zamestnancov (nadčasy). Keď v nasledujúcich rokoch objemy opäť klesli, obidva tieto účinky zmizli a obnovil sa stav z roku 2010.
TABUĽKA 9
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
ORP
Počet zamestnancov
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: Vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie.
d) Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu
(86)
Ako sa uvádza v odôvodnení 36, vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu zo strany vyvážajúcich výrobcov z ČĽR zaradených do vzorky nebolo možné dumpingové rozpätia pre ČĽR vyčísliť s dostatočnou presnosťou, a preto sa zisteniu neexistencie dumpingu počas ORP pripisuje obmedzený význam. Analýza ukazovateľov ujmy preukázala, že výrobné odvetvie sa zotavuje z dumpingových praktík v minulosti. Oživenie sa však spomalilo z dôvodu stagnujúceho dopytu v hlavných nadväzujúcich odvetviach. Okrem toho treba poznamenať, že tento relatívne stabilný stav zaznamenaný v posudzovanom období nastal pod ochranou súčasných antidumpingových opatrení. V prípade zrušenia týchto opatrení sa očakáva výrazný vplyv dumpingového dovozu z ČĽR na výrobné odvetvie Únie.
e) Priemerné jednotkové predajné ceny na trhu Únie a jednotkové výrobné náklady
(87)
Priemerné predajné ceny výrobcov Únie zaradených do vzorky určené neprepojeným zákazníkom v Únii sa po tom, ako v roku 2012 dosiahli relatívny vrchol, v období rokov 2010 - 2013 zvýšili o 8 %. Priemerná predajná cena je vo všeobecnosti schopná pokryť výrobné náklady a zaručiť mierny zisk výrobného odvetvia Únie.
Tabuľka 10
Predajné ceny a náklady
2010
2011
2012
ORP
Priemerná jednotková predajná cena v Únii určená neprepojeným zákazníkom (EUR/tona)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
f) Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(88)
Počas posudzovaného obdobia sa peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie a ich schopnosť získavať kapitál vyvíjali takto:
Tabuľka 11
Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií
2010
2011
2012
ORP
Ziskovosť predaja v Únii určeného neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peňažný tok (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investície (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnosť investícií (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(89)
Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku pred zdanením neprepojeným zákazníkom v Únii vyjadreného ako percentuálny podiel príslušného obratu. V posudzovanom období zostalo ziskové rozpätie nízke a v prípade niektorých výrobcov z Únie bolo aj negatívne. Treba si konkrétne všimnúť, že v žiadnom z posudzovaných rokov ziskové rozpätie nedosiahlo úroveň zaznamenanú v pôvodnom období prešetrovania (4,4 %). Bez ohľadu na stabilný trend predaja a výroby, ako aj na významný podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sú ziskové rozpätia v tomto výrobnom odvetví stále relatívne nízke. Predovšetkým treba poznamenať, že v roku 2011 bolo ziskové rozpätie veľmi nízke napriek skutočnosti, že objemy predaja výrobného odvetvia Únie dosiahli najvyššiu úroveň v posudzovanom období. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o budúci vývoj ziskových rozpätí výrobného odvetvia Únie, ak by hospodárska situácia naďalej stagnovala. Malo by sa tiež poznamenať, že ziskové rozpätie počas posudzovaného obdobia zostalo takisto po celý čas nižšie než cieľový zisk uvedený v pôvodnom prešetrovaní (5 %).
(90)
Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoje činnosti, bol kladný počas celého posudzovaného obdobia. Tento ukazovateľ sa však zlepšil až v roku 2012 a počas ORP sa zaznamenalo jeho výrazné zníženie o 17 %. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o schopnosť výrobného odvetvia Únie pokračovať v potrebnom samofinancovaní svojich činností.
(91)
Úroveň investícií počas posudzovaného obdobia zostáva relatívne vysoká a stabilná, pričom svoj vrchol dosiahla v roku 2011. Návratnosť investícií, vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií, sleduje podobný trend ako ziskové rozpätie. Tento ukazovateľ preto takisto dosiahol svoj vrchol počas ORP. Tento signál by sa mohol chápať ako rozporný, pretože odzrkadľuje na jednej strane najvyššie ziskové rozpätie z rozpätí zaznamenaných v posudzovanom období, ale na druhej strane odzrkadľuje aj nízku úroveň investícií, čo je znamením, že výhľad výrobného odvetvia v rámci hospodárskych perspektív odvetvia je stále neistý.
(92)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že aj keď finančná výkonnosť výrobcov z Únie zostala počas posudzovaného obdobia stabilná, s výnimkou investícií stále nedosiahla úrovne z pôvodného obdobia prešetrovania.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujúcich výrobcov z Únie dôsledne kopíroval vývoj pozorovaný už pri výrobe a predaji s pomerne stabilným trendom a relatívnym vrcholom v roku 2011. Keďže výroba podobného výrobku v Únii je okrem toho prevažne na objednávku, úroveň zásob sa nepovažuje za veľmi významný ukazovateľ.
Tabuľka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
ORP
Konečný stav zásob (v tonách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
h) Náklady práce
(94)
Priemerná mzda zamestnancov zaznamenala v posudzovanom období stabilný nárast o 4 % každý rok. Tento rast však možno vysvetliť úpravou zohľadňujúcou infláciu a v menšej miere využívaním nadčasovej práce (ako vidieť v roku 2011 podľa nárastu produktivity na zamestnanca).
Tabuľka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
ORP
Priemerné náklady práce na zamestnanca (v eurách)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: Vyplnené dotazníky
6. Záver o situácii vo výrobnom odvetví únie
(95)
Prešetrovanie ukázalo, že po uložení pôvodných opatrení v roku 2009 dovoz výrobkov z ČĽR na trh Únie takmer zmizol. To umožnilo výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť dobrú a stabilnú úroveň výroby, objemu predaja a podielu na trhu. Na druhej strane ziskovosť, ako aj cieľový zisk odvetvia sú stále pod úrovňami dosiahnutými počas pôvodného obdobia prešetrovania.
(96)
Dospelo sa preto k záveru, že výrobné odvetvie Únie nezaznamenalo počas ORP značnú ujmu. Vzhľadom na pomalý rast spotreby a skutočnosť, že ziskové rozpätia sú stále pod hranicou, ktorá je potrebná pre dlhodobú životaschopnosť, sa stav výrobného odvetvia Únie môže stále považovať za zraniteľný.
(97)
Po konečnom zverejnení tri zainteresované strany tvrdili, že skutočnosť, že Komisia dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo počas ORP žiadnu značnú ujmu, by malo viesť k ukončeniu opatrení. Komisia skutočne zistila neexistenciu značnej ujmy počas ORP. Rozhodnutie o predĺžení opatrení však nie je založené na značnej ujme počas ORP, ale na zisteniach týkajúcich sa pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Úvodné poznámky
(98)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa analyzoval potenciálny vplyv čínskeho vývozu na trh Únie a na výrobné odvetvie Únie s cieľom posúdiť pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy, ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.
(99)
Analýza sa zamerala na trend spotreby na trhu Únie, voľnú kapacitu, obchodné toky a atraktívnosť trhu Únie, ako aj na cenové správanie ČĽR. Vzhľadom na nedostatočnú spoluprácu čínskych vývozcov je analýza založená na dostupných skutočnostiach, ktoré obsahujú štatistiky (Eurostat a čínske obchodné štatistiky) a dokumenty výrobného odvetvia (ako napríklad prejav predsedu združenia CFIA uvedený v odôvodnení 78) poskytnuté v žiadosti o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti.
2. Spotreba v únii
(100)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 64 a 65, spotreba dotknutého výrobku v Únii mala počas posudzovaného obdobia celkovo stabilný trend. Spotreba počas ORP je zároveň stále nižšia, a to takmer o 20 % v porovnaní s predkrízovou úrovňou pôvodného obdobia prešetrovania. Pokles spotreby dotknutého výrobku je spôsobený klesajúcou výrobou v automobilovom a stavebnom odvetví v Únii, ako aj v iných odvetviach spotrebného tovaru, v ktorých sa dotknutý výrobok významne využíva (elektronické a domáce spotrebiče, nábytok atď.). Za týchto okolností sa preto usudzuje, že návrat dovozu za extrémne nízke ceny z Číny v prípade uplynutia platnosti opatrení by mal náhly a dramatický vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie. Očakáva sa, že tento dovoz by bol voči cenám v Únii podhodnotený a v každom prípade by vyvolal tlak znižujúci ceny v Únii, čím by sa narušila hospodárska súťaž na trhu. V dôsledku toho je pravdepodobné, že ak by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, spôsobilo by to výrobnému odvetviu Únie opätovnú ujmu.
3. Nevyužitá kapacita, obchodné toky a atraktívnosť trhu únie, ako aj cenové správanie čľr
(101)
Ako sa uvádza v odôvodnení 44, kapacita čínskej výroby spojovacích materiálov zo železa alebo ocele v roku 2012 predstavovala 6,6 milióna ton. Treba poznamenať, že rok 2012 sa zo strany čínskeho výrobného odvetvia spojovacích materiálov považoval za náročný rok, keďže vzhľadom na nepriaznivý vplyv viacerých hospodárskych faktorov (inflácia, spomalenie čínskeho hospodárstva a kríza eurozóny) išlo o prvý rok od roku 2000, keď výrobná kapacita Číny zaznamenala pokles (zo 6,8 milióna ton v roku 2011).
(102)
Bez ohľadu na budúce scenáre (stagnáciu alebo rast) treba v každom prípade poznamenať, že aj súčasná čínska výrobná kapacita v objeme 6,6 - 6,8 milióna ton sa v rokoch 2010 - 2012 využívala iba na 75 %. V Číne teda zostáva nevyužitá kapacita (1,6 - 1,7 milióna ton), ktorá je už teraz mimoriadne vysoká a má presne taký rozsah ako celá spotreba zaznamenaná na trhu Únie v tých istých rokoch.
(103)
Čínsky vývoz spojovacích materiálov zo železa alebo ocele do celého sveta bol počas posudzovaného obdobia relatívne stabilný, pričom dosahoval úroveň 2,2 - 2,6 milióna ton, čo zodpovedá 40 % - 50 % čínskeho predaja. Je teda jasné, že vývoz je dôležitou súčasťou činnosti čínskych výrobcov spojovacích materiálov zo železa alebo ocele. Podľa plánov rozvoja oznámených združením CFIA pre toto odvetvie bude očakávané zvýšenie dopytu na domácom trhu pravdepodobne viesť k tomu, že podiel vývozu klesne na úroveň 30 % - 40 % výroby. Toto zníženie však treba vnímať v kontexte celkového nárastu výrobnej kapacity, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 101, ako aj skutočnosti, že táto nevyužitá kapacita je v každom prípade taká veľká ako celá spotreba Únie. V prognóze združenia CFIA sa okrem toho neuvádza žiadny časový rámec na zníženie podielu čínskeho vývozu ani konkrétny náznak toho, že by sa táto zmena už začala. V dôsledku toho by sa mal plán rozvoja oznámený združením CFIA považovať za príliš vágny a neurčitý program, a to najmä v porovnaní s prípadným uplynutím platnosti opatrení, ktoré by sa prejavilo okamžite. Preto existencia tohto plánu v tejto fáze nemôže mať vplyv na závery týkajúce sa pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy v prípade uplynutia platnosti opatrení.
(104)
V súčasnosti je čínska prítomnosť na trhu Únie veľmi obmedzená, pričom jej podiel na trhu z hľadiska objemu nepresahuje 0,5 %. Trh Únie zostáva aj napriek tomu pre čínskych výrobcov naďalej atraktívny vzhľadom na vyššie ceny na trhu EÚ. Dokazujú to pokusy čínskych vyvážajúcich výrobcov obchádzať antidumpingové opatrenia EÚ. Ako sa uvádza v odôvodnení 3, toto správanie už viedlo k rozšíreniu opatrení na čínsky vývoz cez Malajziu.
(105)
Toto čínske výrobné odvetvie orientované na vývoz navyše čelí čoraz väčším problémom pri hľadaní kanálov na svoje obvyklé vývozné trhy, keďže čoraz viac z nich nedávno uložilo antidumpingové opatrenia na vývoz rôznych druhov spojovacích materiálov zo železa alebo ocele z Číny, ako je vysvetlené v odôvodnení 47.
(106)
Preto možno odôvodnene predpokladať, že v dôsledku atraktívnosti trhu Únie s jeho rozsahom a cenovými úrovňami by sa v prípade zrušenia opatrení podstatná časť súčasného čínskeho vývozu presmerovala do Únie. Treba pripomenúť, že pred uložením pôvodných opatrení čínsky podiel na trhu Únie dosahoval 26 %.
(107)
Pokiaľ ide o úroveň čínskych vývozných cien, je napokon potrebné pripomenúť, že pôvodným prešetrovaním sa zistili veľmi vysoké úrovne dumpingu a rozpätia ujmy vypočítané na základe vývozných cien čínskych vývozcov. Na základe čínskych vývozných cien do Chorvátska v roku 2012 a prvom štvrťroku 2013, t. j. pred pristúpením Chorvátska k EÚ a pred rozšírením ochranných opatrení EÚ na túto krajinu, možno dospieť k záveru, že úroveň čínskych vývozných cien vedúcich k uloženiu opatrení v pôvodnom prešetrovaní zostáva dosť podobná. Opatrenia na ochranu obchodu prijaté inými tretími krajinami proti vývozu čínskych spojovacích materiálov zo železa alebo ocele okrem toho potvrdzujú, že nespravodlivé cenové správanie čínskych vyvážajúcich výrobcov pokračuje a nie je obmedzené len na trh Únie.
4. Záver
(108)
Zo zistení prešetrovania vyplynulo niekoľko prvkov vyvolávajúcich obavy, ku ktorým patrí veľká nevyužitá kapacita dostupná v ČĽR, pokračovanie v praktikách dumpingu a predaja pod cenu na celom svete, plánovaný vývoj výrobnej kapacity, sortiment a komplexnosť výrobkov v ČĽR, ako aj narastajúce obchodné prekážky na iných hlavných trhoch tretích krajín. Na druhej strane spotreba v Únii za posledných 5 rokov stagnuje, a to z dôvodu nízkeho dopytu v mnohých nadväzujúcich odvetviach. To viedlo k stavu zraniteľnosti výrobného odvetvia Únie, ktoré je charakterizované určitým stupňom nevyužitej kapacity, nízkymi ziskami a podnikateľskou neistotou (čo sa prejavuje predovšetkým znížením investícií). V tomto scenári sa dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k náhlemu návratu čínskeho dumpingového dovozu, čím by sa oslabilo postavenie výrobného odvetvia Únie na jeho ťažiskovom trhu a výrobné odvetvie Únie by sa opäť ocitlo v stave ujmy.
(109)
Strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie zdvojnásobilo svoj zisk a peňažný tok v porovnaní s rokom 2010, a preto sa jeho zisk nemôže považovať za nízky. Okrem toho sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie nepotrebuje ďalšie investície, pretože vo veľkej miere investovalo v minulosti.
(110)
Aj keď výrobné odvetvie Únie skutočne zdvojnásobilo svoj zisk, bol nižší než zisk v pôvodnom období prešetrovania (4,4 %) a cieľový zisk vo výške 5 %. Rovnaké tvrdenie sa uplatňuje na peňažný tok, ktorý zostal 14 % pod úrovňou počas pôvodného obdobia prešetrovania. Životaschopnosť výrobného odvetvia Únie napokon závisí od nepretržitých investícií zameraných na modernizáciu zariadení a širší sortiment výrobkov. Tieto tvrdenia sa preto zamietajú.
(111)
Ak by sa opatrenia zrušili, na základe súčasnej situácie na trhu je pravdepodobné, že dočasné zlepšenie výkonnosti výrobného odvetvia Únie by sa rýchlo zhoršilo. Ako už bolo uvedené, podmienky na zvýšenie dovozu z ČĽR na trh Únie za dumpingové ceny a v značných objemoch by boli mimoriadne priaznivé. Tým by sa pravdepodobne narušil pozitívny vývoj na trhu Únie, ktorý sa dosiahol počas posudzovaného obdobia. Pravdepodobný dumpingový dovoz by mohol vyvolať tlak na predajné ceny výrobného odvetvia Únie a spôsobil by stratu jeho podielu na trhu, čo by malo negatívny vplyv na finančnú výkonnosť výrobného odvetvia Únie, ktoré je stále zraniteľné. Je potrebné pripomenúť, že v posudzovanom období v rámci pôvodného prešetrovania (od 1. januára 2003 do 30. septembra 2007), t. j. pred uložením antidumpingových opatrení, muselo výrobné odvetvie Únie obmedziť výrobu v určitých segmentoch dotknutého výrobku v dôsledku rozsiahleho dovozu z Číny (18). To malo negatívny vplyv na využitie kapacity a ziskovosť.
(112)
Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisii sa v analýze pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy nepreukázal účinok objemu čínskeho vývozu a jeho prepojenie s opatreniami. Táto zainteresovaná strana tvrdila, že:
i)
dovoz z Číny bol nahradený dovozom z iných zdrojov; tieto výrobky sa predávajú za ceny, ktoré sú nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie, a výrobné odvetvie Únie napriek tomu neutrpelo značnú ujmu;
ii)
zníženie úrovne opatrení po implementácii odporúčaní WTO nemalo za následok zvýšené objemy dovozu z Číny na trh Únie;
iii)
dovoz iných druhov spojovacích materiálov z Číny, ktoré nie sú predmetom antidumpingových opatrení, takisto zaznamenal výrazný pokles objemov od zavedenia pôvodných opatrení v roku 2009;
iv)
po zohľadnení rastúceho dopytu na čínskom domácom trhu je pravdepodobnosť budúceho zvýšenia vývozu z Číny do Únie obmedzená a
v)
trh spojovacích materiálov bude v Číne a takisto na iných ázijských trhoch naďalej rásť, čím sa zníži pravdepodobnosť výrazného nárastu vývozu do EÚ.
(113)
V odpovedi na tieto tvrdenia sa poznamenáva, že:
i)
pravdepodobný poškodzujúci vplyv čínskeho dovozu nemožno porovnávať s vplyvom dovozu z tretích krajín, napríklad z Taiwanu, Vietnamu a Thajska. Ako sa uvádza v odôvodnení 74, skutočne existujú dôkazy, ktoré naznačujú, že čínski vývozcovia stále predávali na chorvátsky trh (pred pristúpením tejto krajiny k EÚ) za podobné priemerné ceny, ako boli ceny zaznamenané v pôvodnom prešetrovaní; tieto ceny sú preto oveľa nižšie než ceny nahlásené z týchto tretích krajín počas ORP. Ako sa ďalej uvádza v odôvodnení 115, výrobné odvetvie Únie predáva značné objemy štandardných, ako aj špeciálnych výrobkov, a preto je pravdepodobné, že čínsky vývoz (pozostávajúci zo štandardných, ako aj špeciálnych výrobkov) mu v prípade zrušenia platných ciel môže spôsobiť ujmu;
ii)
vzhľadom na obmedzené zníženie úrovne platných ciel po implementácii odporúčaní WTO, a to konkrétne z 85 % pred zmenou na 74,1 % po zmene, nebolo možné očakávať podstatné zvýšenie dovozu z Číny;
iii)
údajné zníženie objemu dovozu spojovacích materiálov, na ktoré sa nevzťahujú opatrenia, nie je podložené dostupnými štatistickými údajmi. V období rokov 2009 - 2013 sa skutočne udržiaval stabilný mesačný objem vo výške 20 - 30 tisíc ton, zatiaľ čo objem dovozu spojovacích materiálov, na ktorý sa vzťahovali opatrenia, ihneď vo februári 2009 klesol z viac ako 60 tisíc ton za mesiac na takmer nulovú úroveň;
iv)
očakávaná zmena pomeru objemov čínskeho domáceho predaja oproti predaju na vývoz, ktorá bude odzrkadľovať rast čínskeho domáceho dopytu, bude vyvážená zvýšením celkovej čínskej výrobnej kapacity a objemov predaja, ako je vysvetlené v odôvodnení 101, a
v)
tvrdenie, že dopyt po spojovacích materiáloch v Ázii je na vzostupe, vychádza zo zastaraného zdroja, v ktorom sa uvádza, že v roku 2016 bude dopyt po spojovacích materiáloch na svetových trhoch na úrovni 83 miliárd USD. Podľa nového prieskumu trhu uverejneného v periodiku Fastener Industry News Inc. v decembri 2014 (19) dosiahne dopyt na svetových trhoch v roku 2018 objem 81 miliárd USD, a teda sa predpokladá nižší rast počas dlhšieho obdobia. Rast dopytu v ázijsko-tichomorskom regióne okrem toho sprevádza rast kapacity vo viacerých ďalších krajinách okrem Číny (napríklad v Indonézii, Malajzii, Thajsku a vo Vietname). Navyše zavedenie dodatočných výrobných kapacít v oblasti spojovacích materiálov sa vyznačuje relatívne nízkymi prekážkami vstupu na trh (z hľadiska času, kapitálu a know-how), a preto môže ponuka pomerne rýchlo reagovať na rastúci dopyt.
Uvedené tvrdenia sa preto musia zamietnuť.
(114)
Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia pri analýze pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy nevzala do úvahy skutočnosť, že výrobky nižšej kategórie dovážané z Číny nemôžu vyvolávať tlak na ceny výrobkov vyššej kategórie, ktoré vyrábajú najmä výrobcovia z Únie.
(115)
V odpovedi na toto tvrdenie treba pripomenúť, že výroba Únie sa vzťahuje na celú škálu spojovacích materiálov, pričom niektoré spoločnosti sa zameriavajú na špecifické druhy (štandardné alebo špeciálne), zatiaľ čo iné ponúkajú úplný sortiment. Konkrétne v prípade spoločností zaradených do vzorky sa značná časť predajov týka štandardných spojovacích materiálov a v prípade troch z nich tvorili väčšinu predajov počas ORP štandardné výrobky. Preto tvrdenie, že európske odvetvie vyrába len špeciálne spojovacie materiály alebo spojovacie materiály vyššej kategórie, a preto je chránené pred poškodzujúcim dovozom z Číny, je zjavne nesprávne, keďže je v rozpore s dôkazmi získanými a overenými počas prešetrovania. Okrem toho je takisto známe, že v sektore čínskych spojovacích materiálov sa predpokladá rozvoj výrobkov vyššej kategórie, ako je vysvetlené v odôvodnení 78. Je preto veľmi pravdepodobné, že sortiment výrobkov čínskeho vývozu v budúcnosti bude rovnako zahŕňať celý rozsah výrobkov od výrobkov nižšej až po výrobky vyššej kategórie a výrobné odvetvie Únie bude pociťovať cenový tlak v celom rozsahu, čo ovplyvní jeho využitie výrobnej kapacity. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(116)
Dve ďalšie zainteresované strany napokon predložili tvrdenie, že Komisia vo svojej analýze nesprávne predpokladala, že ceny z Číny budú také nízke ako v pôvodnom prešetrovaní. Podľa zúčastnených strán by to nebolo tak, pretože došlo k výraznému nárastu cien zaznamenaných v Číne, a to najmä z dôvodu zvýšenia nákladov na suroviny, nákladov práce, ako aj nákladov na rozvoj noriem v oblasti životného prostredia. Preto bude akékoľvek cenové podhodnotenie nižšie a neodôvodní sa ním predĺženie opatrení na takýchto vysokých úrovniach.
(117)
Bez toho, aby bola dotknutá skutočnosť, že úroveň opatrení sa v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti nemohla zmeniť a že čínske domáce ceny a náklady sa v pôvodnom prešetrovaní považovali za nespoľahlivé v dôsledku toho, že čínskym výrobcom sa nepodarilo získať trhovohospodárske zaobchádzanie, je potrebné uviesť nasledujúce skutočnosti. Po prvé neexistencia spolupráce čínskych výrobcov neumožnila Komisii overiť ich náklady a údajné zmeny, ktoré nastali v Číne. Príslušné zainteresované strany neposkytli vo svojich vyjadreniach žiadne dôkazy ani podložené fakty. Po druhé odkazuje sa na úroveň cien zaznamenaných v Chorvátsku pred pristúpením k Únii, z ktorej jasne vyplýva, že čínski vývozcovia naďalej účtovali ceny na veľmi podobnej úrovni, ako boli ceny zaznamenané počas pôvodného prešetrovania (pozri odôvodnenie 74). Uvedené tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvod
(118)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie súčasných opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie vychádzalo zo zhodnotenia rôznych príslušných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. V súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia dostali zainteresované strany možnosť vyjadriť svoje stanovisko.
(119)
Vzhľadom na to, že toto prešetrovanie je preskúmaním existujúcich opatrení, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nežiaduceho negatívneho vplyvu súčasných antidumpingových opatrení na zainteresované strany.
2. Záujem výrobného odvetvia únie
(120)
V odôvodnení 108 sa dospelo k záveru, že v prípade uplynutia platnosti antidumpingových opatrení by vo výrobnom odvetví Únie pravdepodobne došlo k vážnemu zhoršeniu situácie. Preto by zachovanie opatrení bolo prínosom pre výrobné odvetvie Únie, keďže výrobcovia z Únie by mali byť schopní udržať si svoj objem predaja, podiel na trhu, ziskovosť a celkovú pozitívnu hospodársku situáciu. Ukončenie platnosti opatrení by, naopak, vážne ohrozilo životaschopnosť výrobného odvetvia Únie, pretože existujú dôvody, na základe ktorých možno očakávať presun čínskeho dovozu na trh Únie za dumpingové ceny a v značných objemoch, čo by spôsobilo opätovný výskyt ujmy.
3. Záujem dovozcov
(121)
Všetci známi dovozcovia boli informovaní o začatí preskúmania. Len dvaja dovozcovia však počas prešetrovania spolupracovali a vyplnili dotazníky Komisie. Z prešetrovania vyplynulo, že dovozcovia môžu ľahko nakupovať z iných zdrojov, ktoré sú v súčasnosti dostupné na trhu, najmä od výrobného odvetvia Únie a od hlavných vývozcov z tretích krajín, ktorí predávajú za nedumpingové ceny. Ani jeden z dvoch spolupracujúcich dovozcov nenamietal proti predĺženiu súčasných antidumpingových opatrení, aj keď spochybnili ich vysokú úroveň. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti na základe článku 11 ods. 2 základného nariadenia nemôže viesť k úprave úrovne opatrení. Po zohľadnení uvedených skutočností, ako aj absencie záujmu dovozcov vo všeobecnosti sa dospelo k záveru, že zachovanie opatrení by nebolo v rozpore s ich záujmom.
(122)
Po konečnom zverejnení dve zainteresované strany, konkrétne dve združenia distribútorov spojovacích materiálov z Únie, tvrdili, že uloženie platných ciel na takej vysokej úrovni neviedlo k obnoveniu spravodlivej hospodárskej súťaže na trhu Únie, ale skôr k tomu, že zabránilo čínskemu dovozu vstupovať na trh Únie. Tieto zainteresované strany tvrdili, že predĺženie opatrení bude mať za následok ďalšie zníženie možností získavať zdroje, ktoré sú pre používateľov a dovozcov z Únie k dispozícii na medzinárodnom trhu. V reakcii na toto tvrdenie je potrebné poznamenať po prvé to, že antidumpingové opatrenia sa neukladajú s cieľom zabrániť dovozu z dotknutej krajiny alebo ho blokovať, ale predovšetkým s cieľom obnoviť spravodlivú hospodársku súťaž na trhu. Úroveň platných ciel je výsledkom výpočtu rozpätia dumpingu a ujmy, ktoré boli stanovené na základe zistení počas pôvodného prešetrovania. Po druhé Komisia nesúhlasí s tvrdením, že platné clá obmedzujú zdroje dodávok na trhu Únie. Z dostupných štatistických údajov o dovoze vyplýva, že po zavedení opatrení na dovoz z Číny sa dovoz z tretích krajín zvýšil. Prešetrovaním sa nezistili žiadne prvky poukazujúce na skutočnosť, že by sa tieto trendy neudržali aj v budúcnosti. Z tohto dôvodu sa musel uvedený argument zamietnuť.
(123)
Jedno z týchto združení okrem toho uviedlo, že hoci sa domnieva, že pôvodné opatrenia nie sú celkom vhodné a spôsobili radikálne a zbytočné narušenie trhu so spojovacími materiálmi, ich unáhlené odstránenie by spôsobilo rovnaké narušenie ako ich pôvodné uloženie. To naznačuje, že distribútori spojovacích materiálov dokázali prispôsobiť svoje dodávateľské reťazce, a pritom zohľadniť platné opatrenia.
4. Záujem používateľov
(124)
Aj keď používatelia nespolupracovali, z informácií, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie a dovozcovia, bolo napriek tomu možné zistiť názory a postoj používateľov. Zdá sa, že používatelia môžu byť najskôr rozdelení do dvoch kategórií: špičkoví používatelia, ktorí potrebujú spojovacie materiály s veľmi vysokými normami kvality, a ostatní používatelia. Špičkoví používatelia by za bežných okolností mohli nájsť výrobky, ktoré potrebujú, u výrobcov z Únie a u niektorých vysoko špecializovaných vyvážajúcich výrobcov. Na druhej strane kategória ostatných používateľov (ktorá môže zahŕňať aj špičkových používateľov, ktorí potrebujú lacnejšie výrobky do menej náročných aplikácií) predstavuje kategóriu používateľov, ktorí bežne využívajú čínske výrobky. Požiadavky tejto kategórie používateľov zvyčajne zabezpečujú dovozcovia a na základe názorov získaných počas návštev spolupracujúcich dovozcov túto kategóriu používateľov v súčasnosti dostatočne pokrýva dovoz z iných krajín vrátane Taiwanu, Thajska a Vietnamu. Na základe tejto rekonštrukcie a aj s prihliadnutím na to, že žiadny používateľ sa nerozhodol zasiahnuť do súčasného prešetrovania, sa dospelo k záveru, že predĺženie opatrení by nebolo v rozpore so záujmom používateľov, ktorí sa podľa všetkého dokázali dobre a bez následkov prispôsobiť opatreniam týkajúcim sa spojovacích materiálov zo železa alebo ocele z ČĽR.
5. Záver o záujme únie
(125)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody v záujme Únie proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.
H. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(126)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili tam, kde je to opodstatnené.
(127)
Z uvedených skutočností vyplýva, ako je stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, že antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v ČĽR, ktoré boli uložené nariadením (ES) č. 91/2009 naposledy zmeneným vykonávacím nariadením (EÚ) č. 924/2012, by sa mali zachovať.
(128)
Ako je uvedené v odôvodnení 3, antidumpingové clá platné na dovoz dotknutého výrobku z ČĽR sa rozšírili tak, aby sa navyše vzťahovali na dovoz rovnakého výrobku zasielaného z Malajzie bez ohľadu na to, či je deklarovaný ako výrobok s pôvodom v Malajzii, alebo nie. Antidumpingové clo, ktoré má byť zachované pre dovoz dotknutého výrobku, ako je stanovené v odôvodnení 3, by malo zostať rozšírené na dovoz spojovacích materiálov zo železa alebo ocele zasielaných z Malajzie bez ohľadu na to, či sú deklarované ako výrobky s pôvodom v Malajzii, alebo nie. Vyvážajúci výrobcovia, ktorí boli vyňatí z opatrení rozšírených vykonávacím nariadením (EÚ) č. 723/2011, by mali byť vyňatí aj z opatrení uložených týmto nariadením.
(129)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na veľký rozdiel v colných sadzbách medzi čínskymi vývozcami sa v tomto prípade pokladajú za potrebné osobitné opatrenia s cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingových ciel. Tieto osobitné opatrenia týkajúce sa iba spoločností, pre ktoré sa zaviedla individuálna sadzba cla, zahŕňajú predloženie platnej obchodnej faktúry, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu, colným orgánom členských štátov. Pri dovoze, ku ktorému takáto faktúra nie je priložená, sa uplatňuje zvyškové antidumpingové clo uplatniteľné na všetkých ostatných výrobcov.
(130)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých iných spojovacích materiálov zo železa a ocele ako z nehrdzavejúcej ocele, t. j. skrutiek do dreva [okrem vrtúľ (do podvalov)], samorezných skrutiek, ostatných skrutiek a svorníkov s hlavou (tiež s maticami alebo podložkami, ale okrem skrutiek sústružených z tyčí, prútov, profilov alebo drôtov s hrúbkou drieku v pevnej časti nepresahujúcou 6 mm, a okrem skrutiek a svorníkov na upevňovanie konštrukčných materiálov železničných tratí) a podložiek s pôvodom v čínskej ľudovej republike, ktoré sú v súčasnosti zaradené do číselných znakov kn 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy taric 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098).
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrábané ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Šanghaj
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Peking
0,0
A997
Spoločnosti uvedené v prílohe I
54,1
A928
Všetky ostatné spoločnosti
74,1
A999
3. uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe ii, colným orgánom členských štátov. ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo uplatniteľné na „všetky ostatné spoločnosti“, ako je stanovené v odseku 2, sa týmto rozširuje na dovoz tých istých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele zasielaných z Malajzie bez ohľadu na to, či sú deklarované ako výrobky s pôvodom v Malajzii, alebo nie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výnimkou výrobkov vyrábaných ďalej uvedenými spoločnosťami:
Spoločnosť
Doplnkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd.
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd.
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd.
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd.
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd.
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd.
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd.
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. uplatňovanie výnimiek udelených spoločnostiam osobitne uvedeným v odseku 4 tohto článku je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe ii, colným orgánom členských štátov. ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa antidumpingové clo podľa odseku 4 tohto článku.
6. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 26. marca 2015