NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1306/2013
ze dne 17. prosince 2013
o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Budoucnost SZP do roku 2020: Řešení problémů v oblasti potravin a přírodních zdrojů a územní problematiky“ se zabývá potenciálními úkoly, cíli a směry společné zemědělské politiky (SZP) po roce 2013. S ohledem na diskusi o tomto sdělení by SZP měla být s účinkem od 1. ledna 2014 reformována. Reforma by se měla týkat všech hlavních nástrojů SZP, včetně nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (2). Ze zkušeností s prováděním uvedeného nařízení je zřejmé, že některé prvky mechanismu financování a sledování je třeba přizpůsobit. S ohledem na oblast působnosti reformy je vhodné nařízení (ES) č. 1290/2005 zrušit a nahradit je novým zněním. Reforma by také měla co nejvíce harmonizovat, zefektivnit a zjednodušit jeho ustanovení.
(2)
S cílem doplnit nebo pozměnit některé nepodstatné prvky tohoto nařízení by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o akreditaci platebních agentur a koordinačních subjektů, povinnosti platebních agentur v souvislosti s veřejnou intervencí, jakož i o pravidla týkající se obsahu řídících a kontrolních povinností těchto agentur, o opatření, jež mají být financována ze souhrnného rozpočtu Evropské unie (dále jen „rozpočet Unie“) v rámci veřejné intervence a ocenění operací v souvislosti s veřejnou intervencí. Toto přenesení pravomoci by se mělo rovněž vztahovat na výjimky týkající se neoprávněnosti plateb, které platební agentury vyplatily příjemcům před prvním možným termínem nebo po posledním možném termínu platby a vyrovnání mezi výdaji a příjmy v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Dále by se toto přenesení pravomoci mělo vztahovat na metodu pro závazky a výplatu částek v případě, že k přijetí rozpočtu Unie nedojde do začátku rozpočtového roku nebo v případě, že částka předběžných závazků překračuje hranici stanovenou v čl. 170 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (3).
Následně by se toto přenesení pravomoci mělo vztahovat na odklad měsíčních plateb vyplácených Komisí členským státům, pokud jde o výdaje v rámci EZZF a provádění podmínek vztahujících se na případy, kdy Komise přikročí ke snížení nebo pozastavení průběžných plateb vyplácených členským státům v rámci EZFRV. Dále by se toto přenesení pravomoci mělo vztahovat na pozastavení měsíčních nebo průběžných plateb, pro které nebyly příslušné statistické informace zaslány včas, zvláštní povinnosti, které musejí členské státy dodržovat, pokud jde o kontroly, kritéria a metodiku provádění oprav v kontextu schvalování souladu a vymáhání dluhů. Dále by se toto přenesení pravomoci mělo vztahovat na požadavky v souvislosti s celními režimy, odnětí podpory a sankce v případě nedodržení podmínek způsobilosti a závazků nebo jiných povinností vyplývajících z uplatňování právních předpisů v odvětví zemědělství. Podobně by se toto přenesení pravomoci mělo vztahovat na tržní opatření, u kterých může Komise pozastavit měsíční platby, na pravidla týkající se jistot, fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému a také na opatření vyňatá z kontroly operací. Obdobně by se toto přenesení pravomoci mělo vztahovat na změnu hranice celkových příjmů či plateb, pod jejíž úrovní by obchodní dokumentace podniků neměla být podle tohoto nařízení běžně kontrolována, sankce uplatňované v rámci podmíněnosti, požadavky na kontrolu v odvětví vína a pravidla pro zachování stálých pastvin. Závěrem by se toto přenesení pravomoci mělo vztahovat na pravidla týkající se rozhodné skutečnosti a směnného kurzu uplatňovaných členskými státy, jež nepoužívají euro, opatření k ochraně uplatňování práva Unie v případech, kdy by mimořádné měnové postupy týkající se národní měny mohly jejich používání ohrozit, pokud jde o obsah společného rámce pro sledování a hodnocení opatření přijatých v rámci SZP a pokud jde o přechodná opatření.
Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(3)
SZP obsahuje různá opatření, včetně opatření pro rozvoj venkova. Je důležité zajistit jejich financování s cílem přispět k dosažení cílů SZP. Vzhledem k tomu, že tato opatření mají sice některé prvky společné, avšak v několika ohledech se přesto liší, měl by se na jejich financování vztahovat stejný soubor ustanovení. Tam, kde je to nutné by měla uvedená ustanovení umožnit různé postupy. Nařízením (ES) č. 1290/2005 byly zřízeny dva evropské zemědělské fondy, a to EZZF a EZFRD (dále jen „fondy“). Fondy by měly být zachovány.
(4)
Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a ustanovení přijatá na jeho základě by se měly vztahovat na opatření stanovená tímto nařízením. Toto nařízení zejména obsahuje ustanovení týkající se sdíleného řízení s členskými státy podle zásad řádného finančního řízení, transparentnosti a nediskriminace, jakož i ustanovení o funkci akreditovaných subjektů, rozpočtové zásady, ustanovení, jež by měla být v rámci tohoto nařízení dodržována.
(5)
V zájmu zajištění soudržnosti postupů členských států a jednotného uplatňování ustanovení o vyšší moci by toto nařízení mělo ve vhodných případech umožňovat výjimky z případů vyšší moci a mimořádných okolností a stejně tak by mělo stanovit orientační seznam možných případů vyšší moci a mimořádných okolností, které mají být uznány příslušnými vnitrostátními orgány. Tyto orgány by měly rozhodnout o případech vyšší moci nebo mimořádných okolností individuálně na základě náležitých důkazů uplatňovat pojem vyšší moci v rámci právních předpisů Unie v oblasti zemědělství včetně judikatury Soudního dvora.
(6)
Výdaje SZP, včetně výdajů na rozvoj venkova, by měly být financovány z rozpočtu Unie prostřednictvím fondů buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Měl by být upřesněn druh opatření, která je možno z fondů financovat.
(7)
Je zapotřebí ustanovení týkajících se akreditace platebních agentur členskými státy, zavedení postupů umožňujících získat požadovaná prohlášení řídícího subjektu, ověřování systémů řízení a sledování, jakož i ověřování ročních účetních závěrek nezávislými subjekty. V zájmu zajištění transparentnosti vnitrostátních kontrol, zejména pokud jde o postupy schvalování a potvrzování a postupy provádění plateb, snížení administrativní a auditní zátěže útvarů Komise a členských států v případech, kdy je vyžadována akreditace každé jednotlivé platební agentury, je dále třeba omezit počet orgánů a subjektů, které jsou výkonem těchto funkcí pověřeny, s přihlédnutím k ústavním předpisům každého členského státu. Aby se však zabránilo vzniku zbytečných nákladů na reorganizaci, měly by členské státy mít možnost zachovat platební agentury, které akreditaci získaly před vstupem tohoto nařízení v platnost.
(8)
Pokud některý z členských států akredituje více než jednu platební agenturu, je nezbytné, aby určil jediný veřejný koordinační subjekt, který zajistí soudržnost řízení fondů, styk mezi Komisí a jednotlivými akreditovanými platebními agenturami a neprodlené poskytování informací o činnosti jednotlivých platebních agentur požadovaných Komisí. Veřejný koordinační subjekt by také měl přijímat a koordinovat opatření s cílem řešit veškeré nedostatky obecné povahy a informovat Komisi o následných krocích. Navíc by tento subjekt měl prosazovat a pokud možno zajistit jednotné používání společných pravidel a norem.
(9)
Pouze platební agentury, které byly akreditovány členskými státy, poskytují dostatečnou záruku, že před poskytnutím podpory Unie příjemcům byly provedeny nezbytné kontroly. Je proto nutné v tomto nařízení výslovně stanovit, že z rozpočtu Unie mohou být hrazeny pouze výdaje uskutečněné akreditovanými platebními agenturami.
(10)
S cílem pomoci příjemcům získat větší povědomí o vztahu mezi zemědělskými postupy a řízením zemědělských podniků na jedné straně a normami v oblasti životního prostředí, změny klimatu, dobrého zemědělského stavu půdy, bezpečnosti potravin, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat na straně druhé je nezbytné, aby členské státy zřídily komplexní zemědělský poradenský systém poskytující poradenství příjemcům. Tímto zemědělským poradenským systémem by neměla být nijak dotčena povinnost a odpovědnost příjemců dodržovat uvedené normy. Členské státy by rovněž měly zajistit jasné oddělení poradenství od kontrol.
(11)
Zemědělský poradenský systém by se měl vztahovat alespoň na povinnosti na úrovni zemědělských podniků vyplývající z požadavků a norem, které tvoří oblast působnosti podmíněnosti. Tento systém by také měl zahrnovat požadavky, které je třeba dodržovat, pokud jde o zemědělské postupy, jež jsou příznivé pro klima a životní prostředí, a zachovávání zemědělských ploch podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (4), jakož i opatření na úrovni zemědělských podniků, která jsou stanovena v programech rozvoje venkova a jejichž cílem je modernizace zemědělských podniků, zvyšování konkurenceschopnosti, zapojení dalších odvětví, inovace a orientace na trh spolu s podporou podnikání.
Systém by se měl rovněž vztahovat i na požadavky uložené příjemcům členskými státy pro provádění konkrétních ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (5) a pro provádění článku 55 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (6), zejména s ohledem na požadavky dodržování obecných zásad integrované ochrany rostlin, jak je uvedena v článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (7).
(12)
Účast v zemědělském poradenském systému by měla být pro příjemce dobrovolná. Možnost účastnit se tohoto systému by měli mít všichni příjemci, i zemědělci, kteří nedostávají podporu v rámci SZP. Členské státy by však měly mít možnost stanovit prioritní kritéria. Vzhledem k povaze systému je vhodné, aby s informacemi získanými v rámci výkonu poradenské činnosti bylo zacházeno jako s důvěrnými informacemi, s výjimkou případu vážného porušení právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů. Aby byla zajištěna účinnost systému, měli by být poradci řádně kvalifikováni a pravidelně školeni.
(13)
Pokud jde o EZZF, finanční prostředky na úhradu výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami, by měla Komise členským státům poskytovat formou následné úhrady na základě vyúčtování výdajů uskutečněných těmito agenturami. Než bude následná úhrada formou měsíčních plateb provedena, měly by členské státy mobilizovat nezbytné prostředky na základě potřeb svých akreditovaných platebních agentur. Správní náklady a náklady na zaměstnance, které vzniknou členským státům a příjemcům zapojeným do provádění SZP, by měli tyto státy a příjemci nést sami
(14)
Díky využívání agrometeorologického systému a získávání a zkvalitňování družicových snímků by Komise měla mít k dispozici zejména prostředky sloužící k řízení zemědělských trhů, ke snazšímu sledování zemědělských výdajů a ke sledování zemědělských zdrojů ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. S ohledem na zkušenosti s uplatňováním nařízení Rady (ES) č. 165/94 (8) by též některá jeho ustanovení měla být začleněna do tohoto nařízení, a nařízení (ES) č. 165/94 by tedy mělo být zrušeno.
(15)
V souvislosti s dodržováním rozpočtové kázně je nezbytné vymezit roční strop výdajů financovaných z EZZF, přičemž je třeba vzít v úvahu maximální částky stanovené pro tento fond podle víceletého finančního rámce stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9).
(16)
Rozpočtová kázeň rovněž vyžaduje, aby byl roční strop výdajů financovaných z EZZF dodržován za všech okolností a ve všech etapách rozpočtového procesu a plnění rozpočtu. Proto je nezbytné, aby byl vnitrostátní strop přímých plateb pro jednotlivé členské státy stanovený v nařízení (EU) č. 1307/2013 pokládán za finanční strop těchto přímých plateb pro dotyčný členský stát a aby následná úhrada těchto plateb tento strop nepřekročila. Rozpočtová kázeň rovněž vyžaduje, aby veškeré akty v rámci SZP navrhované Komisí nebo přijaté Unií nebo Komisí a financované z EZZF dodržely roční strop výdajů financovaných z tohoto fondu.
(17)
S cílem zajistit, aby částky určené k financování SZP byly v souladu s ročními stropy, je třeba zachovat finanční mechanismus podle nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (10), kterým je upravena výše přímé podpory. Pokud Evropský parlament a Rada nestanoví tyto úpravy před 30. červnem kalendářního roku, pro který platí, měly by být tyto úpravy stanovené Komisí.
(18)
Aby bylo možné poskytnout zemědělskému odvětví podporu v případě závažných krizí s dopadem na zemědělskou produkci či distribuci, měla by být vytvořena rezerva pro případ krizí tak, že by se na začátku každého roku uplatnilo snížení na přímé platby prostřednictvím mechanismu finanční kázně.
(19)
Podle čl. 169 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mohou být prostředky nepřidělené na závazky týkající se opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení přeneseny pouze do následujícího rozpočtového roku a takto přenesené prostředky lze použít pouze k dodatečným platbám konečným příjemcům, jimž byly v předchozím rozpočtovém roce upraveny přímé platby podle článku 25 tohoto nařízení. Takový přenos prostředků do následujícího rozpočtového roku by pro vnitrostátní správní orgány znamenal dvojí vyplácení podpory příjemcům přímých plateb v jednom rozpočtovém roce: na jedné straně by to byly platby z nevyužité, přenesené částky získané v důsledku uplatnění mechanismu finanční kázně zemědělcům, na něž se v předchozím rozpočtovém roce tento mechanismus vztahoval, a na druhé straně by se vyplácely přímé platby v rozpočtovém roce N zemědělcům, kteří o ně zažádali. Aby se zabránilo vzniku přílišné administrativní zátěže pro vnitrostátní správní orgány, měla by být stanovena výjimka z čl. 169 odst. 3 čtvrtého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2015 umožňující těmto orgánům využít částku přenášenou do finančního roku N ve prospěch zemědělců, na něž se vztahuje mechanismus finanční kázně v roce N, namísto zemědělců, na něž se tento mechanismus vztahoval v roce N-1.
(20)
Opatřeními přijatými za účelem stanovení finančního příspěvku z fondů za účelem výpočtu finančních stropů, nejsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu určeného Smlouvou o fungování EU. Tato opatření by proto měla být založena na referenčních částkách stanovených v souladu s interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 19. listopadu 2013 o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení a nařízením (EU, Euratom) č. 1311/2013.
(21)
Rozpočtová kázeň vyžaduje rovněž průběžné posuzování rozpočtové situace ve střednědobém výhledu. Proto by Komise při předkládání návrhu rozpočtu na daný rok měla předložit své prognózy a analýzy Evropskému parlamentu a Radě a případně navrhnout vhodná opatření. Dále by Komise měla v plném rozsahu a neustále využívat svých řídících pravomocí s cílem zajistit dodržování ročního stropu a měla by případně Evropskému parlamentu a Radě nebo Radě navrhnout vhodná opatření pro nápravu rozpočtové situace. Neumožní-li na konci některého z rozpočtových roků žádosti o následnou úhradu předložené členskými státy dodržet roční strop, měla by mít Komise možnost přijmout opatření, která umožní prozatímní rozdělení dostupných rozpočtových prostředků mezi členské státy úměrně k jejich dosud nevyřízeným žádostem o následnou úhradu a rovněž dodržení stropu stanoveného pro daný rok. Platby pro daný rok by měly být zaúčtovány v následujícím rozpočtovém roce a s konečnou platností by měla být stanovena celková výše financování Unií pro jednotlivé členské státy, jakož i vyrovnání mezi členskými státy, aby se zajistilo dodržení stanovené částky.
(22)
Komise by měla v průběhu plnění rozpočtu používat systém včasného varování a sledování zemědělských výdajů na měsíčním základě, aby mohla v případě rizika překročení ročního stropu co nejdříve přijmout vhodná opatření v rámci řídících pravomocí, které jí jsou svěřeny, a aby mohla, pokud by se tato opatření ukázala nedostatečnými, navrhnout jiná opatření. Pravidelná zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě by měla srovnávat vývoj dosavadních uskutečněných výdajů s profily a posoudit předpokládané plnění ve zbytku rozpočtového roku.
(23)
Směnný kurz, který Komise používá při vypracovávání rozpočtových dokumentů, by měl vycházet z nejnovějších dostupných informací s ohledem na dobu, která uplyne od vypracování dokumentů do jejich předložení Komisí.
(24)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (11) stanoví pravidla pro finanční podporu z fondů, na něž se uvedené nařízení vztahuje, včetně EZFRV. Tato pravidla by se měla vztahovat rovněž na způsobilost výdajů, finančního řízení a řídicích a kontrolních systémů. Pokud jde o finanční řízení EZFRV, měl by být z důvodu právní jistoty a soudržnosti mezi fondy, na které se vztahuje toto nařízení, učiněn odkaz na příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 1303/2013, která se týkají rozpočtových závazků, platebních lhůt a zrušení závazků.
(25)
Programy rozvoje venkova jsou financovány z rozpočtu Unie na základě závazků vyplácených v ročních splátkách. Členské státy by měly mít vyčleněné prostředky Unie k dispozici již od počátku provádění programů. Je tedy nezbytné zavést vhodně omezený systém předběžného financování s cílem zajistit pravidelný tok prostředků, který umožní, že platby budou příjemcům v rámci programů uskutečňovány v patřičnou dobu.
(26)
Bez ohledu na předběžné financování by měly být jasně odlišeny platby akreditovaným platebním agenturám prováděné Komisí. Měly by být stanoveny průběžné platby a platby zůstatku i podrobná pravidla pro jejich provádění. Pravidlo automatického zrušení závazků by mělo přispívat ke zrychlení provádění programů a k řádnému finančnímu řízení. Pravidla týkající se vnitrostátních rámců členských států s regionálními programy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (12) rovněž poskytují členským státům nástroj pro zajištění provádění programů a řádného finančního řízení.
(27)
Podpora Unie by měla být příjemcům vyplácena včas, aby ji mohli účinně využít. Nedodržování lhůt pro provedení platby stanovených v právu Unie členskými státy by mohlo příjemcům způsobit vážné problémy a ohrozit roční rozpočtový proces Unie. Proto by měly být z financování Unií vyloučeny výdaje, při jejichž uskutečnění nebyly lhůty pro platby dodrženy. Tato zásada proporcionality stanovená v nařízení (ES) č. 1290/2005 by měla být zachována a měla by se vztahovat na fondy. Aby byla zásada proporcionality splněna, měla by mít Komise možnost stanovit výjimky z tohoto obecného pravidla.
(28)
Nařízení (ES) č. 1290/2005 stanoví snížení a pozastavení měsíčních nebo průběžných plateb pro fondy. I přes poměrně širokou formulaci těchto ustanovení se v praxi tato ustanovení používají v podstatě ke snižování plateb za nedodržení lhůt pro platby, stropů a podobných „účetních problémů“, které lze jednoduše zjistit z výkazů výdajů. Uvedená ustanovení umožňují snížení a pozastavení plateb rovněž v případě závažných a přetrvávajících nedostatků ve vnitrostátních kontrolních systémech. Provedení snížení či pozastavení však podléhá spíše omezujícím věcným podmínkám a je pro ně stanoven zvláštní dvoufázový postup. Evropský parlament a Rada opakovaně žádaly Komisi, aby pozastavila platby členským státům, které nedodržují pravidla. Z tohoto důvodu je nezbytné vyjasnit systém snížení a pozastavení stanovený v nařízení (ES) č. 1290/2005 a sloučit pravidla týkající se snížení a pozastavení plateb pro fondy do jediného článku. Systém snížení plateb z důvodu „účetních problémů“ by měl být v souladu se stávající správní praxí zachován. Možnost snížení nebo pozastavení plateb v případě závažných a přetrvávajících nedostatků ve vnitrostátních kontrolních systémech by měla být posílena, aby Komise mohla urychleně pozastavit platby v případě, že jsou zjištěny závažné nedostatky. Taková možnost by rovněž měla být rozšířena o případy nedbalosti v systému pro zpětné získání neoprávněných plateb.
(29)
Podle právních předpisů v odvětví zemědělství mají členské státy v konkrétních lhůtách zasílat informace o počtu prováděných kontrol a jejich výsledcích. Tyto kontrolní statistiky se používají k určování míry chybovosti na úrovni členských států a obecněji pro účely kontroly řízení fondů. Kontrolní statistiky jsou pro Komisi důležitým zdrojem informací, který ji umožňuje zjistit, zda jsou fondy řízeny správně, a jsou zásadním prvkem ročních prohlášení o věrohodnosti. Vzhledem k zásadní povaze těchto kontrolních statistik a s cílem zajistit, aby členské státy dodržely povinnost zasílat je včas, je nezbytné stanovit odrazující prostředek proti pozdnímu poskytování požadovaných údajů, a to způsobem přiměřeným rozsahu neposkytnutí údajů. Proto by mělo být stanoveno, že Komise může pozastavit část měsíčních nebo průběžných plateb, pro které nebyly včas zaslány příslušné statistické informace.
(30)
Aby bylo možné opětovně použít prostředky z fondů, je zapotřebí stanovit pravidla pro přidělování konkrétních částek. Seznam uvedený v nařízení (ES) č. 1290/2005 by měl být doplněn o částky týkající se pozdních plateb a účetních závěrek, pokud jde o výdaje v rámci EZZF. Nařízení Rady (EHS) č. 352/78 (13) rovněž stanovilo pravidla o určení částek plynoucích z propadlých jistot. Tato ustanovení je třeba harmonizovat a sloučit se stávajícími ustanoveními o účelově vázaných příjmech. Nařízení (EHS) č. 352/78 by proto mělo být zrušeno.
(31)
Nařízení Rady (ES) č. 814/2000 (14) a jeho prováděcí pravidla vymezují informační opatření týkající se SZP, která lze financovat podle čl. 5 písm. c) nařízení (ES) č. 1290/2005. Nařízení (ES) č. 814/2000 obsahuje seznam těchto opatření a jejich cíle a stanoví pravidla jejich financování a provádění odpovídajících projektů. Od přijetí uvedeného nařízení byla nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 přijata pravidla, pokud jde o granty a veřejné zakázky. Tato pravidla by se měla rovněž vztahovat na informační opatření v rámci SZP. Z důvodu zjednodušení a zajištění soudržnosti by nařízení (ES) č. 814/2000 mělo být zrušeno, přičemž současně by měla být zachována zvláštní ustanovení týkající se cílů a druhů financovaných opatření. Tato opatření by měla také zohlednit potřebu zajistit účinnější komunikaci s veřejností a větší soulad mezi komunikačními činnostmi prováděnými z podnětu Komise, jakož i potřebu efektivního informování o politických prioritách Unie. Proto by se měla vztahovat rovněž na informační opatření týkající se SZP v rámci komunikační činnosti uvedené ve sdělení Komise: Rozpočet - Evropa 2020 (dále jen „sdělení Komise o rozpočtu pro Evropu 2020“) - část II: Politické informační listy.
(32)
Financování opatření a akcí v rámci SZP bude částečně probíhat v rámci sdíleného řízení. Aby bylo zajištěno řádné řízení finančních prostředků Unie, měla by Komise provádět kontrolu řízení fondů orgány členských států, které jsou pověřeny prováděním plateb. Je třeba vymezit povahu kontrol, které má Komise provádět, upřesnit podmínky, za jakých může převzít odpovědnost za plnění rozpočtu, a objasnit povinnost spolupracovat, kterou mají členské státy.
(33)
Aby mohla Komise plnit svou povinnost ověřovat zavedení a řádné fungování systémů pro řízení a kontrolu výdajů Unie v členských státech a aniž jsou dotčeny kontroly prováděné členskými státy, je třeba stanovit zavedení kontrol osobami pověřenými Komisí, které by měly mít možnost požádat členské státy o pomoc při výkonu své práce.
(34)
Pro získávání informací, které mají být předány Komisi, je třeba v co nejširším rozsahu používat informační technologie. Komise by při provádění kontrol měla mít neomezený a bezprostřední přístup k informacím týkajícím se výdajů, a to jak v papírové, tak v elektronické podobě.
(35)
Pro vytvoření finanční vazby mezi akreditovanými platebními agenturami a rozpočtem Unie by Komise měla každoročně schvalovat účetní závěrky těchto platebních agentur (finanční schvalování účetních závěrek). Rozhodnutí o schválení účetní závěrky by se mělo týkat úplnosti, přesnosti a věcné správnosti předkládaných účtů, nikoliv však souladu výdajů s právem Unie.
(36)
Za plnění rozpočtu Evropské unie v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU odpovídá Komise ve spolupráci s členskými státy. Komise je zmocněna prostřednictvím prováděcích aktů rozhodovat o tom, zda členské státy vynaložily výdaje v souladu s právem Unie. Členské státy by měly mít právo odůvodnit svá rozhodnutí o provedení plateb a v případě neshody mezi nimi a Komisí využít dohodovací řízení. Aby byly členským státům poskytnuty právní a finanční záruky, pokud jde o výdaje uskutečněné v minulosti, je třeba stanovit maximální lhůtu, ve které může Komise rozhodnout o konkrétních finančních důsledcích nesplnění povinností. Postup pro schvalování souladu by s ohledem na EZFRV měl být v souladu s ustanoveními o finančních opravách prováděných Komisí, jak je stanoveno v části 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
(37)
Pokud jde o EZZF, částky získané zpět by měly být vráceny do fondu, jedná-li se o výdaje, jež nejsou v souladu s právem Unie a na něž neexistovalo žádné právo. S cílem poskytnout dostatek času pro všechny nezbytné správní postupy, včetně vnitřních kontrol, by členské státy měly vrácení prostředků vyžádat u příjemce do 18 měsíců poté, co byla schválena kontrolní zpráva nebo podobný doklad konstatující, že došlo k nesrovnalosti, a případně ji obdržela platební agentura či subjekt odpovědný za zpětné získání. Je třeba stanovit systém finanční odpovědnosti v případě, že dojde k nesrovnalostem a zpět není získána celá částka. K tomuto účelu je vhodné stanovit postup umožňující Komisi chránit zájmy rozpočtu Unie přijetím rozhodnutí o tom, že dotyčnému členskému státu budou částečně připsány k tíži částky, k jejichž ztrátě došlo z důvodu nesrovnalostí a jež nebyly získány zpět v přiměřené lhůtě. V některých případech nedbalosti ze strany členského státu lze rovněž připsat dotyčnému členskému státu k tíži částku v plné výši. Aniž jsou dotčeny povinnosti, které mají členské státy splňovat podle svých vnitrostátních postupů, je nicméně vhodné, aby finanční zátěž byla spravedlivě rozdělena mezi Unii a členské státy. Stejná pravidla by měla platit pro EZFRV, avšak s požadavkem, že částky zpětně získané nebo zrušené v důsledku nesrovnalostí by měly zůstat k dispozici pro schválené programy rozvoje venkova v daném členském státě vzhledem k tomu, že byly tomuto státu přiděleny. Je rovněž třeba stanovit oznamovací povinnost členských států.
(38)
Postupy zpětného získávání prostředků použité členskými státy mohou mít za následek zpoždění zpětného získání prostředků o několik let, a to bez jakékoli záruky jejich úspěšného dokončení. Náklady na tyto postupy mohou být také neúměrné vzhledem k částkám, které již byly nebo ještě mohou být získány. Členské státy by proto měly mít v určitých případech možnost postup zpětného získání prostředků zastavit.
(39)
Aby byly chráněny finanční zájmy rozpočtu Unie, měly by členské státy přijmout opatření s cílem ověřit, že operace financované z fondů opravdu probíhají a že jsou řádně prováděny. Členské státy by rovněž měly předcházet veškerým nesrovnalostem nebo nesplnění povinností ze strany příjemců a tyto nesrovnalosti a nesplnění povinností odhalovat a účinně je řešit. Za tímto účelem by se mělo použít nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (15). V případě porušení právních předpisů v odvětví zemědělství, kdy právními akty Unie nebyla stanovena prováděcí pravidla týkající se správních sankcí, by členské státy měly uložit vnitrostátní sankce, jež by měly být účinné, odrazující a přiměřené.
(40)
Mělo by se zabránit situaci, aby v rámci SZP byly financovány činnosti, v jejichž důsledku vznikají dodatečné náklady v jiných oblastech politiky souhrnného rozpočtu Evropské unie, jako je především životní prostředí a veřejné zdraví. Kromě toho by zavedení nových systémů plateb a souvisejících systémů sledování a sankcí nemělo vést k dalším zbytečným a komplikovaným správním postupům a byrokracii.
(41)
Pravidla týkající se obecných zásad pro kontroly, odnětí neoprávněných plateb a uložení sankcí jsou obsažena v různých nařízeních pro odvětví zemědělství. Tato pravidla by měla být spojena do stejného právního rámce na horizontální úrovni. Měla by se týkat povinností členských států, pokud jde o správní kontroly a kontroly na místě, jež mají ověřit, zda jsou plněna ustanovení v souvislosti s opatřeními SZP a mají se vztahovat na pravidla pro zpětné získání a snížení podpory a vyloučení z této podpory. Rovněž je třeba stanovit pravidla pro kontrolu povinností, které nemusejí nutně souviset s výplatou podpory.
(42)
Různá ustanovení právních předpisů v odvětví zemědělství vyžadují složení jistoty, která zaručí vyplacení splatné částky v případě nesplnění povinnosti. S cílem posílit rámec jistot by se na všechna tato ustanovení mělo vztahovat jedno horizontální pravidlo.
(43)
Členské státy by měly zřídit a používat integrovaný administrativní a kontrolní systém (dále jen „integrovaný systém“) pro některé platby stanovené v nařízení (EU) č. 1307/2013 a v nařízení (EU) č. 1305/2013. S cílem zlepšit účinnost a sledování podpory Unie by členské státy měly být oprávněny využívat tento integrovaný systém rovněž pro ostatní režimy podpory Unie.
(44)
Je třeba zachovat hlavní prvky tohoto integrovaného systému, zejména ustanovení týkající se počítačové databáze, systému identifikace zemědělských pozemků, žádostí o podporu nebo požadovaných plateb a systému identifikace a evidence platebních nároků, a zároveň by se měl zohlednit vývoj politiky, zejména zavedením plateb pro zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí a ekologický přínos krajinných prvků. S cílem snížit administrativní zátěž a zajistit účinné a účelné kontroly by členské státy při vytváření těchto systémů měly vhodně využít technologických prostředků.
(45)
Při stanovování určité referenční úrovně v systémech identifikace zemědělských pozemků, aby mohly být zachyceny plochy využívané v ekologickém zájmu, by členské státy měly mít možnost zohlednit konkrétní informace, které mohou být od zemědělců vyžadovány při podávání žádostí o podporu pro roky 2015 až 2017, jako je určení takových krajinných prvků či jiných oblastí, které mohou být považovány za plochy využívané v ekologickém zájmu, a případně informace o velikosti těchto prvků a jiných oblastí.
(46)
Příslušné vnitrostátní orgány by příjemcům měly poskytovat platby stanovené v režimech podpor Unie, na které se vztahuje integrovaný systém, v plné výši, s výhradou snížení stanovených v tomto nařízení, a ve stanovených lhůtách. V zájmu zvýšení pružnosti řízení přímých plateb by členské státy měly mít možnost poskytovat přímé platby, na které se vztahuje integrovaný systém, až ve dvou splátkách za rok.
(47)
Kontrola obchodní dokumentace podniků, které přijímají nebo provádějí platby, může být velmi účinným prostředkem kontroly operací tvořících součást systému financování z EZZF. Ustanovení o kontrole obchodní dokumentace jsou uvedena v nařízení Rady (ES) č. 485/2008 (16). Tato kontrola doplňuje ostatní kontroly již prováděné členskými státy. Uvedeným nařízením navíc nejsou dotčeny vnitrostátní předpisy týkající se kontroly, které jsou širší než ustanovení tohoto nařízení.
(48)
Podle nařízení (ES) č. 485/2008 by členské státy měly přijímat opatření nezbytná k zajištění účinné ochrany finančních zájmů rozpočtu Unie, a zejména ke kontrole skutečného a řádného provádění operací financovaných z EZZF. V zájmu srozumitelnosti a přehlednosti je třeba příslušná ustanovení začlenit do stejného aktu. Nařízení (ES) č. 485/2008 by tedy mělo být zrušeno.
(49)
Dokumenty, na jejichž základě se dotyčná kontrola uskutečňuje, by měly být určeny tak, aby bylo možné provést úplnou kontrolu. Podniky, které mají být kontrolovány, by měly být vybrány s ohledem na povahu operací prováděných v rámci jejich odpovědnosti a na rozdělení podniků přijímajících nebo provádějících platby podle odvětví a podle jejich finančního významu v systému financování z EZZF.
(50)
Je třeba vymezit pravomoci úředníků pověřených prováděním kontrol, jakož i povinnost podniků zpřístupnit jim po určitou dobu obchodní dokumentaci a podávat jim informace, které si vyžádají. Mělo by být možné, aby byla obchodní dokumentace v některých případech zabavena.
(51)
S ohledem na mezinárodní strukturu obchodu se zemědělskými produkty a v zájmu fungování vnitřního trhu je nezbytné organizovat spolupráci mezi členskými státy. Je rovněž nutné vytvořit na úrovni Unie centralizovaný dokumentační systém týkající se podniků, které přijímají nebo provádějící platby a které jsou usazeny ve třetích zemích.
(52)
Za přijetí programů kontroly odpovídají členské státy; tyto programy musejí být oznámeny Komisi, aby mohla provádět dohled a vykonávat koordinační úlohu s cílem zajistit, že tyto programy jsou přijímány na základě vhodných kritérií, a zaručit, že kontrola se zaměří na odvětví nebo podniky, u nichž je vysoké riziko podvodu. Je nezbytné, aby v každém členském státě byl sledováním kontroly obchodní dokumentace stanovené v tomto nařízení nebo koordinací této kontroly pověřen zvláštní orgán. Tyto zvláštní orgány by měly být provozovány nezávisle na orgánech provádějících kontroly před úhradou plateb. Na informace získané v průběhu těchto kontrol by se mělo vztahovat služební tajemství.
(53)
Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 (17), které bylo nahrazeno nařízením (ES) č. 73/2009, zavedlo zásadu, že platba příjemcům některých podpor v rámci SZP v plné výši by měla být spojena s dodržováním pravidel týkajících se hospodaření s půdou, zemědělské produkce a zemědělské činnosti. Tato zásada byla následně zohledněna v nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (18) a nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (19).
V rámci tohoto systému „podmíněnosti“ mají členské státy uložit sankce ve formě částečného nebo úplného snížení nebo vyloučení z podpory obdržené v rámci SZP.
(54)
Systém podmíněnosti začleňuje do SZP základní normy pro životní prostředí, změnu klimatu, dobrý zemědělský a environmentální stav půdy, veřejné zdraví, zdraví zvířat a rostlin a dobré životní podmínky zvířat. Cílem podmíněnosti je přispět k rozvoji udržitelného zemědělství zvyšováním povědomí příjemců o tom, že uvedené základní normy je třeba dodržovat. Cílem je rovněž přispět k tomu, aby SZP více naplňovala očekávání společnosti tím, že se zlepší soudržnost s politikami životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. Systém podmíněnosti tvoří nedílnou součást SZP, a měl by proto být zachován. Jeho oblast působnosti, kterou prozatím tvoří samostatné seznamy povinných požadavků na hospodaření a norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy, by však měla být zefektivněna, aby byla zajištěna soudržnost a větší viditelnost systému podmíněnosti. Za tímto účelem by uvedené požadavky a normy měly být uvedeny v jediném seznamu a roztříděny podle oblastí a problematiky. Zkušenosti také ukazují, že řada požadavků z oblasti působnosti podmíněnosti není dostatečně relevantní pro zemědělskou činnost nebo plochu zemědělského podniku nebo se týká spíše vnitrostátních orgánů než příjemců. Proto je v tomto ohledu třeba oblast působnosti systému podmíněnosti upravit. Dále je třeba upravit zachování stálých pastvin v letech 2015 a 2016.
(55)
Je třeba, aby členské státy plně provedly povinné požadavky na hospodaření, aby mohly být uplatňovány na úrovni zemědělských podniků a aby zajistily nezbytné rovné zacházení se zemědělci.
(56)
Podle článku 22 směrnice 2000/60/ES se dne 23. prosince 2013 zrušuje směrnice Rady 80/68/EHS (20). S cílem zachovat stejná pravidla v rámci podmíněnosti týkající se ochrany podzemních vod, jako ta obsažená ve směrnici 80/68/EHS v poslední den její platnosti, je vhodné upravit oblast působnosti podmíněnosti a vymezit normu dobrého zemědělského a environmentálního stavu zahrnující požadavky článků 4 a 5 uvedené směrnice.
(57)
Systém podmíněnosti znamená pro příjemce i vnitrostátní správy určitá administrativní omezení, neboť je třeba zajistit vedení záznamů, provádět kontroly a případně ukládat sankce. Tyto sankce by měly být přiměřené, účinné a odrazující. Neměly by jimi být dotčeny jiné sankce stanovené jinými ustanoveními právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů. Z důvodu soudržnosti je vhodné sloučit příslušná ustanovení Unie do jednoho právního nástroje. V případě zemědělců, kteří se účastní režimu pro malé zemědělce uvedeného v hlavě V nařízení (EU) č. 1307/2013, lze mít za to, že úsilí, které je třeba v rámci systému podmíněnosti vynaložit, převyšuje výhody, které účast těchto zemědělců v uvedeném systému přináší. Z důvodu zjednodušení by se proto na tyto zemědělce neměla podmíněnost vztahovat, zejména pak její kontrolní systém a riziko sankcí v rámci podmíněnosti. Touto výjimkou by však neměla být dotčena povinnost dodržovat platná ustanovení odvětvových právních předpisů nebo možnost kontroly a uložení sankcí podle těchto právních předpisů.
(58)
Nařízení (ES) č. 1782/2003 zavedlo rámec norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy, podle něhož mají členské státy přijmout vnitrostátní normy s ohledem na zvláštní charakteristiky dotyčných oblastí, včetně půdních a klimatických podmínek, stávajících způsobů hospodaření (využití půdy, střídání plodin, zemědělské postupy) a struktury zemědělských podniků. Cílem těchto norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy je přispět k zamezení erozi půdy, zachování úrovně organických složek půdy a struktury půdy, zajištění minimální úrovně udržování, zamezení poškozování stanovišť a ochraně vody a hospodaření s ní. Širší oblast působnosti systému podmíněnosti podle tohoto nařízení by proto měla zahrnovat rámec, v jehož mezích členské státy mají přijmout vnitrostátní normy dobrého zemědělského a environmentálního stavu. Rámec Unie by také měl zahrnovat pravidla v zájmu lepšího řešení otázek týkajících se vod, půdy, zásoby uhlíku, biologické rozmanitosti a krajiny, a rovněž minimální úrovně udržování půdy.
(59)
Příjemci by měli jasně rozumět svým povinnostem, které mají dodržovat, pokud jde o pravidla týkající se podmíněnosti. Za tímto účelem by členské státy měly veškeré požadavky a normy, které tvoří součást těchto pravidel, sdělovat vyčerpávajícím, srozumitelným a jasným způsobem, pokud možno i elektronickou cestou.
(60)
Účinné provádění podmíněnosti vyžaduje ověření, zda příjemci plní povinnosti. Pokud se členský stát rozhodne pro možnost neuplatnit snížení plateb či vyloučení z plateb v případě, že příslušná částka činí méně než 100 EUR, měl by příslušný kontrolní orgán v následujícím roce u vzorku příjemců ověřit, zda byly nedostatky v dodržování požadavků odstraněny.
(61)
Aby byla zajištěna harmonická spolupráce mezi Komisí a členskými státy v oblasti financování výdajů SZP, a zejména aby bylo Komisi umožněno sledovat finanční řízení členských států a schvalovat účetní závěrky akreditovaných platebních agentur, je nezbytné, aby členské státy Komisi sdělovaly některé informace nebo aby je pro její potřebu uchovávaly.
(62)
Pro účely sestavování údajů, které mají být zaslány Komisi, a s cílem umožnit Komisi úplný a okamžitý přístup k údajům o výdajích v papírové i elektronické podobě je třeba stanovit vhodná pravidla pro sdělování a předávání údajů, jakož i pravidla týkající se lhůt.
(63)
Vzhledem k tomu, že v rámci uplatňování vnitrostátních kontrolních systémů a systémů schvalování souladu může dojít ke sdělení osobních údajů nebo obchodních tajemství, měly by členské státy a Komise zajistit důvěrnost informací obdržených v této souvislosti.
(64)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení rozpočtu Unie a spravedlivé zacházení s členskými státy a příjemci, je nezbytné stanovit pravidla týkající se používání eura.
(65)
V průběhu období, v němž se provádí určitá operace, se může měnit směnný kurz eura vůči národní měně. Proto by se směnný kurz použitelný pro dotyčné částky měl určit s ohledem na skutečnost, jejímž prostřednictvím je dosahováno hospodářského účelu operace. Je třeba použít směnný kurz platný v den, kdy tato skutečnost nastala. Tuto rozhodnou skutečnost je nezbytné upřesnit nebo upustit od jejího uplatnění, a to na základě určitých kritérií a zejména s ohledem na rychlost dopadů měnových pohybů. Tato pravidla jsou stanovena v nařízení Rady (ES) č. 2799/98 (21) a doplňují podobná ustanovení nařízení (ES) č. 1290/2005. V zájmu srozumitelnosti a přehlednosti by příslušná ustanovení měla být začleněna do stejného aktu a nařízení (ES) č. 2799/98 by tedy mělo být zrušeno.
(66)
Je třeba stanovit zvláštní pravidla pro řešení mimořádných měnových situací, které v Unii nebo na světovém trhu nastanou a vyžadují okamžitou reakci, aby se zajistilo, že opatření přijatá v rámci SZP bude účinně fungovat.
(67)
Členské státy, které nepřijaly euro, by měly mít možnost provádět platby na výdaje vzniklé na základě právních předpisů v oblasti SZP v eurech, spíše než v národní měně. Jsou zapotřebí zvláštní pravidla, aby se zajistilo, že tato možnost nepřinese stranám, které provádějí nebo přijímají platby, žádnou neoprávněnou výhodu.
(68)
Každé opatření v rámci SZP by mělo podléhat sledování a hodnocení s cílem zlepšit jeho kvalitu a prokázat jeho výsledky. V této souvislosti by Komise měla určit seznam ukazatelů a posuzovat výsledky SZP z hlediska cílů politiky, kterými jsou životaschopná produkce potravin, udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu a vyvážený územní rozvoj. Zejména při posuzování výsledků SZP v oblasti plnění cíle životaschopné produkce potravin by měly být zohledněny všechny příslušné faktory, včetně vývoje cen vstupů. Komise by měla zavést rámec pro společný systém sledování a hodnocení, který mimo jiné zajistí, že příslušné údaje, včetně informací z členských států, budou k dispozici včas. Přitom by Komise měla zohlednit potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Rozpočet - Evropa 2020 - část II mimo jiné uvádí, že výdaje související s oblastí klimatu by v celkovém rozpočtu Unie měly být zvýšeny alespoň na 20 %, i díky příspěvkům z různých politik. Komise by proto měla být schopna posoudit dopad podpory Unie v rámci SZP na cíle v oblasti klimatu.
(69)
Použije se právo Unie týkající se ochrany osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a volného pohybu těchto údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (22) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (23).
(70)
Rozsudek Soudního dvora ze dne 9. listopadu 2010 ve spojených věcech C-92/09 a 93/09 (24) Volker und Markus Schecke GbR a Hartmut Eifert v Land Hessen prohlásil čl. 42 odst. 8b a článek 44a nařízení (ES) č. 1290/2005 a nařízení Komise (ES) č. 259/2008 (25) za neplatné v rozsahu, v němž v případě fyzických osob, které jsou příjemci podpory z fondů, ukládají tato ustanovení povinnost zveřejňovat osobní údaje o všech příjemcích, aniž činí rozdíl podle takových relevantních kritérií, jako je doba, po kterou takové podpory dostávali, frekvence podpor nebo jejich typ a výše.
(71)
V návaznosti na tento rozsudek bylo do doby, než budou přijata nová pravidla zohledňující námitky Soudního dvora, nařízení (ES) č. 259/2008 pozměněno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 410/2011 (26) s cílem výslovně stanovit, že povinnost zveřejňovat informace o příjemcích podpory se nevztahuje na fyzické osoby.
(72)
V září roku 2011 uspořádala Komise konzultaci se zúčastněnými stranami, jíž se zúčastnili zástupci profesních zemědělských a obchodních organizací, zástupci potravinářského průmyslu a pracovníků, jakož i zástupci občanské společnosti a orgánů Unie. V rámci konzultace byly navrženy různé možnosti týkající se zveřejňování údajů o fyzických osobách, které jsou příjemci podpor ze zemědělských fondů EU, a dodržování zásady přiměřenosti při zveřejňování dotyčných informací. Na konferenci zúčastněných stran se projednávala případná nutnost zveřejnění jmen fyzických osob, aby bylo možné lépe chránit finanční zájmy Unie, posílit transparentnost a poukázat na úspěchy příjemců při poskytování veřejných statků a současně zajistit, aby toto zveřejnění nepřekračovalo rámec toho, co je nutné k dosažení těchto oprávněných cílů.
(73)
Soudní dvůr v rozsudku ve spojených věcech Volker und Markus Schecke GbR a Hartmut Eifert v Land Hessen nezpochybnil oprávněnost cíle posílit veřejnou kontrolu v oblasti využívání peněžních prostředků z fondů. Nicméně zdůraznil potřebu zvážit způsoby zveřejňování informací o dotčených příjemcích, které by odpovídaly cíli takového zveřejňování a přitom by představovaly menší zásah do práva těchto příjemců na respektování jejich soukromého života obecně a konkrétně na ochranu jejich osobních údajů.
(74)
Cíl posílení veřejné kontroly v souvislosti s jednotlivými příjemci by měl být analyzován s ohledem na nový rámec finančního řízení a kontroly, který se použije ode dne 1. ledna 2014, a s ohledem na zkušenosti členských států. V rámci tohoto nového rámce nemohou být kontroly ze strany vnitrostátních správních orgánů vyčerpávající, zejména jelikož u téměř všech režimů může být kontrola na místě provedena pouze u omezeného počtu osob. Kromě toho nový rámec stanoví, že za určitých podmínek mohou členské státy snížit počet kontrol na místě.
Dostatečné zvýšení minimální míry kontroly by v této situaci pro vnitrostátní správní orgány znamenalo takovou další finanční a administrativní zátěž, že by provádění této kontroly jednoduše znemožnila.
(75)
Za těchto okolností představuje zveřejnění jména příjemců prostředků z fondů způsob, jak veřejnou kontrolu využívání těchto fondů posílit, a proto představuje i užitečné doplnění stávajícího rámce řízení a kontroly, které je nezbytné k zajištění odpovídající úrovně ochrany finančních zájmů Unie. K tomu částečně vede preventivní a odrazující účinek takového zveřejnění, jež jednotlivé příjemce podpory odradí od nedovoleného chování a zároveň posílí osobní odpovědnost zemědělců za využívání veřejných prostředků, které obdrží.
(76)
V této souvislosti je třeba náležitě uznat úlohu občanské společnosti, včetně úlohy médií a nevládních organizací, a jejich příspěvek k posílení kontrolního rámce správních orgánů pro boj proti podvodům a jakémukoli zneužívání veřejných prostředků.
(77)
Zveřejňování příslušných informací je rovněž v souladu s přístupem uvedeným v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
(78)
Cíl posílení veřejné kontroly v souvislosti s jednotlivými příjemci podpory by případně mohl být splněn stanovením povinnosti členských států zajistit přístup veřejnosti k příslušným informacím na vyžádání, bez zveřejňování. Nicméně tato možnost by mohla být méně účinná a nesla by s sebou riziko vzniku nezamýšlených rozdílů v provádění. Vnitrostátním orgánům by proto mělo být umožněno spoléhat se na veřejnou kontrolu v souvislosti s jednotlivými příjemci díky zveřejnění jejich jmen a dalších příslušných údajů.
(79)
Cíle veřejné kontroly využívání finančních prostředků z fondů sledovaného zveřejněním údajů o příjemcích lze dosáhnout pouze tak, že se zajistí určitá míra informací poskytovaných veřejnosti. Tyto informace by měly zahrnovat údaje o totožnosti příjemce, poskytnuté částce a zemědělském fondu, ze kterého je poskytována, jakož i účel a povahu příslušného opatření. Zveřejnění těchto informací by mělo probíhat takovým způsobem, aby způsobilo co nejmenší zásah do práva příjemců na respektování jejich soukromého života obecně a zejména práva na ochranu jejich osobních údajů, což jsou práva uznaná v článcích 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie.
(80)
Aby se zajistilo, že toto nařízení splňuje zásadu proporcionality, prověřil normotvůrce všechny alternativní způsoby splnění cíle veřejné kontroly využívání prostředků z fondů, analyzované v memorandu stanoveném v příloze dokumentu Rady 6370/13, a zvolil takový způsob, který by co nejméně zasahoval do práv dotčených jednotlivců.
(81)
Zveřejňování podrobností o opatření, které zemědělce opravňuje k získání podpory, jakož i o povaze a účelu podpory by veřejnosti poskytlo konkrétní informace o podporované činnosti a o účelu, pro který byla podpora poskytnuta. To by rovněž přispělo k preventivnímu a odrazujícímu účinku veřejné kontroly při ochraně finančních zájmů.
(82)
Aby byla zajištěna rovnováha mezi sledovaným cílem veřejné kontroly využívání prostředků z fondů na jedné straně a právem příjemců na respektování jejich soukromého života obecně a na ochranu jejich osobních údajů na straně druhé, měl by být zohledněn význam podpory. Po rozsáhlé analýze a konzultaci se zúčastněnými stranami bylo patrné, že v zájmu posílení účinnosti zveřejnění a omezení zásahu do práv příjemců je nutné stanovit prahovou hodnotu vyjádřenou v podobě obdržené podpory, pod jejíž hranicí by jméno příjemce nemělo být zveřejněno.
(83)
Uvedená prahová hodnota by měla být omezena na co nejmenší míru a měla by odrážet úroveň režimů podpory stanovených v rámci SZP a měla by na ní být založena. Jelikož se však struktury zemědělských ekonomik členských států značně liší a mohou se výrazně odchylovat od průměrné struktury zemědělského podniku v Unii, měly by mít členské státy možnost uplatňovat minimální prahové hodnoty odpovídající jejich konkrétní situaci. Nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoví jednoduchý a zvláštní režim pro malé zemědělské podniky. Článek 63 uvedeného nařízení stanoví kritéria pro výpočet výše podpory. V zájmu důslednosti by v případě členských států uplatňujících tento režim měla být prahová hodnota, která se má zohlednit, (EU) č. 1307/2013 stanovena ve stejné výši jako částky určené členským státem podle čl. 63 odst. 1 druhého pododstavce nebo čl. 63 odst. 2 druhého pododstavce uvedeného nařízení. Pokud se členský stát rozhodne uvedený režim neuplatňovat, měla by se prahová hodnota, která se má zohlednit, stanovit ve stejné výši jako maximální možná částka podpory v daném režimu podle článku 63 nařízení (EU) č. 1307/2013. S výjimkou jména by zveřejnění pod touto konkrétní prahovou hodnotou mělo obsahovat všechny relevantní informace, které daňovým poplatníkům umožní vytvořit si věrný obraz o SZP.
(84)
Zpřístupnění těchto informací veřejnosti spolu s obecnými informacemi poskytovanými veřejnosti podle tohoto nařízení zvyšuje transparentnost, pokud jde o využívání finančních prostředků Unie v rámci SZP, čímž se přispívá ke zviditelnění a lepšímu chápání této politiky. Umožňuje občanům důkladnější zapojení do rozhodovacího procesu a zaručuje, že správní orgány budou mít větší legitimitu a budou se chovat efektivněji a odpovědněji vůči občanům. Občanům by rovněž umožnilo seznámit se s konkrétními příklady „veřejných statků“, které poskytuje zemědělství, a podpořilo by legitimitu státní podpory pro odvětví zemědělství.
(85)
Je tedy třeba vzít na vědomí, že stanovení obecného zveřejňování příslušných informací nepřekračuje rámec toho, co je v demokratické společnosti nutné, ani toho, co je nutné pro ochranu finančních zájmů Unie, přičemž je třeba mít na paměti prvořadý význam sledovaného cíle veřejné kontroly využívání prostředků z fondů.
(86)
Aby se vyhovělo požadavkům na ochranu údajů, je třeba příjemce finančních prostředků z fondů ještě před zveřejněním informovat o zveřejnění jejich údajů. Je třeba je informovat o tom, že tyto údaje mohou být zpracovávány subjekty Unie a členských států příslušnými v oblasti auditu a kontroly za účelem ochrany finančních zájmů Unie. Příjemci by dále měli být informováni o svých právech podle směrnice 95/46/ES a o postupech výkonu těchto práv.
(87)
V důsledku toho by poté, co byla provedena hloubková analýza a zhodnocení nejvhodnějšího způsobu, jak dodržovat právo na ochranu osobních údajů příjemců, rovněž na základě informací poskytnutých Komisí v průběhu jednání o tomto nařízení, měla být pro zveřejňování informací o všech příjemcích prostředků ze zemědělských fondů stanovena v tomto nařízení nová pravidla.
(88)
Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto nařízení.
(89)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se: postupů pro udělování, odnímání a přezkum akreditace platebních agentur a koordinačních subjektů a pro dohled nad akreditací platebních agentur; pravidel ohledně práce a kontrol, z nichž vychází prohlášení řídícího subjektu vydávané platební agenturou, funkcí koordinačního subjektu a oznamování informací tímto koordinačním subjektem Komisi; pravidel ohledně úkolů certifikačních subjektů, včetně kontrol, a osvědčení a zpráv a průvodních dokumentů, které tyto subjekty mají vypracovávat. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (27).
(90)
Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat také na: zásady auditu, na nichž jsou založeny výroky certifikačních subjektů, včetně posouzení rizik, vnitřních kontrol a požadované úrovně důkazních informací, metody auditu, jež mají certifikační subjekty s ohledem na mezinárodní auditorské standardy používat k vydávání svých výroků, popřípadě včetně používání jednotného integrovaného vzorku pro každý soubor a popřípadě včetně možnosti účastnit se kontrol na místě prováděných platebními agenturami.
(91)
Měly by se také vztahovat na: pravidla pro jednotné provádění zemědělského poradenského systému; určení měsíčních plateb vyplácených členským státům z EZZF; stanovení částek pro financování veřejných intervenčních opatření; pravidla pro financování získávání družicových snímků Komisí nezbytných pro kontroly a opatření přijímaná Komisí prostřednictvím aplikací dálkového průzkumu Země používaných ke sledování zemědělských zdrojů; postup pro získávání uvedených družicových snímků Komisí a sledování zemědělských zdrojů, rámec upravující toto získávání, zlepšování a využívání družicových snímků a meteorologických údajů, jakož i platných lhůt.
(92)
Měly by se také vztahovat na: míry úpravy přímých plateb v souvislosti s postupem finanční kázně, jakož i její přizpůsobení a podmínek pro prostředky převedené v souladu s čl. 169 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 za účelem financování přímých plateb; předběžné stanovení částky plateb a prozatímní rozdělení dostupných rozpočtových prostředků mezi členské státy v souvislosti s postupem pro rozpočtovou kázeň.
(93)
Dále by se prováděcí pravomoci Komise měly vztahovat také na: stanovení období, v němž musejí akreditované platební agentury vyhotovit a předat Komisi výkazy průběžných výdajů na programy rozvoje venkova; snížení nebo pozastavení měsíčních nebo průběžných plateb vyplácených členským státům, podrobnosti ohledně vedení oddělených účtů platebními agenturami; zvláštní podmínky vztahující se na informace, které se zanášejí do účtů vedených platebními agenturami; pravidla pro financování intervenčních opatření ve formě veřejného skladování a účtování o nich a dalších výdajů financovaných z fondů, podmínky upravující provádění automatického rušení závazků, postupy a jiná praktická ujednání pro řádné fungování pozastavení plateb vyplácených Komisí členským státům v případě, že členské státy dodají informace opožděně.
(94)
Dále by se prováděcí pravomoci Komise měly vztahovat také na: postupy ohledně zvláštních povinností, které musejí členské státy splňovat v souvislosti s kontrolami; postupy ohledně povinnosti spolupráce, kterou musejí členské státy dodržet při kontrolách prováděných Komisí na místě, a přístup k informacím; podrobnosti ohledně povinnosti oznamovat nesrovnalosti a podvody, postupy a jiná praktická ujednání pro povinnost uchovávat podklady k provedeným platbám a doklady týkající se provádění správních a fyzických kontrol stanovených právem Unie; schvalování účetní závěrky a schvalování souladu, vyloučení částek připisovaných k tíži rozpočtu Unie z financování Unií, postupy pro zpětné získávání neoprávněných plateb a úroků a na formy, jimiž mají členské státy Komisi oznamovat a sdělovat informace týkající se nesrovnalostí
(95)
Dále by se prováděcí pravomoci Komise měly vztahovat také na: pravidla, jejichž cílem je dosáhnout jednotného používání povinností členských států v souvislosti s ochranou finančních zájmů Unie, nezbytná pravidla, jejichž cílem je dosáhnout jednotného uplatňování kontrol v Unii, uplatňování a výpočet částečného nebo celkového odnětí plateb či platebních nároků; zpětné získávání neoprávněných plateb a sankce, jakož i neoprávněně přiznaných platebních nároků a uplatňování úroku. Prováděcí pravomoci by se měly také vztahovat na: uplatnění a výpočet správních sankcí, podrobná pravidla k vymezení nesplnění jako méně závažného, pravidla pro určení případů, v nichž si členské státy mohou v důsledku povahy sankcí tyto získané sankce ponechat, a pozastavení měsíčních plateb ve zvláštních případech podle nařízení (EU) č. 1308/2013.
(96)
Obdobně by se prováděcí pravomoci Komise měly vztahovat na: formy jistoty, která má být složena, a postupu pro složení jistoty, pro její přijetí a pro nahrazení původní jistoty; postupy pro uvolnění jistoty a pro oznámení, které mají členské státy nebo Komise v souladu s jistotami učinit. Měly by se vztahovat také na: pravidla, která jsou v mimořádných situacích nezbytná a odůvodněná v zájmu řešení konkrétních problémů v souvislosti s platebními lhůtami a výplatou záloh; pravidla týkající se žádostí o podporu a žádostí o platby, žádostí o platební nároky, včetně konečného data pro podávání žádostí, požadavky na minimální údaje, které mají být v žádosti uvedeny, ustanovení o změnách nebo stažení žádostí o podporu, výjimky z požadavku předkládat žádost o podporu a ustanovení, která členskými státům umožní použít zjednodušené postupy nebo napravit zjevné chyby.
(97)
Dále by se prováděcí pravomoci Komise měly vztahovat také na: pravidla pro provádění kontrol za účelem ověření, zda jsou dodržovány povinnosti a zda jsou údaje uvedené v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu správné a úplné, včetně pravidel pro toleranční rozpětí v případě měření prováděných jako součást kontrol na místě, technické specifikace pro účely jednotného provádění integrovaného administrativního a kontrolního systému; pravidel pro situace, kdy je současně s převodem zemědělských podniků prováděn převod povinností týkajících se způsobilosti pro dotyčnou podporu, které je třeba v každém případě splnit; a pravidla pro výplatu záloh. Měly by se vztahovat také na: pravidla, jejichž cílem je dosáhnout jednotného uplatňování pravidel pro kontrolu obchodní dokumentace; postupy týkajících se vlastních databází členských států a databáze analytických údajů o izotopech, které napomohou k odhalování podvodů; postupy ohledně spolupráce a pomoci mezi kontrolními orgány a subjekty, pravidla pro provádění kontrol souladu s obchodními normami, pravidla týkajících se orgánů příslušných k provádění kontrol, jakož i obsah, četnost a fáze uvádění produktu na trh, na něž se tyto kontroly vztahují.
(98)
Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat také na: sdělení, která mají členské státy předkládat Komisi v souvislosti s kontrolami týkajícími se označení původu, zeměpisných označení a chráněných tradičních výrazů; pravidla pro orgán odpovědný za ověřování souladu se specifikací produktu, včetně případů, kdy se zeměpisná oblast nachází ve třetí zemi, opatření, jež mají členské státy provést s cílem zabránit neoprávněnému používání chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení a chráněných tradičních výrazů, kontroly a ověření, jež mají provádět členské státy, včetně testování;
Měly by se vztahovat také na: pravidla pro provádění kontrol za účelem ověření, zda jsou dodržovány povinnosti v souvislosti s podmíněností; podrobná procedurální a technická pravidla týkající se výpočtu a uplatňování správních sankcí v důsledku nesplnění požadavků podmíněnosti; pravidla týkající se poskytování informací Komisi členskými státy podle článku 104 a opatření k ochraně používání právních předpisů Unie v případech, kdy by mimořádné měnové postupy týkající se národní měny mohly jejich používání ohrozit.
(99)
Dále by se prováděcí pravomoci Komise měly vztahovat na: soubor zvláštních ukazatelů pro sledování a hodnocení SZP; pravidla pro informace, které mají členské státy zasílat Komisi pro účely sledování a hodnocení SZP; pravidla týkající se formy a harmonogramu zveřejňování informací o příjemcích prostředků z fondů, jednotné provádění povinnosti informování příjemců, že jejich údaje budou zveřejněny a na spolupráci mezi Komisí a členskými státy v souvislosti se zveřejňováním příjemců prostředků z fondů.
(100)
Pro přijetí některých prováděcích aktů je třeba použít poradní postup. Pokud jde o prováděcí akty, které se týkají výpočtu částek Komisí, umožňuje poradní postup Komisi plně převzít odpovědnost za hospodaření s rozpočtem a s ohledem na lhůty a rozpočtové postupy se zaměřuje na zvýšení účinnosti, předvídatelnosti a rychlosti. Pokud jde o prováděcí akty v rámci plateb vyplacených členským státům a fungování postupu pro schvalování účetních závěrek, umožňuje poradní postup Komisi plně převzít odpovědnost za hospodaření s rozpočtem a ověřování ročních závěrek vnitrostátních platebních agentur s cílem tyto závěrky přijmout, nebo v případě výdajů neuskutečněných v souladu s pravidly Unie tyto výdaje vyloučit z financování Unií. V ostatních případech je třeba pro přijetí prováděcích aktů použít přezkumný postup.
(101)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, a to bez použití nařízení (EU) č. 182/2011,pokud jde o stanovení čistého zůstatku, který je k dispozici pro výdaje z EZZF, a provádění doplňkových plateb nebo srážek v souvislosti se způsobem provádění měsíčních plateb.
(102)
Vzhledem k tomu, že by přechod od ustanovení nařízení zrušených tímto nařízením k ustanovením tohoto nařízení mohl způsobit praktické a konkrétní obtíže může Komise v zájmu vyřešení těchto případných obtíží přijímat nezbytná a řádně odůvodněná opatření.
(103)
Vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné připravit hladké provedení předpokládaných opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(104)
Vzhledem k tomu, že programové období pro programy rozvoje venkova financované na základě tohoto nařízení začíná dne 1. ledna 2014, mělo by toto nařízení být použitelné od uvedeného data. Jelikož se však zemědělský rozpočtový rok vztahuje na výdaje vyplacené a příjmy obdržené a zaúčtované do účetnictví rozpočtu fondů platebními agenturami, pokud jde o rozpočtový rok „N“ počínající 16. října roku „N-1“ a končící 15. října roku „N“, měla by se ustanovení týkající se akreditace platebních agentur a koordinačních subjektů a odnímání akreditace a příslušných pravomocí Komise, finančního řízení fondů jako rozpočtový strop, rezerva pro případ krizí v zemědělství, finanční kázeň a přidělování účelově vázaných příjmů použít od dřívějšího data odpovídajícího začátku rozpočtového roku 2014, tj. od 16. října 2013. Ze stejného důvodu by se ustanovení týkající se postupu pro měsíční platby poskytované Komisí členským státům a dodržování platebních lhůt platebními agenturami měla použít na výdaje, které nastanou od začátku rozpočtového roku, to je od 16. října 2013.
(105)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován a vydal stanovisko (28).
(106)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k jeho provázanosti s dalšími nástroji SZP a k omezeným finančním zdrojům členských států v rozšířené Unii, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie prostřednictvím víceleté záruky financování Unií a soustředění se na jeho priority, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví pravidla pro:
a)
financování výdajů v rámci společné zemědělské politiky (SZP), včetně výdajů na rozvoj venkova;
b)
zemědělský poradenský systém;
c)
řídicí a kontrolní systémy, které mají zavést členské státy;
d)
systém podmíněnosti;
e)
schvalování účetní závěrky.
Článek 2
Definice používané v tomto nařízení
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„zemědělcem“ zemědělec ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
„zemědělskou činností“ zemědělská činnost ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;
(c)
„zemědělskou plochou“ zemědělská plocha ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;
d)
„zemědělským podnikem“ zemědělský podnik ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, s výjimkou toho, co je stanoveno v čl. 91 odst. 3;
e)
„přímými platbami“ přímé platby ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1307/2013;
f)
„právními předpisy v odvětví zemědělství“ veškeré příslušné akty přijaté na základě článku 43 Smlouvy o fungování EU v rámci SZP, jakož i případně veškeré akty v přenesené pravomoci či prováděcí akty přijaté na základě takových aktů a v rozsahu, v jakém se vztahují k EZFRV, na základě ustanovení části 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
g)
„nesrovnalostí“ jakákoli nesrovnalost ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95.
2. Pro účely financování, řízení a sledování SZP se „vyšší mocí“ a „mimořádnými okolnostmi“ rozumějí zejména tyto případy:
a)
úmrtí příjemce;
b)
déletrvající pracovní neschopnost příjemce;
c)
vážná přírodní katastrofa, která významně zasáhne zemědělský podnik;
d)
náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat;
e)
epizoocie nebo choroba rostlin postihující všechna hospodářská zvířata nebo plodiny příjemce nebo jejich část;
f)
vyvlastnění celého zemědělského podniku nebo jeho velké části, nemohlo-li být tomuto vyvlastnění předjímáno v den podání žádosti.
HLAVA II
OBECNÁ USTANOVENÍ O ZEMĚDĚLSKÝCH FONDECH
KAPITOLA I
Zemědělské fondy
Článek 3
Fondy pro financování zemědělských výdajů
1. Pro dosažení cílů SZP stanovených ve Smlouvě o fungování EU provádějí financování různých opatření v rámci této politiky, včetně opatření pro rozvoj venkova:
a)
Evropský zemědělský záruční fond (EZZF);
b)
Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV).
2. EZZF a EZFRV (dále jen „fondy“) jsou součástí souhrnného rozpočtu Evropské unie (dále jen „rozpočet Unie“).
Článek 4
Výdaje z EZZF
1. EZZF se provádí v rámci sdíleného řízení mezi členskými státy a Unií. Financuje, v souladu s právem Unie, tyto výdaje:
a)
opatření pro regulaci nebo podporu zemědělských trhů;
b)
přímé platby zemědělcům v rámci SZP;
c)
finanční příspěvek Unie na informační a propagační opatření ve prospěch zemědělských produktů na vnitřním trhu Unie a ve třetích zemích, prováděná členskými státy na základě programů vybraných Komisí jiných než těch, které jsou uvedeny v článku 5;
d)
finanční příspěvek Unie na projekt Unie „Ovoce a zelenina do škol“ uvedený v článku 23 nařízení (EU) č. 1308/2013 a na opatření týkající se nákaz zvířat a ztráty důvěry spotřebitelů uvedená v článku 155 uvedeného nařízení.
2. Z EZZF se financují přímo a v souladu s právem Unie tyto výdaje určené na:
a)
propagaci zemědělských produktů prováděnou přímo Komisí nebo prostřednictvím mezinárodních organizací;
b)
opatření prováděná v souladu s právem Unie, jejichž cílem je zajistit zachování, popis, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství;
c)
zavedení a provozování účetních informačních systémů v zemědělství;
d)
systémy zemědělských studií, včetně studií o struktuře zemědělských podniků.
Článek 5
Výdaje z EZFRV
EZFRV se provádí v rámci sdíleného řízení mezi členskými státy a Unií. Poskytuje prostředky pro finanční příspěvek Unie pro programy rozvoje venkova prováděné v souladu s právem Unie týkajícími se podpory pro rozvoj venkova.
Článek 6
Jiné výdaje, včetně technické pomoci
Z fondů mohou být z podnětu Komise nebo jejím jménem přímo financovány činnosti zaměřené na přípravu, sledování, správní a technickou pomoc, jakož i hodnocení, audit a kontrolu, která jsou nezbytná pro provádění SZP. Tato opatření zahrnují zejména:
a)
opatření nezbytná pro analýzu, řízení, sledování a provádění SZP a výměnu informací o této politice a opatření zaměřená na zavádění kontrolních systémů a technickou a správní pomoc;
b)
získání družicových snímků Komisí, které jsou nezbytné pro kontroly podle článku 21;
c)
opatření přijatá Komisí prostřednictvím aplikací dálkového průzkumu používaných ke sledování zemědělských zdrojů v souladu s článkem 22;
d)
opatření nezbytná pro zachování a rozvoj metod a technických prostředků pro informace, vzájemné propojení, sledování a kontrolu finančního řízení prostředků použitých na financování SZP;
e)
poskytování informací o SZP v souladu s článkem 45;
f)
studie o SZP a hodnocení opatření financovaných z fondů, včetně zdokonalování metod hodnocení a výměny informací o postupech v rámci SZP;
g)
případné zřízení výkonných agentur v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (29), které působí v rámci SZP;
h)
opatření pro šíření informací, zvyšování informovanosti, podporu spolupráce a výměnu zkušeností na úrovni Unie prováděná v rámci rozvoje venkova, včetně vytváření sítí zúčastněných stran;
i)
opatření nezbytná pro vytváření, registraci a ochranu log v rámci politiky jakosti Unie a pro ochranu práv duševního vlastnictví s ní spojených, jakož i nezbytný vývoj informačních technologií.
KAPITOLA II
Platební agentury a další subjekty
Článek 7
Akreditace platebních agentur a koordinačních subjektů a odnímání této akreditace
1. Platební agentury jsou útvary nebo subjekty členských států pověřené řízením a kontrolou výdajů uvedených v čl. 4 odst. 1 a v článku 5.
S výjimkou plateb mohou platební agentury k výkonu těchto úkolů oprávnit jiné subjekty.
2. Členské státy akreditují jako platební agentury orgány nebo subjekty, jež mají administrativní uspořádání a systém vnitřní kontroly, které poskytují dostatečné záruky, že platby jsou legální a správné a řádně vyúčtované. Za tímto účelem splňují platební agentury minimální podmínky pro akreditaci týkající se vnitřního prostředí, kontrolních činností, informací a komunikace a sledování stanovené Komisí podle čl. 8 odst. 1 písm. a).
Každý členský stát omezí s ohledem na své ústavní předpisy počet svých akreditovaných platebních agentur na nejvýše jednu na národní úrovni, případně na jednu v regionu. Jsou-li však platební agentury zřízeny na regionální úrovni, členské státy navíc akreditují platební agenturu na vnitrostátní úrovni pro režimy podpory, které vzhledem ke své povaze musejí být řízeny na vnitrostátní úrovni, nebo svěří řízení těchto režimů svým regionálním platebním agenturám.
Odchylně od druhého pododstavce mohou členské státy zachovat platební agentury, které akreditaci získaly před 20 prosince 2013.
Komise do konce roku 2016 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování systému platebních agentur doprovázenou případně návrhy právních předpisů.
3. Do 15. února roku následujícího po daném rozpočtovém roce vypracuje odpovědný pracovník akreditované platební agentury:
a)
roční účetní závěrku výdajů uskutečněných při výkonu úkolů svěřených jeho akreditované platební agentuře doprovázenou požadovanými informacemi pro její schválení v souladu s článkem 51;
b)
prohlášení řídícího subjektu o úplnosti, přesnosti a věcné správnosti účetní závěrky a řádném fungování systémů vnitřní kontroly, a to na základě objektivních kritérií, jakož i o legalitě a správnosti uskutečněných operací;
c)
každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a nápravných opatření, jež mají být přijata nebo jsou plánována.
Komise může po obdržení oznámení dotyčného členského státu lhůtu stanovenou na 15. února výjimečně prodloužit nejdéle do 1. března.
4. Je-li akreditována více než jedna platební agentura, určí členský stát veřejnoprávní subjekt (dále jen „koordinační subjekt“), který pověří těmito úkoly:
a)
shromažďovat informace, které je třeba poskytnout Komisi, a předávat jí je;
b)
přijímat nebo případně koordinovat opatření s cílem řešit veškeré nedostatky obecné povahy a informovat Komisi o následných krocích;
c)
podporovat a pokud možno zajišťovat harmonizované uplatňování pravidel Unie.
Pokud jde o zpracování finančních informací uvedených v prvním pododstavci písm. a), koordinační subjekt podléhá zvláštní akreditaci udělené členskými státy.
5. Pokud akreditovaná platební agentura neplní nebo přestala plnit jedno nebo více akreditačních kritérií stanovených v odstavci 2, členský stát jí z vlastního podnětu nebo na žádost Komise akreditaci odejme, neprovede-li platební agentura nezbytné změny ve lhůtě stanovené s ohledem na závažnost nedostatku.
6. Platební agentury řídí a zajišťují kontrolu operací spojených s veřejnou intervencí, za kterou jsou odpovědné, a v této oblasti jim náleží celková odpovědnost.
Článek 8
Pravomoci Komise
1. S cílem zajistit řádné fungování systému stanoveného v článku 7 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o:
a)
minimální podmínky pro akreditaci platebních agentur podle čl. 7 odst. 2 a koordinačních subjektů podle čl. 7 odst. 4;
b)
povinnosti platebních agentur, pokud jde o veřejnou intervenci, a pravidla týkající se obsahu jejich řídících a kontrolních povinností.
2. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví pravidla týkající se:
a)
postupu pro udělování, odnímání a přezkum akreditace platebních agentur a koordinačních subjektů, jakož i postupů pro dohled nad akreditací platebních agentur;
b)
činnosti a kontrol, na nichž je prohlášení řídícího subjektu vydávané platební agenturou založeno;
c)
funkcí koordinačního subjektu a oznamování informací Komisi podle čl. 7 odst. 4.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 9
Certifikační subjekty
1. Certifikační subjekt je veřejnoprávní nebo soukromoprávní auditní subjekt určený členským státem. Jedná-li se o soukromoprávní auditní subjekt a vyžadují-li tak platné právní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní předpisy, je vybrán členským státem ve veřejném nabídkovém řízení. Tento subjekt poskytuje stanovisko vypracované v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy ohledně úplnosti, přesnosti a věcné správnosti roční účetní závěrky platební agentury, řádného fungování jejího vnitřního kontrolního systému a legality a správnosti výdajů, o jejichž proplacení byla Komise požádána. Ve stanovisku musí být rovněž uvedeno, zda přezkoumání zpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu.
Certifikační subjekt má nezbytnou odbornou způsobilost. Je funkčně nezávislý na dotčené platební agentuře a dotčeném koordinačním subjektu, jakož i na orgánu, jenž tuto agenturu akreditoval.
2. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví pravidla, pokud jde o úkoly certifikačních subjektů, včetně kontrol, a osvědčení, zprávy a průvodní dokumenty, které tyto subjekty mají vypracovávat. S ohledem na potřebu maximální účinnosti testování operací a profesionálního úsudku auditora, pokud jde o integrovaný přístup, prováděcí akty rovněž stanoví:
a)
zásady auditu, na nichž jsou založena stanoviska certifikačních subjektů, včetně posouzení rizik, vnitřních kontrol a požadované úrovně důkazních informací;
b)
metody auditu, jež mají s ohledem na mezinárodní auditorské standardy používat certifikační subjekty k vydávání svých stanovisek, popřípadě včetně používání jednotného integrovaného vzorku pro každý soubor a popřípadě včetně možnosti účastnit se kontrol na místě prováděných platebními agenturami.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 10
Přípustnost plateb prováděných platebními agenturami
Výdaje uvedené v čl. 4 odst. 1 a v článku 5 mohou být financovány Unií, pouze pokud je uskutečnily akreditované platební agentury.
Článek 11
Platba příjemcům v plné výši
Nestanoví-li právo Unie výslovně jinak, vyplácejí se platby týkající se financování podle tohoto nařízení příjemcům v plné výši.
HLAVA III
ZEMĚDĚLSKÝ PORADENSKÝ SYSTÉM
Článek 12
Zásady a oblast působnosti
1. Členské státy zavedou systém pro poskytování poradenství příjemcům v oblasti obhospodařování půdy a řízení zemědělských podniků („zemědělský poradenský systém“). Zemědělský poradenský systém je provozován určenými veřejnoprávními subjekty nebo vybranými soukromoprávními subjekty.
2. Zemědělský poradenský systém se týká alespoň:
a)
povinností na úrovni zemědělských podniků vyplývajících z povinných požadavků na hospodaření a norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy, jak je stanoveno v hlavě VI kapitole I;
b)
zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí, jak je stanoveno v hlavě III kapitole 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 a udržování zemědělských ploch podle čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013;
c)
opatření na úrovni zemědělských podniků, která jsou stanovena v programech rozvoje venkova a jejichž cílem je modernizace zemědělských podniků, zvyšování konkurenceschopnosti, zapojení dalších odvětví, inovace a orientace na trh společně s podporou podnikání;
d)
požadavků na úrovni příjemců, jak jsou vymezeny pro provádění čl. 11 odst. 3 směrnice 2000/60/ES;
e)
požadavků na úrovni příjemců, jak jsou vymezeny členskými státy pro provádění článku 55 nařízení (ES) č. 1107/2009, zejména dodržování obecných zásad integrované ochrany rostlin podle článku 14 směrnice 2009/128/ES.
3. Zemědělský poradenský systém se také může týkat zejména:
a)
podpory přeměny zemědělských podniků a diverzifikace jejich hospodářských činností;
b)
řízení rizik a zavádění vhodných preventivních opatření zaměřených na přírodní katastrofy, katastrofické události a choroby zvířat a rostlin;
c)
minimálních požadavků stanovených vnitrostátním právem podle čl. 28 odst. 3 a čl. 29 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013;
d)
informací týkajících se zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, biologické rozmanitosti a ochrany vod, jak je stanoveno v příloze I tohoto nařízení.
Článek 13
Zvláštní požadavky týkající se zemědělského poradenského systému
1. Členské státy zajistí, aby poradci působící v rámci zemědělského poradenského systému byli řádně kvalifikováni a pravidelně školeni.
2. Členské státy zajistí oddělení poradenství od kontrol. V tomto ohledu a aniž je dotčeno vnitrostátní právo týkající se přístupu veřejnosti k dokumentům, členské státy zajistí, aby vybrané a určené subjekty uvedené v čl. 12 odst. 1 nesdělovaly žádné osobní nebo jednotlivé informace či údaje, které získají v rámci své poradenské činnosti, jiným osobám, než je příjemce, který spravuje daný zemědělský podnik, s výjimkou případů nesrovnalosti či porušení zjištěných v rámci této poradenské činnosti, pro které právní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní předpisy stanoví povinnost informovat veřejný orgán, zvláště v případě trestného činu.
3. Dotčený vnitrostátní orgán poskytne, zejména elektronickou cestou, potenciálnímu příjemci odpovídající seznam vybraných a určených subjektů podle čl. 12 odst. 1.
Článek 14
Přístup k zemědělskému poradenskému systému
Příjemci a zemědělci, kteří nedostávají podporu v rámci SZP, mohou dobrovolně využívat zemědělského poradenského systému.
Aniž je dotčen čl. 99 odst. 2 čtvrtý pododstavec mohou však členské státy podle objektivních kritérií určit kategorie příjemců, kteří mají k zemědělskému poradenskému systému prioritní přístup, včetně sítí pracujících s omezenými zdroji ve smyslu článků 53, 55 a 56 nařízení (EU) č. 1305/2013.
V takových případech členské státy zajistí, aby byli upřednostněni zemědělci s nejvíce omezeným přístupem k jinému poradenskému systému, než je zemědělský poradenský systém.
Zemědělský poradenský systém zajistí, aby příjemci měli přístup k poradenství odpovídajícímu konkrétní situaci jejich zemědělského podniku.
Článek 15
Pravomoci Komise
Komise může přijmout prováděcí akty, které stanoví pravidla pro jednotné provádění zemědělského poradenského systému s cílem učinit tento systém plně funkčním.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
HLAVA IV
FINANČNÍ ŘÍZENÍ FONDŮ
KAPITOLA I
EZZF
Oddíl 1
Financování výdajů
Článek 16
Rozpočtový strop
1. Roční strop výdajů EZZF tvoří maximální částky stanovené pro tento fond v nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013.
2. V případě, že právo Unie stanoví snížení nebo zvýšení částek uvedených v odstavci 1, přijme Komise prováděcí akty bez použití postupu podle článku 116, které stanoví čistý zůstatek pro výdaje EZZF na základě údajů uvedených v právu Unie.
Článek 17
Měsíční platby
1. Komise poskytuje členským státům rozpočtové prostředky nezbytné k financování výdajů podle čl. 4 odst. 1 v podobě měsíčních plateb na základě výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami v referenčním období.
2. Do provedení měsíčních plateb Komisí poskytují prostředky nezbytné pro úhradu výdajů podle potřeb svých akreditovaných platebních agentur členské státy.
Článek 18
Způsob provádění měsíčních plateb
1. Aniž je dotčeno použití článků 51 a 52, provádí Komise měsíční platby za výdaje uskutečněné akreditovanými platebními agenturami v referenčním měsíci.
2. Měsíční platby ve prospěch členských států se provedou nejpozději třetí pracovní den druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém byly výdaje uskutečněny. Výdaje členských států uskutečněné mezi 1. a 15. říjnem se přičítají k měsíci říjnu. Výdaje uskutečněné mezi 16. a 31. říjnem se přičítají k měsíci listopadu.
3. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví měsíční platby, které provádí, na základě výkazu výdajů členských států a informací poskytnutých v souladu s čl. 102 odst. 1, přičemž zohlední snížení nebo pozastavení měsíčních plateb uplatněná v souladu s článkem 41 nebo veškeré jiné opravy. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
4. Komise může přijmout prováděcí akty bez použití postupu podle článku 116, kterými stanoví doplňkové platby nebo srážky. V takových případech je na svém příštím zasedání informován výbor uvedený v čl. 116 odst. 1.
Článek 19
Správní a personální náklady
Z EZZF se nehradí výdaje související se správními a personálními náklady členských států a příjemců podpory z EZZF.
Článek 20
Výdaje na veřejnou intervenci
1. Není-li v rámci společné organizace trhů s ohledem na veřejnou intervenci stanovena částka za jednotku, financuje se dané opatření z EZZF na základě paušálních částek jednotných pro Unii, zejména pokud jde o finanční prostředky, které pocházejí z členských států a jsou používány na nákup produktů, hmotné operace v souvislosti se skladováním a případně na zpracování intervenčních produktů.
2. S cílem zajistit financování výdajů na veřejnou intervenci z EZZF je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o:
a)
druh opatření způsobilých pro financování Unií a podmínky úhrady;
b)
podmínky způsobilosti a metody výpočtu na základě údajů skutečně zjištěných platebními agenturami, nebo na základě paušálních částek stanovených Komisí, nebo na základě paušálních nebo nepaušálních částek stanovených právními předpisy v odvětví zemědělství.
3. Za účelem zajištění řádné správy prostředků zapsaných do rozpočtu Unie pro EZZF je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, které stanoví pravidla týkající se oceňování operací v souvislosti s veřejnou intervencí, opatření přijímaná v případě ztráty nebo zkažení produktů v rámci veřejné intervence a určení částek, které budou financovány.
4. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví částky uvedené v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
Článek 21
Získávání družicových snímků
Seznam družicových snímků nezbytných pro kontroly schválí Komise a členské státy v souladu se specifikacemi vypracovanými každým členským státem.
Komise tyto družicové snímky poskytne zdarma kontrolním subjektům nebo dodavatelům služeb, které tyto subjekty zmocnily k zastupování.
Komise zůstává majitelem těchto družicových snímků a po dokončení práce si je vyžádá zpět. Může rovněž požadovat provedení prací, jež zlepší postupy a pracovní metody, v souvislosti s kontrolou zemědělských ploch pomocí dálkového průzkumu Země.
Článek 22
Sledování zemědělských zdrojů
Cílem opatření financovaných podle čl. 6 písm. c) je poskytnout Komisi nástroje umožňující:
a)
sledovat zemědělské trhy Unie v globálním kontextu,
b)
zajistit agroekonomické a agroenvironmentální sledování zemědělské půdy, včetně zemědělsko-lesnických ploch, a stavu plodin, které umožní vytváření odhadů, zejména pokud jde o výnosy a zemědělskou produkci,
c)
sdílet přístup k těmto odhadům v mezinárodním měřítku, jako jsou iniciativy koordinované OSN nebo jinými mezinárodními agenturami,
d)
přispívat k transparentnosti světových trhů; a
e)
zajistit technologické monitorování agrometeorologického systému.
Opatření financovaná podle čl. 6 písm. c) se týkají shromažďování nebo nákupu údajů nezbytných pro provádění a sledování SZP, včetně družicových a meteorologických údajů, vytváření infrastruktury prostorových údajů a tvorby internetových stránek, provádění specifických studií o klimatických podmínkách, dálkového průzkumu využívaného s cílem přispět ke sledování stavu půdy a aktualizace agrometeorologických a ekonometrických modelů. V případě potřeby se tato opatření provádějí ve spolupráci s laboratořemi a subjekty členských států.
Článek 23
Prováděcí pravomoci
Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví:
a)
pravidla týkající se financování podle čl. 6 písm. b) a c),
b)
postupu, podle kterého se provedou opatření uvedená v článcích 21 a 22 s cílem splnit zadané cíle,
c)
rámce upravujícího získávání, zlepšování a využívání družicových snímků a meteorologických údajů, jakož i platných lhůt.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Oddíl 2
Rozpočtová kázeň
Článek 24
Dodržování stropu
1. Rozpočtové prostředky na výdaje EZZF nesmějí během celého rozpočtového procesu a plnění rozpočtu překročit částku uvedenou v článku 16.
Ve všech právních nástrojích, které navrhne Komise a přijme Evropský parlament a Rada, Rada nebo Komise a které mají vliv na rozpočet EZZF, je dodržována částka uvedená v článku 16.
2. Stanoví-li právo Unie pro některý členský stát finanční strop zemědělských výdajů v eurech, jsou mu tyto výdaje následně uhrazeny do výše tohoto stropu stanoveného v eurech, a pokud se použije článek 41, s nezbytnými úpravami.
3. Vnitrostátní stropy pro přímé platby uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 1307/2013, opravené s ohledem na úpravy podle článku 26 tohoto nařízení, se pokládají za finanční stropy v eurech.
Článek 25
Rezerva pro případ krizí v odvětví zemědělství
Rezerva určená k poskytování dodatečné podpory pro odvětví zemědělství v případě závažných krizí s dopadem na zemědělskou produkci či distribuci (dále jen „rezerva pro případ krizí v odvětví zemědělství“) se vytvoří tak, že se na začátku každého roku uplatní snížení na přímé platby prostřednictvím mechanismu finanční kázně uvedeného v článku 26.
Celková výše rezervy je 2 800 milionů EUR se stejnými ročními splátkami ve výši 400 milionů EUR (v cenách pro rok 2011) na období let 2014-2020 a zahrne se do okruhu 2 víceletého finančního rámce, jak je stanoven v příloze k nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013.
Článek 26
Finanční kázeň
1. S cílem zajistit dodržování ročních stropů stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 a určených k financování výdajů souvisejících s trhem a přímých plateb, se stanoví míra úpravy přímých plateb (dále jen „míra úpravy“), pokud odhady financování opatření financovaných v rámci uvedeného dílčího stropu pro daný rozpočtový rok ukazují, že budou platné roční stropy překročeny.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh týkající se míry úpravy nejpozději do 31. března kalendářního roku, pro který se použije.
3. Nestanoví-li Evropský parlament a Rada míru úpravy do 30. června daného roku, přijme Komise prováděcí akty stanovující míru úpravy a bezodkladně o tom informuje Evropský parlament a Radu. Takový prováděcí akt se přijímá poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
4. Do 1. prosince může Komise na základě nových informací, které má k dispozici, přijmout prováděcí akty, kterými přizpůsobí míru úpravy stanovenou podle odstavců 2 nebo 3. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
5. Odchylně od čl. 169 odst. 3 čtvrtého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 vyplatí členské státy prostředky přenesené v souladu s čl. 169 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 konečným příjemcům, na něž se v rozpočtovém roce, do nějž jsou prostředky přenášeny, vztahuje míra úpravy.
Úhrada podle prvního pododstavce se vztahuje pouze na konečné příjemce v členských státech, v nichž se v předchozím rozpočtovém roce uplatnil mechanismus finanční kázně.
6. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví podmínky pro prostředky převedené v souladu s čl. 169 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 za účelem financování výdajů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
7. Při použití tohoto článku se částka pro rezervu pro případ krizí v odvětví zemědělství uvedená v článku 25 zahrne do stanovení míry úpravy. Jakákoli částka, která nebude uvolněna na krizová opatření do konce rozpočtového roku, se vyplatí v souladu s odstavcem 5 tohoto článku.
Článek 27
Postup pro rozpočtovou kázeň
1. Spolu s návrhem rozpočtu na rozpočtový rok N předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě svou předpověď na rozpočtové roky N-1, N a N+1.
2. Ukáže-li se při sestavování návrhu rozpočtu na rozpočtový rok N, že existuje riziko překročení částky uvedené v článku 16 pro rozpočtový rok N, navrhne Komise Evropskému parlamentu a Radě nebo Radě opatření nezbytná k zajištění dodržení uvedené částky.
3. Kdykoli se Komise domnívá, že existuje riziko překročení částky uvedené v článku 16 a že nemůže v rámci svých pravomocí přijmout náležitá opatření k nápravě situace, navrhne jiná opatření, aby se zajistilo, že tato částka bude dodržena. Tato opatření přijme Rada v případě, že právním základem příslušného opatření je čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, nebo Evropský parlament a Rada v případě, že právním základem příslušného opatření je čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
4. Jestliže žádosti o následnou úhradu ze strany členských států na konci rozpočtového roku N překračují nebo by mohly překročit částku uvedenou v článku 16, Komise:
a)
přihlíží k těmto žádostem v poměru k žádostem podaným členskými státy a v rámci dostupných rozpočtových prostředků a přijme prováděcí akty, kterými prozatímně stanoví výši plateb na daný měsíc;
b)
nejpozději do 28. února rozpočtového roku N + 1 určí situaci všech členských států, pokud jde o financování Unií za rozpočtový rok N;
c)
přijme prováděcí akty, kterými stanoví celkovou částku financování Unií rozdělenou podle členských států na základě jednotné sazby financování Unií a v rámci rozpočtových prostředků dostupných pro měsíční platby;
d)
nejpozději při měsíčních platbách na měsíc březen roku N+1 provede případná vyrovnání mezi členskými státy.
Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci písm. a) a c) se přijímají poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
Článek 28
Systém včasného varování a sledování
Aby se zajistilo, že rozpočtový strop uvedený v článku 16 není překročen, zavede Komise systém včasného varování a sledování výdajů EZZF na měsíčním základě.
K tomuto účelu na začátku každého rozpočtového roku vymezí Komise profily měsíčních výdajů případně založené na průměrných měsíčních výdajích za předchozí tři roky.
Komise pravidelně předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji uskutečněných výdajů ve srovnání s profily, která obsahuje také hodnocení očekávaného plnění v běžném rozpočtovém roce.
Článek 29
Referenční směnné kurzy
1. Při přijímání návrhu rozpočtu nebo změny návrhu rozpočtu, která se týká zemědělských výdajů, použije Komise k vytvoření odhadů rozpočtových prostředků EZZF průměrný tržní kurz eura vůči americkému dolaru za poslední čtvrtletí končící nejméně 20 dnů před přijetím rozpočtového dokumentu Komisí.
2. Při přijímání návrhu dodatkového a opravného rozpočtu nebo návrhu na změnu tohoto návrhu Komise v případě, že se tyto dokumenty týkají rozpočtových prostředků na opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), použije:
a)
průměrný tržní kurz eura vůči americkému dolaru skutečně zaznamenaný na trhu od 1. srpna předchozího rozpočtového roku do konce posledního čtvrtletí končícího nejméně 20 dnů před přijetím rozpočtového dokumentu Komisí, nejpozději však 31. července běžného rozpočtového roku, a
b)
průměrný směnný kurz skutečně zaznamenaný za poslední čtvrtletí končící nejméně 20 dnů před přijetím rozpočtového dokumentu Komisí, jako předpověď pro zbytek rozpočtového roku.
KAPITOLA II
EZFRV
Oddíl 1
Obecná ustanovení pro ezfrv
Článek 30
Zamezení dvojímu financování
Výdaje financované z EZFRV nesmějí být předmětem žádného jiného financování z rozpočtu Unie.
Článek 31
Ustanovení pro všechny platby
1. V souladu s čl. 77 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 nepřekročí platby příspěvku EZFRV prováděné Komisí podle článku 5 tohoto nařízení rozpočtové závazky.
Tyto platby se přiřazují se k nejstaršímu otevřenému rozpočtovému závazku.
2. Použije se článek 84 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Oddíl 2
Financování programů rozvoje venkova
Článek 32
Finanční příspěvek z EZFRV
Finanční příspěvek z EZFRV na výdaje programů rozvoje venkova se určí pro každý program v mezích stropů stanovených právem Unie týkajícím se podpory rozvoje venkova z EZFRV.
Článek 33
Rozpočtové závazky
Pokud jde o rozpočtové závazky Unie týkající se programů rozvoje venkova, použije se článek 76 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Oddíl 3
Finanční příspěvek na programy rozvoje venkova
Článek 34
Ustanovení týkající se plateb pro programy rozvoje venkova
1. Prostředky nezbytné k financování výdajů uvedených v článku 5 se poskytují členským státům formou předběžného financování, průběžných plateb a platby zůstatku, jak je popsáno v tomto oddíle.
2. Souhrnná částka platby předběžného financování a průběžných plateb nepřekročí 95 % příspěvku z EZFRV na každý program rozvoje venkova.
Při dosažení stropu 95 % členské státy i nadále předávají žádosti o platby Komisi.
Článek 35
Předběžné financování
1. Poté, co Komise přijme rozhodnutí o schválení programu rozvoje venkova, vyplatí danému členskému státu počáteční částku předběžného financování na celé programové období. Tato počáteční částka předběžného financování se vyplácí v těchto splátkách:
a)
v roce 2014: 1 % částky podpory z EZFRV na celé programové období pro daný program a 1,5 % částky podpory z EZFRV na celé programové období pro daný program, pokud členský stát přijímá od roku 2010 finanční pomoc buď v souladu s články 122 a 143 Smlouvy o fungování EU, nebo z Evropského nástroje finanční stability, nebo pokud přijímá ke dni 31. prosince 2013 finanční pomoc v souladu s články 136 a 143 Smlouvy o fungování EU;
b)
v roce 2015: 1 % částky podpory z EZFRV na celé programové období pro daný program a 1,5 % částky podpory z EZFRV na celé programové období pro daný program, pokud členský stát přijímá od roku 2010 finanční pomoc v souladu s články 122 a 143 Smlouvy o fungování EU nebo z Evropského nástroje finanční stability nebo pokud přijímá ke dni 31. prosince 2014 finanční pomoc v souladu s články 136 a 143 Smlouvy o fungování EU;
c)
v roce 2016: 1 % částky podpory z EZFRV na celé programové období pro daný program.
Pokud je program rozvoje venkova přijat v roce 2015 nebo později, dřívější splátky se vyplatí v roce přijetí.
2. Nevzniknou-li žádné výdaje a není-li Komisi do dvaceti čtyř měsíců od vyplacení první splátky předběžného financování zaslán výkaz výdajů pro program rozvoje venkova, vrátí se celková částka vyplacená v rámci předběžného financování Komisi.
3. Úroky z předběžného financování se přidělují na daný program rozvoje venkova a odečítají se z částky veřejných výdajů uváděných v závěrečném výkazu výdajů.
4. Částka vyplacená v rámci předběžného financování se vyúčtuje postupem podle článku 51 tohoto nařízení před uzavřením programu rozvoje venkova.
Článek 36
Průběžné platby
1. Průběžné platby se provádějí pro jednotlivé programy rozvoje venkova. Vypočítávají se tak, že se na skutečné veřejné výdaje na jednotlivá opatření použije sazba spolufinancování těchto opatření, jak je uvedeno v článku 59 nařízení (EU) č. 1305/2013.
2. Podle dostupnosti rozpočtových prostředků Komise provádí průběžné platby za účelem následného uhrazení výdajů vzniklých akreditovaným platebním agenturám při provádění programů, přičemž zohledňuje snížení nebo pozastavení podle článku 41.
3. Jednotlivé průběžné platby provádí Komise s výhradou splnění těchto požadavků:
a)
předání výkazu výdajů podepsaného akreditovanou platební agenturou v souladu s čl. 102 odst. 1 písm. c) Komisi;
b)
nepřekročení celkové částky příspěvku z EZFRV poskytnuté na jednotlivá opatření na celou dobu trvání dotyčného programu;
c)
předání poslední výroční zprávy o pokroku týkající se provádění programu rozvoje venkova Komisi.
4. Jestliže některý z požadavků stanovených v odstavci 3 nebyl splněn, informuje Komise co nejrychleji akreditovanou platební agenturu nebo koordinační subjekt, byl-li určen. Jestliže některý z požadavků stanovených v odst. 3 písm. a) nebo c) nebyl dodržen, je výkaz výdajů nepřípustný.
5. Aniž je dotčeno použití článků 51 a 52, provede Komise průběžné platby do 45 dnů od registrace výkazu výdajů, který splňuje požadavky uvedené v odstavci 3 tohoto článku.
6. Akreditované platební agentury vyhotovují a předávají Komisi přímo nebo prostřednictvím koordinačního subjektu, pokud byl určen, výkazy průběžných výdajů na programy rozvoje venkova ve lhůtách stanovených Komisí.
Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví období pro předávání výkazů průběžných výdajů akreditovanými platebními agenturami. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Tyto výkazy výdajů zahrnují výdaje vzniklé platebním agenturám během každého dotyčného období. Avšak v případech, kdy výdaje uvedené v čl. 65 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013 nemohou být v příslušném období Komisi vykázány, neboť Komise dosud neschválila změnu programu, je lze vykázat v následných obdobích.
Výkazy průběžných výdajů týkající se výdajů uskutečněných od 16. října jsou financovány z rozpočtu na následující rok.
7. Použije se článek 83 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 37
Platba konečného zůstatku a uzavření programu
1. Platbu konečného zůstatku provádí Komise podle dostupnosti rozpočtových prostředků po obdržení poslední výroční zprávy o pokroku týkající se provádění programu rozvoje venkova na základě platného finančního plánu, roční účetní závěrky za poslední rozpočtový rok provádění daného programu rozvoje venkova a odpovídajícího rozhodnutí o schválení účetní závěrky. Tato účetní závěrka se předkládá Komisi nejpozději šest měsíců po konečném datu způsobilosti výdajů uvedeném v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 a týká se výdajů uskutečněných platební agentuře do posledního data způsobilosti výdajů.
2. Konečný zůstatek se převede nejpozději šest měsíců poté, co Komise uzná informace a doklady uvedené v odstavci 1 tohoto článku za přijatelné, a poté, co byla schválena poslední roční účetní závěrka. Aniž je dotčen čl. 38 odst. 5, částky, které zůstanou přiděleny po platbě konečného zůstatku, Komise zruší nejpozději ve lhůtě šesti měsíců.
3. Není-li ve lhůtě stanovené v odstavci 1 Komisi předána poslední výroční zpráva o pokroku a doklady nezbytné ke schválení účetní závěrky za poslední rok provádění programu, dojde k automatickému zrušení zůstatku v souladu s článkem 38.
Článek 38
Automatické zrušení závazků u programů rozvoje venkova
1. Komise automaticky zruší každou část rozpočtového závazku na program rozvoje venkova, která nebyla použita pro účely předběžného financování nebo průběžných plateb nebo u níž nebyl Komisi předložen výkaz výdajů splňující požadavky stanovené v čl. 36 odst. 3, pokud jde o výdaje uskutečněné do 31. prosince třetího roku následujícího po roce, kdy byl daný rozpočtový závazek učiněn.
2. Automaticky se zruší ta část rozpočtových závazků, která bude dosud otevřena k poslednímu datu způsobilosti výdajů podle čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souvislosti s níž nebyl nejpozději šest měsíců po tomto datu vypracován výkaz výdajů.
3. V případě soudního řízení nebo řízení o správním opravném prostředku s odkladným účinkem se po dobu tohoto řízení přeruší v souvislosti s částkou odpovídající dotyčným operacím lhůta pro automatické zrušení závazku uvedená v odstavci 1 nebo 2 za předpokladu, že Komise obdrží od členského státu nejpozději dne 31. prosince roku N + 3 řádně odůvodněné informace.
4. Do výpočtu automaticky rušených závazků se nezahrnuje:
a)
ta část rozpočtových závazků, v souvislosti s níž byl vypracován výkaz výdajů, ale jejíž úhrada byla ke dni 31. prosince roku N + 3 Komisí snížena nebo pozastavena;
b)
ta část rozpočtových závazků, která nemohla být vyplacena platební agenturou z důvodu vyšší moci, což vážně ovlivnilo provádění programu rozvoje venkova. Vnitrostátní orgány, které se odvolávají na vyšší moc, musí prokázat její přímé následky na provádění celého programu nebo jeho části.
Členské státy zašlou do 31. ledna Komisi informace o výjimkách uvedených v prvním pododstavci, týkajících se částek vykázaných do konce předcházejícího roku.
5. Komise včas uvědomí členské státy, jestliže hrozí automatické zrušení závazku. Sdělí jim částku automaticky zrušeného závazku vyplývající z informací, jež má k dispozici. Členské státy mají ode dne obdržení těchto informací dva měsíce na vyjádření souhlasu s dotyčnou částkou nebo na předložení připomínek. Komise provede automatické zrušení závazku nejpozději devět měsíců po uplynutí poslední lhůty vyplývající z použití odstavců 1 až 3.
6. V případě automatického zrušení závazku se příspěvek EZFRV na dotyčný program rozvoje venkova pro daný rok snižuje o částku automaticky zrušeného závazku. Členský stát vypracuje revidovaný finanční plán, v němž částku snížení podpory rozloží mezi opatření, a předloží jej Komisi ke schválení. Pokud tak neučiní, sníží Komise poměrným způsobem částky přidělené na každé opatření.
KAPITOLA III
Společná ustanovení
Článek 39
Zemědělský rozpočtový rok
Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení týkající se výkazů výdajů a příjmů v souvislosti s veřejnou intervencí stanovená Komisí podle čl. 46 odst. 6 písm. a), vztahuje se zemědělský rozpočtový rok na výdaje vyplacené a příjmy obdržené a zaúčtované do účetnictví rozpočtu fondů platebními agenturami, pokud jde o rozpočtový rok „N“ počínající 16. října roku „N-1“ a končící 15. října roku „N“.
Článek 40
Dodržování platebních lhůt
Pokud právo Unie stanoví platební lhůty, má platba provedená platebními agenturami příjemcům před prvním možným termínem pro platby a po posledním možném termínu pro platby za následek neoprávněnost plateb pro financování Unií, s výjimkou případů, podmínek a omezení stanovených s ohledem na zásadu proporcionality.
Aby byly výdaje uskutečněné před prvním možným termínem pro platby nebo po posledním možném termínu pro platby způsobilé pro financování Unií a aby se omezil finanční dopad, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o výjimky z pravidla uvedeného v prvním pododstavci.
Článek 41
Snížení a pozastavení měsíčních a průběžných plateb
1. Pokud výkazy výdajů nebo informace uvedené v článku 102 umožní Komisi zjistit, že výdaje byly uskutečněny subjekty, jež nejsou akreditovanými platebními agenturami, že platební lhůty nebo finanční stropy stanovené právem Unie nebyly dodrženy nebo že výdaje nebyly jiným způsobem uskutečněny v souladu s pravidly Unie, může Komise poté, co dotyčnému členskému státu umožnila předložit připomínky, snížit nebo pozastavit tomuto členskému státu měsíční nebo průběžné platby v rámci prováděcích aktů, které se týkají rozhodnutí o měsíčních platbách uvedeného v čl. 18 odst. 3 nebo v rámci průběžných plateb uvedených v článku 36
Pokud výkazy výdajů nebo informace uvedené v článku 102 neumožní Komisi zjistit, že výdaje byly uskutečněny v souladu s pravidly Unie, požádá Komise dotyčný členský stát o poskytnutí doplňujících informací a předložení připomínek ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů. Neodpoví-li členský stát na žádost Komise ve stanovené lhůtě nebo není-li odpověď považována za dostačující nebo prokazuje-li, že výdaje nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Unie, může Komise dotyčnému členskému státu snížit nebo pozastavit měsíční nebo průběžné platby v rámci prováděcích aktů, které se týkají měsíčních plateb uvedených v čl. 18 odst. 3 nebo v rámci průběžných plateb uvedených v článku 36
2. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými členskému státu sníží nebo pozastaví měsíční nebo průběžné platby, jestliže z důvodu závažnosti nebo přetrvávání zjištěných nedostatků neexistuje nebo není účinná jedna nebo více základních součástí daného vnitrostátního kontrolního systému nebo existují podobné závažné nedostatky v systému zpětného získávání neoprávněných plateb a je-li splněna jedna z těchto podmínek:
a)
nedostatky uvedené v prvním pododstavci jsou trvalé povahy a byly důvodem pro přijetí nejméně dvou prováděcích aktů podle článku 52 o vyloučení výdajů daného členského státu z financování Unií, nebo
b)
Komise dospěla k závěru, že daný členský stát není schopen bezodkladně provést nezbytná nápravná opatření v souladu s akčním plánem obsahujícím jasné ukazatele pokroku, který má být vypracován po konzultaci s Komisí.
Prováděcí akty stanovené v tomto odstavci se přijímají poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
Snížení nebo pozastavení se v případě výskytu nedostatků uplatní na příslušné výdaje uskutečněné platební agenturou po dobu určenou prováděcími akty uvedenými v tomto odstavci, která nepřekročí dvanáct měsíců. Pokud zůstávají splněny podmínky pro snížení nebo pozastavení, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými prodlouží uvedenou dobu o další dobu nejvýše dvanácti měsíců. Přestanou-li tyto podmínky být plněny, uvedená doba skončí.
Prováděcí akty uvedené v tomto odstavci se přijímají v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 116 odst. 2.
Před přijetím prováděcích aktů uvedených v tomto odstavci informuje Komise o tomto záměru dotyčný členský stát a požádá jej, aby reagoval ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů.
Prováděcí akty stanovující měsíční platby uvedené v čl. 18 odst. 3 nebo průběžné platby uvedené v článku 36 zohlední prováděcí akty přijaté podle tohoto odstavce.
3. Snížení a pozastavení podle tohoto článku se použijí v souladu se zásadou proporcionality a nemají vliv na použití článků 51 a 52.
4. Snížením a pozastavením plateb podle tohoto článku nejsou dotčeny články 19, 22 a 23 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pozastavení plateb uvedená v článcích 19 a 22 nařízení (EU) č. 1303/2013 se provádějí postupem podle odstavce 2 tohoto článku.
Článek 42
Pozastavení plateb v případě pozdního předložení informací
Pokud právní předpisy v odvětví zemědělství vyžadují, aby členské státy v konkrétním období předložily informace o počtu kontrol provedených podle článku 59 a o jejich výsledku, a pokud členské státy toto období překročí, může Komise pozastavit měsíční platby uvedené v článku 18 nebo průběžné platby uvedené v článku 36 za předpokladu, že členským státům poskytla všechny informace, formuláře a vysvětlení, které jsou třeba pro zjištění příslušných statistických údajů, v dostatečném předstihu před začátkem období, kterého se tyto údaje týkají. Částka, jejíž vyplacení má být pozastaveno, nesmí překročit 1,5 % výdajů, jichž se příslušné statistické informace, které nebyly zaslány včas, týkají. Komise přitom jedná v souladu se zásadou proporcionality a současně přihlíží k délce prodlení. Zejména se zohlední, ohrožuje-li opožděné předložení informací udělení absolutoria za plnění ročního rozpočtu. Před pozastavením měsíčních plateb Komise písemně informuje dotčený členský stát. Komise uhradí pozastavené částky, jakmile obdrží statistické informace od dotčených členských států, za předpokladu, že tyto informace obdrží nejpozději do 31. ledna následujícího roku.
Článek 43
Přidělování účelově vázaných příjmů
1. Ve smyslu článku [21] nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se za „účelově vázané příjmy“ považují:
a)
částky, které musejí být podle článku 40 a článku 51, pokud jde o výdaje v rámci EZZF, a článků 52 a 54 včetně souvisejících úroků převedeny do rozpočtu Unie;
b)
částky vybrané nebo získané zpět podle části II hlavy I kapitoly III oddílu III nařízení Rady (ES) č. 1234/2007;
c)
částky vybrané v důsledku sankcí v souladu se zvláštními pravidly stanovenými v právních předpisech Unie v odvětví zemědělství, pokud tyto právní předpisy výslovně nestanoví, že tyto částky si mohou ponechat členské státy;
d)
částky odpovídající sankcím uplatněným v souladu s pravidly o podmíněnosti stanovenými v hlavě VI kapitole II, pokud jde o výdaje v rámci EZZF;
e)
jakékoli jistoty, kauce nebo záruky poskytnuté na základě právních předpisů Unie přijatých v rámci SZP s výjimkou rozvoje venkova, které následně propadly. Propadlé jistoty složené při vydávání vývozních nebo dovozních licencí nebo v rámci nabídkového řízení, jehož jediným účelem je zajistit, aby uchazeči předkládali vážné nabídky, si však ponechají členské státy.
2. Částky uvedené v odstavci 1 se převádějí do rozpočtu Unie a v případě opětovného použití se použijí výhradně na financování výdajů z EZZF nebo EZFRV.
3. Toto nařízení se použije obdobně na účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 1.
4. Pokud jde o EZZF, použijí se články [170 a 171] nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 obdobně na zaúčtování účelově vázaných příjmů uvedených v tomto nařízení.
Článek 44
Vedení oddělených účtů
Každá platební agentura vede oddělené účty pro prostředky zanesené do rozpočtu Unie pro fondy.
Článek 45
Informační opatření
1. Cílem poskytování informací financovaného podle čl. 6 písm. e) je zejména pomoci vysvětlovat, provádět a rozvíjet SZP a zvyšovat informovanost veřejnosti o jejím obsahu a cílech, prostřednictvím informačních kampaní obnovovat důvěru spotřebitelů po krizích, informovat zemědělce a ostatní subjekty činné ve venkovských oblastech, prosazovat evropský model zemědělství a také pomáhat občanům jej pochopit.
Účelem je podávat soudržné, objektivní a úplné informace v rámci Unie i mimo ni, aby byl poskytnut přesný celkový přehled o SZP.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 mohou sestávat z:
a)
ročních pracovních programů nebo jiných konkrétních opatření předložených třetími stranami;
b)
činností prováděných z podnětu Komise.
Jsou vyloučena opatření, která jsou stanovena právními předpisy, a opatření, která jsou již financována v rámci jiné akce Unie.
Při provádění činností uvedených v písmeni b) mohou být Komisi nápomocni externí odborníci.
Vztahují-li se opatření uvedená v prvním pododstavci na obecné cíle tohoto nařízení, přispívají rovněž ke komunikační činnosti informující o politických prioritách Unie.
3. Komise každý rok do 31. října zveřejní výzvu k předkládání návrhů, které splňují podmínky stanovené v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Výboru uvedenému v čl. 116 odst. 1 se oznamují opatření stanovená a přijatá podle tohoto článku.
5. Komise předloží každé dva roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku.
Článek 46
Pravomoci Komise
1. S cílem zohlednit příjmy, které platební agentury vybírají pro rozpočet Unie při platbách prováděných na základě výkazů výdajů předkládaných členskými státy, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o podmínky, za nichž mají být vyrovnány některé druhy výdajů a příjmů v rámci fondů.
2. Aby bylo možné spravedlivě rozdělovat dostupné rozpočtové prostředky mezi členské státy, nebyl-li do začátku rozpočtového roku přijat rozpočet Unie nebo překročí-li celková částka předběžných závazků hranici stanovenou v čl. 170 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115 tohoto nařízení, pokud jde o ustanovení týkající se metody pro závazky a výplatu částek.
3. S cílem ověřit soudržnost údajů oznámených členskými státy ohledně výdajů nebo jiných informací stanovených tímto nařízením je Komisi v případě nesplnění povinnosti informovat Komisi v souladu s článkem 102 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115 týkající se odkladu měsíčních plateb vyplácených členským státům uvedených v článku 42, pokud jde o výdaje v rámci EZZF, a stanovující podmínky vztahující se na případy, kdy Komise sníží nebo pozastaví průběžné platby vyplácené členským státům v rámci EZFRV podle uvedeného článku.
4. Aby se zajistilo dodržování zásady proporcionality při použití článku 42, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115 týkající se pravidel pro:
a)
seznam opatření ve smyslu článku 42;
b)
míru pozastavení plateb podle uvedeného článku;
5. Komise může přijmout prováděcí akty, které stanoví další pravidla týkající se povinnosti stanovené v článku 44 a rovněž zvláštní podmínky vztahující se na informace, které se zanášejí do účtů vedených platebními agenturami. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
6. Komise může přijmout prováděcí akty, které stanoví pravidla týkající se:
a)
pravidel pro financování intervenčních opatření ve formě veřejného skladování a účtování o nich a dalších výdajů financovaných z fondů;
b)
podmínek upravujících provádění automatického rušení závazků;
c)
postupu a dalších podrobných ujednání týkajících se řádného fungování mechanismu podle článku 42.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
KAPITOLA IV
Schvalování účetní závěrky
Oddíl I
Obecná ustanovení
Článek 47
Kontroly na místě prováděné Komisí
1. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné členskými státy na základě vnitrostátních právních a správních předpisů, článku 287 Smlouvy o fungování EU anebo jakákoli kontrola zorganizovaná na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU nebo založená na nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (30), může Komise v členských státech organizovat kontroly na místě s cílem ověřovat zejména:
a)
zda je správní praxe v souladu s pravidly Unie;
b)
zda jsou k dispozici požadované podklady a zda jsou v souladu s operacemi financovanými z EZZF nebo EZFRV;
c)
podmínky, za kterých jsou operace financované z EZZF nebo EZFRV prováděny a kontrolovány;
d)
zda platební agentura splňuje akreditační kritéria stanovená v čl. 7 odst. 2 a zda členské státy řádně uplatňují čl. 7 odst. 5.
Osoby pověřené Komisí prováděním kontrol na místě nebo zástupci Komise působící v rámci pravomocí, které jim jsou svěřeny, mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, jež souvisejí s výdaji financovanými z EZZF nebo EZFRV, včetně dokladů a jejich popisných informací vytvořených nebo obdržených a uchovávaných v elektronické podobě.
Pravomocemi provádět kontroly na místě není dotčeno uplatňování práva členského státu, které vyhrazuje některé úkony činitelům vnitrostátním právem zvlášť určeným. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (31) a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, neúčastní se osoby pověřené Komisí jednat jejím jménem mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle práva dotčeného členského státu. K takto získaným informacím však mají přístup.
2. Komise s dostatečným předstihem ohlásí kontrolu na místě dotyčnému členskému státu nebo členskému státu, na jehož území má být kontrola provedena, přičemž při organizaci kontrol zohlední administrativní dopad na platební agentury. Zástupci dotyčného členského státu se mohou této kontroly zúčastnit.
Na žádost Komise a se souhlasem členského státu provádějí příslušné orgány tohoto členského státu dodatečné kontroly nebo šetření týkající se operací uvedených v tomto nařízení. Zástupci Komise nebo osoby pověřené Komisí jednat jejím jménem se mohou těchto kontrol zúčastnit.
K účinnějšímu provádění kontrol může Komise se souhlasem dotčených členských států požádat o účast orgánů těchto členských států na určitých kontrolách nebo šetřeních.
Článek 48
Přístup k informacím
1. Členské státy poskytují Komisi veškeré informace nezbytné k řádnému fungování fondů a přijímají veškerá vhodná opatření usnadňující kontroly, které Komise považuje za vhodné v souvislosti s řízením financování Unií, včetně kontrol na místě.
2. Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provedení právních aktů Unie týkajících se SZP, pokud tyto akty mají finanční důsledky pro EZZF nebo EZFRV.
3. Členské státy poskytují Komisi informace o zjištěných nesrovnalostech a případech podezření na podvod a také o krocích podniknutých za účelem zpětného získání neoprávněných plateb v souvislosti s těmito nesrovnalostmi a podvody podle oddílu III této kapitoly.
Článek 49
Přístup k dokumentům
Akreditované platební agentury uchovávají podklady k provedeným platbám a doklady týkající se provádění správních a fyzických kontrol stanovených právem Unie a poskytují tyto doklady a údaje Komisi. Tyto podklady mohou být uchovávány v elektronické podobě za podmínek stanovených Komisí na základě čl. 50 odst. 2.
Uchovává-li tyto doklady orgán, který jedná v přenesené pravomoci akreditované platební agentury a který je pověřen schvalováním výdajů, předává tento orgán akreditované platební agentuře zprávy o počtu provedených kontrol, jejich obsahu a opatřeních přijatých na základě jejich výsledků.
Článek 50
Pravomoci Komise
1. S cílem zajistit správné a účinné používání ustanovení o kontrolách na místě a přístupu k dokumentům a informacím uvedených v této kapitole je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, jimiž se doplňují zvláštní povinnosti, které musejí členské státy dodržovat podle této kapitoly.
2. Komise může přijmout prováděcí akty, které stanoví pravidla pro:
a)
postupy týkající se zvláštních povinností, které musí členské státy splňovat v souvislosti s kontrolami stanovenými v této kapitole;
b)
postupy týkající se povinnosti spolupracovat, kterou musí členské státy dodržet při provádění článků 47 a 48;
c)
postupy týkající se oznamovací povinnosti uvedené v čl. 48 odst. 3;
d)
podmínky, za nichž se uchovávají podklady uvedené v článku 49, včetně jejich podoby a doby uchování.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Oddíl II
Schvalování
Článek 51
Schvalování účetní závěrky
Před 31. květnem roku následujícího po daném rozpočtovém roce a na základě informací předaných v souladu s čl. 102 odst. 1 písm. c) přijme Komise prováděcí akty obsahující rozhodnutí o schválení účetních závěrek akreditovaných platebních agentur. Tyto prováděcí akty se týkají úplnosti, přesnosti a věcné správnosti předložených ročních účetních závěrek a nedotýkají se obsahu dalších rozhodnutí podle článku 52.
Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
Článek 52
Schvalování souladu
1. Pokud výdaje uvedené v čl. 4 odst. 1 a v článku 5 nebyly uskutečněny v souladu s právem Unie a v případě EZFRV nebyly uskutečněny v souladu s platným právem Unie a vnitrostátním právem podle článku 85 nařízení (EU) č. 1303/2013 přijme Komise prováděcí akty, kterými stanoví částky, které mají být vyloučeny z financování Unií. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
2. Komise posuzuje částky, které mají být vyloučeny z financování, s ohledem na závažnost zjištěného nesouladu. Komise náležitě zohlední povahu porušení pravidel a finanční újmu způsobenou Unii. Vyloučení částek z financování provede na základě určení neoprávněně vynaložených částek, a pokud tyto částky nelze přiměřeným úsilím určit, může použít opravy na základě extrapolace či paušální částky. Opravy na základě paušální částky se použijí pouze v těch případech, kde vzhledem k povaze případu nebo z důvodu neposkytnutí potřebných informací Komisi ze strany členských států není možné přiměřeným úsilím přesněji určit finanční újmu způsobenou Unii.
3. Před přijetím rozhodnutí o zamítnutí financování jsou výsledky kontroly Komise i odpovědi dotyčného členského státu písemně oznámeny, a poté se obě strany pokusí dosáhnout dohody o opatřeních, která je třeba přijmout. V této fázi řízení musí být členským státům poskytnuta možnost prokázat, že skutečný rozsah nedodržení požadavků je menší, než uvádí Komise.
Není-li dohody dosaženo, může členský stát požádat o zahájení řízení, jehož účelem je ve lhůtě čtyř měsíců smířit stanoviska obou stran. Zpráva o výsledcích řízení se předloží Komisi. Komise před vydáním rozhodnutí o případném zamítnutí financování zohlední doporučení uvedená ve zprávě a rozhodne-li, že se od těchto doporučení odchýlí, uvede důvody, které ji k tomu vedly.
4. Financování nelze zamítnout, pokud jde o:
a)
výdaje uvedené v čl. 4 odst. 1 uskutečněné více než 24 měsíců předtím, než Komise dotyčnému členskému státu písemně oznámí výsledky kontrol;
b)
výdaje na víceletá opatření, jež spadají do oblasti působnosti čl. 4 odst. 1 nebo programů uvedených v článku 5, u kterých poslední povinnost pro příjemce vznikla více než 24 měsíců předtím, než Komise dotyčnému členskému státu písemně oznámí výsledky kontrol;
c)
výdaje na opatření obsažená v programech uvedených v článku 5 jiných než uvedených v písmeni b) tohoto odstavce, pro které platební agentura provedla platbu nebo případně poslední platbu více než 24 měsíců předtím, než Komise dotyčnému členskému státu písemně oznámí výsledky kontrol.
5. Ustanovení odstavce 4 se nepoužije v případě:
a)
nesrovnalostí uvedených v oddíle III této kapitoly;
b)
vnitrostátních podpor, v jejichž důsledku zahájila Komise řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, nebo nesplnění povinností, na jehož základě Komise zaslala dotyčnému členskému státu v souladu s článkem 258 Smlouvy o fungování EU formální písemné upozornění;
c)
nesplnění povinností členských států podle hlavy V kapitoly III tohoto nařízení, pokud Komise písemně oznámí členskému státu výsledky kontrol do 12 měsíců po obdržení zprávy tohoto členského státu o výsledcích kontrol dotčených výdajů.
Článek 53
Pravomoci Komise
1. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví prováděcí pravidla týkající se:
a)
schvalování účetní závěrky podle článku 51, pokud jde o opatření, jež je třeba přijmout v souvislosti s přijetím rozhodnutí a jeho prováděním, včetně výměny informací mezi Komisí a členskými státy a příslušných lhůt;
b)
schvalování souladu podle článku 52, pokud jde o opatření, jež je třeba přijmout v souvislosti s přijetím rozhodnutí a jeho prováděním, včetně výměny informací mezi Komisí a členskými státy a příslušných lhůt, jakož i smírčí řízení stanovené v uvedeném článku, včetně zřízení smírčího orgánu, jeho úkolů, složení a pracovního režimu.
2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
3. Za účelem umožnění Komisi, aby chránila finanční zájmy Unie a zajistila účinné uplatňování ustanovení týkajících se schvalování souladu podle článku 52, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o kritéria a metodiku provádění oprav.
Oddíl III
Nesrovnalosti
Článek 54
Společná ustanovení
1. V případě neoprávněných plateb v důsledku nesrovnalosti nebo nedbalosti požádají členské státy u příjemce o vrácení těchto plateb do 18 měsíců poté, co byla schválena kontrolní zpráva nebo podobný doklad konstatující, že došlo k nesrovnalosti, popřípadě poté, co tuto zprávu nebo podobný dokument obdržela platební agentura či subjekt odpovědný za zpětné získávání daných plateb. Odpovídající částky se v okamžiku podání žádosti o vrácení plateb zaznamenají do knihy dlužníků platební agentury.
2. Nedojde-li ke zpětnému získání plateb do čtyř let od data žádosti o vrácení plateb, nebo do osmi let v případě, že zpětné získání je vymáháno u vnitrostátních soudů, pak finanční důsledky toho, že platby nebyly získány zpět, nese z 50 % dotyčný členský stát a z 50 % jsou kryty z rozpočtu Unie, aniž je dotčen požadavek, že dotyčný členský stát musí v souladu s článkem 58 pokračovat ve vymáhání neoprávněně vyplacených částek.
Pokud v souvislosti s vymáháním neoprávněně vyplacených částek stanoví pravomocný správní nebo soudní akt, že k žádné nesrovnalosti nedošlo, dotyčný členský stát vykáže finanční zátěž, kterou nesl podle prvního pododstavce, jako výdaj vůči fondům.
Pokud však z důvodů, jež nebyly způsobeny dotyčným členským státem, není možné částku získat zpět ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci a tato částka, která má být získána zpět, přesahuje 1 milion EUR, může Komise na žádost členského státu tuto lhůtu prodloužit až o polovinu původně stanovené doby.
3. V řádně odůvodněných případech se členské státy mohou rozhodnout ve vymáhání plateb nepokračovat. Toto rozhodnutí může být přijato pouze v těchto případech:
a)
pokud je souhrn vynaložených a odhadovaných nákladů na zpětné získání vyšší než částka, která má být získána zpět, tato podmínka je považována za splněnou, pokud:
i)
částka, která má být od příjemce získána zpět v souvislosti s jednotlivou platbou režimu plateb nebo opatřením podpory, nepřesahuje 100 EUR bez zahrnutí úroků; nebo
ii)
částka, která má být od příjemce získána zpět v souvislosti s jednotlivou platbou režimu plateb nebo opatřením podpory, se pohybuje v rozmezí 100 EUR až 150 EUR bez zahrnutí úroků a daný členský stát uplatňuje v rámci vnitrostátních právních předpisů prahovou hodnotu pro nevymáhání dluhů na vnitrostátní úrovni, která se rovná částce, jež má být získána zpět, nebo je vyšší;
b)
pokud se ukáže, že zpětné získání není možné z důvodu platební neschopnosti dlužníka nebo osob za nesrovnalost právně odpovědných zjištěné a uznané v souladu s vnitrostátním právem dotyčného členského státu.
Je-li rozhodnutí podle prvního pododstavce tohoto odstavce přijato předtím, než se na dlužnou částku začala vztahovat pravidla uvedená v odstavci 2, jsou finanční důsledky toho, že částky nebyly získány zpět, kryty z rozpočtu Unie.
4. Částky, jež členské státy ponesou podle odstavce 2 tohoto článku, zanesou do roční účetní závěrky, která má být předána Komisi v souladu s čl. 102 odst. 1 písm. c) bodem iv). Komise splnění této povinnosti ověří a v prováděcím aktu podle čl. 51 případně provede nezbytné úpravy v prováděcím aktu.
5. Za předpokladu, že byl použit postup podle čl. 52 odst. 3 může Komise přijmout prováděcí akty, kterými z financování Unií vyloučí částky připsané k tíži rozpočtu Unie v těchto případech:
a)
pokud členský stát nedodržel lhůty uvedené v odstavci 1;
b)
pokud má za to, že rozhodnutí nepokračovat ve zpětném získání částek přijaté členským státem podle odstavce 3 není odůvodněné;
c)
pokud má za to, že nesrovnalost nebo neexistence zpětně získaných částek jsou důsledkem nesrovnalosti nebo nedbalosti, které lze přičíst správním orgánům nebo jinému úřednímu subjektu členského státu.
Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 116 odst. 2.
Článek 55
Zvláštní ustanovení pro EZZF
Částky získané zpět v důsledku nesrovnalosti nebo nedbalosti a související úroky se převádějí na platební agenturu, jež je zaúčtuje jako účelově vázaný příjem EZZF v měsíci, kdy byly skutečně inkasovány.
Při převádění prostředků do rozpočtu Unie podle prvního pododstavce si může členský stát ponechat 20 % odpovídajících částek jako paušální úhradu nákladů na zpětné získávání, s výjimkou případů nesrovnalosti nebo nedbalosti, které lze přičíst správním orgánům nebo jiným úředním subjektům dotyčného členského státu.
Článek 56
Zvláštní ustanovení pro EZFRV
V případě, že jsou v operacích nebo programech rozvoje venkova zjištěny nesrovnalosti a nedbalost, provádějí členské státy finanční úpravy tak, že úplně nebo částečně zruší dotyčné vynakládání finančních prostředků Unie. Členské státy vezmou v úvahu povahu a závažnost zjištěných nesrovnalostí, jakož i úroveň finanční ztráty pro EZFRV.
Zrušené částky finančních prostředků Unie vynakládaných v rámci EZFRV a částky získané zpět, jakož i související úroky se opětovně přidělí na dotyčný program. Zrušené nebo zpětně získané finanční prostředky Unie však může členský stát opětovně použít pouze na operaci stanovenou v témže programu rozvoje venkova a za předpokladu, že tyto prostředky nejsou opětovně přiděleny na operace, jež byly předmětem finanční úpravy. Po uzavření programu rozvoje venkova vrátí členský stát částky získané zpět do rozpočtu Unie.
Článek 57
Pravomoci Komise
1. S cílem zajistit správné a účinné používání ustanovení týkajících se podmínek pro zpětné získávání neoprávněných plateb a souvisejících úroků je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o zvláštní povinnosti, které musejí členské státy dodržovat.
2. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví pravidla týkající se:
a)
postupů pro zpětné získávání neoprávněných plateb a úroků, jak je uvedeno v tomto oddíle, a pro průběžné informování Komise o částkách, které dosud nebyly získány zpět;
b)
forem, jimiž mají členské státy Komisi oznamovat a sdělovat informace týkající se povinností uvedených v tomto oddíle.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
HLAVA V
KONTROLNÍ SYSTÉMY A SANKCE
KAPITOLA I
Obecná pravidla
Článek 58
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Členské státy přijmou v rámci SZP veškeré právní a správní předpisy a veškerá další opatření nezbytná k zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie, zejména k:
a)
kontrole legality a správnosti operací financovaných z fondů;
b)
zajištění účinné ochrany před podvody, především pokud jde o odvětví s vyšší úrovní rizika, přičemž tato ochrana musí mít odrazující účinek, a to s ohledem na náklady a přínos i přiměřenost opatření;
c)
předcházení nesrovnalostem a podvodům, jejich zjišťování a nápravě;
d)
ukládání sankcí, jež jsou účinné, odrazující a přiměřené v souladu s právem Unie nebo případně vnitrostátními právními předpisy, a dle potřeby k zahájení soudního řízení za tímto účelem;
e)
zpětnému získání neoprávněných plateb a úroku a dle potřeby k zahájení soudního řízení za tímto účelem.
2. Členské státy zavedou účinné řídící a kontrolní systémy, aby zajistily soulad s právními předpisy, jež upravují režimy podpory Unie a mají za cíl minimalizovat riziko finanční újmy způsobené Unii.
3. Členské státy informují Komisi o ustanoveních a opatřeních přijatých podle odstavců 1 a 2.
Veškeré podmínky, které členské státy stanoví navíc k podmínkám stanoveným pravidly Unie pro získávání podpory financované z EZZF nebo EZFRV, musejí být ověřitelné.
4. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví nezbytná pravidla zaměřená na dosažení jednotného používání tohoto článku. Tato pravidla se mohou týkat:
a)
postupů, lhůt a výměny informací, pokud jde o povinnosti stanovené v odstavcích 1 a 2;
b)
oznamování a sdělování informací Komisi členskými státy, pokud jde o povinnost uvedenou v odstavci 3.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 59
Obecné zásady kontrol
1. Pokud není stanoveno jinak, zahrnuje systém zavedený členskými státy v souladu s čl. 58 odst. 2 systematické správní kontroly všech žádostí o podporu a žádostí o platbu. Uvedený systém je doplněn o kontroly na místě.
2. Pokud jde o kontroly na místě, vybere odpovědný orgán z celkového souboru žadatelů kontrolní vzorek, který se případně skládá z namátkové části, s cílem zjistit reprezentativní míru chybovosti, a z rizikové části, která se zaměří na oblasti, u nichž je riziko chyb největší.
3. Odpovědný orgán vypracuje z každé kontroly na místě zprávu.
4. Ve vhodných případech se všechny kontroly na místě stanovené v pravidlech Unie pro zemědělské podpory a podporu pro rozvoj venkova provádějí zároveň.
5. Členské státy zajistí minimální úroveň kontrol na místě nezbytných pro účinné řízení rizik a uvedenou minimální úroveň případně zvýší. Členské státy mohou uvedenou minimální úroveň snížit, pokud řídící a kontrolní systémy fungují správně a míra chybovosti zůstává na přijatelné úrovni.
6. V případech, jež stanoví Komise na základě čl. 62 odst. 2 písm. h), mohou být žádosti o podporu a žádosti o platbu nebo jakákoli jiná sdělení, požadavky či žádosti po svém předložení v případě zjevných chyb, jež příslušný orgán uzná, opraveny a upraveny.
7. Žádost o podporu nebo žádost o platbu se zamítne, pokud příjemce nebo jeho zástupce zabrání provedení kontroly na místě, s výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných okolností.
Článek 60
Doložka o obcházení
Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, neposkytne se žádná z výhod stanovených v právních předpisech v odvětví zemědělství fyzické nebo právnické osobě, o níž se zjistí, že podmínky nezbytné pro získání těchto výhod byly vytvořeny uměle v rozporu s cíli uvedených právních předpisů.
Článek 61
Slučitelnost režimů podpory pro účely kontrol v odvětví vína
Pro účely uplatňování režimů podpory v odvětví vína podle nařízení (EU) č. 1308/2013členské státy zajistí, aby správní a kontrolní postupy uplatňované na tyto režimy byly slučitelné s integrovaným systémem uvedeným v kapitole II této hlavy, pokud jde o tyto prvky:
a)
počítačová databáze;
b)
systémy identifikace zemědělských pozemků;
c)
správní kontroly.
Tyto postupy umožňují společné fungování nebo výměnu údajů s integrovaným systémem.
Článek 62
Pravomoci Komise týkající se kontrol
1. Aby se zajistilo, že jsou kontroly prováděny správně a účinně a že ověřování podmínek způsobilosti probíhá účinným, soudržným a nediskriminačním způsobem, který chrání finanční zájmy Unie, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, kterými stanoví další požadavky v souvislosti s celními režimy, zejména jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 952/2013 (32), vyžaduje-li to řádná správa systému.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví nezbytná pravidla s cílem dosáhnout jednotného používání této kapitoly v Unii a zejména:
a)
pravidla pro správní kontroly a kontroly na místě, které provádějí členské státy, pokud jde o dodržování povinností, závazků a kritérií způsobilosti vyplývajících z uplatňování práva Unie;
b)
pravidla pro minimální četnost kontrol a povinnosti četnost zvýšit nebo možnosti ji snížit, jak stanoví čl. 59 odst. 5;
c)
pravidla a způsoby podávání zpráv o provedených kontrolách a ověřování a jejich výsledcích;
d)
orgány odpovědné za provádění kontrol souladu, jakož i obsahu, četnosti a fází uvádění na trh, na něž se tyto kontroly použijí;
e)
pravidla pro zvláštní kontrolní opatření a metody umožňující stanovit obsah tetrahydrokannabinolu, pokud jde o konopí podle článku 52 nařízení (EU) č. 1307/2013;
f)
systémy kontrol schválených mezioborových organizací, pokud jde o bavlnu podle článku 56 nařízení (EU) č. 1307/2013;
g)
pravidla pro měření ploch a pravidel týkajících se kontrol a pravidel upravujících zvláštní finanční postupy pro zlepšení kontrol, pokud jde o víno podle nařízení (EU) č. 1308/2013;
h)
případy, kdy mohou být žádosti o podporu a žádosti o platbu nebo jakákoli jiná sdělení, požadavky či žádosti po svém předložení opraveny a upraveny v souladu s čl. 59 odst. 6;
i)
testy a metody používané pro stanovení způsobilosti produktů určených pro veřejnou intervenci a soukromé skladování, jakož i používání nabídkových řízení pro veřejnou intervenci a soukromé skladování.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 63
Neoprávněné platby a správní sankce
1. Zjistí-li se, že příjemce nesplňuje kritéria způsobilosti, závazky nebo jiné povinnosti týkající se podmínek pro poskytování podpory stanovených v právních předpisech v odvětví zemědělství, podpora se nevyplatí nebo se zcela nebo zčásti odejme a případně se nepřiznají nebo odejmou odpovídající platební nároky podle článku 21 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Členské státy navíc, stanoví-li tak právní předpisy v oblasti zemědělství, uloží rovněž správní sankce v souladu s pravidly stanovenými v článku 64 a v článku 77. Tímto ustanovením nejsou dotčena ustanovení podle článků 91 až 101 hlavy VI.
3. Aniž je dotčen čl. 54 odst. 3, částky, včetně úroků z těchto částek, a platební nároky, na které se vztahuje odnětí podle odstavce 1 a sankce uvedené v odstavci 2, se získají zpět.
4. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, kterými stanoví podmínky pro částečné nebo úplné odnětí částek podle odstavce 1.
5. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví podrobná procedurální a technická pravidla týkající se:
a)
uplatnění a výpočtu částečného nebo celkového odnětí podle podstavce 1;
b)
zpětného získávání neoprávněných plateb a sankcí, dále neoprávněně přiznaných platebních nároků a uplatňování úroku.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 64
Ukládání správních sankcí
1. Pokud jde o správní sankce podle čl. 63 odst. 2, použije se tento článek v případě nesplnění kritérií způsobilosti, závazků nebo jiných povinností vyplývajících z uplatňování právních předpisů v odvětví zemědělství, s výjimkou těch, které jsou stanoveny v článcích 67 až 78 kapitoly II této hlavy a v článcích 91 až 101hlavy IV a těch, na které se vztahují sankce podle čl. 89 odst. 3 a čl. 89 odst. 4.
2. Správní sankce se neuloží:
a)
je-li nesplnění způsobeno vyšší mocí;
b)
je-li nesplnění způsobeno zjevnými chybami, jak je uvedeno v čl. 59 odst. 6;
c)
je-li nesplnění způsobeno chybou příslušného orgánu či jiného orgánu nebo v případě, že osoba dotčená správní sankcí nemohla chybu rozumným způsobem zjistit;
d)
může-li dotčená osoba příslušnému orgánu uspokojivě prokázat, že k nesplnění povinností podle odstavce 1 nedošlo její vinou, nebo pokud se příslušný orgán jinak přesvědčí, že dotčená osoba nenese zavinění;
e)
je-li nesplnění méně závažné povahy, a to i v případě, že nedosahuje prahové hodnoty, kterou určí Komise v souladu s odst. 7 písm. b);
f)
v jiných případech, kdy není uložení sankce vhodné, jak určí Komise v souladu s odst. 6 písm. b).
3. Správní sankce lze uplatnit vůči příjemci podpory a jiným fyzickým nebo právnickým osobám, včetně seskupení nebo sdružení takových příjemců nebo jiných osob, na něž se vztahují povinnosti stanovené v pravidlech podle odstavce 1.
4. Správní sankce mohou mít jednu z těchto forem:
a)
snížení částky podpory, která má být vyplacena v souvislosti s žádostí o podporu nebo s žádostí o platbu, jichž se týká nesplnění, nebo v souvislosti s dalšími žádostmi; pokud však jde o podporu rozvoje venkova, tímto ustanovením není dotčena možnost pozastavení podpory v případech, když lze očekávat, že příjemce může nesplnění v přiměřené době odstranit;
b)
vyplacení částky vypočtené na základě množství nebo období dotčených nesplněním;
c)
pozastavení nebo odnětí schválení, uznání nebo povolení;
d)
vyloučení z práva na účast v dotčeném režimu podpory nebo na jeho využívání nebo z práva na účast na dotčeném opatření podpory či jiných opatřeních nebo na jejich využívání.
5. Správní sankce musejí být přiměřené a odstupňované podle závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného nesplnění a nesmějí překročit tyto limity:
a)
výše správní sankce podle odst. 4 písm. a) nepřekročí 200 % částky uvedené v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu;
b)
bez ohledu na písmeno a), pokud jde o podporu venkova, výše správní sankce podle odst. 4 písm. a) nepřekročí 100 % způsobilé částky;
c)
výše správní sankce podle odst. 4 písm. b) nepřekročí částku srovnatelnou s procentním podílem uvedeným v písm. a) tohoto odstavce;
d)
pozastavení, odnětí nebo vyloučení podle odst. 4 písm. c) a d) lze uložit v maximální délce tří po sobě jdoucích let, přičemž tuto dobu lze v případě nového nesplnění prodloužit.
6. S cílem zohlednit odrazující účinek ukládaných poplatků a sankcí na jedné straně a zvláštních vlastností každého režimu podpory nebo opatření podpory v rámci právních předpisů v odvětví zemědělství na straně druhé je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, které:
a)
určí formu správní sankce ze seznamu uvedeného v odstavci 4 v rámci limitů stanovených v odstavci 5 a určení zvláštní sazby, včetně případů nekvantifikovatelného nesplnění, kterou členské státy uplatní na všechny režimy podpory nebo opatření podpory a dotčené osoby podle odstavce 3;
b)
určí případy, kdy se správní sankce neuloží, jak je uvedeno v odst. 2 písm. f).
7. S cílem sjednotit provádění tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, které stanoví podrobná procedurální a technická pravidla pro:
a)
uplatnění a výpočet správních sankcí;
b)
podrobná pravidla k vymezení nesplnění jako méně závažného, včetně stanovení prahové hodnoty vyjádřené jako nominální hodnota nebo procentní podíl způsobilé částky podpory, která pokud jde o podporu rozvoje venkova, nesmí být menší než 3 % a která pro jinou podporu nesmí být menší než 1 %;
c)
pravidla pro určení případů, v nichž si členské státy mohou v důsledku povahy sankcí tyto získané sankce ponechat.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 65
Pozastavení plateb členským státům ve zvláštních případech podle nařízení (EU) č. 1308/2013
1. Vyžaduje-li nařízení (EU) č. 1308/2013, aby členské státy v konkrétním časovém horizontu předložily určité informace, a členské státy tuto povinnost nesplní, nebo ji nesplní včas, nebo předloží chybné informace, může Komise pozastavit měsíční platby podle článku 18 za předpokladu, že členským státům včas poskytla nezbytné informace, formuláře a vysvětlení. Částka, která má být pozastavena, souvisí s výdaji na tržní opatření pro něž nebyly požadované informace zaslány, nebyly zaslány včas nebo byly chybné.
2. S cílem zajistit dodržování zásady proporcionality při použití odstavce 1 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o tržní opatření, jichž se pozastavení plateb týká, a o sazbu a období pro pozastavení plateb podle odstavce 1.
3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobná pravidla pro postupy a jiné podmínky pro řádné fungování pozastavení měsíčních plateb podle odstavce 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 66
Jistoty
1. Pokud to stanoví právní předpisy v odvětví zemědělství, požádají členské státy o složení jistoty, která zaručí, že v případě nesplnění konkrétní povinnosti vyplývající z právních předpisů v odvětví zemědělství bude příslušnému orgánu uhrazena určitá finanční částka nebo propadne v jeho prospěch.
2. S výjimkou případů vyšší moci jistota zcela nebo částečně propadá, pokud se konkrétní povinnost nesplní nebo pokud se splní pouze částečně.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o pravidla, která zajistí nediskriminační zacházení, rovnost a dodržování zásady proporcionality při skládání jistoty a:
a)
určí odpovědnou stranu v případě nesplnění povinnosti;
b)
stanoví zvláštní situace, kdy příslušný orgán může upustit od požadavku týkajícího se jistoty;
c)
stanoví podmínky týkající se skládané jistoty a ručitele a podmínky pro složení a uvolnění jistoty;
d)
stanoví zvláštní podmínky týkající se jistoty složené v rámci záloh;
e)
rozhodne o důsledcích porušení povinností, na jejichž základě byla složena jistota, jak je stanoveno v odstavci 1, včetně propadnutí jistot, sazby snížení použité na uvolnění jistot pro náhrady, licence, nabídky, nabídky v rámci nabídkového řízení nebo konkrétní žádosti a v případě, že povinnost, na kterou se tato jistota vztahuje, nebyla částečně či zcela splněna, a to s ohledem na povahu dané povinnosti, na množství, u nějž byla povinnost porušena, na dobu překračující lhůtu, v níž měla být povinnost splněna, a na lhůtu, v níž byl předložen doklad potvrzující splnění povinnosti.
4. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se:
a)
formy jistoty, která má být složena, a postupu pro složení jistoty, pro její přijetí a pro nahrazení původní jistoty;
b)
postupů pro uvolnění jistoty;
c)
oznámení, která mají provést členské státy a Komise.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
KAPITOLA II
Integrovaný administrativní a kontrolní systém
Článek 67
Oblast působnosti a definice
1. Každý členský stát zavede a provozuje integrovaný administrativní a kontrolní systém („integrovaný systém“).
2. Integrovaný systém se použije pro režimy podpory uvedené v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013a na podporu poskytovanou v souladu s čl. 21 odst. 1 písm. a) a b), články 28 až 31, 33, 34 a 40 nařízení (EU) č. 1305/2013 a případně s čl. 35 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Tato kapitola se však nepoužije na opatření uvedená v čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013. Nepoužije se ani na opatření podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pokud jde o náklady na zavedení.
3. Integrovaný systém se také v nezbytném rozsahu použije na kontrolu podmíněnosti, jak je stanoveno v hlavě VI.
4. Pro účely této hlavy se rozumí:
a)
„zemědělským pozemkem“ souvislý díl půdy ohlášený jedním zemědělcem, na kterém se pěstuje jen jedna skupina plodin; je-li však v kontextu nařízení (EU) č. 1307/2013 požadováno samostatné ohlášení využití plochy v rámci jedné skupiny plodin, toto zvláštní využití případně zemědělský pozemek dále vymezuje; členské státy mohou stanovit doplňková kritéria pro další vymezení zemědělského pozemku;
b)
„přímou podporou na plochu“ režim základní platby, režim jednotné platby na plochu a redistributivní platba podle hlavy III kapitoly 1 nařízení (EU) č. 1307/2013; platby za zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí podle hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013; platby za oblasti s přírodními omezeními podle hlavy III kapitoly 4 nařízení (EU) č. 1307/2013; platby pro mladé zemědělce podle hlavy III kapitoly 5 nařízení (EU) č. 1307/2013; dobrovolná podpora vázaná na produkci podle hlavy IV kapitoly 1 v případech, kdy je podpora vyplácena na hektar; platby v rámci zvláštní podpory pro bavlnu podle hlavy IV kapitoly 2; režim pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013; zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie podle kapitoly IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (33) v případech, kdy je podpora vyplácena na hektar; a zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři podle kapitoly IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (34) v případech, kdy je podpora vyplácena na hektar.
Článek 68
Prvky integrovaného systému
1. Integrovaný systém zahrnuje tyto prvky:
a)
počítačovou databázi;
b)
systém identifikace zemědělských pozemků;
c)
systém identifikace a evidence platebních nároků;
d)
žádosti o podporu a žádosti o platbu;
e)
integrovaný kontrolní systém;
f)
jednotný systém identifikace každého příjemce podpory uvedené v čl. 67 odst. 2, který předloží žádost o podporu nebo žádost o platbu.
2. Integrovaný systém zahrnuje případně systém pro identifikaci a evidenci zvířat zavedený v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (35) a nařízením Rady (ES) č. 21/2004 (36).
3. Aniž je dotčena odpovědnost členských států za zavedení a používání integrovaného systému, může Komise využít služeb specializovaných subjektů nebo osob, aby usnadnila zavedení, sledování a využívání integrovaného systému, zejména s cílem poskytnout na požádání technické poradenství příslušným orgánům členských států.
4. Členské státy přijmou veškerá další opatření nezbytná k řádnému používání integrovaného systému a poskytují si vzájemnou pomoc potřebnou pro účely kontrol požadovaných podle tohoto nařízení.
Článek 69
Počítačová databáze
1. Do počítačové databáze (dále jen „databáze“) se u každého příjemce podpory uvedené v čl. 67 odst. 2 zaznamenávají údaje získané ze žádostí o podporu a ze žádostí o platbu.
Díky této databázi je prostřednictvím příslušného orgánu členského státu zejména umožněn přístup k údajům za běžné kalendářní nebo hospodářské roky a za posledních deset takových let. V případě, kdy je úroveň podpory poskytované zemědělcům ovlivněna údaji za kalendářní a/nebo hospodářské roky počínaje rokem 2000, umožní databáze přístup také k údajům týkajícím se uvedených let. Databáze rovněž umožní přímý a bezprostřední přístup k údajům přinejmenším za poslední čtyři po sobě následující kalendářní roky a v případě údajů týkajících se „stálých pastvin“, jak jsou definovány v čl. 2 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 1120/2009 (37), a pro období ode dne jejich uplatňování údaje týkající se „trvalých travních porostů a stálých pastvin“ podle definice v čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) č. 1307/2013, databáze umožní přímý a bezprostřední přístup k údajům vztahujícím se přinejmenším k posledním pěti po sobě následujícím kalendářním rokům.
Odchylně od druhého pododstavce mají členské státy, které přistoupily k Unii v roce 2004 nebo později, povinnost zajistit přístup k údajům od roku svého přistoupení.
2. Členské státy mohou vytvářet decentralizované databáze pod podmínkou, že tyto databáze, jakož i administrativní postupy pro evidenci a zpřístupňování údajů budou upraveny stejně pro celé území členského státu a budou vzájemně slučitelné, aby bylo možné provádět křížové kontroly.
Článek 70
Systém identifikace zemědělských pozemků
1. Systém identifikace zemědělských pozemků je vytvořen na základě map, dokumentů evidence pozemků nebo jiných kartografických údajů. Využívané postupy se zakládají na postupech počítačového zeměpisného informačního systému, včetně leteckých nebo družicových snímků se stejnými standardy, které zaručují přesnost rovnající se alespoň přesnosti kartografie v měřítku 1:10 000 a od roku 2016 v měřítku 1:5 000, přičemž se zohlední tvar a stav pozemku. To se stanoví podle stávajících standardů Unie.
Aniž je dotčen první pododstavec členské státy mohou i nadále využívat těchto postupů, včetně leteckých nebo družicových snímků se stejnými standardy, které zaručují přesnost rovnající se alespoň přesnosti kartografie v měřítku 1:10 000 od roku 2016, získaných na základě dlouhodobých smluv dohodnutých před listopadem roku 2012.
2. Členské státy zajistí, aby systém identifikace zemědělských pozemků obsahoval referenční úroveň pro zachycení ploch využívaných v ekologickém zájmu. Referenční úroveň zejména obsahuje příslušné konkrétní závazky nebo systémy ekologické certifikace podle čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, které jsou rovnocenné s postupy podle článku 46 uvedeného nařízení, dříve, než budou nejpozději pro rok 2018, který je rokem pro podání žádosti, poskytnuty formuláře uvedené v článku 72 tohoto nařízení pro žádosti o platby pro zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí uvedené v článcích 43 až 46 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 71
Systém identifikace a evidence platebních nároků
1. Systém identifikace a evidence platebních nároků umožňuje ověřování nároků a křížové kontroly s žádostmi o podporu a systémem identifikace zemědělských pozemků.
2. Systém uvedený v odstavci 1 musí prostřednictvím příslušného orgánu členského státu umožnit přímý a bezprostřední přístup k údajům přinejmenším za poslední čtyři po sobě následující kalendářní roky.
Článek 72
Žádosti o podporu a žádosti o platbu
1. Příjemce podpory uvedené v čl. 67 odst. 2 předkládá každý rok žádost o přímé platby pro příslušnou plochu nebo žádost o platbu pro příslušná opatření pro rozvoj venkova týkající se zvířat, ve které případně uvede:
a)
všechny zemědělské pozemky zemědělského podniku a nezemědělské plochy, pro které je požadována podpora podle čl. 67 odst. 2;
b)
platební nároky ohlášené k aktivaci;
c)
veškeré další informace stanovené v tomto nařízení nebo vyžadované pro účely provádění příslušných právních předpisů v odvětví zemědělství nebo vyžadované dotyčným členským státem.
Pokud jde o přímé platby na plochu, určí každý členský stát minimální rozlohu zemědělských pozemků, které mohou být předmětem žádosti. Minimální rozloha však nesmí překročit 0,3 ha.
2. Odchylně od odst. 1 písm. a) mohou členské státy rozhodnout, že zemědělské pozemky o rozloze do 0,1 ha, u nichž není předložena žádost o platbu, nemusejí být ohlášeny v případě, že celková plocha těchto pozemků nepřekročí 1 ha, nebo mohou rozhodnout, že zemědělec, který nežádá o přímou podporu na základě plochy, nemusí ohlašovat své zemědělské pozemky v případě, že celková zemědělská plocha nepřekročí 1 ha. Ve všech případech zemědělec ve své žádosti uvede, že disponuje zemědělskými pozemky, a na žádost příslušných orgánů uvede jejich polohu.
3. Členské státy poskytnou, mimo jiné elektronickou cestou, předtištěné tiskopisy na základě ploch určených v předcházejícím roce, jakož i grafické dokumenty znázorňující polohu těchto ploch.
Členské státy mohou rozhodnout, že žádost o podporu a žádost o platbu:
a)
jsou platné, pokud příjemce potvrdí, že v souvislosti s žádostí o podporu a žádostí o platbu předloženými v předcházejícím roce nenastaly změny;
b)
musejí obsahovat pouze změny ve vztahu k žádosti o podporu a žádosti o platbu podané pro předcházející rok.
Pokud však jde o režim pro malé zemědělce uvedený v hlavě V nařízení (EU) č. 1307/2013, je tato možnost otevřena všem dotyčným zemědělcům.
4. Členský stát může rozhodnout, že jednotná žádost o podporu zahrnuje několik režimů podpor nebo všechny režimy podpor a opatření uvedená v článku 67, nebo jiné režimy podpor a opatření.
5. Odchylně od nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (38) se výpočet dne pro podání nebo změnu žádosti o podporu, žádosti o platbu či podklady, smlouvy či prohlášení podle této kapitoly upraví podle konkrétních požadavků integrovaného systému. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o pravidla pro lhůty, data a termíny, je-li konečným dnem pro podání žádostí či změn svátek, sobota či neděle.
Článek 73
Systém identifikace příjemců
Jednotný systém pro zaznamenání totožnosti každého příjemce podpory podle čl. 67 odst. 2 zaručí, aby všechny žádosti o podporu a žádosti o platbu podané jedním příjemcem mohly být jako takové identifikovány.
Článek 74
Ověřování podmínek způsobilosti a snížení
1. V souladu s článkem 59 provádějí členské státy prostřednictvím platebních agentur nebo jimi pověřených subjektů správní kontroly žádostí o podporu s cílem ověřit podmínky způsobilosti pro podporu. Tyto kontroly jsou doplněny kontrolami na místě.
2. Pro účely kontrol na místě vypracují členské státy plán výběru zemědělských podniků nebo příjemců.
3. Členské státy mohou pro provádění kontroly zemědělských pozemků na místě využívat techniky dálkového průzkumu Země a globální družicový navigační systém (GNSS).
4. V případě nedodržení podmínek způsobilosti se použije článek 63.
Článek 75
Platby příjemcům
1. Platby příjemcům v rámci režimů podpory a opatření uvedených v čl. 67 odst. 2 se provádějí v období od 1. prosince do 30. června následujícího kalendářního roku.
Platby se v tomto období provádějí nejvýše ve dvou splátkách.
Aniž je dotčen první a druhý pododstavec, členské státy mohou do 1. prosince, avšak ne před 16. říjnem, vyplácet zálohy až do výše 50 %, pokud jde o přímé platby, a až do výše 75 % na podporu poskytnutou v rámci rozvoje venkova podle čl. 67 odst. 2.
S ohledem na podporu poskytovanou v rámci rozvoje venkova podle čl. 67 odst. 2 se tento odstavec uplatní v případě žádostí o podporu nebo žádostí o platbu předložených od roku podání žádosti 2018, který je rokem pro podání žádosti, s výjimkou výplaty záloh až do výše 75 %, jak je stanoveno ve třetím pododstavci tohoto odstavce.
2. Platby uvedené v odstavci 1 se neprovedou, dokud nebude dokončeno ověření podmínek způsobilosti, které podle článku 74 provádějí členské státy.
Odchylně od prvního pododstavce lze zálohy na podporu poskytovanou v rámci rozvoje venkova podle čl. 67 odst. 2 vyplatit po dokončení správních kontrol podle čl. 59 odst. 1.
3. V mimořádných situacích Komise přijme prováděcí akty k řešení konkrétních problémů souvisejících s uplatňováním tohoto článku, za předpokladu, že tyto akty jsou nezbytné a odůvodněné. Tyto prováděcí akty se mohou odchýlit od ustanovení odstavců 1 a 2, avšak pouze v míře a po dobu, jež jsou nezbytně nutné.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 76
Přenesené pravomoci
1. Aby se zajistilo provádění integrovaného systému stanoveného v této kapitole účinným, soudržným a nediskriminačním způsobem, který chrání finanční zájmy Unie, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o:
a)
konkrétní definice potřebné pro harmonizované provádění integrovaného systému kromě definic stanovených v nařízení (EU) č. 1307/2013 a nařízení (ES) č. 1305/2013;
b)
v souvislosti s články 67 až 75 pravidla pro další opatření nezbytná k zajištění souladu s požadavky na kontrolu stanovenými v tomto nařízení nebo v právních předpisech v odvětví zemědělství, která mají přijmout členské státy ve vztahu ku producentům, službám, subjektům, organizacím nebo jiným provozovatelům, jako jsou jatka nebo sdružení zapojená do procesu poskytování podpory, v případech, kdy toto nařízení nestanoví příslušné správní sankce; taková opatření v co největší míře obdobně sledují ustanovení týkající se sankcí uvedená v čl. 77 odst. 1 až 5.
2. Aby se zajistilo správné rozdělování finančních prostředků vyplývajících ze žádostí o podporu stanovených v článku 72 oprávněným příjemcům a umožnilo se ověření toho, jak příjemci plní související povinnosti, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o:
a)
základní rysy, technická pravidla, včetně odpovídajícího tolerančního rozpětí, pro aktualizace referenčních pozemků, se zohledněním tvaru a stavu pozemku a včetně pravidel týkajících se zahrnutí krajinných prvků sousedících s pozemkem, a požadavků na kvalitu systému identifikace zemědělských pozemků stanoveného v článku 70 a systému identifikace příjemců stanoveného v článku 73;
b)
základní rysy, technická pravidla a požadavky na kvalitu systému identifikace a evidence platebních nároků podle článku 71;
c)
pravidla pro určení definice základu pro výpočet podpory, včetně pravidel týkajících se řešení některých případů, kdy plochy, na které lze poskytnout podporu, zahrnují krajinné prvky nebo stromy; taková pravidla členským státům umožní, aby pro plochy s trvalým travním porostem automaticky považovaly rozptýlené krajinné prvky a stromy, jejichž celková plocha nepřesahuje určitý procentní podíl referenčního pozemku, za součást způsobilé oblasti, aniž by je musely k tomuto účelu zmapovat.
Článek 77
Uplatnění správních sankcí
1. Pokud jde o správní sankce podle čl. 63 odst. 2, použije se tento článek v případě nesplnění kritérií způsobilosti, závazků nebo jiných povinností vyplývajících z uplatňování pravidel pro podporu podle čl. 67 odst. 2.
2. Správní sankce se neuloží:
a)
je-li nesplnění způsobeno vyšší mocí;
b)
je-li nesplnění způsobeno zjevnými chybami, jak je uvedeno v čl. 59 odst. 6;
c)
je-li nesplnění způsobeno chybou příslušného orgánu či jiného orgánu nebo v případě, že osoba dotčená správní sankcí nemohla chybu logicky zjistit;
d)
může-li dotčená osoba příslušnému orgánu uspokojivě prokázat, že k nesplnění povinností podle odstavce 1 nedošlo její vinou, nebo pokud se příslušný orgán jinak přesvědčí, že dotčená osoba nenese zavinění;
e)
je-li nesplnění méně závažné povahy, a to i v případě, že nedosahuje prahové hodnoty, kterou určí Komise v souladu s odst. 7 písm. b);
f)
v jiných případech, není-li uložení sankce vhodné, jak určí Komise v souladu s odst. 7 písm. b).
3. Správní sankce lze uložit příjemci podpory, včetně jejich sdružení nebo seskupení, na nějž se vztahují povinnosti stanovené v pravidlech podle odstavce 1.
4. Správní sankce mohou mít jednu z těchto forem:
a)
snížení částky podpory, která je nebo má být vyplácena v souvislosti s žádostmi o podporu nebo s žádostmi o platbu, jichž se týká nesplnění, a/nebo v souvislosti s žádostmi o podporu nebo žádostmi o platbu podanými na předchozí nebo následující roky;
b)
vyplacení částky vypočtené na základě množství nebo období dotčených nesplněním;
c)
vyloučení z práva na účast na dotčeném režimu podpory nebo na dotčeném opatření podpory.
5. Správní sankce musejí být přiměřené a odstupňované podle závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného nesouladu a nesmějí překročit tyto limity:
a)
částka správní sankce pro daný rok podle odst. 4 písm. a) nepřekročí 100 % částky uvedené v žádostech o podporu nebo v žádostech o platbu;
b)
částka správní sankce pro daný rok podle odst. 4 písm. b) nepřekročí 100 % částky uvedené v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu, na niž se sankce vztahuje;
c)
výjimku podle odst. 4 písm. c) lze uložit v maximální délce tří po sobě jdoucích let, přičemž tuto dobu lze v případě nového nesplnění obnovit.
6. Aniž jsou dotčeny odstavce 4 a 5, správní sankce v souvislosti s platbou podle hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 mají podobu snížení částky plateb, které podle uvedeného nařízení jsou nebo mají být vypláceny.
Správní sankce podle tohoto odstavce musejí být přiměřené a odstupňované podle závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného nesplnění.
Částka takových správních sankcí nesmí pro daný rok překročit 0 % za první dva roky uplatňování hlavy III kapitoly 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 (rok pro podání žádosti 2015 a 2016), 20 % za třetí rok uplatňování (rok pro podání žádosti 2017) a 25 % počínaje čtvrtým rokem uplatňování (rok pro podání žádosti 2018) částky uvedené v hlavě III kapitole 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, na niž by měl daný zemědělec nárok, pokud by splnil podmínky pro tuto platbu.
7. S cílem zohlednit odrazující účinek ukládaných sankcí na jedné straně a zvláštních vlastností každého režimu podpory nebo opatření podpory podle čl. 67 odst. 2 na straně druhé je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, které:
a)
určí formu správní sankce ze seznamu uvedeného v odstavci 4 v rámci limitů stanovených v odstavci 5 a odstavci 6 a zvláštní sazby, včetně případů nekvantifikovatelného nesplnění, kterou uplatní členské státy, na všechny režimy podpory nebo opatření podpory a dotčené osoby podle odstavce 3;
b)
určí případy, kdy se správní sankce neuloží, jak je uvedeno v odst. 2 písm. f).
8. S cílem sjednotit provádění tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobná procedurální a technická pravidla pro:
a)
uplatnění a výpočet takových správních sankcí;
b)
pro vymezení nesplnění jako méně závažného, včetně stanovení kvantitativní prahové hodnoty vyjádřené jako nominální hodnota nebo procentní podíl zjištěné plochy nebo způsobilé částky podpory, který by neměl být menší než 0,5 %;
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 78
Prováděcí pravomoci
Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví:
a)
základní rysy, technická pravidla a požadavky na kvalitu počítačové databáze podle článku 69;
b)
pravidla týkající se žádostí o podporu a žádostí o platby podle článku 72 a žádostí o platební nároky, včetně konečného data pro podávání žádostí, požadavků na minimální údaje, které mají být v žádostech uvedeny, ustanovení o změnách nebo stažení žádostí o podporu, výjimky z požadavku předkládat žádosti o podporu a ustanovení, která členskými státům umožní použít zjednodušené postupy nebo napravit zjevné chyby;
c)
pravidla pro provádění kontrol za účelem ověření, zda jsou dodržovány povinnosti a zda jsou údaje uvedené v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu správné a úplné, včetně pravidel pro toleranční rozpětí v případě měření prováděných jako součást kontrol na místě;
d)
technické specifikace pro účely jednotného provádění této kapitoly;
e)
pravidla pro situace, kdy je současně s převodem zemědělských podniků prováděn převod povinností týkajících se způsobilosti pro dotyčnou podporu, které je třeba v každém případě splnit;
f)
pravidla pro výplatu záloh podle článku 75.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
KAPITOLA III
Kontrola operací
Článek 79
Oblast působnosti a definice
1. Tato kapitola stanoví zvláštní pravidla pro kontrolu obchodní dokumentace subjektů nebo jejich zástupců (dále jen „podniky“), které přijímají nebo provádějí platby, jež se přímo nebo nepřímo vztahují k systému financování z EZZF, za účelem zjištění, zda byly operace tvořící součást systému financování z EZZF skutečně a řádně provedeny.
2. Tato kapitola se nepoužije na opatření, na něž se vztahuje integrovaný systém uvedený v kapitole II této hlavy. S cílem reagovat na změny právních předpisů v odvětví zemědělství a zajistit účinnost systému následných kontrol stanovených v této kapitole je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o vytvoření seznamu opatření, která s ohledem na svou formu a požadavky na kontrolu nejsou vhodná k dodatečným následným kontrolám prováděným prostřednictvím kontroly obchodní dokumentace, a kontrole podle této kapitoly proto nemají podléhat.
3. Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:
a)
„obchodní dokumentací“ se rozumí všechny účetní knihy, evidence, záznamy a související podpůrné dokumenty, účetnictví, záznamy o produkci a jakosti a korespondence související s obchodní činností podniku, jakož i obchodní údaje v jakékoli podobě včetně elektronické, pokud tyto dokumenty a údaje souvisejí přímo anebo nepřímo s operacemi uvedenými v odstavci 1;
b)
„třetí osobou“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která má přímý nebo nepřímý vztah k operacím prováděným v rámci systému financování z EZZF.
Článek 80
Kontrola ze strany členských států
1. Členské státy provádějí systematické kontroly obchodní dokumentace podniků s přihlédnutím k povaze operací, jichž se kontrola týká. Členské státy zajistí, aby výběr podniků ke kontrole poskytoval nejlepší záruku účinnosti opatření pro předcházení nesrovnalostem a jejich zjišťování. Při výběru se zohlední mimo jiné finanční význam podniků v daném systému a ostatní rizikové faktory.
2. Ve vhodných případech se kontrola uvedená v odstavci 1 rozšíří i na fyzické a právnické osoby, s nimiž jsou podniky spojeny, a na všechny další fyzické a právnické osoby, které mohou mít zájem na sledování cílů stanovených v článku 81.
3. Kontrolou prováděnou podle této kapitoly nejsou dotčeny kontroly uskutečňované podle článků 47 a 48.
Článek 81
Cíle kontroly
1. Přesnost základních údajů podrobených kontrole je ověřována křížovými kontrolami, včetně případného porovnání s obchodní dokumentací třetích osob, jejichž počet je dostatečný s ohledem na úroveň rizika, a jež zahrnují:
a)
porovnávání s obchodní dokumentací dodavatelů, zákazníků, dopravců a jiných třetích osob;
b)
případně fyzické kontroly množství a povahy zásob;
c)
porovnání s účetnictvím finančních toků předcházejících příslušným operacím prováděným v rámci systému financování z EZZF nebo po nich následujících a
d)
prověrky vedení účetnictví nebo záznamů o finančních pohybech, ze kterých v době provádění kontroly vyplývá, že dokumentace uchovávaná platební agenturou jako doklad o výplatě podpor ve prospěch příjemce je správná.
2. Zejména v případech, kdy jsou podniky povinny vést zvláštní účetnictví týkající se zásob v souladu s ustanoveními Unie nebo daného členského státu, zahrne kontrola tohoto účetnictví ve vhodných případech porovnání s obchodní dokumentací a případně se skutečným stavem zásob.
3. Při výběru operací ke kontrole se plně přihlíží k existující úrovni rizika.
Článek 82
Přístup k obchodní dokumentaci
1. Osoby odpovědné za daný podnik nebo třetí osoba zajistí, aby úředníkům pověřeným prováděním kontroly nebo osobám k tomuto účelu zmocněným byla předána veškerá obchodní dokumentace a doplňující informace. Elektronicky uchovávané údaje se poskytují na vhodném nosiči.
2. Úředníci pověření prováděním kontroly nebo osoby k tomuto účelu zmocněné si mohou vyžádat, aby jim byly předány výpisy z dokumentace uvedené v odstavci 1 nebo kopie této dokumentace.
3. Pokud je v průběhu kontroly prováděné podle této kapitoly obchodní dokumentace uchovávaná podnikem shledána nepřiměřenou pro účely kontroly, je podnik požádán, aby v budoucnu vedl dokumentaci podle pokynů členského státu příslušného ke kontrole, aniž jsou dotčeny povinnosti vymezené v ostatních nařízeních týkajících se této oblasti.
Členské státy určí den, od nějž musí být dokumentace vedena.
Pokud se veškerá obchodní dokumentace, která má být předmětem kontroly prováděné na základě této kapitoly, nebo její část nachází v podniku téže obchodní skupiny, téhož partnerství nebo téhož sdružení podniků řízených na jednotném základě s kontrolovaným podnikem bez ohledu na to, zda se nachází na území Unie nebo mimo ně, je kontrolovaný podnik povinen danou dokumentaci úředníkům pověřeným provedením kontroly poskytnout, a to na místě a v den, které určí členský stát příslušný k provedení kontroly.
4. Členské státy zajistí, aby úředníci pověření prováděním kontroly byli oprávněni obchodní dokumentaci zajistit nebo ji nechat zajistit. Toto právo je vykonáváno s náležitým zohledněním příslušných vnitrostátních ustanovení a není jím dotčeno použití předpisů, které upravují řízení v trestních věcech v souvislosti se zajištěním dokumentů.
Článek 83
Vzájemná pomoc
1. Členské státy si jsou vzájemně nápomocny při provádění kontroly uvedené v této kapitole v těchto případech:
a)
jsou-li podnik nebo třetí osoba usazeny v jiném členském státě, než ve kterém byla anebo měla být vyplacena nebo obdržena dotyčná částka;
b)
jsou-li podnik nebo třetí osoba usazeny v jiném členském státě, než ve kterém se nachází daná dokumentace a informace nezbytné k provedení kontroly.
Komise může koordinovat společné činnosti zahrnující vzájemnou pomoc mezi dvěma nebo více členskými státy.
2. V průběhu prvních tří měsíců následujících po rozpočtovém roce EZZF, v němž byla provedena platba, zašlou členské státy Komisi seznam podniků usazených ve třetí zemi, pro něž byla nebo měla být vyplacena nebo obdržena částka v tomto členském státě.
3. Požadují-li se v jiném členském státě doplňující informace jako součást kontroly podniku v souladu s článkem 80, a zejména křížových kontrol prováděných v souladu s článkem 81, je možné podat zvláštní žádosti o kontrolu s uvedením důvodů. Přehled těchto zvláštních žádostí se čtvrtletně zasílá Komisi, a to do jednoho měsíce po uplynutí každého čtvrtletí. Komise může požadovat předložení kopií jednotlivých žádostí.
Žádosti o kontrolu se vyhoví do šesti měsíců od jejího obdržení; výsledky kontroly jsou neprodleně sděleny dožadujícímu členskému státu a Komisi. Sdělení se zasílá Komisi čtvrtletně, a to do jednoho měsíce po uplynutí každého čtvrtletí.
Článek 84
Tvorba programů
1. Členské státy vypracují programy kontrol, které budou prováděny v souladu s článkem 80 v průběhu následujícího kontrolního období.
2. Do 15. dubna každého roku předloží členské státy Komisi svůj program uvedený v odstavci 1 a blíže určí:
a)
počet podniků, v nichž bude provedena kontrola, a jejich rozčlenění podle odvětví s ohledem na související částky;
b)
kritéria použitá k vypracování programu.
3. Členské státy provádějí jimi vypracované programy, které předložily Komisi, pokud k nim Komise ve lhůtě osmi týdnů nevznese připomínky.
4. Odstavec 3 se použije obdobně na změny programu provedené členskými státy.
5. Komise si může v kterékoli fázi vyžádat zařazení určité kategorie podniků do programu kontrol členského státu.
6. Podniky, u nichž je celková výše příjmů nebo plateb nižší než 40 000 EUR, jsou kontrolovány podle této kapitoly pouze na základě konkrétních důvodů, které uvedou členské státy ve svém ročním programu podle odstavce 1 nebo které uvede Komise v jakémkoli návrhu na změnu tohoto programu. S cílem zohlednit vývoj hospodářské situace je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o změnu prahové částky ve výši 40 000 EUR.
Článek 85
Zvláštní orgány
1. V každém členském státě je sledováním uplatňování této kapitoly pověřen zvláštní orgán. Tyto úřady odpovídají zejména za:
a)
provádění kontrol stanovených v této kapitole úředníky, které tento zvláštní orgán přímo zaměstnává, nebo
b)
koordinaci a obecný dohled nad kontrolami prováděnými úředníky, kteří jsou zaměstnanci jiných úřadů.
Členské státy mohou rovněž stanovit, aby kontroly, které se mají provádět podle této kapitoly, byly rozděleny mezi zvláštní orgány a jiné vnitrostátní orgány, pokud zvláštní orgán zajišťuje jejich koordinaci.
2. Úřad nebo úřady pověřené uplatňováním této kapitoly musejí být organizovány tak, aby byly nezávislé na úřadech nebo odděleních úřadů pověřených platbami a předběžnou kontrolou.
3. Pro zajištění řádného uplatňování této kapitoly přijme zvláštní orgán uvedený v odstavci 1 veškerá nezbytná opatření a dotyčný členský stát mu svěří veškeré pravomoci nezbytné k výkonu úkolů uvedených v této kapitole.
4. Členské státy přijmou vhodná opatření k uložení sankcí fyzickým nebo právnickým osobám, které neplní své povinnosti vyplývající z této kapitoly.
Článek 86
Podávání zpráv
1. Před 1. lednem roku následujícího po kontrolním období zašlou členské státy Komisi podrobnou zprávu o uplatňování této kapitoly.
2. Členské státy a Komise si pravidelně vyměňují názory na uplatňování této kapitoly.
Článek 87
Přístup Komise k informacím a kontrolám
1. V souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy mají úředníci Komise přístup ke všem dokumentům vypracovaným v souvislosti s kontrolami prováděnými podle této kapitoly nebo v návaznosti na tyto kontroly, jakož i ke shromážděným údajům, včetně údajů uložených v informačních systémech. Tyto údaje jsou na požádání poskytnuty na vhodném nosiči.
2. Kontroly uvedené v článku 80 provádějí úředníci členských států. Úředníci Komise se mohou těchto kontrol účastnit. Nemohou však sami vykonávat kontrolní pravomoci náležející vnitrostátním úředníkům. Nicméně mají přístup do týchž prostor a k téže dokumentaci jako úředníci členských států.
3. Probíhají-li kontroly podle článku 83, mohou být úředníci dožadujícího členského státu přítomni při kontrolách prováděných v dožádaném členském státě se souhlasem dožádaného členského státu a mohou mít přístup do týchž prostor a k téže dokumentaci jako úředníci tohoto členského státu.
Úředníci dožadujícího členského státu přítomní při provádění kontrol v dožádaném členském státě musejí být vždy schopni prokázat svou úřední způsobilost. Kontrolu však vždy provádějí úředníci dožádaného členského státu.
4. Aniž jsou dotčena ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 a (Euratom, ES) č. 2185/96, pokud vnitrostátní ustanovení týkající se trestního řízení vyhrazují některé úkony úředníkům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy, úředníci Komise ani úředníci členského státu uvedení v odstavci 3 se těchto úkonů neúčastní. V žádném případě se neúčastní zejména domovních prohlídek a formálních výslechů osob, které jsou prováděny na základě trestního práva dotčeného členského státu. K takto získaným informacím však mají přístup.
Článek 88
Pravomoci Komise
Komise v nezbytných případech přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla pro jednotné používání této kapitoly, zejména pokud jde o:
a)
provádění kontrol uvedených v článku 80, pokud jde o výběr podniků, počet a termíny kontrol;
b)
uchovávání obchodní dokumentace a druhy uchovávaných dokumentů nebo zaznamenávaných údajů;
c)
vykonávání a koordinaci společných činností uvedených v čl. 83 odst. 1;
d)
podrobnosti a specifikace týkající se obsahu, formy a způsobu podávání žádostí, obsahu, formy a způsobu oznamování, podávání a výměny informací požadovaných v rámci této kapitoly;
e)
podmínky a způsoby zveřejnění nebo zvláštní pravidla a podmínky šíření nebo zpřístupnění informací potřebných v rámci tohoto nařízení Komisí příslušným orgánům členských států;
f)
odpovědnost zvláštních úřadů uvedených v článku 85;
g)
obsah zpráv uvedených v článku 86.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
KAPITOLA IV
Další ustanovení o kontrolách a sankcích
Článek 89
Další kontroly a sankce týkající se pravidel pro uvádění na trh
1. Členské státy přijmou opatření k zajištění toho, aby produkty uvedené v čl. 119 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013, které nejsou označeny v souladu s ustanoveními uvedeného nařízení, nebyly uvedeny na trh nebo aby z něj byly staženy.
2. Aniž jsou dotčena jakákoli zvláštní ustanovení, která může Komise přijmout, podléhá dovoz produktů uvedených v čl. 189 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 1308/2013 do Unie kontrolám, které určí, zda jsou plněny podmínky podle odstavce 1 uvedeného článku.
3. Členské státy provádějí na základě analýzy rizik kontroly s cílem ověřit, zda jsou produkty uvedené v příloze I nařízení (EU) č. 1308/2013 v souladu s pravidly stanovenými v části II hlavě II kapitole I oddíle I nařízení (EU) č. …/2013 a v případě porušení těchto pravidel případně uloží sankce.
4. Aniž jsou dotčeny akty týkající se odvětví vína přijaté na základě článku 64, uloží členské státy v případě porušení pravidel Unie v odvětví vína přiměřené, účinné a odrazující správní sankce. Tyto sankce se neuloží v případech uvedených v čl. 64 odst. 2 písm. a) až d) a v případě, že nesplnění pravidel je méně závažné povahy.
5. S cílem chránit finanční prostředky Unie a identitu, původ a jakost vína Unie je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o:
a)
zřízení databanky analytických údajů o izotopech, která napomůže k odhalování podvodů a která bude vytvořena na základě vzorků shromážděných členskými státy;
b)
pravidla týkající se kontrolních subjektů a vzájemné pomoci mezi nimi;
c)
pravidla týkající se společného využití skutečností zjištěných členskými státy.
6. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví opatření nezbytná pro:
a)
postupy týkající se vlastních databází členských států a databáze analytických údajů o izotopech, které napomohou k odhalování podvodů;
b)
postupy týkající se spolupráce a pomoci mezi kontrolními orgány a subjekty;
c)
povinnost uvedenou v odstavci 3, pravidla pro provádění kontrol souladu s obchodními normami, pravidla týkající se orgánů příslušných k provádění kontrol, jakož i obsahu, četnosti a fáze uvádění produktu na trh, na něž se tyto kontroly mají vztahovat.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 90
Kontroly týkající se označení původu, zeměpisných označení a chráněných tradičních výrazů
1. Členské státy učiní nezbytné kroky, aby zabránily neoprávněnému používání chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a chráněných tradičních výrazů podle nařízení (EU) č. 1308/2013.
2. Členské státy určí příslušný orgán odpovědný za kontroly povinností stanovených v části 2 hlavě II kapitole I oddíle II nařízení (EU) č. 1308/2013 v souladu s kritérii stanovenými v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (39) a zajistí, aby hospodářské subjekty, jež tyto povinnosti splňují, měly nárok na zahrnutí do systému kontrol.
3. Roční ověření souladu se specifikací produktu během výroby a během úpravy vína nebo po něm zajistí v rámci Unie příslušný orgán uvedený v odstavci 2 nebo jeden či více kontrolních subjektů ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 5 nařízení (ES) č. 882/2004, které fungují jako subjekt pro certifikaci produktu v souladu s kritérii stanovenými v článku 5 uvedeného nařízení.
4. Komise přijme prováděcí akty týkající se:
a)
sdělení, která mají Komisi předkládat členské státy;
b)
pravidel pro orgán odpovědný za ověřování souladu se specifikací produktu, včetně případů, kdy se zeměpisná oblast nachází ve třetí zemi;
c)
opatření, jež mají členské státy provést s cílem zabránit neoprávněnému používání chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení a chráněných tradičních výrazů;
d)
kontrol a ověření, jež mají provést členské státy, včetně testování.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
HLAVA VI
PODMÍNĚNOST
KAPITOLA I
Oblast působnosti
Článek 91
Obecné pravidlo
1. Pokud příjemce uvedený v článku 92 nedodržuje pravidla podmíněnosti stanovené v článku 93, uloží se mu správní sankce.
2. Správní sankce uvedená v odstavci 1 se použije pouze tehdy, pokud nedodržení podmínek vyplývá z jednání nebo opominutí, které lze přímo připsat dotyčnému příjemci; a pokud je splněna jedna nebo obě tyto dodatečné podmínky:
a)
nedodržení podmínek souvisí se zemědělskou činností příjemce;
b)
jedná se o plochu zemědělského podniku příjemce.
Tato sankce se však neuplatní na lesní oblasti, pokud není požadována podpora pro dotyčnou oblast v souladu s čl. 21 odst. 1 písm. a) a články 30 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013.
3. Pro účely této hlavy se rozumí:
a)
„zemědělským podnikem“ všechny produkční jednotky a plochy spravované příjemcem uvedeným v článku 92, které se nacházejí na území stejného členského státu;
b)
„požadavkem“ každý jednotlivý povinný požadavek na hospodaření stanovený právem Unie uvedeným v příloze II v rámci daného aktu, který se co do obsahu liší od jakýchkoli jiných požadavků stejného aktu.
Článek 92
Dotčení příjemci
Článek 91 se vztahuje na příjemce, kteří získávají přímé platby podle nařízení (EU) č. 1307/2013, platby podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 a roční prémie podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a b), článků 28 až 31, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Článek 91 se však nevztahuje na příjemce, kteří se účastní režimu pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013. Sankce stanovená v uvedeném článku se nevztahuje ani na podporu podle čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Článek 93
Pravidla podmíněnosti
1. Pravidla podmíněnosti tvoří povinné požadavky na hospodaření podle práva Unie a standardy dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy stanovené na vnitrostátní úrovni a uvedené v příloze II, jež se týkají:
a)
životního prostředí, změny klimatu a dobrého zemědělského stavu půdy;
b)
veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin;
c)
dobrých životních podmínek zvířat.
2. Právní předpisy uvedené v příloze II týkající se povinných požadavků na hospodaření se použijí v platném znění a v případě směrnic ve znění provedeném členskými státy.
3. Pokud jde o roky 2015 a 2016, musejí pravidla podmíněnosti kromě toho rovněž zahrnovat zachování stálých pastvin. Členské státy, které byly členy Unie ke dni 1. ledna 2004, zajistí, aby půda, která byla ke dni stanovenému pro žádosti o podporu na plochu pro rok 2003 pokryta stálými pastvinami, zůstala pokryta stálými pastvinami v rámci vymezených limitů. Členské státy, které se staly členy Unie v roce 2004, zajistí, aby půda, která byla dne 1. května 2004 pokryta stálými pastvinami, zůstala pokryta stálými pastvinami v rámci vymezených limitů. Bulharsko a Rumunsko zajistí, aby půda, která byla dne 1. ledna 2007 pokryta stálými pastvinami, zůstala pokryta stálými pastvinami v rámci vymezených limitů. Chorvatsko zajistí, aby půda, která byla dne 1. července 2013 pokryta stálými pastvinami, zůstala pokryta stálými pastvinami v rámci vymezených limitů.
První pododstavec se nepoužije na půdu pokrytou stálými pastvinami určenou k zalesnění, pokud je takové zalesnění slučitelné s životním prostředím, s výjimkou pěstování vánočních stromků a rychle rostoucích dřevin pěstovaných krátkodobě.
4. Aby se zohlednil odstavce 3, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o pravidla pro zachování stálých pastvin, zejména s cílem zajistit, aby ze strany zemědělců byla přijata opatření k zachování půdy se stálými pastvinami, včetně jednotlivých povinností, jež musejí být dodrženy, jako je povinnost opětovné přeměny ploch na stálé pastviny, pokud se zjistí, že podíl půdy pokryté stálými pastvinami se snižuje.
Pokud jde o zachování stálých pastvin, aby se zajistilo správné uplatňování povinností členských států na jedné straně a jednotlivých zemědělců na straně druhé, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115 ohledně podmínek a metod určení podílu stálých pastvin a zemědělské půdy, jejž je třeba zachovat.
5. Pro účely odstavce 3 a 4 se „stálou pastvinou“ rozumí stálá pastvina, jak je definována v čl. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 1120/2009 v původním znění.
Článek 94
Povinnosti členských států související s dobrým zemědělským a environmentálním stavem
Členské státy zajistí, aby veškerá zemědělská plocha, včetně půdy, která se již nevyužívá pro účely produkce, byla udržována v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. Na základě přílohy II stanoví členské státy na vnitrostátní nebo regionální úrovni pro příjemce minimální standardy týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy, které zohledňují zvláštní charakteristiky dotyčných oblastí, včetně půdních a klimatických podmínek, stávajících způsobů hospodaření, využití půdy, střídání plodin, zemědělských postupů a struktury zemědělských podniků.
Členské státy nesmějí stanovit minimální požadavky, které nejsou stanoveny v příloze II.
Článek 95
Informace pro příjemce
Členské státy poskytnou dotčeným příjemcům, ve vhodných případech elektronickou cestou, seznam požadavků a standardů, jež je na úrovni zemědělských podniků třeba dodržovat, a jasné a přesné informace o nich.
KAPITOLA II
Systém kontrol a správní sankce ve vztahu k podmíněnosti
Článek 96
Kontroly podmíněnosti
1. Členské státy v případě potřeby využijí integrovaného systému stanoveného v hlavě V kapitole II, a zejména čl. 68 odst. 1 písm. a), b), d), e) a f).
Členské státy mohou využít svých stávajících administrativních a kontrolních systémů, aby zajistily dodržování pravidel podmíněnosti.
Tyto systémy, a zejména systém identifikace a evidence zvířat zavedený v souladu se směrnicí Rady 2008/71/ES (40) a nařízeními (ES) č. 1760/2000 a (ES) č. 21/2004, musejí být slučitelné s integrovaným systémem uvedeným v hlavě V kapitole II tohoto nařízení.
2. V závislosti na daných požadavcích, standardech, aktech nebo oblastech podmíněnosti mohou členské státy rozhodnout o provádění správních kontrol, zejména těch, které jsou již stanoveny v rámci kontrolních režimů použitelných na příslušný požadavek, standard, akt nebo oblast podmíněnosti.
3. Členské státy provádějí kontroly na místě, aby ověřily, zda příjemce dodržuje povinnosti stanovené v této hlavě.
4. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla pro provádění kontrol za účelem ověření dodržování povinností uvedených v rámci této hlavy, včetně pravidel umožňujících, aby analýza rizik zohlednila tyto skutečnosti:
a)
zapojení zemědělce do zemědělského poradenského systému stanoveného v hlavě III tohoto nařízení;
b)
zapojení zemědělce do certifikačního systému, pokud tento systém pokrývá dotčené požadavky a standardy.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Článek 97
Uplatnění správní sankce
1. Správní sankce stanovená v článku 91 je uložena, pokud kdykoli v daném kalendářním roce nejsou dodržována pravidla podmíněnosti a pokud dané nedodržení pravidel lze přímo přičíst příjemci, který v daném kalendářním roce podal žádost o podporu nebo žádost o platbu.
První pododstavec se použije obdobně na příjemce, u kterých se zjistí, že nedodrželi pravidla podmíněnosti kdykoli během tří let od 1. ledna roku následujícího po kalendářním roce, v němž byla poskytnuta první platba v rámci programů na podporu restrukturalizace a přeměny, nebo kdykoli během jednoho roku od 1. ledna roku následujícího po kalendářním roce, v němž byla poskytnuta platba v rámci programů na podporu zelené sklizně podle nařízení (EU) č. 1308/2013 („dané roky / daná léta“).
2. V případech, kdy je půda během daného kalendářního roku nebo daných let převedena, se odstavec 1 použije také tehdy, kdy je dotyčné nedodržení pravidel důsledkem jednání nebo opomenutí, jež lze přímo přičíst osobě, na kterou byla zemědělská půda převedena nebo která zemědělskou půdu převedla. Odchylně se v případě, že osoba, které lze toto jednání nebo opomenutí přímo přičíst, podala žádost o podporu nebo žádost o platbu v daném kalendářním roce nebo v daných letech, správní sankce se uloží na základě celkových částek plateb uvedených v článku 92, jež byly nebo mají být této osobě poskytnuty.
Pro účely tohoto odstavce se „převodem“ rozumí jakýkoli druh transakce, při níž převodce přestává disponovat zemědělskou půdou.
3. Bez ohledu na odstavec 1 a podle pravidel přijímaných podle článku 101 se mohou členské státy rozhodnout neuplatnit správní sankci na příjemce a kalendářní rok, pokud je sankce ve výši 100 EUR nebo méně.
Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti podle prvního pododstavce, příslušný orgán v následujícím roce přijme u vzorku příjemců opatření nezbytná pro ověření, že příjemce zjištěné nedostatky v dodržování pravidel odstranil. Zjištěné nedostatky a povinnost přijmout nápravná opatření se oznámí příjemci.
4. Uložením správní sankce není dotčena legalita a správnost plateb, na něž se vztahuje snížení nebo vyloučení.
Článek 98
Uplatnění správní sankce v Bulharsku, Chorvatsku a Rumunsku
Pokud jde o povinné požadavky na hospodaření v oblasti dobrých životních podmínek zvířat uvedené v příloze II, uplatní se správní sankce uvedené v článku 91 v případě Bulharska a Rumunska nejpozději od 1. ledna 2016.
Pokud jde o povinné požadavky na hospodaření (PPH) uvedené v příloze II, uplatní se sankce uvedené v článku 91 v případě Chorvatska podle tohoto časového harmonogramu:
a)
od 1. ledna 2014 u PPH 1 až PPH 3 a u PPH 6 až PPH 8;
b)
od 1. ledna 2016 u PPH 4, PPH 5, PPH 9 a PPH 10;
c)
od 1. ledna 2018 u PPH 11 až PPH 13.
Článek 99
Výpočet správní sankce
1. Správní sankce stanovená v článku 91 se uplatní snížením nebo vyloučením celkové částky plateb uvedených v článku 92, které byly nebo mají být poskytnuty dotčenému příjemci v souvislosti se žádostmi o podporu, které příjemce podal nebo podá během kalendářního roku, kdy došlo ke zjištění.
Při výpočtu těchto snížení a vyloučení je třeba vzít v úvahu závažnost, rozsah, trvání a opakování zjištěného nedodržení požadavků, jakož i kritéria stanovená v odstavcích 2, 3 a 4.
2. V případě nedodržení požadavků z důvodu nedbalosti nepřesáhne procento snížení 5 % a v případě opakovaného nedodržení požadavků 15 %.
Členské státy mohou zavést systém včasného varování, který se vztahuje na případy nedodržení požadavků, jež vzhledem ke své malé závažnosti, rozsahu a trvání nepovedou v řádně odůvodněných případech ke snížení nebo vyloučení. Pokud se členský stát rozhodne této možnosti využít, příslušný orgán příjemci zašle včas dopis s upozorněním, který jej informuje o zjištěných nedostatcích a o povinnosti přijmout nápravná opatření. Zjistí-li se při následné kontrole, že k napravení nedošlo, uplatní se snížení podle prvního odstavce zpětně.
V případě nedodržení požadavků, jež představuje přímé nebezpečí pro lidské zdraví nebo zdraví zvířat, se však snížení nebo vyloučení uplatní vždy.
Členské státy mohou přednostně zpřístupnit zemědělský poradenský systém příjemcům, kterým se včasného varování dostalo poprvé.
3. V případě úmyslného nedodržení požadavků nesmí být míra snížení v zásadě nižší než 20 % a může vést až k úplnému vyloučení z jednoho či více režimů podpory; lze ji uplatnit na jeden kalendářní rok či na více kalendářních let.
4. V každém případě nesmí být celková výše snížení a vyloučení za jeden kalendářní rok vyšší než celková částka podle odst. 1 prvního pododstavce.
Článek 100
Částky vyplývající z podmíněnosti
Členské státy si mohou ponechat 25 % částek vyplývajících z uplatnění snížení a vyloučení podle článku 99.
Článek 101
Pravomoci Komise v souvislosti s uplatňováním a výpočtem správních sankcí
1. S cílem zajistit správné rozdělení finančních prostředků oprávněným příjemcům a provádění podmíněnosti účinným, soudržným a nediskriminačním způsobem je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, kterými:
a)
stanoví harmonizovaný základ pro výpočet správních sankcí v důsledku podmíněnosti podle článku 99 s ohledem na snížení z důvodu finanční kázně;
b)
stanoví podmínky pro uplatnění a výpočet správních sankcí v důsledku podmíněnosti, a to i v případě nesouladu, který lze přímo přičíst danému příjemci.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví procedurální a technická pravidla týkající se výpočtu a uplatňování správních sankcí podle článků 97 až 99, a to i pokud jde o příjemce sestávající se ze skupin osob podle článků 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
HLAVA VII
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA I
Komunikace
Článek 102
Sdělování informací
1. Nad rámec ustanovení v odvětvových nařízeních předávají členské státy Komisi tyto informace, výkazy a doklady:
a)
u akreditovaných platebních agentur a akreditovaných koordinačních subjektů:
i)
jejich akreditační listinu,
ii)
jejich funkci (akreditovaná platební agentura nebo akreditovaný koordinační subjekt),
iii)
případně odnětí jejich akreditace;
b)
u certifikačních subjektů:
i)
jejich název,
ii)
jejich adresu;
c)
u opatření souvisejících s operacemi financovanými z fondů:
i)
výkazy výdajů, které slouží zároveň jako žádost o platby, podepsané akreditovanou platební agenturou nebo akreditovaným koordinačním subjektem, k nimž jsou přiloženy požadované informace,
ii)
pokud jde o EZZF, odhad jejich finančních potřeb, a pokud jde o EZFRV, aktualizovaný odhad výkazů výdajů, které budou předloženy v průběhu roku, a odhad výkazů výdajů na příští rozpočtový rok,
iii)
prohlášení řídícího subjektu a roční účetní závěrky akreditovaných platebních agentur,
iv)
každoroční souhrn výsledků všech dostupných auditů a kontrol prováděných v souladu s harmonogramem a prováděcími ustanoveními uvedenými ve zvláštních odvětvových pravidlech.
Roční účetní závěrka akreditovaných platebních agentur týkající se výdajů EZFRV se předkládá za každý jednotlivý program.
2. Členské státy podrobně informují Komisi o opatřeních přijatých k provádění dobrého zemědělského a environmentálního stavu podle článku 94 a o prvcích zemědělského poradenského systému podle hlavy III.
3. Členské státy pravidelně informují Komisi o uplatňování integrovaného systému podle hlavy V kapitoly II. Komise k této otázce organizuje výměny názorů s členskými státy.
Článek 103
Zachování důvěrnosti
1. Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo získaných v rámci kontrol a schvalování účetní závěrky prováděných podle tohoto nařízení.
Na tyto informace se vztahují pravidla stanovená v článku 8 nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.
2. Aniž jsou dotčena vnitrostátní ustanovení o soudním řízení, vztahuje se na informace získané v průběhu kontrol podle hlavy V kapitoly III služební tajemství. Nesmějí být sděleny jiným osobám kromě těch, které je musejí znát pro výkon povinností vyplývajících z jejich postavení v členských státech anebo v orgánech Unie.
Článek 104
Pravomoci Komise
Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se:
a)
formy, obsahu, intervalů, lhůt a postupů, jak jsou Komisi předávány nebo poskytovány:
i)
výkazy výdajů a odhady výdajů, jakož i jejich aktualizace, včetně účelově vázaných příjmů,
ii)
prohlášení řídícího subjektu a roční účetní závěrky platebních agentur, jakož i výsledky všech dostupných provedených auditů a kontrol,
iii)
zprávy o potvrzení účetní závěrky,
iv)
název a další identifikační údaje akreditovaných platebních agentur, akreditovaných koordinačních subjektů a certifikačních subjektů,
v)
pravidla zaúčtování a plateb výdajů financovaných z fondů,
vi)
oznámení o finančních úpravách provedených členskými státy v souvislosti s operacemi nebo programy rozvoje venkova a souhrnné zprávy o postupech vymáhání částek zahájených členskými státy v důsledku nesrovnalostí,
vii)
informace o opatřeních přijatých podle článku 58;
b)
postupů pro výměnu informací a dokumentů mezi Komisí a členskými státy a zavedení informačních systémů, včetně typu, formy a obsahu údajů zpracovávaných těmito systémy a pravidel jejich uchovávání;
c)
oznamování informací, dokumentů, statistik a zpráv členských států Komisi, jakož i lhůty a způsoby jejich oznamování.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
KAPITOLA II
Použití eura
Článek 105
Obecné zásady
1. Částky uváděné v rozhodnutích Komise, jimiž se přijímají programy rozvoje venkova, částky závazků a plateb Komise, ověřené nebo potvrzené částky výdajů a částky výkazů výdajů členských států se vyjadřují a vyplácejí v eurech.
2. Ceny a částky stanovené v právních předpisech v oblasti zemědělství se vyjadřují v eurech.
V členských státech, které přijaly euro, se tyto ceny a částky poskytují nebo vybírají v eurech, a v členských státech, které euro nepřijaly, v jejich národní měně.
Článek 106
Směnný kurz a rozhodná skutečnost
1. Ceny a částky podle čl. 105 odst. 2 se v členských státech, které nepřijaly euro, přepočtou na národní měnu za použití směnného kurzu.
2. Rozhodnou skutečností pro směnný kurz je:
a)
splnění celních formalit při dovozu nebo vývozu v případě částek vybraných nebo poskytnutých v rámci obchodu s třetími zeměmi;
b)
skutečnost, jejímž prostřednictvím je dosaženo hospodářského účelu operace ve všech ostatních případech.
3. Je-li přímá platba stanovená nařízením (EU) č. 1307/2013 provedena příjemci v jiné měně než v euru, pak částku podpory vyjádřenou v eurech přepočtou členské státy na národní měnu na základě posledního směnného kursu stanoveného Evropskou centrální bankou před 1. říjnem roku, pro který je podpora udělena.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy v řádně odůvodněných případech rozhodnout, že přepočet provedou na základě průměru směnných kurzů stanovených Evropskou centrální bankou v průběhu měsíce předcházejícího 1. říjnu roku, pro který je podpora udělena. Členské státy, které této možnosti využijí, stanoví a zveřejní tento průměrný směnný kurz před 1. prosincem daného roku.
4. Pokud jde o EZZF, členské státy, jež nepřijaly euro, použijí při vypracovávání svých výkazů výdajů v souladu s ustanoveními této kapitoly stejný směnný kurz, který použily pro účely provedení plateb příjemcům nebo obdržení příjmů.
5. S cílem blíže určit rozhodnou skutečnost uvedenou v odstavci 2 nebo ji stanovit ze zvláštních důvodů souvisejících s organizací trhů nebo danou částkou je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, které stanoví pravidla pro tyto rozhodné skutečnosti a směnný kurz, který je třeba použít. Zvláštní rozhodná skutečnost se určí s ohledem na tato kritéria:
a)
skutečná a co nejrychlejší použitelnost změn směnného kurzu;
b)
podobnost rozhodných skutečností pro obdobné operace prováděné v rámci organizace trhů;
c)
souvztažnost mezi rozhodnými skutečnostmi pro různé ceny a částky, které se vztahují k organizaci trhů;
d)
použitelnost a účinnost kontrol používání vhodných směnných kurzů.
6. S cílem zabránit tomu, aby členské státy, které nepřijaly euro, nepoužívaly jiný směnný kurz při zaúčtování zinkasovaných příjmů nebo podpor vyplacených příjemcům v jiné měně než v eurech na straně jedné a při sestavování výkazu výdajů platební agenturou na straně druhé, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, které stanoví pravidla pro směnný kurz platný při vypracování výkazů výdajů a záznamu operací veřejného skladování v účetnictví platební agentury.
Článek 107
Ochranná opatření a odchylky
1. Pokud by mimořádné měnové postupy související s národní měnou mohly ohrozit uplatňování práva Unie, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými stanoví ochranná opatření. Tyto prováděcí akty se mohou od stávajících pravidel odchýlit pouze na dobu nezbytně nutnou.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Opatření podle prvního pododstavce se neprodleně sdělí Evropskému parlamentu, Radě a členským státům.
2. V případech, kdy by mimořádné měnové postupy týkající se národní měny mohly ohrozit uplatňování práva Unie, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, které stanoví výjimku z tohoto oddílu, zejména pak v těchto případech:
a)
pokud země používá abnormální kurzové techniky, například diferencované směnné kurzy, nebo dohody o směnném obchodu;
b)
pokud země má měnu, která není kotována na oficiálních devizových trzích, nebo pokud tendence takových měn hrozí vyvolat narušení obchodu.
Článek 108
Používání eura členskými státy, které nejsou členy eurozóny
1. Rozhodne-li se členský stát, který nepřijal euro, vyplácet výdaje vyplývající z právních předpisů v oblasti zemědělství v eurech namísto své národní měny, přijme opatření, která zajistí, že používání eura neposkytne žádnou soustavnou výhodu oproti použití národní měny.
2. Členský stát oznámí Komisi zamýšlená opatření dříve, než nabydou účinku. Opatření nesmějí nabýt účinku dříve, než s nimi Komise vyjádří souhlas.
KAPITOLA III
Zpráva a hodnocení
Článek 109
Výroční finanční zpráva
Do konce září každého roku následujícího po rozpočtovém roce vypracuje Komise finanční zprávu o řízení fondů za předchozí rozpočtový rok a předloží ji Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 110
Sledování a hodnocení SZP
1. Zřizuje se společný rámec pro sledování a hodnocení, aby bylo možné měřit úspěšnost SZP, a zejména:
a)
přímých plateb podle nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
tržních opatření podle nařízení (EU) č. 1308/2013;
c)
opatření pro rozvoj venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013, a
d)
ustanovení tohoto nařízení.
Komise sleduje tato opatření politiky na základě zpráv členských států v souladu s pravidly stanovenými v nařízeních uvedených v prvním pododstavci. Komise vypracuje víceletý plán hodnocení s pravidelným hodnocením konkrétních nástrojů, který také následně provede.
S cílem zajistit účinné měření úspěšnosti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o obsah a tvorbu uvedeného rámce.
2. Úspěšnost opatření SZP podle odstavce 1 se měří ve vztahu k těmto cílům:
a)
životaschopná produkce potravin se zaměřením na příjmy v zemědělství, zemědělskou produktivitu a cenovou stabilitu;
b)
udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu se zaměřením na emise skleníkových plynů, biologickou rozmanitost, půdu a vodu;
c)
vyvážený územní rozvoj se zaměřením na zaměstnanost, růst a chudobu ve venkovských oblastech.
Komise přijme prováděcí akty, kterými vymezí soubor zvláštních ukazatelů pro cíle uvedené v prvním pododstavci. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
Ukazatele souvisejí se strukturou a cíli dané politiky a umožňují hodnocení pokroku, účinnosti a účelnosti politiky s ohledem na tyto cíle.
3. Rámec pro sledování a hodnocení odráží strukturu SZP takto:
a)
v případě přímých plateb podle nařízení (EU) č. 1307/2013, tržních opatření podle nařízení (EU) č. 1308/2013 a ustanovení tohoto nařízení sleduje Komise tyto nástroje na základě zpráv členských států v souladu s pravidly stanovenými v těchto nařízeních. Komise vypracuje víceletý plán hodnocení s pravidelným hodnocením konkrétních nástrojů, které se provádí z pověření Komise; hodnocení je prováděno včas a nezávislými hodnotiteli;
b)
sledování a hodnocení intervenčních opatření v rámci politiky rozvoje venkova se provádí podle článků 67 až 79 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Komise zajistí, aby kombinovaný dopad všech nástrojů SZP podle odstavce 1 byl měřen a hodnocen na základě společných cílů uvedených v odstavci 2. Úspěšnost SZP při dosahování společných cílů se měří a hodnotí na základě společných ukazatelů dopadu a souvisejících zvláštních cílů na základě ukazatelů výsledků. Zprávy o měření a hodnocení celkové úspěšnosti všech nástrojů SZP vypracovává Komise na základě údajů uvedených v hodnoceních SZP, včetně hodnocení programů rozvoje venkova, jakož i dalších příslušných zdrojů informací.
4. Členské státy poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace, které umožní sledování a hodnocení dotyčných opatření. Tyto informace by pokud možno měly pocházet ze zavedených zdrojů údajů, jakými jsou například zemědělská účetní datová síť a Eurostat.
Komise zohlední potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a zejména jejich případné použití pro statistické účely.
Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se informací, které mají poskytovat členské státy, přičemž zohlední potřebu zamezit jakékoli zbytečné administrativní zátěži, jakož i pravidla týkající se potřeby údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
5. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o provádění tohoto článku, včetně prvních výsledků týkajících se výkonnosti SZP, do 31. prosince 2018. Druhou zprávu, včetně hodnocení úspěšnosti SZP, předloží nejpozději do 31. prosince 2021.
KAPITOLA IV
Transparentnost
Článek 111
Zveřejňování údajů o příjemcích
1. Členské státy zajistí každoroční následné zveřejnění údajů o příjemcích finančních prostředků z fondů. Toto zveřejnění obsahuje:
a)
aniž je dotčen čl. 112 první pododstavec tohoto nařízení, tyto údaje o příjemci
i)
jméno a příjmení, pokud je příjemcem fyzická osoba,
ii)
plný evidovaný oficiální název, pokud jsou příjemcem právnická osoba s vlastní právní subjektivitou podle právních předpisů daného členského státu;
iii)
plný název sdružení, tak jak je evidováno nebo jinak úředně uznáno, pokud je příjemcem sdružení právnických osob bez vlastní právní subjektivity;
b)
název obce, kde příjemce sídlí nebo je registrován, a případně poštovní směrovací číslo nebo jeho část identifikující danou obec;
c)
výši vyplacených částek odpovídajících každému opatření financovanému z fondů, které každý příjemce obdržel v daném finančním roce;
d)
povahu a popis opatření financovaných z jednoho z fondů a v jejichž rámci se platba uvedená v písmenu c) uděluje.
Údaje uvedené v prvním pododstavci se zveřejňují na zvláštních internetových stránkách pro každý členský stát. Musejí být dostupné po dva roky od data, kdy byly poprvé zveřejněny.
2. Pokud jde o platby odpovídající opatřením financovaným z EZFRV uvedené v odst. 1 prvním pododstavci písm. c), odpovídají částky, které mají být zveřejněny, celkovému veřejnému financování, které zahrnuje jak prostředky Unie, tak i vnitrostátní příspěvek.
Článek 112
Prahová hodnota
Členské státy nesmějí zveřejnit jméno příjemce, jak je stanoveno v čl. 111 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) tohoto nařízení, za těchto okolností:
a)
pokud je v případě členských států, které zavádějí režim pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013, částka podpory obdržené příjemcem v jednom roce stejná jako částka stanovená členským státem podle čl. 63 odst. 1 druhého pododstavce nebo čl. 63 odst. 2 druhého pododstavce daného nařízení, nebo je nižší;
b)
pokud je v případě členských států, které nezavádějí režim pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013, částka podpory obdržené příjemcem v jednom roce rovna částce 1 250 EUR, nebo je nižší.
Pokud se použije písm. a) první pododstavec, zveřejní Komise v souladu s pravidly přijatými podle článku 114 částky stanovené členským státem podle článku 63 nařízení (EU) č. 1307/2013 a oznámené Komisi podle uvedeného nařízení.
V případě, kdy se použije první pododstavec tohoto článku, zveřejní členské státy informace uvedené v čl. 111 odst. 1 prvním pododstavci písm. b), c) a d) a příjemce je identifikován pomocí kódu. O formě tohoto kódu rozhodnou členské státy.
Článek 113
Informování příjemců
Členské státy informují příjemce, že jejich údaje budou zveřejněny v souladu s článkem 111 a že tyto údaje mohou být zpracovávány subjekty Unie a členských států příslušnými v oblasti auditu a kontroly za účelem ochrany finančních zájmů Unie.
V případě osobních údajů informují členské státy v souladu s požadavky směrnice 95/46/ES příjemce o jejich právech vyplývajících z pravidel pro ochranu údajů a o postupech výkonu těchto práv.
Článek 114
Pravomoci Komise
Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se:
a)
formy, včetně způsobu prezentace podle opatření, a harmonogramu zveřejnění podle článků 111 a 112;
b)
jednotného uplatňování článku 113;
c)
spolupráce mezi Komisí a členskými státy.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 116 odst. 3.
HLAVA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 115
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 20, 40, 46, 50, 53, 57, 62, 63, 64, 65, 66, 72, 76, 77, 79, 84, 89, 93, 101, 106, 107, 110 a 120 je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 20, 40, 46, 50, 53, 57, 62, 63, 64, 65, 66, 72, 76, 77, 79, 84, 89, 93, 101, 106, 107, 110 a 120 je svěřena Komisi na dobu sedmi let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 8, 20, 40, 46, 50, 53, 57, 62, 63, 64, 65, 66, 72, 76, 77, 79, 84, 89, 93, 101, 106, 107, 110 a 120, kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 8, 20, 40, 46, 50, 53, 57, 62, 63, 64, 65, 66, 72, 76, 77, 79, 84, 89, 93, 101, 106, 107, 110 a 120 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 116
Postup projednávání ve výborech
1. Komisi je nápomocen Výbor zemědělských fondů. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Pro účely článků 15, 58, 62, 63, 64, 65, 66, 75, 77, 78, 89, 90, 96, 101 a 104, pokud jde o záležitosti týkající se přímých plateb, rozvoje venkova a/nebo společné organizace trhů, je Komisi nápomocen Výbor zemědělských fondů zřízený tímto nařízením, Výbor pro přímé platby zřízený nařízením (EU) č. 1307/2013, Výbor pro rozvoj venkova zřízený nařízením (EU) č. 1305/2013 nebo Výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů zřízený nařízením (EU) č. 1308/2013. Tyto výbory jsou výbory ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud v případě aktů uvedených v článku 8 výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 117
Zpracování a ochrana osobních údajů
1. Členské státy a Komise shromažďují osobní údaje za účelem plnění svých příslušných povinností v oblasti řízení, kontroly, auditu, jakož i sledování a hodnocení, které vyplývají z tohoto nařízení, a zejména povinností stanovených v hlavě II kapitole II, v hlavě III, v hlavě IV kapitole III a IV, v hlavách V a VI a v hlavě VII kapitole III, jakož i pro statistické účely, a zpracovávají tyto údaje pouze způsobem slučitelným s těmito účely.
2. Pokud jsou osobní údaje zpracovávány pro účely sledování a hodnocení podle hlavy VII kapitoly III, jakož i pro statistické účely, musejí být anonymizovány a zpracovány pouze v souhrnné podobě.
3. Osobní údaje se zpracovávají v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001. Tyto údaje se především neuchovávají ve formě umožňující identifikaci subjektů údajů po dobu delší, než je nezbytné pro účely, ke kterým byly údaje shromážděny nebo ke kterým jsou dále zpracovávány, se zohledněním minimální doby pro uchovávání údajů stanovené v příslušných právních předpisech členských států a Unie.
4. Členské státy informují subjekty údajů o tom, že jejich osobní údaje mohou být v souladu s odstavcem 1 zpracovány vnitrostátními orgány a orgány Unie a že v tomto ohledu požívají práv, která jsou stanovena v příslušných pravidlech na ochranu údajů obsažených ve směrnici 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001.
5. Na tento článek se vztahují články 111 až 114.
Článek 118
Úroveň provádění
Členské státy odpovídají za provádění programů a plnění svých úkolů podle tohoto nařízení na úrovni, kterou považují za vhodnou v souladu se svým institucionálním, právním a finančním rámcem a v souladu s tímto nařízením a dalšími příslušnými pravidly Unie.
Článek 119
Zrušení
1. Nařízení (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 se zrušují.
Článek 31 nařízení (ES) č. 1290/2005 a příslušná prováděcí pravidla však zůstávají v platnosti do 31. prosince 2014.
2. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 120
Přechodná ustanovení
Pro zajištění hladkého přechodu od ustanovení zrušených nařízení uvedených v článku 118 k ustanovením tohoto nařízení je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 115, pokud jde o případy, kdy lze uplatnit odchylky od pravidel stanovených v tomto nařízení, jakož i jejich doplnění.
Článek 121
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
2. Následující ustanovení se však použijí:
a)
články 7, 8, 16, 25, 26 a 43 ode dne 16. října 2013;
b)
články 18 a 40, pokud jde o výdaje uskutečněné ode dne 16. října 2013;
c)
článek 52 ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1306/2013
zo 17. decembra 2013
o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území“ sa preskúmali potenciálne výzvy, ciele a smerovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) po roku 2013. Na základe diskusie o uvedenom oznámení by sa SPP mala zreformovať s účinnosťou od 1. januára 2014. Táto reforma by sa mala týkať všetkých hlavných nástrojov SPP vrátane nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 (2). Zo skúseností z vykonávania uvedeného nariadenia vyplýva, že niektoré prvky mechanizmu financovania a monitorovania je potrebné upraviť. Vzhľadom na rozsah pôsobnosti tejto reformy je vhodné zrušiť nariadenie (ES) č. 1290/2005 a nahradiť ho novým znením. Touto reformou by sa takisto mali, pokiaľ je to možné, harmonizovať, zefektívniť a zjednodušiť jeho ustanovenia.
(2)
S cieľom doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pokiaľ ide o akreditáciu platobných agentúr a koordinačných orgánov, povinnosti platobných agentúr vzhľadom na verejnú intervenciu, ako aj pravidlá týkajúce sa obsahu ich riadiacich a kontrolných úloh týchto agentúr, opatrenia, ktoré sa majú financovať zo všeobecného rozpočtu Európskej únie (ďalej len „rozpočet Únie“) v rámci verejnej intervencie, a zhodnotenie operácií v súvislosti s verejnou intervenciou. Uvedené udelenie právomoci by malo tiež zahŕňať výnimky týkajúce sa neoprávnenosti platieb, ktoré platobné agentúry vyplatili prijímateľom pred najskorším možným termínom platby alebo po najneskoršom možnom termíne a vyrovnanie medzi výdavkami a príjmami v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). Okrem toho by uvedené udelenie právomoci malo zahŕňať metódy uplatniteľné na záväzky a vyplatenie príslušných súm v prípade, ak rozpočet Únie nebol schválený do začiatku rozpočtového roka alebo ak celková výška plánovaných záväzkov presahuje prah stanovený v článku 170 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (3).
Ďalej by uvedené udelenie právomoci malo zahŕňať odloženie mesačných platieb Komisie členským štátom vzhľadom na výdavky z EPZF a plnenie podmienok zníženia alebo pozastavenia priebežných platieb Komisie členským štátom z EPFRV. Navyše by uvedené udelenie právomoci malo zahŕňať pozastavenie mesačných platieb alebo priebežných platieb, v súvislosti s ktorými neboli včas zaslané príslušné štatistické údaje, osobitné povinnosti členských štátov v súvislosti s kontrolami, kritériá a metodiku na uplatňovanie korekcií v kontexte postupu overovania súladu a vymáhanie dlhov. Navyše by uvedené udelenie právomocí malo zahŕňať požiadavky týkajúce sa colných režimov, odňatie pomoci a sankcie za nedodržiavanie podmienok oprávnenosti, záväzkov alebo iných povinností vyplývajúcich z uplatňovania právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva. Takisto by uvedené udelenie právomoci malo zahŕňať trhové opatrenia, pri ktorých môže Komisia pozastaviť mesačné platby, pravidlá týkajúce sa zábezpek a fungovania integrovaného administratívneho a kontrolného systému ako aj opatrenia, na ktoré sa nevzťahuje kontrola transakcií. Rovnako by uvedené udelenie právomoci malo zahŕňať úpravu súm príjmov alebo platieb na takú nižšiu úroveň, pri ktorej by sa normálne obchodné dokumenty podniku nemali podľa tohto nariadenia skúmať, sankcie uložené pri krížovom plnení, požiadavky na kontrolu v sektore vinohradníctva a vinárstva, pravidlá o zachovávaní trvalých pasienkov. Napokon by uvedené udelenie právomoci malo zahŕňať pravidlá týkajúce sa určujúcej skutočnosti a výmenného kurzu, ktorý sa má uplatňovať v členských štátoch, ktoré nepoužívajú euro, opatrenia na zabezpečenie uplatňovania práva Únie, ak tento kurz môžu ohroziť mimoriadne menové postupy v súvislosti s národnou menou, pokiaľ ide o obsah spoločného monitorovacieho a hodnotiaceho rámca opatrení prijatých v rámci SPP a o prechodné opatrenia.
Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočňovala vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(3)
SPP pozostáva z viacerých opatrení, z ktorých niektoré sa týkajú rozvoja vidieka. Je dôležité zabezpečiť ich financovanie s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov SPP. Vzhľadom na to, že uvedené opatrenia majú niektoré spoločné prvky, ale z viacerých hľadísk sa líšia, ustanoveniami o ich financovaní by sa mal zaoberať rovnaký súbor ustanovení. V prípade potreby by tieto ustanovenia umožňovali rozdielne postupy. Nariadením (ES) č. 1290/2005 boli vytvorené dva európske poľnohospodárske fondy, konkrétne EPZF a EPFRV (ďalej len „fondy“). Uvedené fondy by sa mali zachovať.
(4)
Nariadenie (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a ustanovenia prijaté podľa neho by sa mali uplatniť na opatrenia ustanovené v tomto nariadení. Toto nariadenie obsahuje najmä ustanovenia týkajúce sa zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi na základe zásad riadneho finančného hospodárenia, transparentnosti a nediskriminácie, ako aj ustanovenia o fungovaní akreditovaných orgánov, rozpočtové zásady, ustanovenia, ktoré by sa mali dodržiavať v rámci tohto nariadenia.
(5)
Na zabezpečenie súladu medzi postupmi členských štátov a harmonizovaným uplatňovaním doložky o vyššej moci členskými štátmi by sa v tomto nariadení mali v prípade potreby ustanoviť výnimky pre prípady vyššej moci a mimoriadnych okolností, ako aj neúplný zoznam možných prípadov vyššej moci a mimoriadnych okolností, ktoré by mali uznávať príslušné vnútroštátne orgány. Uvedené orgány by mali prijímať rozhodnutia o vyššej moci alebo o mimoriadnych okolnostiach v každom jednotlivom prípade na základe relevantných dôkazov a uplatňovať koncept vyššej moci, v zmysle poľnohospodárskeho práva Únie vrátane judikatúry Súdneho dvora.
(6)
Z rozpočtu Únie by sa prostredníctvom fondov mali financovať výdavky na SPP vrátane výdavkov na rozvoj vidieka, či už priamo, alebo v kontexte spoločného riadenia s členskými štátmi. Je potrebné spresniť opatrenia, ktoré možno financovať z fondov.
(7)
Mali by sa vypracovať ustanovenia, ktoré sa týkajú akreditácie platobných agentúr členskými štátmi, zavedenia postupov umožňujúcich získať manažérske vyhlásenia o vierohodnosti a získať certifikácie systémov riadenia a kontroly a overenia ročných účtovných závierok nezávislými orgánmi. Okrem toho, aby bola zaistená transparentnosť vnútroštátnych kontrol, najmä pokiaľ ide o postupy schvaľovania, potvrdzovania a vykonávania platieb, aby sa znížilo administratívne zaťaženie Komisie a členských štátov, v ktorých je nutná akreditácia jednotlivých platobných agentúr, a ich zaťaženie súvisiace s auditmi, by sa mal počet úradov a orgánov, na ktoré sa tieto povinnosti delegujú, obmedziť, rešpektujúc ústavné usporiadanie každého členského štátu. Aby sa vyhlo zbytočným nákladom na reorganizáciu, členským štátom by sa malo umožniť, aby si ponechali všetky platobné agentúry, ktoré boli akreditované pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia.
(8)
Ak členský štát akredituje viac ako jednu platobnú agentúru, je dôležité, aby určil jeden verejný koordinačný orgán, ktorého úlohou je zabezpečiť jednotnosť v správe finančných prostriedkov, prepojenie medzi Komisiou a jednotlivými akreditovanými platobnými agentúrami a rýchlu dostupnosť informácií o operáciách jednotlivých platobných agentúr, ktoré požaduje Komisia. Tento verejný koordinačný orgán by mal okrem toho prijímať a koordinovať opatrenia s cieľom vyriešiť akékoľvek nedostatky všeobecnej povahy a informovať Komisiu o všetkých nadväzujúcich krokoch. Okrem toho by mal uvedený orgán presadzovať a v prípade možnosti zabezpečiť jednotné uplatňovanie spoločných pravidiel a noriem.
(9)
Iba využívaním platobných agentúr, ktoré boli akreditované členskými štátmi, sa poskytuje primerané ubezpečenie, že sa pred poskytnutím pomoci Únie prijímateľom vykonali potrebné kontroly. Preto by sa malo výslovne stanoviť v tomto nariadení, že z rozpočtu Únie môžu byť uhradené iba výdavky vynaložené akreditovanými platobnými agentúrami.
(10)
S cieľom zvýšiť informovanosť prijímateľov o vzťahu medzi poľnohospodárskymi postupmi a riadením poľnohospodárskych podnikov na jednej strane a normami týkajúcimi sa životného prostredia, zmeny klímy, dobrého poľnohospodárskeho stavu pôdy, bezpečnosti potravín, verejného zdravia, zdravia zvierat, zdravia rastlín a dobrých životných podmienok zvierat na strane druhej, je nevyhnutné pre členské štáty, aby vytvorili komplexný poľnohospodársky poradenský systém, ktorý bude prijímateľom ponúkať poradenstvo. Týmto poľnohospodárskym poradenským systémom by nijakým spôsobom nemala byť dotknutá povinnosť a zodpovednosť prijímateľov dodržiavať uvedené normy. Členské štáty by mali zabezpečiť aj zreteľné rozlišovanie medzi poradenstvom a kontrolami.
(11)
Poľnohospodársky poradenský systém by mal zahŕňať aspoň povinnosti na úrovni poľnohospodárskeho podniku vyplývajúce z noriem a požiadaviek krížového plnenia. Tento systém by mal zahŕňať aj požiadavky, pokiaľ ide o poľnohospodárske postupy, ktoré sú prospešné pre klímu a životné prostredie, ako aj udržiavanie poľnohospodárskej plochy podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 (4) a opatrenia na úrovni poľnohospodárskeho podniku, ktoré sú ustanovené v programoch rozvoja vidieka zameraných na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov, zvyšovanie konkurencieschopnosti, odvetvovú integráciu, inováciu, trhovú orientáciu a podporu podnikania.
Tento systém by mal tiež zahŕňať požiadavky kladené na prijímateľov členskými štátmi na účely vykonávania konkrétnych ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (5) a na účely vykonávania článku 55 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (6), najmä požiadavky týkajúce sa dodržiavania všeobecných zásad integrovanej ochrany proti škodcom, ako sa uvádza v článku 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES (7).
(12)
Vstup do poľnohospodárskeho poradenského systému by mal byť pre prijímateľov dobrovoľný. Všetci prijímatelia, dokonca aj poľnohospodári, ktorí nepoberajú pomoc v rámci SPP, by mali mať možnosť využívať tento systém. Členským štátom by sa však malo umožniť, aby stanovili kritériá priority. Vzhľadom na povahu tohto systému je vhodné, aby sa s informáciami získanými v rámci poradenskej činnosti zaobchádzalo ako s dôvernými informáciami, okrem prípadu vážneho porušenia práva Únie alebo členských štátov. S cieľom zabezpečiť účinnosť systému by poradcovia mali byť primerane kvalifikovaní a pravidelne školení.
(13)
Vo vzťahu k EPZF by mala Komisia členským štátom sprístupniť finančné zdroje potrebné na pokrytie výdavkov vynaložených akreditovanými platobnými agentúrami vo forme úhrad na základe zaúčtovania výdavkov vynaložených týmito agentúrami. Kým sa takéto úhrady nevyplatia vo forme mesačných platieb, členské štáty zmobilizujú finančné zdroje v závislosti od potrieb svojich akreditovaných platobných agentúr. Členské štáty a prijímatelia zapojení do vykonávania SPP by mali znášať ich vlastné administratívne náklady a náklady na zamestnancov.
(14)
Vďaka využitiu agrometeorologického systému a získavaniu a zlepšovaniu satelitných snímok by Komisia mala mať k dispozícii predovšetkým prostriedky na riadenie poľnohospodárskych trhov, zjednodušenie sledovania poľnohospodárskych výdavkov a strednodobé a dlhodobé monitorovanie poľnohospodárskych zdrojov. Na základe skúseností s uplatňovaním nariadenia Rady (ES) č. 165/94 (8) by sa do tohto nariadenia mali taktiež začleniť niektoré z jeho ustanovení a nariadenie (ES) č. 165/94 by sa preto malo zrušiť.
(15)
V rámci dodržiavania rozpočtovej disciplíny je potrebné stanoviť ročný strop výdavkov financovaných z EPZF so zreteľom na maximálne sumy stanovené pre uvedený fond vo viacročnom finančnom rámci ustanovenom v nariadení Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (9).
(16)
Rozpočtová disciplína zároveň ukladá, aby sa ročný strop výdavkov financovaných z EPZF dodržiaval za každých okolností a vo všetkých fázach rozpočtového postupu a plnenia rozpočtu. Je preto potrebné, aby sa vnútroštátny strop priamych platieb na členský štát ustanovený v nariadení (EÚ) č. 1307/2013 považoval za finančný strop pre tieto priame platby pre daný členský štát a aby úhrady týchto platieb nepresiahli stanovený finančný strop. Rozpočtová disciplína navyše ukladá, aby všetky právne akty Únie v oblasti SPP navrhnuté Komisiou alebo prijaté Úniou alebo Komisiou a financované z EPZF boli v súlade s ročným stropom výdavkov financovaných z uvedeného fondu.
(17)
S cieľom zabezpečiť, aby sumy určené na financovanie SPP boli v súlade s ročnými stropmi, by sa mal zachovať finančný mechanizmus uvedený v nariadení Rady (ES) č. 73/2009 (10), ktorým sa upravuje výška priamej podpory. V prípade, ak ich Európsky parlament a Rada neurčí do 30. júna kalendárneho roka, na ktorý sa dané úpravy vzťahujú, tieto úpravy by mala byť oprávnená určiť Komisia.
(18)
S cieľom podporiť poľnohospodársky sektor v prípade významných kríz, ktoré ovplyvnia poľnohospodársku výrobu alebo distribúciu, by sa uplatnením určitého zníženia priamych platieb na začiatku každého roka prostredníctvom mechanizmu finančnej disciplíny mala zriadiť rezerva na krízy.
(19)
V článku 169 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 sa ustanovuje, že neviazané rozpočtové prostriedky na akcie uvedené v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia sa môžu preniesť len do nasledujúceho rozpočtového roka a že takýto prenos môže viesť k dodatočnej platbe určenej len konečným prijímateľom, ktorým boli v predchádzajúcom rozpočtovom roku upravené priame platby, ako sa uvádza v článku 25 tohto nariadenia. Následne, ak sa takto do nasledujúceho rozpočtového roka prenášajú rozpočtové prostriedky, vnútroštátne správne orgány by museli platiť dvom skupinám prijímateľov priamych platieb v jednom rozpočtovom roku: na jednej strane z prenesenej nevyužitej sumy finančnej disciplíny kompenzovať poľnohospodárov, ktorí v predchádzajúcom rozpočtovom roku podliehali finančnej disciplíne, a na strane druhej poskytovať priame platby v rozpočtovom roku N tým poľnohospodárom, ktorí o ne požiadali. Aby sa zabránilo nadmernému administratívnemu zaťaženiu vnútroštátnych správnych orgánov, mala by sa ustanoviť výnimka z článku 169 ods. 3 štvrtého pododseku nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, ktorou by sa vnútroštátnym správnym orgánom umožnilo uhradiť sumu prenesenú do rozpočtového roku N poľnohospodárom, ktorí podliehali finančnej disciplíne v roku N namiesto poľnohospodárov, ktorí jej podliehali v roku N-1.
(20)
Opatrenia prijaté na určenie finančného príspevku z fondov v súvislosti s výpočtom finančných stropov neovplyvňujú právomoci rozpočtového orgánu určeného ZFEÚ. Uvedené opatrenia by preto mali vychádzať z referenčných súm stanovených v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z 19. novembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a o riadnom finančnom hospodárení a nariadením (EÚ, Euratom) č. 1311/2013.
(21)
Rozpočtová disciplína si vyžaduje aj stálu analýzu strednodobej rozpočtovej situácie. Pri predložení návrhu rozpočtu na daný rok by preto Komisia mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade svoje prognózy a analýzy a v prípade potreby navrhnúť zákonodarcovi vhodné opatrenia. Navyše je potrebné, aby Komisia stále plne využívala svoju riadiacu právomoc s cieľom zaručiť dodržiavanie ročného stropu a aby v prípade potreby navrhla Európskemu parlamentu a Rade alebo Rade vhodné opatrenia na ozdravenie rozpočtovej situácie. Ak na konci rozpočtového roka nie je z dôvodu žiadostí o úhradu predložených členskými štátmi možné dodržať ročný strop, Komisia by mala mať možnosť prijať opatrenia umožňujúce provizórne prerozdelenie dostupného rozpočtu medzi členské štáty úmerne k ich nevybaveným žiadostiam o úhradu, ako aj opatrenia na zabezpečenie dodržania stropu stanoveného na príslušný rok. Platby za príslušný rok by sa mali zaúčtovať v nasledujúcom rozpočtovom roku a definitívne by sa mala určiť celková výška financovania Úniou pre jednotlivé členské štáty, ako aj kompenzácia medzi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť dodržanie stanovenej sumy.
(22)
Pri plnení rozpočtu by mala Komisia zaviesť mesačný systém včasného varovania a monitorovania výdavkov v poľnohospodárstve, aby v prípade, že existuje riziko prekročenia ročného stropu, mohla pri najbližšej príležitosti prijať vhodné opatrenia v rámci jej riadiacich právomocí a ak tieto opatrenia nebudú dostatočné, prijať iné opatrenia. Komisia by mala pravidelne predkladať Európskemu parlamentu a Rade správu porovnávajúcu vývoj výdavkov vynaložených do dňa správy s predpokladanými výdavkami a posudzujúcu predpokladané plnenie na zvyšok rozpočtového roka.
(23)
Výmenný kurz používaný Komisiou pri vypracúvaní rozpočtových dokumentov by mal odrážať posledné dostupné informácie pri zohľadnení časového posunu, ktorý nastane medzi vypracovaním dokumentov a ich predložením.
(24)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (11) ustanovuje pravidlá, ktoré sa týkajú finančnej podpory z fondov, na ktoré sa vzťahuje uvedené nariadenie, vrátane EPFRV. Tieto pravidlá zahŕňajú aj oprávnenosť výdavkov o finančnom hospodárení a systémy riadenia a kontroly. Pokiaľ ide o finančné hospodárenie EPFRV, na účely právnej jasnosti a koherentnosti medzi fondmi, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, mal by sa uviesť odkaz na príslušné ustanovenia o rozpočtových záväzkoch, termínoch platieb a zrušení záväzkov uvedené v nariadení (EÚ) č. 1303/2013.
(25)
Programy rozvoja vidieka sú financované z rozpočtu Únie na základe záväzkov vykonaných v ročných splátkach. Členské štáty by mali mať možnosť čerpať ustanovené finančné prostriedky Únie hneď, ako začnú realizovať programy. V dôsledku toho je preto nevyhnutné zaviesť vhodne obmedzený systém predbežného financovania, ktorým sa zabezpečí stály tok finančných prostriedkov umožňujúci vyplácať platby prijímateľom v rámci programov v primeranom čase.
(26)
Odhliadnuc od predbežného financovania, je potrebné rozlišovať medzi platbami Komisie akreditovaným platobným agentúram priebežnými platbami a platbou na vyplatenie zostatku a určiť podmienky ich vyplácania. Pravidlo automatického zrušenia záväzku by malo prispieť k urýchleniu využívania programov a k riadnemu finančnému hospodáreniu. Pravidlá týkajúce sa vnútroštátnych rámcov členských štátov s regionálnymi programami stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (12) taktiež poskytujú členským štátom nástroj na zaistenie využívania programov a na riadne finančné hospodárenie.
(27)
Je dôležité vyplatiť pomoc Únie prijímateľom načas, aby ju mohli efektívne použiť. Nedodržiavanie platobných lehôt stanovených v práve Únie členskými štátmi môže prijímateľom spôsobiť vážne problémy a ohroziť ročný rozpočet Únie. Preto by sa pri nedodržaní lehôt na platby výdavky mali vylúčiť z financovania Úniou. Zásada proporcionality stanovená v nariadení (ES) č. 1290/2005 by sa mala zachovať a uplatňovať na oba fondy. S cieľom rešpektovať zásadu proporcionality je potrebné, aby Komisia mohla stanoviť výnimky z tohto všeobecného pravidla.
(28)
V nariadení (ES) č. 1290/2005 sa stanovuje zníženie a pozastavenie mesačných alebo priebežných platieb v rámci fondov. Aj napriek pomerne všeobecnému zneniu uvedených ustanovení sa tieto v praxi uplatňujú predovšetkým na zníženie platieb za nedodržanie platobných lehôt, stropov a podobných „problémov pri zúčtovaní“, ktoré možno jednoducho zistiť vo vyhláseniach o výdavkoch. Uvedené ustanovenia umožňujú aj znížiť a pozastaviť platby v prípade závažných a pretrvávajúcich nedostatkov vo vnútroštátnych kontrolných systémoch. Uloženie takýchto znížení a pozastavení však podlieha skôr obmedzujúcim základným podmienkam zníženia a pozastavenia a stanovujú využívanie osobitného dvojfázového postupu. Európsky parlament a Rada opakovane žiadali Komisiu, aby pozastavila platby pre tie členské štáty, ktoré nespĺňajú stanovené požiadavky. Z týchto dôvodov je potrebné objasniť systém pre zníženia a pozastavenia stanovený v nariadení (ES) č. 1290/2005 a zlúčiť pravidlá týkajúce sa zníženia a pozastavenia platieb pre oba fondy do jedného článku. Mal by sa zachovať systém zníženia v prípade „problémov pri zúčtovaní“ v súlade s existujúcou správnou praxou. Možnosť zníženia alebo pozastavenia platieb v prípade významných a pretrvávajúcich nedostatkov vo vnútroštátnych kontrolných systémoch by sa mala posilniť, aby mala Komisia možnosť rýchlo pozastaviť platby, keď sa zistia vážne nedostatky. Táto možnosť by sa mala navyše rozšíriť tým, že sa do systému vymáhania nezákonných platieb začlení aj nedbalosť.
(29)
Právne predpisy v oblasti poľnohospodárstva vyžadujú, aby členské štáty zasielali informácie o počte vykonaných kontrol a ich výsledkoch v stanovených lehotách. Tieto kontrolné štatistiky sa používajú na určenie miery chýb na úrovni členských štátov a všeobecnejšie na účely kontroly riadenia fondov. Kontrolné štatistiky sú pre Komisiu dôležitým zdrojom informácií, ktoré jej umožňujú uistiť sa o správnom riadení fondov, a sú základným prvkom každoročného vyhlásenia o vierohodnosti. Vzhľadom na zásadnú povahu kontrolných štatistík a s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty dodržiavali svoje povinnosti včasného zasielania, je nutné, aby sa stanovil odstrašujúci prostriedok proti neskorému zasielaniu potrebných údajov, ktorý zodpovedá rozsahu nedostatočných údajov. Je preto potrebné zaviesť tieto ustanovenia, pričom Komisia môže pozastaviť časť mesačných alebo priebežných platieb, pre ktoré neboli včas poskytnuté príslušné štatistické údaje.
(30)
S cieľom umožniť opätovné použitie finančných prostriedkov z fondov je potrebné stanoviť pravidlá pre pripisovanie konkrétnych súm. Zoznam uvedený v nariadení (ES) č. 1290/2005 by sa mal doplniť o sumy oneskorených platieb a schválenia účtovných závierok, pokiaľ ide o výdavky v rámci EPZF. Aj v nariadení Rady (EHS) č. 352/78 (13) sa stanovujú pravidlá o určení súm pochádzajúcich z prepadnutých zábezpek. Uvedené ustanovenia by sa mali harmonizovať a zlúčiť s platnými ustanoveniami o pripísaných príjmoch. Nariadenie (EHS) č. 352/78 by sa preto malo zrušiť.
(31)
V nariadení Rady (ES) č. 814/2000 (14) a jeho vykonávacích predpisoch sa definujú informačné opatrenia v oblasti SPP, ktoré môžu byť financované podľa článku 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 1290/2005. Nariadenie (ES) č. 814/2000 obsahuje zoznam uvedených opatrení a ich ciele a určuje pravidlá ich financovania a vykonávania príslušných projektov. Od prijatia uvedeného nariadenia boli v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012 prijaté pravidlá týkajúce sa grantov a verejného obstarávania. Tieto pravidlá by sa mali vzťahovať aj na informačné opatrenia v rámci SPP. Z dôvodu zjednodušenia a koherentnosti by sa nariadenie (ES) č. 814/2000 malo zrušiť, pričom by sa mali zachovať osobitné ustanovenia týkajúce sa cieľov a typov opatrení, ktoré sa majú financovať. Tieto opatrenia by zároveň mali zohľadniť, že treba zabezpečiť účinnejšiu komunikáciu so širokou verejnosťou a silnejšiu synergiu komunikačných činností z podnetu Komisie, ako aj potrebu zaručiť, aby sa účinne komunikovalo o politických prioritách Únie. Mali by preto zahrnúť aj príslušné informačné opatrenia v oblasti SPP v rámci jednotnej komunikácie, ako sa uvádza v oznámení Komisie: Rozpočet stratégie Európa 2020 („Oznámenie Komisie o rozpočte pre Európu 2020“) - Časť II: Kapitoly politiky.
(32)
Financovanie opatrení a činností požadovaných v rámci SPP sa sčasti uskutočňuje v rámci spoločného riadenia. S cieľom zabezpečiť, aby sa s finančnými prostriedkami Únie náležite hospodárilo, by Komisia mala vykonávať kontroly hospodárenia s finančnými prostriedkami zo strany orgánov členských štátov zodpovedných za vykonávanie platieb. Je potrebné určiť charakter kontrol, ktoré má Komisia vykonávať, a stanoviť podmienky jej zodpovednosti za plnenie rozpočtu, ako aj ujasniť povinnosti členských štátov v oblasti spolupráce.
(33)
S cieľom umožniť Komisii splniť svoju povinnosť kontrolovať v členských štátoch existenciu a správne fungovanie systémov riadenia a kontroly výdavkov Únie sú bez ohľadu na inšpekcie vykonávané členskými štátmi potrebné ustanovenia o kontrolách osobami poverenými Komisiou konať v jej mene, ktoré by mali mať možnosť požiadať členské štáty o pomoc pri práci.
(34)
Na vypracúvanie informácií, ktoré sa majú zasielať Komisii, je potrebné v čo najväčšom rozsahu využívať informačné technológie. Pri kontrolách by Komisia mala mať úplný a okamžitý prístup k informáciám súvisiacim s výdavkami, tak v papierovej podobe, ako aj elektronicky.
(35)
S cieľom nadviazať finančný vzťah medzi akreditovanými platobnými agentúrami a rozpočtom Únie je potrebné, aby Komisia každoročne schvaľovala účtovné závierky týchto platobných agentúr (rozpočtové schvaľovanie účtovných uzávierok). Rozhodnutie o schválení účtovných závierok by sa malo týkať úplnosti, správnosti a pravdivosti účtovníctiev, ale nie súladu výdavkov s právom Únie.
(36)
Komisia je zodpovedná za plnenie rozpočtu Európskej únie v spolupráci s členskými štátmi v súlade s článkom 317 ZFEÚ. Komisia je splnomocnená rozhodnúť prostredníctvom vykonávacích aktov o tom, či sú výdavky vynaložené členskými štátmi v súlade s právom Únie. Členské štáty by mali mať právo zdôvodniť svoje rozhodnutia o platbách a možnosť využiť zmierovací postup v prípade nezhody medzi nimi a Komisiou. S cieľom poskytnúť členským štátom právnu a finančnú istotu, pokiaľ ide o výdavky vynaložené v minulosti, je potrebné stanoviť maximálne obdobie, počas ktorého môže Komisia rozhodnúť o finančných dôsledkoch nesplnenia požiadaviek. Čo sa týka EPFRV, postup na overenie súladu by mal byť v súlade s ustanoveniami o finančných korekciách zo strany Komisie podľa časti 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
(37)
V prípade EPZF by sa vymožené sumy mali vrátiť do fondu, pokiaľ výdavky nie sú v súlade s právom Únie a keď na ne neexistovalo nijaké oprávnenie. S cieľom poskytnúť dostatok času na vykonanie všetkých potrebných administratívnych postupov vrátane vnútorných kontrol by členské štáty mali vyžadovať, aby prijímateľ vrátil platby do 18 mesiacov po tom, ako platobná agentúra alebo orgán zodpovedný za vymáhanie schválil prípadne dostal správu o kontrole alebo podobný dokument, v ktorom sa uvádza, že došlo k nezrovnalosti. Pre prípady, v ktorých boli spôsobené nezrovnalosti a suma sa vymáhaním nezískala v plnej výške, je potrebné vytvoriť systém finančnej zodpovednosti. Na tento účel je potrebné ustanoviť postup umožňujúci Komisii chrániť záujmy rozpočtu Únie rozhodnutím účtovať danému členskému štátu časť súm, ktoré sa stratili z dôvodu nezrovnalostí a ktoré sa nevymohli v primeranej lehote. Pravidlá by sa mali uplatňovať v prípade všetkých súm, ktoré sa nevymohli v primeranej lehote. V určitých prípadoch nedbanlivosti členského štátu je tiež náležité účtovať danému členskému štátu plnú sumu. Ak však členské štáty spĺňajú povinnosti, ktoré vyplývajú z ich vnútorných postupov, finančné zaťaženie by sa malo spravodlivo rozdeliť medzi Úniu a daný členský štát. Rovnaké pravidlá by sa mali vzťahovať aj na EPFRV, avšak s výhradou požiadavky, aby sumy získané vymáhaním alebo zrušené v dôsledku nezrovnalostí zostali k dispozícii na schválené programy rozvoja vidieka dotknutého členského štátu vzhľadom na to, že boli pridelené tomuto štátu. Zároveň by sa tiež mali stanoviť ustanovenia o povinnosti členských štátov podávať správy.
(38)
Postupy vymáhania uplatňované členskými štátmi môžu mať za následok oneskorenie vymoženia týchto súm o niekoľko rokov bez akejkoľvek záruky, že k nemu skutočne dôjde. Náklady na tieto postupy môžu byť tiež neúmerné vzhľadom na vymožené alebo vymožiteľné sumy. V dôsledku toho je potrebné v niektorých prípadoch umožniť členským štátom zastaviť postupy vymáhania.
(39)
Na ochranu finančných záujmov rozpočtu Únie je potrebné, aby členské štáty prijali opatrenia s cieľom ubezpečiť sa o tom, že transakcie financované z fondov sa skutočne vykonali a správne realizovali. Tiež je potrebné, aby členské štáty predchádzali všetkým nezrovnalostiam alebo nesplneniam povinností zo strany prijímateľov, zistili ich a účinne riešili. Na tento účel by sa malo uplatňovať nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (15). V prípade porušenia právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva, keď podrobné pravidlá o správnych sankciách nie sú stanovené v právnych aktoch Únie, by členské štáty mali uložiť vnútroštátne sankcie, ktoré by mali byť účinné, odrádzajúce a primerané.
(40)
Malo by sa zabrániť financovaniu aktivít v rámci SPP, ktoré vytvárajú dodatočné náklady na ďalšie oblasti politiky, ktoré patria do všeobecného rozpočtu Európskej únie, najmä životné prostredie a verejné zdravie. Okrem toho by zavádzanie nových platobných systémov a súvisiacich nových systémov monitorovania a sankcií nemalo viesť k ďalším komplikovaným administratívnym postupom a byrokracii.
(41)
Pravidlá týkajúce sa všeobecných zásad vzťahujúce sa na kontroly, odňatia neoprávnených platieb a uloženia sankcií sa nachádzajú v rôznych právnych predpisoch v oblasti poľnohospodárstva. Tieto pravidlá by sa mali zoskupiť v rovnakom právnom rámci na horizontálnej úrovni. Mali by zahŕňať povinnosti členských štátov, pokiaľ ide o administratívne kontroly a kontroly na mieste, ktorých účelom je kontrola súladu s ustanoveniami opatrení SPP, a tiež by mali zahŕňať pravidlá týkajúce sa vymáhania, zníženia a vylúčenia pomoci. Mali by sa stanoviť aj pravidlá týkajúce sa kontroly povinností, ktoré nie sú nevyhnutne spojené s platbou pomoci.
(42)
Rôzne ustanovenia právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva vyžadujú zloženie zábezpeky na zaistenie zaplatenia dlžnej sumy v prípade, že sa nesplní určitá povinnosť. Aby sa posilnil rámec pre zábezpeky, na všetky tieto ustanovenia by sa malo uplatňovať jednotné horizontálne pravidlo.
(43)
Členské štáty by mali prevádzkovať integrovaný administratívny a kontrolný systém („integrovaný systém“) pre niektoré platby stanovené v nariadení (EÚ) č. 1307/2013 a v nariadení (EÚ) č. 1305/2013. S cieľom zlepšiť účinnosť a monitorovanie podpory Únie by členské štáty mali byť oprávnené využívať tento integrovaný systém pre ostatné režimy podpory Únie.
(44)
Mali by sa zachovať hlavné prvky integrovaného systému, a najmä ustanovenia týkajúce sa počítačovej databázy, systému identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, žiadostí o pomoc alebo o platby a systému identifikácie a evidencie platobných nárokov, pričom by sa zohľadnil vývoj politiky, a to predovšetkým zavedenie platieb za poľnohospodárske postupy, ktoré sú prospešné pre klímu a životné prostredie, a ekologický prínos krajinných prvkov. S cieľom znížiť administratívnu záťaž a zabezpečiť účinné a efektívne kontroly, členské štáty by mali pri vytváraní uvedených systémov náležite využívať technológiu.
(45)
Na účely vytvorenia referenčnej vrstvy v systéme identifikácie poľnohospodárskych pozemkov, ktoré sa uplatňuje v oblasti ekologického záujmu, by členské štáty mali mať možnosť zohľadniť konkrétne informácie, ktoré sa môžu vyžadovať od poľnohospodárov v ich žiadostiach na roky 2015 až 2017, ako napríklad identifikáciu krajinných prvkov alebo iných oblastí, ktoré sa môžu označiť ako oblasti ekologického záujmu, a v prípade potreby s uvedením veľkosti takýchto prvkov a iných oblastí.
(46)
Príslušné vnútroštátne orgány by mali prijímateľom vyplácať platby v rámci režimov podpory Únie, na ktoré sa vzťahuje integrovaný systém, v plnej výške, s výhradou akýchkoľvek znížení stanovených v tomto nariadení, a v stanovených lehotách. Na zabezpečenie väčšej pružnosti v spravovaní priamych platieb by sa členským štátom malo umožniť vyplácať platby, na ktoré sa vzťahuje integrovaný systém, až v dvoch splátkach za rok.
(47)
Kontrola obchodných dokumentov podnikov, ktoré prijímajú alebo vykonávajú platby, môže byť veľmi účinným prostriedkom dohľadu nad transakciami tvoriacimi súčasť systému financovania z EPZF. Ustanovenia o kontrole obchodných dokumentov sú stanovené v nariadení Rady (ES) č. 485/2008 (16). Táto kontrola dopĺňa iné kontroly, ktoré už členské štáty vykonali. Uvedeným nariadením navyše nie sú dotknuté vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa kontroly, ktoré sú širšie ako ustanovenia v ňom uvedené.
(48)
Podľa nariadenia (ES) č. 485/2008 by členské štáty mali prijať opatrenia potrebné na zabezpečenie účinnej ochrany finančných záujmov rozpočtu Únie, a najmä na kontrolu skutočnej realizácie a súladu operácií financovaných z EPZF. V záujme zrozumiteľnosti a prehľadnosti by sa príslušné ustanovenia mali zahrnúť do toho istého aktu. Nariadenie (ES) č. 485/2008 by sa teda malo zrušiť.
(49)
Dokumenty, na ktorých základe sa uskutočňuje príslušná kontrola, by sa mali určiť tak, aby bola možná úplná kontrola. Podniky, ktoré majú byť kontrolované, by sa mali vybrať na základe povahy transakcií vykonávaných v rámci ich zodpovednosti a rozloženia podnikov prijímajúcich alebo vykonávajúcich platby podľa sektorov a na základe ich finančného významu v systéme financovania z EPZF.
(50)
Je nutné vymedziť právomoci úradníkov, ktorí sú zodpovední za kontrolu, ako aj povinnosť podnikov sprístupniť im na určité obdobie obchodné dokumenty ako aj poskytovať im informácie, ktoré si môžu vyžiadať. Malo by byť možné v niektorých prípadoch obchodné dokumenty skonfiškovať.
(51)
So zreteľom na medzinárodnú štruktúru obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami a v záujme fungovania vnútorného trhu je nevyhnutné organizovať spoluprácu medzi členskými štátmi. Je rovnako nevyhnutné vytvoriť na úrovni Únie centralizovaný dokumentačný systém, ktorý sa zameria na podniky, ktoré prijímajú alebo vykonávajú platby a ktoré sú usadené v tretích krajinách.
(52)
Hoci za prijímanie programov kontroly sú zodpovedné členské štáty, je nutné, aby sa tieto programy oznamovali Komisii, aby mohla realizovať svoju koordinačnú a dohliadajúcu úlohu s cieľom zabezpečiť, že tieto programy budú prijaté na základe vhodných kritérií, a zaručiť, že kontrola sa bude zameriavať na sektory alebo podniky s vysokou mierou rizika podvodu. Je nevyhnutné, aby mal každý členský štát osobitný útvar zodpovedný za monitorovanie kontroly obchodných dokumentov podľa tohto nariadenia alebo za koordináciu tejto kontroly. Tieto osobitné útvary by mali byť nezávislé od útvarov vykonávajúcich kontrolu pred platbou. Na informácie získané v priebehu kontrol by sa malo vzťahovať služobné tajomstvo.
(53)
V nariadení Rady (ES) č. 1782/2003 (17), ktoré bolo nahradené nariadením (ES) č. 73/2009, sa stanovuje zásada, že úplné platby niektorých podpôr v rámci SPP prijímateľom by mali byť spojené s dodržiavaním pravidiel týkajúcich sa obhospodarovania pôdy, poľnohospodárskej výroby a poľnohospodárskej činnosti. Uvedená zásada sa následne odrazila v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 (18) a v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007 (19).
Ako výsledok systému krížového plnenia musia členské štáty uložiť sankcie v podobe zníženia podpory získanej v rámci SPP alebo vylúčenia z prideľovania podpory úplne alebo čiastočne.
(54)
Uvedený systém krížového plnenia začleňuje do SPP základné normy pre životné prostredie, zmenu klímy, dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav pôdy, verejné zdravie, zdravie zvierat, zdravie rastlín a dobré životné podmienky zvierat. Cieľom krížového plnenia je prispieť k rozvoju udržateľného poľnohospodárstva prostredníctvom lepšej informovanosti na strane prijímateľov o potrebe dodržiavania týchto základných noriem. Jeho cieľom je tiež prispieť k tomu, aby bola SPP vo väčšom súlade s očakávaniami spoločnosti, a to prostredníctvom zlepšenia súladu tejto politiky s politikou v oblasti životného prostredia, verejného zdravia, zdravia zvierat, zdravia rastlín a dobrých životných podmienok zvierat. Systém krížového plnenia predstavuje neoddeliteľnú súčasť SPP, a preto by sa mal zachovať. Jeho pôsobnosť, ktorá zatiaľ spočíva v samostatných zoznamoch povinných požiadaviek týkajúcich sa hospodárenia a noriem pre dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav pôdy, by sa však mala zefektívniť tak, aby sa zabezpečila konzistentnosť systému krížového plnenia a aby sa viac zviditeľnil. Na tieto účely by sa mali požiadavky a normy sformulovať do jedného zoznamu a zoskupiť podľa oblastí a otázok. Zo skúseností zároveň vyplynulo, že mnoho požiadaviek v rámci rozsahu pôsobnosti krížového plnenia sa dostatočne netýka poľnohospodárskej činnosti alebo plochy podniku alebo sa týka skôr vnútroštátnych orgánov ako prijímateľov. Preto by mal byť uvedený rozsah pôsobnosti upravený. V rokoch 2015 a 2016 by sa okrem toho malo ustanoviť zachovávanie trvalých pasienkov.
(55)
Členské štáty musia plne zaviesť povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia s cieľom zabezpečiť funkčnosť na úrovni poľnohospodárskeho podniku a potrebné rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi.
(56)
Podľa článku 22 smernice 2000/60/ES sa smernica Rady 80/68/EHS (20) zruší 23. decembra 2013. V záujme zachovania rovnakých pravidiel krížového plnenia týkajúcich sa ochrany podzemných vôd, ako sa ustanovujú v smernici 80/68/EHS k poslednému dňu jej účinnosti, je vhodné prispôsobiť rozsah pôsobnosti krížového plnenia a vymedziť normu pre dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav a zahrnúť pritom požiadavky článkov 4 a 5 uvedenej smernice.
(57)
Systém krížového plnenia zahŕňa určité administratívne obmedzenia pre prijímateľov aj štátne správy, pretože je potrebné zabezpečiť evidenciu, vykonávať kontroly a v prípade potreby uplatňovať sankcie. Tieto sankcie by mali byť primerané, účinné a odradzujúce. Tieto sankcie by nemali mať vplyv na ostatné sankcie stanovené na základe práva Únie alebo vnútroštátneho práva. V záujme konzistentnosti je vhodné zlúčiť príslušné ustanovenia Únie do jednotného právneho nástroja. V prípade poľnohospodárov, ktorí sa zúčastňujú na režime pre malých poľnohospodárov uvedenom v hlave V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, možno usúdiť, že úsilie, ktoré treba vynaložiť v rámci systému krížového plnenia, prevyšuje prínos vyplývajúci z udržania poľnohospodárov v tomto systéme. Z dôvodu zjednodušenia by preto títo poľnohospodári mali byť oslobodení od krížového plnenia, najmä zo systému kontroly a z rizika sankcií vyplývajúcich z krížového plnenia. Touto výnimkou by však nemala byť dotknutá povinnosť dodržiavať platné ustanovenia odvetvového práva alebo možnosť kontroly a uloženia sankcií podľa uvedeného práva.
(58)
Nariadením (ES) č. 1782/2003 sa vytvoril rámec noriem pre dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav pôdy, v rámci ktorého musia členské štáty prijať vnútroštátne normy so zreteľom na osobitosti dotknutých plôch vrátane pôdnych a klimatických podmienok, existujúcich poľnohospodárskych systémov (využitia pôdy, rotácie plodín, poľnohospodárskych postupov) a štruktúry poľnohospodárskych podnikov. Cieľom týchto noriem pre dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav pôdy je prispieť k prevencii erózie pôdy, k udržaniu pôdnej organickej hmoty a štruktúry pôdy, zabezpečiť minimálnu úroveň údržby, zabrániť narušeniu biotopov a chrániť a regulovať vodné zdroje. Širší rozsah pôsobnosti systému krížového plnenia stanovený v tomto nariadení by mal preto zahŕňať rámec pre členské štáty na prijatie vnútroštátnych noriem pre dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav. Rámec Únie by mal zahŕňať aj pravidlá pre lepšie zaobchádzanie s vodou, pôdou, zásobami uhlíka, biodiverzitou a krajinou, ako aj minimálnu úroveň údržby pôdy.
(59)
Prijímatelia by mali jasne vedieť, čo musia dodržiavať, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa krížového plnenia. Na tento účel by členské štáty mali všetky požiadavky a normy, ktoré sú súčasťou týchto pravidiel, oznámiť vyčerpávajúcim, zrozumiteľným a vysvetľujúcim spôsobom, a ak je to možné, aj elektronickou cestou.
(60)
Na účinné uplatňovanie krížového plnenia je potrebné na úrovni prijímateľov overiť, že si plnia svoje povinnosti. Keď sa členský štát rozhodne využiť možnosť neuplatňovať zníženie platieb alebo vylúčenie platieb v prípadoch, keď ide o sumu nižšiu ako 100 EUR, príslušný kontrolný orgán by mal v nasledujúcom roku vo vzorke prijímateľov overiť, či boli príslušné nesplnenia požiadaviek napravené.
(61)
S cieľom zabezpečiť harmonickú spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi v oblasti financovania výdavkov SPP a predovšetkým s cieľom umožniť Komisii monitorovať finančné hospodárenie členských štátov a schváliť účtovné závierky akreditovaných platobných agentúr je potrebné, aby členské štáty oznámili určité informácie Komisii alebo aby jej boli k dispozícii.
(62)
Na vypracovanie údajov, ktoré je potrebné zaslať Komisii, a na to, aby Komisia mala úplný a okamžitý prístup k údajom súvisiacim s výdavkami v papierovej aj v elektronickej forme, by sa mali stanoviť vhodné pravidlá oznamovania údajov a ich zasielania, ako aj pravidlá týkajúce sa lehôt.
(63)
Vzhľadom na to, že osobné údaje alebo obchodné tajomstvá môžu byť oznamované v rámci uplatňovania vnútroštátnych kontrolných systémov a overenia súladu, by členské štáty a Komisia mali zabezpečiť dôvernosť informácií získaných v tejto súvislosti.
(64)
V záujme riadneho finančného hospodárenia s rozpočtom Únie a spravodlivého zaobchádzania na úrovni členských štátov aj prijímateľov by sa mali stanoviť pravidlá týkajúce sa používania eura.
(65)
Výmenný kurz eura vo vzťahu k národným menám sa v priebehu obdobia, počas ktorého sa vykonáva operácia, môže meniť. Kurz uplatniteľný na príslušné sumy by sa mal preto stanoviť s prihliadnutím na skutočnosť, prostredníctvom ktorej sa dosahuje hospodársky cieľ tejto operácie. Mal by sa uplatniť výmenný kurz zo dňa, keď táto skutočnosť nastala. Túto určujúcu skutočnosť je potrebné špecifikovať alebo upustiť od jej uplatnenia, a to na základe určitých kritérií a najmä rýchlosti, akou sa prenášajú pohyby meny. Tieto kritériá sú stanovené v nariadení Rady (ES) č. 2799/98 (21), pričom dopĺňajú podobné ustanovenia nariadenia (ES) č. 1290/2005. V záujme zrozumiteľnosti a prehľadnosti by sa príslušné ustanovenia mali zahrnúť do toho istého aktu a nariadenie (ES) č. 2799/98 by sa preto malo zrušiť.
(66)
Mali by sa ustanoviť osobitné pravidlá na riešenie výnimočných menových situácií, ku ktorým dochádza buď v Únii alebo na svetovom trhu a ktoré si vyžadujú okamžité kroky, aby sa zabezpečilo efektívne fungovanie dohôd stanovených v rámci SPP.
(67)
Členské štáty, ktoré neprijali euro, by mali mať možnosť vyplácať platby na výdavky vyplývajúce z právnych predpisov SPP skôr v eurách ako v národnej mene. Mali by sa prijať osobitné pravidlá, aby sa zabezpečilo, že táto možnosť neprinesie stranám, ktoré uskutočňujú alebo prijímajú platbu, žiadnu neoprávnenú výhodu.
(68)
Každé opatrenie v rámci SPP by malo byť predmetom monitorovania a hodnotenia s cieľom zlepšiť jeho kvalitu a preukázať jeho prínosy. V tejto súvislosti by Komisia mala určiť zoznam ukazovateľov a posúdiť výsledky SPP vo vzťahu k cieľom politiky životaschopnej výroby potravín, trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a územného rozvoja. Predovšetkým pri posudzovaní výsledkov SPP vo vzťahu k cieľu životaschopnej výroby potravín by sa mali zohľadniť všetky príslušné faktory vrátane vývoja vstupných cien. Komisia by mala vytvoriť rámec pre systém spoločného monitorovania a hodnotenia a okrem iného zabezpečiť včasnú dostupnosť relevantných údajov vrátane informácií od členských štátov. Mala by pritom zohľadňovať potreby týkajúce sa údajov a synergie medzi potenciálnymi zdrojmi údajov. Okrem toho sa v oznámení Komisie Rozpočet stratégie Európa 2020 - časť II uvádza, že výdavky súvisiace s klímou by sa mali v celkovom rozpočte Únie zvýšiť aspoň na 20 %, aj vďaka príspevku z rozličných politík. Komisia by preto mala byť schopná posúdiť vplyv podpory poskytovanej Úniou v rámci SPP vo vzťahu k cieľom v oblasti klímy.
(69)
Uplatňuje sa právo Únie týkajúce sa ochrany jednotlivcov v súvislosti so spracovaním osobných údajov a voľným pohybom takýchto údajov, najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS (22) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (23).
(70)
Vo svojom rozsudku z 9. novembra 2010 v spojených veciach C-92/09 a 93/09 (24) Volker und Markus Schecke GbR a Hartmut Eifert v Land Hessen Súdny dvor vyhlásil článok 42 bod 8b a článok 44a nariadenia (ES) č. 1290/2005 a nariadenie Komisie (ES) č. 259/2008 (25) za neplatné so zreteľom na fyzické osoby, ktoré sú prijímateľmi pomoci z európskych poľnohospodárskych fondov, ukladajú tieto ustanovenia povinnosť zverejňovať osobné údaje o všetkých prijímateľoch bez toho aby sa rozlišovalo na základe relevantných kritérií, ako je napr. obdobie, počas ktorého tieto osoby príslušnú pomoc dostávali, frekvencia tejto pomoci alebo jej typ či výška.
(71)
V nadväznosti na tento rozsudok a dovtedy, kým sa prijmú nové pravidlá zohľadňujúce námietky, ktoré vyjadril Súdny dvor, bolo nariadenie (ES) č. 259/2008 zmenené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 410/2011 (26) tak, aby sa výslovne stanovilo, že povinnosť zverejňovať informácie sa nevzťahuje na fyzické osoby.
(72)
V septembri 2011 zorganizovala Komisia konzultácie zainteresovaných strán, na ktorých sa zišli zástupcovia profesijných poľnohospodárskych alebo obchodných organizácií, zástupcovia potravinárskeho priemyslu a pracovníkov, ako aj zástupcovia občianskej spoločnosti a inštitúcií Únie. V tomto rámci sa navrhli rôzne možnosti, pokiaľ ide o zverejňovanie údajov týkajúcich sa fyzických osôb, ktoré sú prijímateľmi pomoci z poľnohospodárskych fondov Únie, a dodržiavanie zásady proporcionality pri zverejňovaní dotknutých informácií. Na uvedenej konferencii sa diskutovalo o potrebe zverejňovania mien fyzických osôb s cieľom reagovať na cieľ lepšej ochrany finančných záujmov Únie, zvýšiť transparentnosť a vyzdvihnúť úspechy prijímateľov pri zabezpečovaní verejných statkov, ako aj súčasne zabezpečiť, aby uvedené zverejňovanie neprekračovalo rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto legitímnych cieľov.
(73)
Súdny dvor vo svojom rozsudku Volker und Markus Schecke GbR a Hartmut Eifert v Land Hessen nespochybnil legitímnosť cieľa, ktorým je posilnenie verejnej kontroly využívania peňazí z fondov. Súdny dvor však zdôraznil potrebu zvážiť spôsoby zverejňovania informácií o dotknutých prijímateľoch, ktoré sú v súlade s cieľom takéhoto zverejňovania a zároveň by spôsobovali čo najmenší zásah do práva prijímateľov na rešpektovanie ich súkromného života vo všeobecnosti, a konkrétne do práva na ochranu ich osobných údajov.
(74)
Cieľ posilniť verejnú kontrolu v súvislosti s jednotlivými prijímateľmi by sa mal analyzovať so zreteľom na nový rámec finančného hospodárenia a kontroly, ktorý sa bude uplatňovať od 1. januára 2014 a so zreteľom na skúsenosti získané v členských štátoch. V rámci tohto nového rámca nemôžu byť kontroly zo strany vnútroštátnych správnych orgánov vyčerpávajúce, najmä preto, že takmer pre všetky režimy môže byť kontrola na mieste vykonaná iba v súvislosti s obmedzeným počtom osôb. V uvedenom novom rámci sa navyše stanovuje, že členské štáty môžu za určitých podmienok znížiť počet kontrol na mieste. Dostatočný nárast minimálnej miery kontrol by v dnešnej situácii znamenal také ďalšie finančné a administratívne zaťaženie vnútroštátnych správnych orgánov, že tieto správne orgány by to neboli schopné zvládnuť.
(75)
Na základe uvedeného poskytuje zverejňovanie mien prijímateľov finančných prostriedkov z fondov prostriedok na posilnenie verejnej kontroly využívania týchto fondov, a preto užitočne dopĺňa existujúci rámec hospodárenia a kontroly, ktorý je potrebný na zabezpečenie primeranej úrovne ochrany finančných záujmov Únie. Toto sa dosahuje čiastočne preventívnym a odrádzajúcim účinkom takéhoto zverejňovania, čiastočne prostredníctvom odrádzania jednotlivých prijímateľov od nezákonného správania a čiastočne tiež posilňovaním osobnej zodpovednosti poľnohospodárov za využívanie verejných prostriedkov, ktoré dostávajú.
(76)
V tejto súvislosti by sa mala riadne uznať úloha, ktorú zohráva občianska spoločnosť vrátane médií a mimovládnych organizácií, ako aj ich príspevok k posilňovaniu kontrolného rámca správnych orgánov proti podvodom a proti akémukoľvek zneužívaniu verejných finančných prostriedkov.
(77)
Zverejňovanie príslušných informácií je taktiež v súlade s prístupom stanoveným v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
(78)
Cieľ posilniť verejnú kontrolu v súvislosti s jednotlivými prijímateľmi by sa mohol alternatívne dosiahnuť aj prostredníctvom ustanovenia povinnosti členských štátov zabezpečiť verejný prístup k príslušným informáciám na požiadanie a bez zverejňovania. To by však bolo menej účinné a riskovalo by sa vytváranie neželaných rozdielov pri vykonávaní. Vnútroštátnym orgánom by sa preto malo umožniť spoliehať sa v súvislosti s jednotlivými prijímateľmi na verejnú kontrolu prostredníctvom zverejňovania ich mien a iných príslušných údajov.
(79)
Ak sa má dosiahnuť cieľ verejnej kontroly využívania peňazí z fondov, určitá miera informácií o prijímateľoch musí byť daná do pozornosti verejnosti. Tieto informácie by mali obsahovať údaje o totožnosti prijímateľa, poskytnutú sumu a fond, z ktorého sa poskytuje, ako aj účel a povahu daného opatrenia. Tieto informácie by sa mali zverejňovať takým spôsobom, aby to spôsobilo čo najmenší zásah do práva prijímateľov na rešpektovanie ich súkromného života vo všeobecnosti, a najmä práva na ochranu ich osobných údajov, čo sú práva uznané v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie.
(80)
S cieľom zabezpečiť, aby bolo toto nariadenie v súlade so zásadou proporcionality, zákonodarca preskúmal všetky alternatívne prostriedky dosiahnutia cieľa verejnej kontroly využívania peňazí z fondov, ako sa analyzujú v memorande uvedenom v prílohe k dokumentu Rady 6370/13, a zvolil ten, ktorý by spôsoboval čo najmenší zásah do dotknutých jednotlivých práv.
(81)
Zverejňovanie podrobností o opatrení, ktoré poľnohospodárov oprávňuje na získanie pomoci alebo podpory, ako aj o povahe a účele tejto pomoci alebo podpory verejnosti poskytuje konkrétne informácie o podporovanej činnosti a o účele, na ktorý sa pomoc alebo podpora poskytla. To by prispelo aj k preventívnemu a odrádzajúcemu účinku verejnej kontroly pri ochrane finančných záujmov.
(82)
S cieľom zabezpečiť rovnováhu medzi sledovaným cieľom verejnej kontroly využívania peňazí z fondov na jednej strane a právom prijímateľov na rešpektovanie ich súkromného života vo všeobecnosti a na ochranu ich osobných údajov na druhej strane, by sa mal zohľadňovať význam podpory. Po rozsiahlej analýze a konzultácii so zainteresovanými stranami bolo zrejmé, že v záujme posilnenia účinnosti takéhoto zverejňovania a obmedzenia zasahovania do práv prijímateľov je nevyhnutné stanoviť prahovú hodnotu vyjadrenú z hľadiska sumy prijatej pomoci, pod ktorou by sa meno prijímateľa nemalo zverejňovať.
(83)
Uvedená prahová hodnota by mala mať charakter de minimis a mala by odrážať výšku režimov podpory zriadených v rámci SPP a vychádzať z nej. Keďže sa však štruktúry poľnohospodárskych odvetví členských štátov podstatne odlišujú a môžu sa významne odlišovať aj od priemernej štruktúry poľnohospodárskych podnikov Únie, členské štáty by mali mať možnosť uplatňovať minimálne prahové hodnoty, ktoré odrážajú ich konkrétnu situáciu. V nariadení (EÚ) č. 1307/2013 sa stanovuje jednoduchý a osobitný režim pre malé poľnohospodárske podniky. V článku 63 uvedeného nariadenia sa stanovujú kritériá pre výpočet výšky pomoci. V záujme dôslednosti by sa v prípade, ak členské štáty uplatňujú daný režim, prahová hodnota, ktorá sa berie do úvahy, mala stanoviť v rovnakej výške ako sumy stanovené členským štátom v zmysle článku 63 ods. 1 druhého pododseku alebo článku 63 ods. 2 druhého (EÚ) č. 1307/2013 pododseku uvedeného nariadenia. V prípade členských štátov, ktoré sa rozhodnú uvedený režim neuplatňovať, by sa prahová hodnota, ktorá sa berie do úvahy, mala stanoviť ako maximálna výška možnej pomoci v danom režime, ako sa ustanovuje v článku 63 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. S výnimkou mena by malo zverejnenie pod touto konkrétnou prahovou hodnotu obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré daňovým poplatníkom umožnia získať verný obraz o SPP.
(84)
Sprístupnenie týchto informácií verejnosti v spojení so všeobecnými informáciami pre verejnosť ustanovenými v tomto nariadení zvyšuje transparentnosť, pokiaľ ide o využívanie finančných prostriedkov Únie v rámci SPP, čím sa prispieva k zviditeľneniu a lepšiemu chápaniu tejto politiky. Umožňuje občanom, aby sa výraznejšie zapojili do rozhodovacieho procesu a zaručuje, že správne orgány majú väčšiu legitimitu, pracujú efektívnejšie a správajú sa zodpovednejšie voči občanom. Dáva občanom do pozornosti konkrétne príklady „verejných statkov“, ktoré poskytuje poľnohospodárstvo, čím podporuje legitimitu štátnej podpory pre odvetvie poľnohospodárstva.
(85)
Preto sa musí zvážiť, aby ustanovenie všeobecného zverejňovania príslušných informácií neprekračovalo rámec toho, čo je potrebné v demokratickej spoločnosti vzhľadom na potrebu chrániť finančné záujmy Únie, ako aj na prvoradý význam cieľa verejnej kontroly využívania peňazí z fondov.
(86)
V záujme splnenia požiadaviek na ochranu údajov by prijímatelia finančných prostriedkov mali byť ešte pred samotným zverejnením informovaní o zverejnení ich údajov. Mali by byť tiež informovaní o tom, že tieto údaje môžu na účely ochrany finančných záujmov Únie spracúvať audítorské a vyšetrovacie orgány Únie a členských štátov. Okrem toho by prijímatelia mali byť informovaní aj o svojich právach podľa smernice 95/46/ES a o postupoch, ktoré sa uplatňujú pri vykonávaní týchto práv.
(87)
V dôsledku toho by sa v nadväznosti na dôkladnú analýzu a zhodnotenie najvhodnejšieho spôsobu dodržiavania práva na ochranu osobných údajov prijímateľov, a to aj na základe informácií, ktoré poskytla Komisia počas rokovaní o tomto nariadení, mali stanoviť v tomto nariadení nové pravidlá zverejňovania informácií o všetkých prijímateľoch finančných prostriedkov z fondov.
(88)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci.
(89)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci v súvislosti s týmito aspektmi: postupy vydávania, odoberania a skúmania akreditácie platobných agentúr a koordinačných orgánov, ako aj postupy dohľadu nad akreditáciou platobných agentúr; pravidlá práce a kontrol, z ktorých vychádza manažérske vyhlásenie platobných agentúr, fungovanie koordinačného orgánu a oznamovanie informácií Komisii zo strany tohto koordinačného orgánu; pravidlá týkajúce sa úloh certifikačných orgánov vrátane kontrol a osvedčení a správ spolu so sprievodnými dokumentmi, ktoré majú tieto orgány vypracovať. Uvedené vykonávacie právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (27).
(90)
Vykonávacie právomoci Komisie by mali tiež zahŕňať: zásady auditu, na ktorých sa zakladajú stanoviská certifikačných orgánov, vrátane posúdenia rizika, vnútorných kontrol a požadovanej úrovne informácií relevantných pre audit, metódy auditu, ktoré majú so zreteľom na medzinárodné audítorské normy používať certifikačné orgány na poskytovanie stanovísk, prípadne vrátane používania jednotnej integrovanej vzorky pre každú skupinu osôb a prípadne vrátane možnosti zúčastniť sa kontrol na mieste, ktoré vykonávajú platobné agentúry.
(91)
Mali by tiež zahŕňať: pravidlá jednotnej realizácie poľnohospodárskeho poradenského systému; stanovenie mesačných platieb z EPZF členským štátom; stanovenie súm financovania verejných intervenčných opatrení; opatrenia súvisiace s financovaním získavania satelitných snímok zo strany Komisie potrebných na vykonávanie kontrol a opatrenia prijaté Komisiou prostredníctvom techník diaľkového prieskumu používaných na monitorovanie poľnohospodárskych zdrojov; postup, ktorým Komisia získava tieto satelitné snímky a ktorým monitoruje poľnohospodárske zdroje, rámec upravujúci získavanie, zlepšovanie a využívanie satelitných snímok a meteorologických údajov, ako aj uplatniteľné termíny.
(92)
Mali by tiež zahŕňať: v kontexte postupu rozpočtovej disciplíny miera úpravy pre priame platby aj jej prispôsobenie, ako aj podmienky uplatniteľné na rozpočtové prostriedky prenesené v súlade s článkom 169 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 na účely financovania priamych platieb; v kontexte postupu rozpočtovej disciplíny predbežné stanovenie výšky platieb a predbežné rozdelenie dostupných finančných prostriedkov medzi členské štáty.
(93)
Okrem toho by vykonávacie právomoci Komisie mali zahŕňať: stanovenie obdobia, v rámci ktorého musia akreditované platobné agentúry vypracovať a zaslať Komisii priebežné vyhlásenia o výdavkoch, ktoré sa týkajú programov rozvoja vidieka; zníženie alebo pozastavenie mesačných platieb členským štátom; podrobnosti o vedení samostatných účtovníctiev platobnými agentúrami; osobitné podmienky, ktoré sa vzťahujú na informácie, ktoré sa majú zaevidovať do účtovníctiev vedených platobnými agentúrami; pravidlá financovania a účtovania intervenčných opatrení v podobe verejného skladovania, ako aj ďalších výdavkov financovaných z fondov, podmienky vykonávania automatického zrušenia záväzku, postup a ďalšie praktické dojednania pre správne fungovanie pozastavenia platieb Komisie členským štátom v prípade, že členské štáty predložia informácie neskoro.
(94)
Navyše by vykonávacie právomoci Komisie mali zahŕňať: postupy súvisiace s osobitnými povinnosťami, ktoré musia členské štáty splniť v súvislosti s kontrolami; postupy súvisiace s povinnosťami v oblasti spolupráce, ktoré musia členské štáty splniť v súvislosti s kontrolami na mieste vykonávanými Komisiou a v súvislosti s prístupom k informáciám; postupy a ďalšie praktické opatrenia súvisiace s povinnosťou nahlásiť nezrovnalosti a podvody, podmienky, za ktorých sa uchovávajú podporné dokumenty týkajúce sa vyplatených platieb a dokumenty týkajúce sa vykonávania administratívnych a fyzických kontrol požadovaných podľa práva Únie; schvaľovanie účtovných závierok a overovanie súladu, vylúčenie súm hradených z rozpočtu Únie z financovania zo strany Únie, postupy vymáhania neoprávnených platieb a úrokov a formy, akými majú členské štáty informovať Komisiu v súvislosti s nezrovnalosťami.
(95)
Vykonávacie právomoci Komisie by mali tiež zahŕňať: pravidlá zamerané na dosiahnutie jednotného uplatňovania povinností členských štátov v súvislosti s ochranou finančných záujmov Únie, potrebné pravidlá zamerané na dosiahnutie jednotného uplatňovania kontrol v Únii, uplatňovanie a výpočet čiastočného alebo úplného odňatia platieb alebo platobných nárokov; vymáhanie neoprávnených platieb a sankcií, a to aj pokiaľ ide o neoprávnene pridelené platobné nároky a uplatňovanie úrokov. Mali by tiež zahŕňať: uplatňovanie a výpočet správnych sankcií, podrobné pravidlá na označenie nesplnenia za menej závažné, pravidlá určovania prípadov, v ktorých si členské štáty môžu z dôvodu povahy sankcií vymožené sankcie ponechať a pozastavenie mesačných platieb členským štátom v konkrétnych prípadoch, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 1308/2013.
(96)
Vykonávacie právomoci Komisie by mali zahŕňať: formy zábezpeky, ktorá sa má zložiť, a postup zloženia zábezpeky, jej prijatia a nahradenia pôvodnej zábezpeky; postupy uvoľnenia zábezpeky a oznámenie zo strany členských štátov alebo Komisie v súvislosti so zábezpekou. Mali by tiež zahŕňať pravidlá, ktoré sú v naliehavej situácii nevyhnutné aj odôvodnené na vyriešenie konkrétnych problémov vo vzťahu k platobným lehotám a vyplácaniu preddavkov; pravidlá týkajúce sa žiadostí o pomoc, žiadostí o platbu a žiadostí o platobné nároky vrátane lehoty na predkladanie žiadostí, požiadavky na minimálne množstvo informácií, ktoré sa majú uvádzať v žiadostiach, ustanovenia o zmenách alebo stiahnutí žiadostí o pomoc, oslobodenie od povinnosti predložiť žiadosti a ustanovenia, ktorými sa členským štátom umožní uplatniť zjednodušené postupy alebo opraviť zrejmé chyby.
(97)
Podobne by vykonávacie právomoci Komisie mali zahŕňať: pravidlá vykonávania kontrol s cieľom overiť plnenie povinností a správnosť a úplnosť informácií uvedených v žiadosti o pomoc alebo v žiadosti o platbu vrátane pravidiel o toleranciách merania pri kontrolách na mieste, technické špecifikácie potrebné na účely jednotného vykonávania integrovaného administratívneho a kontrolného systému; pravidlá pre situácie prevodu podnikov sprevádzané prevodom povinností týkajúcich sa oprávnenosti, pokiaľ ide o danú pomoc, ktoré je ešte potrebné splniť; pravidlá vyplácania preddavkov. Mali by tiež zahŕňať: pravidlá zamerané na zabezpečenie jednotného uplatňovania pravidiel kontroly obchodných dokumentov; postupy týkajúce sa vlastných databáz členských štátov a analytickej databázy izotopických údajov, ktorá pomôže zisťovať podvody; postupy týkajúce sa vzájomnej spolupráce a pomoci kontrolných orgánov a úradov, pravidlá vykonávania kontrol zhody s obchodnými normami, pravidlá týkajúce sa orgánov zodpovedných za vykonávanie týchto kontrol, ako aj obsahu, frekvencie a obchodnej fázy, na ktorú sa uvedené kontroly vzťahujú.
(98)
Vykonávacie právomoci Komisie by mali tiež zahŕňať: oznámenia, ktoré majú členské štáty poskytovať Komisii v súvislosti s kontrolami označení pôvodu a zemepisných označení a chránených tradičných pojmov; pravidlá týkajúce sa orgánu zodpovedného za overovanie súladu so špecifikáciou výrobku vrátane prípadov, keď sa zemepisná oblasť nachádza v tretej krajine, opatrenia, ktoré majú vykonať členské štáty, aby sa zabránilo nezákonnému používaniu chránených označení pôvodu, chránených zemepisných označení a chránených tradičných pojmov, kontroly a overovanie vrátane skúšok, ktoré majú vykonávať členské štáty;
Mali by tiež zahŕňať: pravidlá vykonávania kontrol s cieľom overiť plnenie povinností v oblasti krížového plnenia; podrobné procesné a technické pravidlá týkajúce sa výpočtu a uplatnenia správnych sankcií za nedodržanie požiadaviek v oblasti krížového plnenia; pravidlá oznamovania informácií členských štátov Komisii podľa článku 104 a opatrenia na zabezpečenie uplatňovania práva Únie, ak ho môžu ohroziť mimoriadne menové postupy súvisiace s národnou menou.
(99)
Ďalej by vykonávacie právomoci Komisie mali zahŕňať: súbor špecifických ukazovateľov pre monitorovanie a hodnotenie SPP; pravidlá týkajúce sa informácií, ktoré majú členské štáty zaslať Komisii na účely monitorovania a hodnotenia SPP; pravidlá týkajúce sa formy a harmonogramu uverejňovania prijímateľov podpory z fondov, jednotného uplatňovania povinnosti informovať prijímateľov o tom, že ich údaje sa zverejnia a spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi v súvislosti s uverejňovaním prijímateľov podpory z fondov.
(100)
Pri prijímaní niektorých vykonávacích aktov by sa mal uplatňovať konzultačný postup. Pokiaľ ide o vykonávacie akty, ktoré obsahujú výpočet sumy Komisiou, tento konzultačný postup Komisii umožňuje plne prevziať zodpovednosť za riadenie rozpočtu a so zreteľom na lehoty a rozpočtové postupy sa zameriava na zvýšenie účinnosti, predvídateľnosti a rýchlosti. Pokiaľ ide o vykonávacie akty v rámci platieb členským štátom a v rámci fungovania postupu schvaľovania účtovných závierok tento konzultačný postup Komisii umožňuje prevziať plnú zodpovednosť za riadenie rozpočtu a overovanie ročnej účtovnej závierky národných platobných agentúr na účely prijatia takýchto účtovných závierok alebo v prípade výdavkov, ktoré neboli vynaložené v súlade s pravidlami Únie, na účely vylúčenia takýchto výdavkov z financovania Úniou. V iných prípadoch by sa mal pri prijímaní vykonávacích aktov uplatňovať postup preskúmania.
(101)
Komisia by mala byť splnomocnená prijať vykonávacie akty bez uplatnenia nariadenia (EÚ) č. 182/2011, týkajúce sa stanovenia čistého zostatku, ktorý je k dispozícii na výdavky z EPZF, a vyplácania doplnkových platieb alebo zrážok v súvislosti s postupom pre mesačné platby.
(102)
Keďže prechod zo systému podľa nariadenia zrušeného týmto nariadením na systém v tomto nariadení by mohol viesť k praktickým a špecifickým ťažkostiam, je potrebné stanoviť, že Komisia môže prijímať potrebné a riadne odôvodnené opatrenia.
(103)
Z dôvodu naliehavosti prípravy bezproblémového vykonania plánovaných opatrení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
(104)
Keďže programové obdobie pre programy rozvoja vidieka, ktoré sa financujú na základe tohto nariadenia, sa začína 1. januára 2014, toto nariadenie by malo byť uplatniteľné od tohto dátumu. Nakoľko však poľnohospodársky finančný rok sa vzťahuje na vyplatené výdavky a získané príjmy, ktoré platobné agentúry zaúčtovali do rozpočtu pre fondy za rozpočtový rok „N“ začínajúci 16. októbra roku „N-1“ a končiaci 15. októbra roku „N“, ustanovenia týkajúce sa akreditácie a odobratia akreditácie platobným agentúram a koordinačným orgánom a príslušných právomocí Komisie, finančného hospodárenia s fondmi, ako je napríklad rozpočtový strop, rezerva na krízy v poľnohospodárskom sektore, rozpočtová disciplína a pridelenie výdavkov, by sa mali začať uplatňovať od skoršieho dátumu, ktorý zodpovedá začiatku rozpočtového roka 2014 (t.j. 16. októbra 2013). Z toho istého dôvodu by sa ustanovenia týkajúce postupu pre mesačné platby zo strany Komisie členských štátom a dodržiavanie platobných lehôt platobnými agentúrami mali uplatňovať na výdavky, ktoré sa vynaložili od začiatku rozpočtového roku 2014 (t.j. 16. októbra 2013).
(105)
Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bol konzultovaný a prijal stanovisko (28).
(106)
Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na jeho prepojenie s inými nástrojmi SPP a obmedzené finančné zdroje členských štátov v rozšírenej Únii, ale možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Únie prostredníctvom viacročnej záruky financovania Úniou a sústredením sa na jeho priority, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Rozsah pôsobnosti
Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa:
a)
financovania výdavkov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) vrátane výdavkov na rozvoj vidieka;
b)
poľnohospodárskeho poradenského systému;
c)
zavedenia systémov riadenia a kontroly členskými štátmi;
d)
systému krížového plnenia;
e)
schvaľovania účtovných závierok.
Článok 2
Pojmy používané v tomto nariadení
1. Na účely tohto nariadenia:
a)
„poľnohospodár“ je poľnohospodár v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
b)
„poľnohospodárska činnosť“ je poľnohospodárska činnosť v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
c)
„poľnohospodárska plocha“ je poľnohospodárska plocha v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
d)
„podnik“ je podnik v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, okrem prípadu ustanoveného v článku 91 ods. 3;
e)
„priame platby“ sú priame platby v zmysle článku 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
f)
„právne predpisy v oblasti poľnohospodárstva“ sú všetky uplatniteľné akty prijaté v rámci SPP na základe článku 43 ZFEÚ, ako aj v príslušných prípadoch všetky delegované alebo vykonávacie akty prijaté na základe týchto aktov a druhá časť nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, a to v rozsahu, v akom sa vzťahuje na EPFRV;
g)
„nezrovnalosť“ je nezrovnalosť v zmysle článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95.
2. Na účely financovania, riadenia a monitorovania SPP, pojmy „vyššia moc“ a „mimoriadne okolnosti“ sa môžu uznať najmä v týchto prípadoch:
a)
úmrtie prijímateľa;
b)
dlhodobá pracovná neschopnosť prijímateľa;
c)
závažná prírodná katastrofa, ktorá vážne postihla podnik;
d)
náhodné zničenie budov podniku vyhradených pre hospodárske zvieratá;
e)
epizootické alebo rastlinné ochorenie, ktoré postihlo všetky hospodárske zvieratá alebo plodiny prijímateľa alebo časť z nich;
f)
vyvlastnenie celého podniku alebo jeho veľkej časti, ak sa uvedené vyvlastnenie nedalo predpokladať v deň podania žiadosti.
HLAVA II
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O POĽNOHOSPODÁRSKYCH FONDOCH
KAPITOLA I
Poľnohospodárske fondy
Článok 3
Fondy financovania poľnohospodárskych výdavkov
1. S cieľom dosiahnuť ciele SPP stanovené v ZFEÚ sa financovanie rôznych opatrení spadajúcich do rámca tejto politiky vrátane opatrení na rozvoj vidieka zabezpečuje prostredníctvom:
a)
Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (ďalej len „EPZF“);
b)
Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“).
2. EPZF a EPFRV (ďalej len „fondy“) sú súčasťou všeobecného rozpočtu Európskej únie (ďalej len „rozpočet Únie“).
Článok 4
Výdavky EPZF
1. EPZF sa vykonáva v rámci spoločného riadenia medzi členskými štátmi a Úniou. Financujú sa z neho tieto výdavky vynaložené v súlade s právom Únie:
a)
opatrenia zamerané na reguláciu alebo podporu poľnohospodárskych trhov;
b)
priame platby poľnohospodárom v rámci SPP;
c)
finančný príspevok Únie na informačné a propagačné akcie v prospech poľnohospodárskych produktov na vnútornom trhu Únie a v tretích krajinách, ktoré vykonávajú členské štáty na základe iných programov, ako programov uvedených v článku 5, ktoré vybrala Komisia;
d)
finančný príspevok Únie na program podpory konzumácie ovocia a zeleniny v školách uvedený v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a na opatrenia súvisiace s ochoreniami zvierat a stratou dôvery spotrebiteľov uvedené v článku 155 uvedeného nariadenia.
2. Z EPZF sa financujú priamym spôsobom a v súlade s právom Únie tieto výdavky:
a)
propagácia poľnohospodárskych výrobkov, vykonávaná priamo Komisiou alebo prostredníctvom medzinárodných organizácií;
b)
opatrenia prijaté v súlade s právom Únie a určené na zachovanie, charakterizáciu, zber a používanie genetických zdrojov v poľnohospodárstve;
c)
zavedenie a údržbu poľnohospodárskych účtovných informačných systémov;
d)
systémy poľnohospodárskeho prieskumu vrátane prieskumov o štruktúre poľnohospodárskych podnikov.
Článok 5
Výdavky EPFRV
EPFRV sa vykonáva v rámci spoločného riadenia medzi členskými štátmi a Úniou. Financuje sa z neho finančný príspevok Únie na programy rozvoja vidieka vykonávané v súlade s právom Únie v oblasti podpory rozvoja vidieka.
Článok 6
Ďalšie výdavky vrátane technickej pomoci
Z fondov sa môžu priamym spôsobom na podnet Komisie a/alebo v jej mene financovať príprava, monitorovanie, činnosti administratívnej a technickej podpory, ako aj hodnotenie, audit a kontroly potrebné na vykonávanie SPP. Uvedené opatrenia zahŕňajú najmä:
a)
opatrenia potrebné na analýzu, riadenie, monitorovanie, výmenu informácií a vykonávanie SPP, ako aj opatrenia týkajúce sa zavedenia systémov kontroly a technickej a administratívnej pomoci;
b)
získavanie satelitných snímok Komisiou potrebných na vykonávanie kontrol v súlade s článkom 21;
c)
opatrenia prijaté Komisiou prostredníctvom techník diaľkového prieskumu Zeme používaných na monitorovanie poľnohospodárskych zdrojov v súlade s článkom 22;
d)
opatrenia potrebné na udržanie a vývoj metód a technických prostriedkov na informovanie, prepojenie, monitorovanie a kontrolu finančného riadenia fondov používaných na financovanie SPP;
e)
poskytovanie informácií o SPP v súlade s článkom 45;
f)
štúdie SPP a hodnotenie opatrení financovaných z fondov vrátane vylepšenia metód hodnotenia a výmeny informácií o postupoch v SPP;
g)
v prípade potreby výkonné agentúry zriadené v súlade s nariadením Rady (ES) č. 58/2003 (29), ktoré konajú v súvislosti s SPP;
h)
opatrenia týkajúce sa šírenia informácií, zvyšovania informovanosti, propagácie spolupráce a výmeny skúseností na úrovni Únie, prijaté v rámci rozvoja vidieka vrátane vytvorenia sieťového prepojenia zainteresovaných strán;
i)
opatrenia potrebné na vytvorenie, registráciu a ochranu log v rámci politík kvality Únie a na ochranu súvisiacich práv duševného vlastníctva, ako aj na rozvoj potrebných informačných technológií.
KAPITOLA II
Platobné agentúry a ostatné orgány
Článok 7
Akreditácia a odobratie akreditácie platobným agentúram a koordinačným orgánom
1. Platobné agentúry sú útvary alebo orgány členských štátov zodpovedné za riadenie a kontrolu výdavkov uvedených v článku 4 ods. 1 a v článku 5.
S výnimkou platieb sa môže výkon týchto úloh delegovať.
2. Členské štáty akreditujú ako platobné agentúry útvary alebo orgány, ktorých organizačná štruktúra a systém vnútornej kontroly poskytujú dostatočné záruky, že platby sú zákonné, riadne a náležite zaúčtované. Na tento účel musia platobné agentúry splniť minimálne podmienky akreditácie týkajúce sa vnútorného prostredia, kontrolných činností, informácií a komunikácie a monitorovania, ktoré Komisia ustanoví podľa článku 8 ods. 1 písm. a).
Každý členský štát so zreteľom na svoje ústavné predpisy obmedzí počet svojich akreditovaných platobných agentúr na najviac jednu na vnútroštátnej úrovni alebo v prípade potreby na jednu na región. Ak sa však platobné agentúry zriadia na regionálnej úrovni, členské štáty okrem toho buď akreditujú platobnú agentúru na celoštátnej úrovni pre režimy pomoci, ktoré musia byť na základe svojej povahy riadené na celoštátnej úrovni, alebo zveria riadenie týchto režimov svojim regionálnym platobným agentúram.
Odchylne od druhého pododseku si členské štáty môžu ponechať všetky platobné agentúry, ktoré boli akreditované pred 20. decembra 2013.
Do konca roku 2016 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní systému platobných agentúr v Únii, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívne návrhy.
3. Do 15. februára roka nasledujúceho po príslušnom rozpočtovom roku osoba zodpovedná za akreditovanú platobnú agentúru vypracuje:
a)
ročné účtovné závierky pre výdavky vynaložené pri plnení úloh zverených príslušným akreditovaným platobným agentúram spolu s informáciami potrebnými na ich schválenie v súlade s článkom 51;
b)
manažérske vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa úplnosti, presnosti a vecnej správnosti účtovnej závierky a riadneho fungovania systémov vnútornej kontroly na základe objektívnych kritérií, ako aj zákonnosti a správnosti príslušných operácií;
c)
každoročné zhrnutie záverečných audítorských správ a vykonaných kontrol vrátane analýzy povahy a rozsahu chýb a zistených systémových nedostatkov, ako aj nápravných opatrení, ktoré sa majú prijať alebo sa plánujú.
Komisia môže v mimoriadnych prípadoch na základe oznámenia dotknutého členského štátu posunúť termín 15. februára najneskôr na 1. marca.
4. Keď je akreditovaná viac ako jedna platobná agentúra, členský štát určí verejný orgán (ďalej len „koordinačný orgán“), ktorý poverí týmito úlohami:
a)
zhromažďovať informácie, ktoré sa majú dať k dispozícii Komisii, a zasielať jej tieto informácie;
b)
prijať či prípadne koordinovať opatrenia v záujme odstránenia akýchkoľvek nedostatkov spoločnej povahy a informovať Komisiu o všetkých nadväzujúcich krokoch;
c)
podporovať a pokiaľ možno zabezpečovať harmonizované uplatňovanie pravidiel Únie.
Pokiaľ ide o spracovanie finančných informácií uvedených v písmene a) prvého pododseku, koordinačný orgán podlieha osobitnej akreditácii členskými štátmi.
5. Ak akreditovaná platobná agentúra nedodrží alebo už nedodržiava jedno alebo viacero akreditačných kritérií uvedených v odseku 2, členský štát konajúci z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť Komisie odoberie uvedenú akreditáciu, pokiaľ platobná agentúra nevykoná potrebné zmeny v lehote stanovenej v závislosti od závažnosti problému.
6. Platobné agentúry riadia a zabezpečujú kontrolu operácií spojených s verejnou intervenciou, za ktoré sú zodpovedné, a v tejto oblasti nesú celkovú zodpovednosť.
Článok 8
Právomoci Komisie
1. Na to, aby sa zabezpečilo správne fungovanie systému ustanoveného v článku 7, je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 111, pokiaľ ide o:
a)
minimálne podmienky akreditácie platobných agentúr a koordinačných orgánov uvedených v článku 7 ods. 2 a 4;
b)
povinností platobných agentúr, pokiaľ ide o verejnú intervenciu, ako aj pravidlá týkajúce sa obsahu ich riadiacich a kontrolných úloh.
2. Komisia prijme vykonávacie akty ustanovujúce pravidlá týkajúce sa:
a)
postupov vydávania, odoberania a skúmania akreditácie platobných agentúr a koordinačných orgánov, ako aj postupov pre dohľad nad akreditáciou platobných agentúr;
b)
činností a kontrol, z ktorých vychádza manažérske vyhlásenie platobných agentúr o vierohodnosti;
c)
fungovania koordinačného orgánu a oznamovania informácií Komisii podľa článku 7 ods. 4.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 9
Certifikačné orgány
1. Certifikačný orgán je verejný alebo súkromný audítorský orgán určený členským štátom. Ak ide o súkromný audítorský orgán a ak sa to vyžaduje podľa uplatniteľného práva Únie alebo vnútroštátneho práva, vyberá ho členský štát prostredníctvom verejného výberového konania. Tento orgán poskytuje stanoviská k úplnosti, presnosti a vecnej správnosti ročnej účtovnej závierky platobnej agentúry, riadnemu fungovaniu jej systému vnútornej kontroly, a k zákonnosti a správnosti výdavkov, v prípade ktorých sa od Komisie žiada úhrada, pričom tieto stanoviská vypracúva v súlade s medzinárodne prijatými normami pre audit. V tomto stanovisku sa uvedie aj to, či pri preskúmaní vznikli pochybnosti o tvrdeniach uvedených v manažérskom vyhlásení o vierohodnosti.
Certifikačný orgán musí mať nevyhnutnú technickú odbornosť. Funguje nezávisle od dotknutej platobnej agentúry a dotknutého koordinačného orgánu, ako aj od orgánu, ktorý túto agentúru akreditoval.
2. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa ustanovia pravidlá týkajúce sa úloh certifikačných orgánov, vrátane kontrol a osvedčení a správ spolu so sprievodnými dokumentmi, ktoré majú tieto orgány vypracovať. So zreteľom na potrebu maximálnej účinnosti v súvislosti s testovaním operácií a profesionálnym auditom, sa v súvislosti s integrovaným prístupom vo vykonávacích aktoch stanovia aj:
a)
zásady auditu, na ktorých sa zakladajú stanoviská certifikačných orgánov vrátane posúdenia rizika, vnútorných kontrol a požadovanej úrovne informácií relevantných pre audit;
b)
metódy auditu, ktorú majú so zreteľom na medzinárodné audítorské štandardy používať certifikačné orgány na poskytovanie stanovísk vrátane možnosti použitia jednotnej integrovanej vzorky pre každú populáciu a vrátane možnosti zúčastniť sa kontrol na mieste, ktoré vykonávajú platobné agentúry.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 10
Prijateľnosť platieb realizovaných platobnými agentúrami
Únia môže financovať výdavky uvedené v článku 4 ods. 1 a v článku 5 iba vtedy, ak ich vynaložia akreditované platobné agentúry.
Článok 11
Plné platby prijímateľom
Pokiaľ nie je v práve Únie výslovne stanovené inak, platby súvisiace s financovaním ustanoveným v tomto nariadení sa vyplácajú prijímateľom v plnej výške.
HLAVA III
POĽNOHOSPODÁRSKY PORADENSKÝ SYSTÉM
Článok 12
Zásada a rozsah
1. Členské štáty zriadia pre prijímateľov poradenský systém o obhospodarovaní pôdy, riadení poľnohospodárskych podnikov (ďalej len „poľnohospodársky poradenský systém“). Poľnohospodársky poradenský systém prevádzkujú určené orgány verejnej moci a/alebo vybrané súkromné orgány.
2. Poľnohospodársky poradenský systém zahŕňa aspoň:
a)
povinnosti na úrovni poľnohospodárskeho podniku, ktoré vyplývajú z povinných požiadaviek týkajúcich sa hospodárenia, a normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy stanovené v hlave VI kapitole I;
b)
poľnohospodárske postupy, ktoré sú prospešné pre klímu a životné prostredie v súlade s hlavou III kapitolou 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a zachovanie poľnohospodárskej plochy, ako sa uvádza v článku 4 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013;
c)
opatrenia na úrovni poľnohospodárskeho podniku, ktoré sú ustanovené v programoch rozvoja vidieka na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov, zvyšovanie konkurencieschopnosti, odvetvovú integráciu, inováciu a trhovú orientáciu, ako aj podporu podnikania;
d)
požiadavky na úrovni prijímateľov vymedzené členskými štátmi na účely vykonávania článku 11 ods. 3 smernice 2000/60/ES;
e)
požiadavky na úrovni prijímateľov vymedzené členskými štátmi na účely vykonávania článku 55 nariadenia (ES) č. 1107/2009, najmä požiadavka uvedená v článku 14 smernice 2009/128/ES.
3. Poľnohospodársky poradenský systém môže okrem toho zahŕňať najmä:
a)
podporu konverzie poľnohospodárskych podnikov a diverzifikácie ich hospodárskej činnosti;
b)
riadenie rizík a zavedenie primeraných preventívnych opatrení na riešenie prírodných katastrof, katastrofických udalostí a ochorení zvierat a rastlín;
c)
minimálne požiadavky stanovené vo vnútroštátnom práve, ako sa uvádza v článku 28 ods. 3 a článku 29 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013;
d)
informácie týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, biodiverzity a ochrany vody, ako sa stanovuje v prílohe I k tomuto nariadeniu.
Článok 13
Špecifické požiadavky týkajúce sa poľnohospodárskeho poradenského systému
1. Členské štáty zabezpečia, aby poradcovia pracujúci v rámci poľnohospodárskeho poradenského systému boli dostatočne kvalifikovaní a aby pravidelne absolvovali školenia.
2. Členské štáty zabezpečia oddelenie medzi poradenstvom a kontrolou. V tejto súvislosti a bez toho, aby bolo dotknuté vnútroštátne právo týkajúce sa prístupu verejnosti k dokumentom, členské štáty zabezpečia, aby vybrané a určené orgány uvedené v článku 12 ods. 1 neposkytovali nijaké osobné alebo individuálne informácie alebo údaje, ktoré získajú v priebehu svojej poradenskej činnosti, iným osobám, ako je prijímateľ, ktorý spravuje príslušný poľnohospodársky podnik, okrem prípadu nezrovnalosti či porušenia zisteného v priebehu svojej činnosti, pre ktorý vnútroštátne právo alebo právo Únie stanovuje povinnosť informovať verejný orgán, najmä v prípade trestného činu.
3. Dotknutý vnútroštátny orgán poskytne potenciálnemu prijímateľovi príslušný zoznam vybraných a určených orgánov uvedených v článku 12 ods. 1, a to najmä elektronickými prostriedkami.
Článok 14
Prístup k poľnohospodárskemu poradenskému systému
Prijímatelia a poľnohospodári, ktorí nedostávajú podporu v rámci SPP, môžu dobrovoľne využívať poľnohospodársky poradenský systém.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 99 ods. 2 štvrtý pododsek, členské štáty však môžu na základe objektívnych kritérií určiť kategórie prijímateľov, ktorí majú prioritný prístup k poľnohospodárskemu poradenskému systému vrátane sietí, ktoré fungujú s obmedzenými zdrojmi, v zmysle článkov 53, 55 a 56 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.
V takýchto prípadoch členské štáty zabezpečia, aby boli uprednostnení poľnohospodári, ktorí majú najobmedzenejší prístup k inému poradenskému systému, ako je poľnohospodársky poradenský systém.
Poľnohospodársky poradenský systém zabezpečí, aby prijímatelia mali prístup k poradenstvu zodpovedajúcemu konkrétnej situácii ich poľnohospodárskeho podniku.
Článok 15
Právomoci Komisie
Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktorými sa ustanovia pravidlá o jednotnej realizácii poľnohospodárskeho poradenského systému, aby sa systém stal plne funkčným.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
HLAVA IV
FINANČNÉ HOSPODÁRENIE S FONDMI
KAPITOLA I
EPZF
Oddiel 1
Financovanie výdavkov
Článok 16
Rozpočtový strop
1. Ročný strop výdavkov EPZF tvoria maximálne sumy stanovené podľa nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013.
2. V prípade, že sa v práve Únie stanovujú sumy, ktoré sa majú odpočítať od súm uvedených v odseku 1 alebo k nim pripočítať, Komisia prijme vykonávacie akty bez uplatnenia postupu uvedeného v článku 116, ktorými sa stanoví čistý zostatok, ktorý je k dispozícii na výdavky EPZF na základe údajov nachádzajúcich sa v práve Únie.
Článok 17
Mesačné platby
1. Komisia členským štátom sprístupňuje rozpočtové prostriedky potrebné na financovanie výdavkov uvedených v článku 4 ods. 1 vo forme mesačných platieb na základe výdavkov vynaložených akreditovanými platobnými agentúrami počas referenčného obdobia.
2. Až do prevodu mesačných platieb Komisiou zabezpečujú prostriedky potrebné na realizáciu výdavkov členské štáty podľa potrieb svojich akreditovaných platobných agentúr.
Článok 18
Postup vyplácania mesačných platieb
1. Bez toho, aby bola dotknutá uplatniteľnosť článkov 51 a 52, Komisia vypláca mesačné platby na výdavky vynakladané akreditovanými platobnými agentúrami v priebehu referenčného mesiaca.
2. Mesačné platby každému členskému štátu sa prevedú najneskôr tretí pracovný deň druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom sa výdavky vynaložili. Výdavky členských štátov vynaložené od 1. do 15. októbra sa považujú za výdavky vynaložené v mesiaci október. Výdavky vynaložené od 16. do 31. októbra sa považujú za vynaložené v mesiaci november.
3. Komisia prijme vykonávacie akty stanovujúce mesačné platby, ktoré vypláca na základe vyhlásenia o výdavkoch členských štátov a informácií poskytnutých v súlade s článkom článku 102 ods. 1, pričom zohľadňuje zníženia alebo pozastavenia uplatňované podľa článku 41 alebo iné opravy. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
4. Komisia môže prijať vykonávacie akty bez uplatnenia postupu uvedeného v článku 116, ktorými sa stanovia doplnkové platby alebo zrážky. V takomto prípade sa o tom na najbližšom zasadnutí informuje výbor uvedený v článku 116 ods. 1.
Článok 19
Administratívne náklady a náklady na zamestnancov
Výdavky týkajúce sa administratívnych nákladov a nákladov na zamestnancov, ktoré vynaložia členské štáty a prijímatelia pomoci z EPZF, sa z fondu nehradia.
Článok 20
Výdavky na verejnú intervenciu
1. Ak v rámci spoločnej organizácie trhov nie je stanovená suma na jednotku, pokiaľ ide o verejnú intervenciu, príslušné opatrenie sa financuje z EPZF na základe štandardných súm jednotných pre celú Úniu, najmä v prípade finančných prostriedkov pochádzajúcich z členských štátov a použitých na nákup výrobkov, na materiálové operácie vyplývajúce zo skladovania a v prípade potreby na spracovanie intervenčných výrobkov.
2. S cieľom zabezpečiť financovanie výdavkov na verejnú intervenciu z EPZF je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 115 delegované akty, ktoré sa týkajú:
a)
typu opatrení, ktoré môže Únia financovať, a podmienok ich úhrad;
b)
podmienok oprávnenosti a spôsobu výpočtu na základe informácií, ktoré platobné agentúry skutočne zistili, alebo na základe paušálnych súm, ktoré určila Komisia, alebo na základe paušálnych alebo nepaušálnych súm, ktoré sú ustanovené právnymi predpismi v oblasti poľnohospodárstva.
3. S cieľom zabezpečiť riadne hospodárenie s rozpočtovými prostriedkami zahrnutými do rozpočtu Únie pre EPZF je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 115 delegované akty, ktorými sa stanovia pravidlá týkajúce sa hodnotenia operácií spojených s verejnou intervenciou, opatrenia, ktoré je potrebné prijať v prípade straty alebo poškodenia výrobkov vo verejnej intervencii, a pravidlá týkajúce sa stanovenia súm, ktoré sa majú financovať.
4. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými určí sumy uvedené v odseku 1. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
Článok 21
Získavanie satelitných snímok
Komisia a členské štáty sa v súlade so špecifikáciou, ktorú vypracuje každý členský štát, dohodnú na zozname satelitných snímok potrebných na vykonávanie kontrol.
Komisia uvedené satelitné snímky bezplatne poskytne kontrolným orgánom alebo poskytovateľom služieb, ktorých tieto orgány oprávnili, aby ich zastupovali.
Komisia zostáva vlastníkom satelitných snímok a po dokončení práce ich získa naspäť. Môže tiež zabezpečiť, aby sa pracovalo na zlepšení techník a pracovných postupov v súvislosti s kontrolou poľnohospodárskych plôch prostredníctvom diaľkového snímania.
Článok 22
Monitorovanie poľnohospodárskych zdrojov
Cieľom opatrení financovaných podľa článku 6 písm. c) je poskytnúť Komisii prostriedky na:
a)
riadenie poľnohospodárskych trhov Únie v globálnom kontexte;
b)
zabezpečiť agroekonomické a agroenvironmentálne monitorovanie poľnohospodárskej pôdy vrátane agrolesníctva a monitorovanie stavu plodín, aby bolo možné uskutočniť odhady, najmä pokiaľ ide o výnosy a poľnohospodársku produkciu;
c)
zabezpečiť spoločný prístup k takýmto odhadom v medzinárodnom kontexte, ako sú uvedené iniciatívy koordinované organizáciami Organizácie Spojených národov alebo inými medzinárodnými agentúrami;
d)
prispieť k transparentnosti na svetových trhoch a
e)
zabezpečiť technologické monitorovanie agrometeorologického systému.
Opatrenia financované podľa článku 6 písm. c) sa týkajú zberu alebo získavania údajov potrebných na realizáciu a monitorovanie SPP vrátane údajov získaných prostredníctvom satelitov a meteorologických údajov, vytvorenia infraštruktúry satelitných údajov a webovej stránky, vykonania osobitných štúdií o klimatických podmienkach, diaľkového snímania na pomoc pri monitorovaní zdravia pôdy a aktualizácie agrometeorologických a ekonometrických modelov. V prípade potreby sa tieto opatrenia vykonávajú v spolupráci s laboratóriami a orgánmi členských štátov.
Článok 23
Vykonávacie právomoci
Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktorými stanoví:
a)
pravidlá týkajúce sa financovania podľa článku 6 písm. b) a c),
b)
postup, podľa ktorého sa majú opatrenia uvedené v článkoch 21 a 22 vykonávať s cieľom dosiahnuť stanovené ciele,
c)
rámec pre získavanie, posilnenie a využívanie satelitných snímok a meteorologických údajov, ako aj uplatniteľné termíny.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Oddiel 2
Rozpočtová disciplína
Článok 24
Dodržiavanie stropu
1. Rozpočtové prostriedky týkajúce sa výdavkov EPZF nepresiahnu počas rozpočtového postupu a počas plnenia rozpočtu sumu uvedenú v článku 16.
Všetky legislatívne nástroje, ktoré navrhla Komisia a ktoré prijal Európsky parlament a Rada, Rada alebo Komisia a ktoré majú vplyv na rozpočet EPZF, sú v súlade so sumou uvedenou v článku 16.
2. Ak sa v práve Únie stanovuje pre niektorý členský štát finančný strop poľnohospodárskych výdavkov v eurách, takéto výdavky sa mu uhradia v medziach uvedeného stropu stanoveného v eurách a v prípade, ak sa uplatňuje článok 41, upravené podľa potreby.
3. Vnútroštátne stropy pre priame platby uvedené v článku 7 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 opravené úpravami ustanovenými v článku 26 tohto nariadenia sa považujú za finančné stropy v eurách.
Článok 25
Rezerva na krízu v poľnohospodárskom sektore
Rezerva určená na poskytnutie dodatočnej podpory pre poľnohospodársky sektor v prípade významnej krízy, ktorá ovplyvňuje poľnohospodársku výrobu alebo distribúciu (ďalej len „rezerva na krízu v poľnohospodárskom sektore“), sa zriadi tak, že na začiatku každého roka sa na priame platby uplatní určité zníženie prostredníctvom mechanizmu finančnej disciplíny podľa článku 26.
Celková výška rezervy dosiahne 2 800 miliónov EUR, pričom rovnaké ročné splátky v období rokov 2014 - 2020 dosiahnu 400 miliónov EUR (v cenách z roku 2011) a začlení sa do okruhu 2 viacročného finančného rámca stanoveného v prílohe k nariadeniu (EÚ, Euratom) č. 1311/2013.
Článok 26
Finančná disciplína
1. S cieľom zabezpečiť dodržiavanie ročných stropov stanovených v nariadení (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 na financovanie trhových výdavkov a priamych platieb sa určí úroveň úpravy priamych platieb v prípade, že odhady financovania opatrení financovaných v rámci tohto podstropu pre daný rozpočtový rok naznačujú, že daný ročný strop bude prekročený.
2. Komisia predloží návrh týkajúci sa úrovne úpravy Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do 31. marca kalendárneho roka, ktorého sa uvedené úpravy týkajú.
3. Ak Európsky parlament a Rada do 30. júna ktoréhokoľvek roka úroveň úpravy nestanovia, Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými určí úroveň úpravy a bezodkladne o tom informuje Európsky parlament a Radu. Takéto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
4. Komisia môže do 1. decembra na základe nových informácií, ktoré získala, prijať vykonávacie akty, ktorými upraví úroveň úpravy stanovenú v súlade s odsekom 2 alebo 3. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
5. Odchylne od článku 169 ods. 3 štvrtého pododseku nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 uhradia členské štáty rozpočtové prostriedky prenesené v súlade s článkom 169 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 konečným prijímateľom, na ktorých sa v rozpočtovom roku, do ktorého sa rozpočtové prostriedky prenášajú, vzťahuje úroveň úpravy.
Úhrada uvedená v prvom pododseku sa vzťahuje len na konečných prijímateľov v tých členských štátoch, kde sa v predchádzajúcom rozpočtovom roku uplatňovala finančná disciplína.
6. Komisia môže prijať vykonávacie akty stanovujúce podmienky uplatniteľné na rozpočtové prostriedky prenesené v súlade s článkom 169 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 na účely financovania výdavkov uvedených v článku 4 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
7. Pri uplatňovaní tohto článku sa v rámci určovania úrovne úpravy zahrnie rezervná suma na krízy v poľnohospodárskom sektore uvedená v článku 25. Akákoľvek suma, ktorá sa neposkytne na krízové opatrenia do konca rozpočtového roka, sa vyplatí v súlade s odsekom 5 tohto článku.
Článok 27
Postup rozpočtovej disciplíny
1. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade zároveň s návrhom rozpočtu na rozpočtový rok N svoje prognózy na rozpočtové roky N - 1, N a N + 1.
2. Ak sa pri zostavovaní návrhu rozpočtu na rozpočtový rok N javí riziko, že suma uvedená v článku 16 na rozpočtový rok N bude prekročená, Komisia navrhne Európskemu parlamentu a Rade alebo Rade opatrenia potrebné na zabezpečenie dodržania tejto sumy.
3. Kedykoľvek, keď sa Komisia domnieva, že existuje riziko prekročenia sumy uvedenej v článku 16 a že nemôže prijať primerané opatrenia na zlepšenie situácie v rámci svojich právomocí, navrhne iné opatrenia na zabezpečenie dodržania tejto sumy. Uvedené opatrenia prijme Rada, ak je právnym základom príslušného opatrenia článok 43 ods. 3 ZFEÚ, alebo Európsky parlament a Rada, ak je právnym základom príslušného opatrenia článok 43 ods. 2 ZFEÚ.
4. Ak na konci rozpočtového roka N žiadosti členských štátov o úhradu prekračujú alebo môžu prekročiť sumu uvedenú v článku 16, Komisia:
a)
zváži tieto žiadosti v pomere k žiadostiam, ktoré predložili členské štáty, a v rámci disponibilného rozpočtu a prijme vykonávacie akty, ktorými provizórne stanoví výšku platieb na príslušný mesiac;
b)
najneskôr do 28. februára rozpočtového roka N + 1 určí pre všetky členské štáty ich situáciu vzhľadom na financovanie Úniou za rozpočtový rok N;
c)
prijme vykonávacie akty stanovujúce celkovú výšku financovania Úniou rozdelenú medzi členské štáty na základe jednotnej miery financovania Úniou v rámci rozpočtu, ktorý bol k dispozícii na mesačné platby;
d)
najneskôr pri vyplácaní mesačných platieb za mesiac marec roku N + 1 realizuje vyrovnania, ktoré sa majú vykonať s ohľadom na členské štáty.
Vykonávacie akty ustanovené v písmenách a) a c) prvého pododseku sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
Článok 28
Systém včasného varovania a monitorovania
S cieľom zabezpečiť, aby sa rozpočtový strop uvedený v článku 16 nepresiahol, Komisia zavedie mesačný systém včasného varovania a monitorovania, pokiaľ ide o výdavky EPZF.
Na začiatku každého rozpočtového roka Komisia určí na tento účel profily mesačných výdavkov založené v prípade potreby na priemerných mesačných výdavkoch za predchádzajúce tri roky.
Komisia Európskemu parlamentu a Rade pravidelne predkladá správu, v ktorej preskúma vývoj vynaložených výdavkov vo vzťahu k profilom a ktorá obsahuje hodnotenie očakávaného plnenia v aktuálnom rozpočtovom roku.
Článok 29
Referenčné výmenné kurzy
1. Keď Komisia prijíma návrh rozpočtu alebo opravný list k návrhu rozpočtu, ktorý sa týka poľnohospodárskych výdavkov, použije na odhad rozpočtových prostriedkov EPZF priemerný výmenný kurz eura voči americkému doláru zaznamenaný na trhu za posledný štvrťrok, ktorý končí aspoň 20 dní pred tým, ako Komisia prijme rozpočtový dokument.
2. Keď Komisia prijíma návrh opravného a doplňujúceho rozpočtu alebo opravný list k nemu, pokiaľ sa uvedené dokumenty týkajú rozpočtových prostriedkov vzťahujúcich sa na opatrenia uvedené v článku 4 ods. 1 písm. a), používa:
a)
priemerný výmenný kurz eura voči americkému doláru skutočne zaznamenaný na trhu od 1. augusta predchádzajúceho rozpočtového roka do konca posledného štvrťroka končiaceho sa aspoň 20 dní pred tým, ako Komisia prijme rozpočtový dokument, a najneskôr 31. júla aktuálneho rozpočtového roka a
b)
priemerný výmenný kurz skutočne zaznamenaný v priebehu posledného štvrťroka končiaceho sa aspoň 20 dní pred tým, ako Komisia prijme rozpočtový dokument na účely prognózy na zvyšok rozpočtového roka.
KAPITOLA II
Epfrv
Oddiel 1
Všeobecné ustanovenia pre epfrv
Článok 30
Predchádzanie dvojitému financovaniu
Na výdavky financované z EPFRV sa nevzťahuje žiadne iné financovanie z rozpočtu Únie.
Článok 31
Ustanovenia uplatňujúce sa na všetky platby
1. V súlade s článkom 77 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platby príspevku z EPFRV zo strany Komisie podľa článku 5 tohto nariadenia neprekročia rozpočtové záväzky.
Tieto platby sa priradia k najskoršiemu otvorenému rozpočtovému záväzku.
2. Uplatňuje sa článok 84 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Oddiel 2
Financovanie programov rozvoja vidieka
Článok 32
Finančný príspevok z EPFRV
Finančný príspevok z EPFRV na výdavky na programy rozvoja vidieka je stanovený pre každý program v rámci stropov ustanovených právom Únie, ktoré sa týkajú podpory rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV.
Článok 33
Rozpočtové záväzky
Pokiaľ ide o rozpočtové záväzky Únie v súvislosti s programami rozvoja vidieka, uplatňuje sa článok 76 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Oddiel 3
Finančný príspevok na programy rozvoja vidieka
Článok 34
Ustanovenia vzťahujúce sa na platby na programy rozvoja vidieka
1. Rozpočtové prostriedky potrebné na financovanie výdavkov uvedených v článku 5 sú k dispozícii členským štátom vo forme predbežného financovania, priebežných platieb a platieb zostatku, ako je opísané v tomto oddiele.
2. Kumulovaný súčet predbežného financovania a priebežných platieb neprekročí 95 % príspevku EPFRV na každý program rozvoja vidieka.
Keď sa dosiahne strop 95 %, členské štáty naďalej predkladajú Komisii žiadosti o platby.
Článok 35
Predbežné financovanie
1. Komisia po prijatí rozhodnutia, ktorým schváli program rozvoja vidieka, vyplatí členskému štátu počiatočnú sumu predbežného financovania na celé programové obdobie. Táto počiatočná suma predbežného financovania sa vyplatí v splátkach takto:
a)
v roku 2014: 1 % sumy podpory z EPFRV na program na celé programové obdobie a 1,5 % sumy podpory z EPFRV na program na celé programové obdobie, ak členský štát dostával finančnú pomoc od roku 2010 buď v súlade s článkami 122 a 143 ZFEÚ alebo z Európskeho nástroja finančnej stability (ďalej len „ENFS“), alebo dostáva finančnú pomoc k 31. decembru 2013 v súlade s článkami 136 a 143 ZFEÚ;
b)
v roku 2015: 1 % sumy podpory z EPFRV na program na celé programové obdobie a 1,5 % sumy podpory z EPFRV na program na celé programové obdobie, ak členský štát dostával finančnú pomoc od roku 2010 buď v súlade s článkami 122 a 143 ZFEÚ alebo z ENFS, alebo dostáva finančnú pomoc k 31. decembru 2014 v súlade s článkami 136 a 143 ZFEÚ;
c)
v roku 2016: 1 % sumy podpory z EPFRV na program na celé programové obdobie.
Ak sa program rozvoja vidieka prijme v roku 2015 alebo neskôr, skoršie splátky sa vyplatia v roku takéhoto prijatia.
2. Celková suma vyplatená v rámci predbežného financovania sa Komisii uhradí, ak sa nevynaložili žiadne výdavky a ak sa v lehote 24 mesiacov odo dňa, keď Komisia vyplatí prvú splátku zo sumy predbežného financovania, nezašle nijaké vyhlásenie o výdavkoch na program rozvoja vidieka.
3. Úroky vzniknuté z predbežného financovania sa pripíšu danému programu rozvoja vidieka a odpočítajú sa z výšky verejných výdavkov uvedených v konečnom vyhlásení o výdavkoch.
4. Celková suma predbežného financovania bude zúčtovaná v súlade s postupom uvedeným v článku 51 tohto nariadenia pred uzavretím programu rozvoja vidieka.
Článok 36
Priebežné platby
1. Priebežné platby sa vyplácajú na každý program rozvoja vidieka. Vypočítajú sa použitím miery spolufinancovania každého opatrenia na vynaložené verejné výdavky súvisiace s týmto opatrením, ako sa uvádza v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.
2. V závislosti od dostupnosti prostriedkov vypláca Komisia priebežné platby na úhradu výdavkov vynaložených akreditovanými platobnými agentúrami pri vykonávaní programov, pričom zohľadní zníženia alebo pozastavenie uplatnené podľa článku 41.
3. Každú priebežnú platbu vyplatí Komisiou za splnenia týchto požiadaviek:
a)
zaslanie vyhlásenia o výdavkoch podpísaného akreditovanou platobnou agentúrou Komisii v súlade s článkom 102 ods. 1 písm. c);
b)
neprekročenie celkovej výšky príspevku EPFRV na každé opatrenie počas celého obdobia, na ktoré sa daný program vzťahuje;
c)
zaslanie poslednej výročnej správy o pokroku týkajúcej sa vykonávania programu rozvoja vidieka Komisii.
4. Ak nie je niektorá z požiadaviek stanovených v odseku 3 splnená, Komisia bezodkladne informuje akreditovanú platobnú agentúru alebo koordinačný orgán, ak bol určený. Ak nie je splnená niektorá z požiadaviek stanovených v odseku 3 písm. a) alebo c), vyhlásenie o výdavkoch nemožno prijať.
5. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článkov 51 a 52, Komisia vypláca priebežné platby do 45 dní od zaevidovania vyhlásenia o výdavkoch, ktoré spĺňa požiadavky stanovené v odseku 3 tohto článku.
6. Akreditované platobné agentúry vypracujú a zašlú Komisii priamo alebo prostredníctvom koordinačného orgánu, ak je určený, priebežné vyhlásenia o výdavkoch, ktoré sa týkajú programov rozvoja vidieka, za obdobia, ktoré stanoví Komisia.
Komisia prijme vykonávacie akty stanovujúce akreditovaným platobným agentúram obdobia na zaslanie týchto priebežných vyhlásení o výdavkoch. Uvedené vykonávacie akty prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Vyhlásenia o výdavkoch pokrývajú výdavky, ktoré vynaložili platobné agentúry počas každého príslušného obdobia. Ale v prípadoch, keď výdavky uvedené v článku 65 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 nemožno vykázať Komisii v danom období z dôvodu zatiaľ neschválenej zmeny programu zo strany Komisie, možno ich vykázať v nasledujúcich obdobiach.
Priebežné vyhlásenia o výdavkoch, ktoré sa týkajú výdavkov vynaložených od 16. októbra, sa zahrnú do rozpočtu nasledujúceho roka.
7. Uplatňuje sa článok 83 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Článok 37
Platba zostatku a uzavretie programu
1. Komisia vyplatí zostatok s výhradou dostupnosti prostriedkov po prijatí poslednej výročnej správy o pokroku týkajúcej sa vykonávania programu rozvoja vidieka, na základe platného finančného plánu, ročnej účtovnej závierky za posledný rok vykonávania príslušného programu rozvoja vidieka a príslušného rozhodnutia o schválení účtovnej závierky. Tieto ročné účtovné závierky sa predložia Komisii najneskôr do šiestich mesiacov od konečného termínu oprávnenosti výdavkov podľa článku 65 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a zahŕňa výdavky, ktoré platobná agentúra vynaložila až do posledného termínu oprávnenosti výdavkov.
2. Zostatok sa vyplatí najneskôr šesť mesiacov potom, ako Komisia uzná informácie a dokumenty uvedené v odseku 1 tohto článku za prijateľné a po schválení poslednej ročnej účtovnej závierky. Bez toho, aby bol dotknutý článok 38 ods. 5, Komisia do šiestich mesiacov zruší viazanosť súm, ktoré po vyplatení zostatku zostali viazané.
3. Ak sa posledná výročná správa o pokroku a dokumenty potrebné na schválenie účtovnej závierky za posledný rok vykonávania programu Komisii nezašlú v lehote stanovenej v odseku 1, viazanosť zostatku sa automaticky zruší v súlade s článkom 38.
Článok 38
Automatické zrušenie záväzku pri programoch rozvoja vidieka
1. Komisia automaticky zruší každú časť rozpočtového záväzku na program rozvoja vidieka, ktorá sa nepoužila na predbežné financovanie alebo na priebežné platby, alebo v súvislosti s ktorou sa Komisii nepredložilo nijaké vyhlásenie o výdavkoch spĺňajúce požiadavky stanovené v článku 36 ods. 3 v súvislosti s výdavkami vynaloženými do 31. decembra tretieho roka nasledujúceho po roku rozpočtového záväzku.
2. Pre tú časť rozpočtových záväzkov, ktorá je ešte otvorená k poslednému dátumu oprávnenosti výdavkov podľa článku 65 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a v súvislosti s ktorou nebolo predložené vyhlásenie o výdavkoch do šiestich mesiacov po uvedenom dátume, sa viazanosť automaticky zruší.
3. V prípade súdneho konania alebo správneho opravného prostriedku s odkladným účinkom je lehota na automatické zrušenie záväzku uvedená v odseku 1 alebo 2, ktorá sa týka sumy zodpovedajúcej daným operáciám, prerušená počas trvania uvedeného konania alebo správneho opravného prostriedku pod podmienkou, že Komisia dostane od členského štátu riadne odôvodnené oznámenie do 31. decembra roku N + 3.
4. Pri výpočte automatického zrušenia záväzku sa nezohľadňuje:
a)
časť rozpočtových záväzkov, ktorá bola predmetom vyhlásenia o výdavkoch, ale ktorej úhradu Komisia znížila alebo pozastavila k 31. decembru roku N + 3;
b)
časť rozpočtových záväzkov, ktorú platobná agentúra nemohla vyplatiť z dôvodu vyššej moci s vážnym vplyvom na vykonávanie programu rozvoja vidieka. Vnútroštátne orgány, ktoré uvádzajú ako dôvod vyššiu moc, musia preukázať jej priame následky na vykonávanie celého programu alebo jeho časti.
Do 31. januára členské štáty informujú Komisiu o výnimkách uvedených v prvom pododseku v prípade súm vykázaných do konca predchádzajúceho roka.
5. Komisia včas informuje členské štáty, ak existuje riziko automatického zrušenia záväzku. Informuje ich o príslušnej sume vyplývajúcej z informácií, ktoré má k dispozícii. Členské štáty majú lehotu dvoch mesiacov od prijatia tejto informácie, aby odsúhlasili danú sumu alebo vyjadrili svoje pripomienky. Komisia vykoná automatické zrušenie záväzku najneskôr deväť mesiacov po poslednom termíne vyplývajúcom z uplatňovania odsekov 1 až 3.
6. V prípade automatického zrušenia záväzku sa príspevok EPFRV na príslušný program rozvoja vidieka na daný rok zníži o sumu automaticky zrušeného záväzku. Členský štát vypracuje revidovaný plán financovania, v ktorom zníženie pomoci prerozdelí medzi opatrenia a predloží ho na schválenie Komisii. Ak členský štát tento plán nevypracuje, Komisia úmerne zníži sumy pridelené každému opatreniu.
KAPITOLA III
Spoločné ustanovenia
Článok 39
Poľnohospodársky finančný rok
Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia o vyhláseniach o výdavkoch a príjmoch, ktoré sa týkajú verejnej intervencie a ktoré ustanovila Komisia podľa článku 46 ods. 6 písm. a), poľnohospodársky finančný rok sa vzťahuje na vyplatené výdavky a získané príjmy, ktoré platobné agentúry zaúčtovali do rozpočtu fondov za rozpočtový rok „N“ začínajúci 16. októbra roku „N-1“ a končiaci 15. októbra roku „N“.
Článok 40
Dodržiavanie platobných lehôt
Ak sú v práve Únie stanovené platobné lehoty, každá platba, ktorú platobné agentúry vyplatia prijímateľom pred najskorším možným termínom platby a po poslednom možnom termíne platby, nie je oprávnená na financovanie Úniou s výnimkou prípadov, podmienok a obmedzení, ktoré sa stanovia so zreteľom na zásadu proporcionality.
Na to, aby boli výdavky vynaložené pred najskorším možným termínom platby alebo po poslednom možnom termíne platby oprávnené na financovanie zo strany Únie a aby sa obmedzil finančný dosah, je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 115 týkajúce sa výnimiek z pravidla uvedeného v prvom odseku.
Článok 41
Zníženie a pozastavenie mesačných a priebežných platieb
1. Ak vyhlásenia o výdavkoch alebo informácie uvedené v článku 102 umožňujú Komisii určiť, že výdavky vynaložili subjekty, ktoré nie sú akreditovanými platobnými agentúrami, že platobné lehoty alebo finančné stropy stanovené v práve Únie neboli dodržané alebo výdavky neboli vynaložené v súlade s pravidlami Únie, môže Komisia dotknutému členskému štátu znížiť alebo pozastaviť mesačné alebo priebežné platby v rámci vykonávacích aktov týkajúcich sa mesačných platieb uvedených v článku 18 ods. 3 alebo v rámci priebežných platieb uvedených v článku 36 potom, ako mal členský štát možnosť predložiť svoje pripomienky.
Ak vyhlásenia o výdavkoch alebo informácie uvedené v článku 102 neumožňujú Komisii určiť, či boli výdavky vynaložené v súlade s pravidlami Únie, Komisia požiada dotknutý členský štát, aby poskytol doplňujúce informácie a predložil svoje pripomienky v lehote, ktorá nemôže byť kratšia ako 30 dní. Ak členský štát neodpovie na žiadosť Komisie v stanovenej lehote alebo ak sa táto odpoveď považuje za neuspokojivú alebo sa v nej preukáže, že výdavky neboli vynaložené v súlade s pravidlami Únie, Komisia môže dotknutému členskému štátu znížiť alebo pozastaviť mesačné alebo priebežné platby v rámci vykonávacích aktov týkajúcich sa mesačných platieb uvedených v článku 18 ods. 3 alebo v rámci priebežných platieb uvedených v článku 36.
2. Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktorými zníži alebo pozastaví mesačné alebo priebežné platby členskému štátu v prípade, ak jedna alebo viaceré kľúčové zložky príslušného vnútroštátneho kontrolného systému neexistujú alebo nie sú účinné z dôvodu závažnosti alebo pretrvávania zistených nedostatkov alebo podobné závažné nedostatky existujú aj v systéme na vymáhanie neoprávnených platieb a ak je splnená jedna z týchto podmienok:
a)
nedostatky uvedené v prvom pododseku majú pretrvávajúcu povahu a boli dôvodom pre najmenej dva vykonávacie akty podľa článku 52 o vylúčení výdavkov dotknutého členského štátu z financovania zo strany Únie; alebo
b)
Komisia dospela k záveru, že dotknutý členský štát nie je schopný v bezprostrednej budúcnosti vykonať potrebné nápravné opatrenia v súlade s akčným plánom s jasnými ukazovateľmi pokroku, ktorý sa má stanoviť po porade s Komisiou.
Zníženie alebo pozastavenie sa v prípade výskytu nedostatkov uplatňuje na príslušné výdavky vynaložené platobnou agentúrou v rámci lehoty, ktorá sa stanoví vo vykonávacích aktoch uvedených v tomto odseku a ktorá neprekročí 12 mesiacov. Ak podmienky na zníženie alebo pozastavenie sú naďalej splnené, Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktorými predĺži uvedenú lehotu o ďalšie lehoty nepresahujúce spolu 12 mesiacov. Toto zníženie alebo pozastavenie sa nepredlžuje, ak uvedené podmienky už nie sú splnené.
Vykonávacie akty ustanovené v tomto odseku sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
Komisia pred prijatím vykonávacích aktov uvedených v tomto odseku informuje dotknutý členský štát o svojom zámere a požiada ho o reakciu v lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako 30 dní.
Vo vykonávacích aktoch určujúcich mesačné platby uvedené v článku 18 ods. 3 alebo priebežné platby uvedené v článku 36 sa zohľadnia vykonávacie akty prijaté podľa tohto odseku.
3. Zníženia a pozastavenia podľa tohto článku sa uplatňujú v súlade so zásadou proporcionality a nie je nimi dotknuté uplatňovanie článkov 51 a 52.
4. Zníženiami a pozastaveniami podľa tohto článku nie sú dotknuté články 19, 22 a 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Pozastavenia uvedené v článkoch 19 a 22 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa uplatňujú v súlade s postupom ustanoveným v odseku 2 tohto článku.
Článok 42
Pozastavenie platieb v prípade neskorého predloženia
Keď sa v právnych predpisoch v poľnohospodárskom odvetví vyžaduje, aby členské štáty v rámci určitej lehoty predložili informácie o počte kontrol vykonaných podľa článku 59 a o ich výsledku, a keď členské štáty túto lehotu prekročia, Komisia môže pozastaviť mesačné platby podľa článku 18 alebo priebežné platby podľa článku 36, pokiaľ Komisia sprístupnila členským štátom v dostatočnom predstihu pred začiatkom referenčného obdobia všetky informácie, formuláre a vysvetlenia potrebné na zostavenie príslušných štatistík. Suma, ktorá sa pozastaví, nepresiahne 1,5 % výdavkov, ku ktorým sa načas nezaslali príslušné štatistické informácie. Pri uplatňovaní tohto pozastavenia Komisia koná v súlade so zásadou proporcionality, pričom zohľadňuje rozsah omeškania. Konkrétne by sa malo zohľadniť, či neskoré predloženie informácií ohrozuje mechanizmus udeľovania absolutória za plnenie ročného rozpočtu. Predtým, ako Komisia pozastaví mesačné platby, písomne to oznámi dotknutému členskému štátu. Komisia uhradí pozastavené sumy, keď od dotknutých členských štátov dostane štatistické informácie, a to za predpokladu, že dátum prijatia nie je neskorší ako 31. január nasledujúceho roka.
Článok 43
Pripísanie príjmov
1. „Pripísané príjmy“ v zmysle článku 21 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 sú:
a)
sumy, ktoré musia byť podľa článku 40 a článku 51, pokiaľ ide o výdavky z EPZF, a podľa článkov 52 a 54 vyplatené do rozpočtu Únie vrátane úrokov z nich;
b)
sumy, ktoré boli získané alebo vymožené podľa časti II hlavy I kapitoly III oddielu III nariadenia (ES) č. 1234/2007;
c)
sumy, ktoré boli získané v dôsledku sankcií v súlade s osobitnými pravidlami stanovenými v právnych predpisoch Únie v oblasti poľnohospodárstva, ak sa v týchto právnych predpisoch výslovne neuvádza, že tieto sumy si môžu členské štáty ponechať;
d)
sumy zodpovedajúce sankciám uloženým v súlade s pravidlami pre krížové plnenie stanovenými v hlave VI kapitole II, pokiaľ ide o výdavky z EPZF;
e)
akékoľvek zábezpeky, kaucie alebo záruky poskytnuté na základe práva Únie prijatého v rámci SPP s výnimkou rozvoja vidieka a neskôr prepadnuté. Členské štáty si však ponechávajú prepadnuté zábezpeky zložené pri vydávaní vývozných a dovozných licencií alebo v rámci verejnej súťaže iba na účely zabezpečenia predloženia serióznych ponúk uchádzačmi.
2. Sumy uvedené v odseku 1 sa prevedú do rozpočtu Únie a v prípade opätovného použitia sa použijú výlučne na financovanie výdavkov z EPZF alebo EPFRV.
3. Toto nariadenie sa uplatňuje mutatis mutandis na pripísaný príjem uvedený v odseku 1.
4. Pokiaľ ide o EPZF, články 170 a 171 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 sa uplatňujú mutatis mutandis na vedenie účtov pripísaných príjmov uvedených v tomto nariadení.
Článok 44
Vedenie samostatných účtovníctiev
Každá platobná agentúra vedie súbor samostatných účtovníctiev pre rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu Únie pre fondy.
Článok 45
Informačné opatrenia
1. Cieľom poskytovania informácií financovaných podľa článku 6 písm. e) je najmä pomôcť vysvetliť, vykonávať a rozvíjať SPP a zvýšiť informovanosť verejnosti o obsahu a cieľoch tejto politiky, prostredníctvom informačných kampaní obnoviť dôveru spotrebiteľov v období po krízach, informovať poľnohospodárov a ostatné strany pôsobiace vo vidieckych oblastiach, podporovať európsky model poľnohospodárstva, ako aj pomôcť občanom, aby mu porozumeli.
Poskytuje jednotné, objektívne a komplexné informácie, a to aj v Únii aj mimo nej, s cieľom poskytnúť o SPP presný celkový obraz.
2. Opatrenia uvedené v odseku 1 pozostávajú z:
a)
ročných pracovných programov alebo iných osobitných opatrení predložených tretími stranami;
b)
činností vykonávaných z podnetu Komisie.
Uvedené opatrenia vyžadované zo zákona alebo tie opatrenia, ktoré sú už financované v rámci iného opatrenia Únie, sú vylúčené.
Na účely vykonávania činností uvedených v písmene b) môžu Komisii pomáhať externí odborníci.
Opatrenia uvedené v prvom pododseku zároveň prispievajú ku korporátnej komunikácie politických priorít Únie, pokiaľ tieto priority súvisia so všeobecnými cieľmi tohto nariadenia.
3. Do 31. októbra každého roka Komisia uverejní výzvu na predloženie návrhov so zreteľom na podmienky stanovené v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
4. Výbor uvedený v článku 116 ods. 1 je informovaný o opatreniach plánovaných a prijatých podľa tohto článku.
5. Komisia každé dva roky predkladá správu o vykonávaní tohto článku Európskemu parlamentu a Rade.
Článok 46
Právomoci Komisie
1. S cieľom zohľadniť príjmy, ktoré platobné agentúry získali pre rozpočet Únie pri vyplácaní platieb na základe vyhlásení o výdavkoch predkladaných členskými štátmi, je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 115 delegované akty týkajúce sa podmienok, za ktorých sa určité typy výdavkov a príjmov v rámci fondov majú kompenzovať.
2. S cieľom umožniť spravodlivé rozdelenie dostupných rozpočtových prostriedkov medzi členské štáty v prípade, že rozpočet Únie nebol schválený do začiatku rozpočtového roka alebo ak celková výška plánovaných záväzkov presahuje prah stanovený v článku 170 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 115 tohto nariadenia delegované akty týkajúce sa metódy uplatniteľnej na záväzky a vyplatenie daných súm.
3. S cieľom overiť súlad údajov, ktoré oznamujú členské štáty v súvislosti s výdavkami, alebo iných informácií ustanovených v tomto nariadení, sa Komisia splnomocňuje prijímať v prípade nesplnenia povinnosti informovať Komisiu podľa článku 102 delegované akty v súlade s článkom 115, pokiaľ ide o odloženie mesačných platieb členským štátom podľa článku 42 v súvislosti s výdavkami v rámci EPFRV a ktorými sa stanovia podmienky, podľa ktorých zníži alebo pozastaví priebežné platby členským štátom v rámci EPZF podľa uvedeného článku.
4. S cieľom zabezpečiť dodržiavanie zásady proporcionality pri uplatňovaní článku 42 je Komisia oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 115, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa:
a)
zoznamu opatrení, na ktoré sa vzťahuje článok 42;
b)
miery pozastavenia platieb podľa uvedeného článku.
5. Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktoré stanovia ďalšie pravidlá o povinnosti ustanovenej v článku 44, ako aj osobitné podmienky, ktoré sa vzťahujú na informácie, ktoré sa majú zaúčtovať do účtovníctiev vedených platobnými agentúrami. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
6. Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktorými ustanoví pravidlá týkajúce sa:
a)
financovania a účtovania intervenčných opatrení v podobe verejného skladovania, ako aj ďalších výdavkov financovaných z fondov;
b)
podmienok vykonávania postupu automatického zrušenia záväzku;
c)
postupu a iných praktických spôsobov v súvislosti s riadnym fungovaním mechanizmu ustanoveného v článku 42.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
KAPITOLA IV
Schvaľovanie účtovných závierok
Oddiel I
Všeobecné ustanovenia
Článok 47
Kontroly na mieste vykonávané Komisiou
1. Bez toho, aby boli dotknuté kontroly vykonávané členskými štátmi podľa vnútroštátnych zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení alebo článku 287 ZFEÚ, ako aj všetky kontroly organizované na základe článku 322 ZFEÚ alebo na základe nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (30), môže Komisia v členských štátoch organizovať kontroly na mieste, najmä s cieľom overiť:
a)
súlad administratívnych postupov s pravidlami Únie;
b)
existenciu potrebných podporných dokumentov a ich zhody s operáciami financovanými z EPZF alebo EPFRV;
c)
podmienky, za akých sa realizujú a kontrolujú operácie financované z EPZF alebo EPFRV;
d)
či platobná agentúra spĺňa akreditačné kritériá stanovené v článku 7 ods. 2, a či členský štát správne uplatňuje ustanovenia článku 7 ods. 5.
Osoby splnomocnené Komisiou na vykonávanie kontrol na mieste v jej mene alebo zástupcovia Komisie konajúci v rámci právomocí, ktoré boli na nich prenesené, majú prístup k účtovným knihám a všetkým ostatným dokumentom vrátane dokumentov a metaúdajov zostavených alebo prijatých a uložených na elektronických nosičoch a vzťahujúcich sa na výdavky financované z EPZF alebo EPFRV.
Právomoc vykonávať kontroly na mieste sa nedotýka uplatňovania vnútroštátnych ustanovení, ktorými sa niektoré úkony vyhradzujú zástupcom, ktorí sú osobitne určení vo vnútroštátnom práve. Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (31) a nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 sa osoby splnomocnené Komisiou konať v jej mene nezúčastňujú okrem iného na domových prehliadkach ani na úradných vypočutiach osôb na základe práva dotknutého členského štátu. Majú však prístup k takto získaným informáciám.
2. Komisia v dostatočnom predstihu pred vykonaním kontroly na mieste upozorní príslušný členský štát alebo členský štát, na ktorého území sa má kontrola vykonať, a to s prihliadnutím na administratívny vplyv na platobné agentúry pri organizovaní kontrol. Na takejto kontrole sa môžu zúčastniť aj zástupcovia z dotknutého členského štátu.
Na žiadosť Komisie a so súhlasom členského štátu vykonávajú príslušné orgány tohto členského štátu dodatočné kontroly alebo vyšetrovania týkajúce sa operácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Na týchto kontrolách sa môžu zúčastniť aj zástupcovia Komisie alebo osoby splnomocnené Komisiou konať v jej mene.
Na účely zlepšenia kontrol môže Komisia so súhlasom príslušných členských štátov požiadať v súvislosti s určitými kontrolami a vyšetrovaniami o pomoc orgány týchto členských štátov.
Článok 48
Prístup k informáciám
1. Členské štáty sprístupnia Komisii všetky informácie potrebné na bezproblémové fungovanie fondov a prijmú všetky vhodné opatrenia na uľahčenie kontrol, ktoré Komisia považuje za vhodné v súvislosti s riadením financovania Úniou vrátane kontrol na mieste.
2. Členské štáty na požiadanie oznámia Komisii zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré prijali na účel vykonávania právnych aktov Únie týkajúcich sa SPP, ak tieto akty majú finančný vplyv na EPZF alebo EPFRV.
3. Členské štáty sprístupnia Komisii všetky informácie o zistených nezrovnalostiach a prípadoch podozrenia z podvodu, ako aj informácie o krokoch podniknutých podľa oddielu III tejto kapitoly na vymáhanie neoprávnených platieb v súvislosti s uvedenými nezrovnalosťami a podvodmi.
Článok 49
Prístup k dokumentom
Akreditované platobné agentúry uchovávajú podporné dokumenty týkajúce sa vyplatených platieb a dokumenty týkajúce sa vykonávania administratívnych a fyzických kontrol požadovaných podľa práva Únie a sprístupňujú tieto dokumenty a informácie Komisii. Uvedené podporné dokumenty sa môžu uchovávať v elektronickej podobe za podmienok, ktoré stanoví Komisia na základe článku 50 ods. 2.
V prípade, že tieto dokumenty uchováva orgán konajúci z poverenia platobnej agentúry a zodpovedný za povoľovanie výdavkov, tento orgán zasiela akreditovanej platobnej agentúre správy o počte vykonaných kontrol, o ich obsahu a o opatreniach prijatých s ohľadom na ich výsledky.
Článok 50
Právomoci Komisie
1. S cieľom zaistiť správne a účinné uplatňovanie ustanovení týkajúcich sa kontrol na mieste a prístupu k dokumentom a informáciám uvedených v tejto kapitole sa Komisia splnomocňuje v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty, ktorými sa dopĺňajú osobitné povinnosti členských štátov podľa tejto kapitoly.
2. Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktorými sa stanovia pravidlá o:
a)
postupoch súvisiacich s osobitnými povinnosťami, ktoré musia členské štáty splniť v súvislosti s kontrolami stanovenými v tejto kapitole;
b)
postupoch súvisiacich s povinnosťami v oblasti spolupráce, ktoré musia členské štáty splniť pri vykonávaní článkov 47 a 48;
c)
postupoch a ostatných praktických dojednaniach týkajúcich sa oznamovacej povinnosti podľa článku 48 ods. 3;
d)
podmienkach, za ktorých sa podporné dokumenty uvedené v článku 49 uchovávajú, vrátane ich podoby a dĺžky ich uchovania.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Oddiel II
Schvaľovanie
Článok 51
Schvaľovanie účtovných závierok
Do 31. mája roka nasledujúceho po danom rozpočtovom roku a na základe informácií predložených v súlade s článkom 102 ods. 1 písm. c) Komisia prijme vykonávacie akty obsahujúce jej rozhodnutie o schválení účtovných závierok akreditovaných platobných agentúr. Uvedené vykonávacie akty sa vzťahujú na úplnosť, presnosť a pravdivosť predložených ročných účtovných závierok a nie je nimi dotknutý obsah rozhodnutí prijatých neskôr na základe článku 52.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
Článok 52
Overenie súladu
1. V prípade, ak Komisia zistí, že výdavky spadajúce do rozsahu pôsobnosti článku 4 ods. 1 a článku 5 neboli vynaložené v súlade s právom Únie, a v prípade EPFRV neboli vynaložené v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom uvedeným v článku 85 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa určia sumy, ktoré sa majú vylúčiť z financovania Úniou. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
2. Komisia posúdi sumy, ktoré sa majú vylúčiť, na základe závažnosti zistenej nezlučiteľnosti. Komisia náležite zohľadní charakter porušenia, ako aj finančnú ujmu spôsobenú Únii. Vylúčenie stanoví na základe identifikácie súm, ktoré neboli oprávnene vynaložené, a v prípade, že tieto sumy nie je možné identifikovať vynaložením primeraného úsilia, môže uplatniť extrapolované alebo paušálne korekcie. Paušálne korekcie sa uplatňujú len vtedy, ak vzhľadom na povahu prípadu alebo z dôvodu, že členský štát neposkytol Komisii potrebné informácie, nie je možné pri primeranom úsilí presnejšie určiť finančnú škodu spôsobenú Únii.
3. Pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia o zamietnutí financovania sa písomne oznámia výsledky kontrol Komisie, ako aj odpovede dotknutého členského štátu, po čom sa obe strany pokúsia dospieť k dohode o opatreniach, ktoré je potrebné prijať. V tejto fáze postupu sa členským štátom umožní preukázať, že skutočný rozsah nesúladu je menší, ako vyplýva z posúdenia Komisie.
V prípade, že sa nedospeje k dohode, členský štát môže požiadať o začatie konania s cieľom zosúladiť postoje oboch strán v lehote štyroch mesiacov. Správa o výsledku tohto konania sa predloží Komisii. Komisia zohľadní odporúčania v tejto správe pred vydaním rozhodnutia o zamietnutí financovania a odôvodní svoje rozhodnutie, ak sa rozhodne uvedené odporúčania nezohľadniť.
4. Financovanie sa nemôže zamietnuť v prípade:
a)
výdavkov uvedených v článku 4 ods. 1, ktoré sa vynaložili viac ako 24 mesiacov predtým, ako Komisia písomne oznámila členskému štátu výsledky svojich kontrol;
b)
výdavkov týkajúcich sa viacročných opatrení, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 4 ods. 1 alebo do rozsahu pôsobnosti programov uvedených v článku 5, pri ktorých posledná povinnosť prijímateľovi vznikla viac ako 24 mesiacov predtým, ako Komisia písomne oznámila členskému štátu výsledky svojich kontrol;
c)
výdavkov týkajúcich sa opatrení v programoch uvedených v článku 5, iných, ako sú uvedené v písmene b) tohto odseku, pre ktoré platobná agentúra vyplatila platbu alebo prípadne konečnú platbu viac ako 24 mesiacov pred tým, ako Komisia písomne oznámila členskému štátu výsledky svojich kontrol.
5. Odsek 4 sa neuplatňuje v prípade:
a)
nezrovnalostí, na ktoré sa vzťahuje oddiel III tejto kapitoly;
b)
vnútroštátnej pomoci, v súvislosti s ktorou Komisia začala konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ, alebo v prípade porušení, v súvislosti s ktorými Komisia zaslala dotknutému členskému štátu formálnu výzvu v súlade s článkom 258 ZFEÚ;
c)
porušení povinností členských štátov podľa hlavy V kapitoly III tohto nariadenia pod podmienkou, že Komisia členskému štátu písomne oznámi výsledky svojej kontroly do 12 mesiacov po doručení správy členského štátu o výsledkoch jeho kontrol príslušných výdavkov.
Článok 53
Právomoci Komisie
1. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými ustanoví pravidlá o:
a)
schvaľovaní účtovných závierok podľa článku 51, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa majú prijať v súvislosti s prijatím rozhodnutia a jeho vykonaním vrátane výmeny informácií medzi Komisiou a členskými štátmi a termínov, ktoré sa majú dodržať;
b)
overení súladu podľa článku 52, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa majú prijať v súvislosti s prijatím rozhodnutia a jeho vykonaním, vrátane výmeny informácií medzi Komisiou a členskými štátmi a termínov, ktoré sa majú dodržať, ako aj zmierovacieho konania stanoveného v uvedenom článku vrátane zriadenia, úloh, zloženia a pracovných podmienok zmierovacieho orgánu.
2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
3. S cieľom umožniť Komisii chrániť finančné záujmy Únie a zabezpečiť účinné uplatňovanie ustanovení o overovaní súladu podľa článku 52 sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 115, pokiaľ ide o kritériá a metodiku uplatňovania korekcií.
Oddiel III
Nezrovnalosti
Článok 54
Spoločné ustanovenia
1. Členské štáty v prípade akýchkoľvek neoprávnených platieb v dôsledku nezrovnalosti alebo nedbanlivosti požiadajú prijímateľa o ich vrátenie do 18 mesiacov po tom, ako platobná agentúra alebo orgán zodpovedný za vymáhanie schválil prípadne dostal správu o kontrole alebo podobný dokument, v ktorom sa uvádza, že došlo k nezrovnalosti. Príslušné sumy sa v čase požiadania o vrátenie platieb zaznamenajú v účtovnej knihe dlžníkov platobnej agentúry.
2. Ak k vymoženiu nedošlo do štyroch rokov od dátumu žiadosti o vrátenie prostriedkov alebo do ôsmich rokov, ak je vymáhanie predmetom pojednávania vnútroštátneho súdu, znáša 50 % finančných dôsledkov spojených s nevymožením príslušný členský štát a 50 % sa hradí z rozpočtu Únie bez toho, aby bola dotknutá požiadavka, aby príslušný členský štát pokračoval vo vymáhacom konaní v súlade s článkom 58.
Ak sa v rámci vymáhacieho konania správnym alebo súdnym rozhodnutím s konečnou platnosťou určí, že nedošlo k nijakej nezrovnalosti, dotknutý členský štát vykáže fondom finančné zaťaženie, ktoré znášal podľa prvého pododseku, ako výdavok.
Ak však z dôvodu, ktorý nemožno pripísať dotknutému členskému štátu, nemožno finančné prostriedky vymôcť v lehote uvedenej v prvom pododseku a suma, ktorá sa má vymôcť, presahuje 1 milión EUR, môže Komisia na žiadosť členského štátu predĺžiť uvedenú lehotu najviac o polovicu pôvodnej lehoty.
3. Členský štát sa môže z riadne opodstatnených dôvodov rozhodnúť, že nebude pokračovať vo vymáhaní. Takéto rozhodnutie sa môže prijať iba v týchto prípadoch:
a)
ak súhrn vynaložených nákladov a predpokladaných ďalších nákladov na vymáhanie je vyšší ako vymáhaná suma, táto podmienka sa považuje za splnenú v prípade:
i)
ak suma, ktorá sa má vymôcť od prijímateľa v súvislosti s jednotlivou platbou za režim pomoci alebo podporné opatrenie, bez úrokov nepresahuje 100 EUR; alebo
ii)
ak suma, ktorá sa má vymôcť od prijímateľa v súvislosti s jednotlivou platbou za režim pomoci alebo podporné opatrenie, je bez úrokov medzi 100 EUR a 150 EUR a dotknutý členský štát uplatňuje vo svojom vnútroštátnom práve na nevymáhanie dlhov voči štátu rovnakú alebo vyššiu sumu, ako je suma, ktorá sa má vymôcť;
b)
ak vymáhanie nie je možné z dôvodu platobnej neschopnosti dlžníka alebo osôb právne zodpovedných za nezrovnalosť, ktorá sa zaznamenala a uznala na základe vnútroštátneho práva.
Keď sa rozhodnutie uvedené v prvom pododseku tohto odseku prijme predtým, ako sa na zostávajúcu sumu začnú vzťahovať pravidlá uvedené v odseku 2, finančné dôsledky vyplývajúce z nevymoženia tejto sumy sa hradia z rozpočtu Únie.
4. Členské štáty uvedú sumy, ktoré majú znášať podľa odseku 2 tohto článku, v ročnej účtovnej závierke, ktorá sa má zaslať Komisii podľa článku 102 ods. 1 písm. c) bodu iv). Komisia overí, či sa tak stalo, a vykoná všetky potrebné úpravy vykonávacieho aktu uvedeného v článku 51.
5. Komisia môže za predpokladu, že dodržala postup stanovený v článku 52 ods. 3, prijať vykonávacie akty, ktorými vylúči z financovania Úniou sumy, ktoré sa majú hradiť z rozpočtu Únie, v týchto prípadoch:
a)
ak členský štát nedodržal lehoty uvedené v odseku 1;
b)
ak sa domnieva, že rozhodnutie nepokračovať vo vymáhaní, ktoré prijal členský štát podľa odseku 3, nie je opodstatnené;
c)
ak sa domnieva, že nezrovnalosť alebo nevymoženie vyplývajú z nezrovnalosti alebo nedbanlivosti zo strany správnych orgánov alebo iného oficiálneho orgánu členského štátu.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 116 ods. 2.
Článok 55
Osobitné ustanovenia pre EPZF
Sumy vymožené po tom, ako vznikla nezrovnalosť alebo došlo k nedbanlivosti, a úroky s nimi spojené sa prevedú platobnej agentúre, ktorá ich zaúčtuje ako príjem pripísaný do EPZF k mesiacu ich reálneho prijatia.
Pri pripísaní finančných prostriedkov do rozpočtu Únie podľa prvého odseku si členský štát môže ponechať 20 % zodpovedajúcich súm ako paušálne uhradenie nákladov na vymáhanie okrem prípadov týkajúcich sa nezrovnalosti alebo nedbanlivostí pripísateľných správnym orgánom alebo iným oficiálnym orgánom tohto členského štátu.
Článok 56
Osobitné ustanovenia pre EPFRV
Ak sa zistia nezrovnalosti alebo nedbanlivosť v operáciách alebo programoch súvisiacich s rozvojom vidieka, členské štáty úplne alebo čiastočne zrušia príslušné financovanie Úniou. Členské štáty zohľadňujú povahu a závažnosť zistených nezrovnalostí, ako aj úroveň finančnej straty pre EPFRV.
Zrušené sumy financovania Úniou z EPFRV a vymožené sumy, ako aj súvisiace úroky sa znova pridelia príslušnému programu. Zrušené alebo vymožené finančné prostriedky Únie však môžu členské štáty opätovne použiť iba na operáciu v rámci toho istého programu rozvoja vidieka a pod podmienkou, že sa tieto prostriedky nepridelia na operácie, ktoré boli predmetom finančnej úpravy. Po uzavretí programu rozvoja vidieka členský štát vráti vymožené sumy do rozpočtu Únie.
Článok 57
Právomoci Komisie
1. S cieľom zabezpečiť správne a účinné uplatňovanie ustanovení o podmienkach vymáhania neoprávnených platieb a úrokov z nich je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty, pokiaľ ide o osobitné povinnosti členských štátov.
2. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa ustanovia pravidlá o:
a)
postupoch vymáhania neoprávnených platieb a úrokov, ako sa uvádza v tomto oddiele, a postupov informovania Komisie o sumách, ktoré sa zatiaľ nevymohli;
b)
formách, akými majú členské štáty informovať Komisiu v súvislosti s povinnosťami stanovenými v tomto oddiele.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
HLAVA V
SYSTÉMY KONTROLY A SANKCIE
KAPITOLA I
Všeobecné pravidlá
Článok 58
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Členské štáty prijímajú v rámci SPP všetky právne predpisy, regulačné a správne opatrenia, ako aj všetky ďalšie opatrenia potrebné na zabezpečenie účinnej ochrany finančných záujmov Únie, najmä na:
a)
kontrolu zákonnosti a správnosti operácií financovaných z fondov;
b)
zabezpečenie účinnej ochrany proti podvodom, najmä pokiaľ ide o oblasti s vyššou mierou rizika, ktoré majú pôsobiť ako odstrašujúci prostriedok, so zreteľom na náklady a výnosy, ako aj primeranosť opatrení;
c)
predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom, ich zistenie a nápravu;
d)
zavádzanie účinných, odrádzajúcich a primeraných sankcií v súlade s právom Únie, prípadne vnútroštátnym právom, a podľa potreby na začatie súdneho konania;
e)
vymáhanie neoprávnených platieb a úrokov a podľa potreby na začatie súdneho konania.
2. Členské štáty zavedú účinné systémy riadenia a kontroly s cieľom zabezpečiť dodržiavanie právnych predpisov upravujúcich režimy podpory Únie, a tak minimalizovať riziko finančnej ujmy pre Úniu.
3. Členské štáty informujú Komisiu o ustanoveniach a opatreniach prijatých podľa odsekov 1 a 2.
Akékoľvek podmienky, ktoré členské štáty stanovia navyše k podmienkam stanoveným v pravidlách Únie na získanie podpory financovanej z EPZF alebo EPFRV, musia byť overiteľné.
4. Komisia môže prijať vykonávacie akty, ktorými sa ustanovia potrebné pravidlá na účely jednotného uplatňovania tohto článku v súvislosti s:
a)
postupmi, lehotami, výmenami informácií v súvislosti s povinnosťami stanovenými v odsekoch 1 a 2;
b)
informovaním Komisie zo strany členských štátov v súvislosti s povinnosťou stanovenou v odseku 3.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 59
Všeobecné zásady kontroly
1. Pokiaľ nie je stanovené inak, systém zavedený členskými štátmi v súlade s článkom 58 ods. 2, zahŕňa systematickú administratívnu kontrolu všetkých žiadostí o pomoc a žiadostí o platbu. Uvedený systém dopĺňajú kontroly na mieste.
2. Pokiaľ ide o kontroly na mieste, zodpovedný orgán vyberie z celkového súboru žiadateľov kontrolnú vzorku, ktorá sa v prípade potreby skladá z náhodnej časti, aby získal reprezentatívnu mieru výskytu chýb, a z rizikovej časti, ktorá sa zameria na oblasti s najväčším rizikom výskytu chýb.
3. Zodpovedný orgán vypracuje o každej kontrole na mieste správu.
4. V prípade potreby sa všetky kontroly na mieste ustanovené v pravidlách Únie, ktoré sa týkajú poľnohospodárskej pomoci a podpory rozvoja vidieka, vykonávajú súčasne.
5. Členské štáty zabezpečia určitú minimálnu úroveň kontrol na mieste potrebnú na účinné riadenie rizík a túto minimálnu úroveň v prípade potreby zvyšujú. Členské štáty môžu znížiť uvedenú minimálnu úroveň v prípade, že systémy riadenia a kontroly fungujú správne a miera chybovosti dosahuje prijateľnú úroveň.
6. V prípadoch, ktoré ustanoví Komisia na základe článku 62 ods. 2 písm. h), je možné žiadosti o pomoc a žiadosti o platbu alebo akékoľvek iné oznámenia, požiadavky či žiadosti je možné po predložení opraviť a upraviť v prípade zrejmých chýb, ktoré uzná príslušný orgán.
7. Žiadosť o pomoc alebo žiadosť o platbu sa zamietne, ak prijímateľ alebo jeho zástupca zabráni vykonaniu kontroly na mieste, s výnimkou prípadov vyššej moci alebo mimoriadnych okolností.
Článok 60
Doložka o obchádzaní
Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia, na základe právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva sa neposkytnú nijaké výhody v prospech fyzických alebo právnických osôb, pri ktorých sa zistilo, že v rozpore s cieľmi uvedených právnych predpisov sa podmienky požadované na získanie takýchto výhod umelo vytvorili.
Článok 61
Zlučiteľnosť režimov podpory na účely kontroly v sektore vinohradníctva a vinárstva
Na účely uplatňovania režimov podpory v sektore vinohradníctva a vinárstva podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, členské štáty zabezpečia, aby boli administratívne a kontrolné postupy, ktoré sa na tieto režimy uplatňujú, zlučiteľné s integrovaným systémom podľa kapitoly II tejto hlavy, pokiaľ ide o tieto prvky:
a)
počítačovú databázu;
b)
systémy identifikácie poľnohospodárskych pozemkov;
c)
administratívne kontroly.
Tieto postupy umožnia spoločné fungovanie alebo výmenu údajov s integrovaným systémom.
Článok 62
Právomoci Komisie v oblasti kontrol
1. S cieľom zabezpečiť správne a účinné vykonávanie kontrol a overovanie podmienok oprávnenosti účinným, súdržným a nediskriminačným spôsobom, ktorý chráni finančné záujmy Únie, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty ktorými ustanoví, keď si to vyžaduje dobré riadenie systému, ďalšie požiadavky, pokiaľ ide o colné režimy, a najmä o tie, ktoré sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 (32).
2. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanovia pravidlá potrebné na jednotné uplatňovanie tejto kapitoly a najmä:
a)
pravidlá týkajúce sa administratívnych kontrol a kontrol na mieste, ktoré majú členské štáty vykonávať, pokiaľ ide o dodržiavanie povinností, záväzkov a kritérií oprávnenosti vyplývajúcich z uplatňovania práva Únie;
b)
pravidlá o minimálnej úrovni kontrol na mieste a o povinnosti zvýšiť ju alebo možnosti znížiť ju v zmysle článku 59 ods. 5;
c)
pravidlá a metódy uplatniteľné na podávanie správ o vykonávaných kontrolách a overovaniach a o ich výsledkoch;
d)
orgány zodpovedné za vykonávanie kontrol zhody, ako aj obsahu, početnosti a fázy uvedenia na trh, na ktorú sa uvedené kontroly vzťahujú;
e)
pokiaľ ide o konope podľa článku 52 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pravidiel týkajúcich sa osobitných kontrolných opatrení a metód na určovanie hladín tetrahydrokanabinolu;
f)
pokiaľ ide o bavlnu podľa článku 56 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, systému kontrol schválených medziodvetvových organizácií;
g)
pokiaľ ide o víno podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, pravidiel meraní plôch, ako aj pravidiel súvisiacich s kontrolami a pravidlami pre osobitné finančné postupy na zlepšenie kontrol;
h)
prípadov, v ktorých je možné po predložení opraviť a upraviť žiadosti o pomoc a žiadosti o platbu alebo akékoľvek iné oznámenia, požiadavky či žiadosti uvedené v článku 59 ods. 6;
i)
testov a metód, ktoré sa majú použiť na účel stanovenia oprávnenosti výrobkov na verejnú intervenciu a súkromné skladovanie, ako aj uplatňovania verejnej súťaže pre verejné intervencie a súkromné skladovanie.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 63
Neoprávnené platby a správne sankcie
1. Ak sa zistí, že prijímateľ nespĺňa kritériá oprávnenosti, záväzky alebo iné povinnosti týkajúce sa podmienok pre poskytovanie pomoci alebo podpory, ako sa stanovuje v právnych predpisoch v oblasti poľnohospodárstva, pomoc sa nevyplatí alebo odníma v plnej miere alebo čiastočne a v prípade potreby sa príslušné platobné nároky uvedené v článku 21 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 nepridelia alebo sa odnímu.
2. Navyše, ak sa tak ustanovuje v právnych predpisoch v oblasti poľnohospodárstva, členské štáty uložia aj správne sankcie v súlade s pravidlami ustanovenými v článku 64 a článku 77. Týmto nie sú dotknuté ustanovenia hlavy VI článkov 91 až 101.
3. Bez toho, aby bol dotknutý článok 54 ods. 3, sumy vrátane úrokov s nimi spojených a platobné nároky dotknuté odňatím pomoci podľa odseku 1 a sankciami podľa odseku 2 sa vymôžu.
4. Komisia v súlade s článkom 115 prijíma delegované akty, stanovujúce podmienky čiastočného alebo úplného odňatia uvedeného v odseku 1.
5. Komisia prijme vykonávacie akty ustanovujúce podrobné procesné a technické pravidlá týkajúce sa:
a)
uplatňovania a výpočtu čiastočného alebo plného odňatia pomoci uvedeného odseku 1;
b)
vymáhania neoprávnených platieb a sankcií, a to aj pokiaľ ide o neoprávnene pridelené platobné nároky a uplatňovanie úrokov.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 64
Uplatňovanie správnych sankcií
1. Pokiaľ ide o správne sankcie uvedené v článku 63 ods. 2, tento článok sa uplatňuje v prípade nesplnenia kritérií oprávnenosti, záväzkov alebo iných povinností vyplývajúcich z uplatňovania právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva s výnimkou prípadov, ktoré sa uvádzajú v tejto hlave kapitole II článkoch 67 až 78 a hlave VI článkoch 91 až 101, a prípadov, na ktoré sa vzťahujú sankcie ustanovené v článku 89 ods. 3 a 4.
2. Správne sankcie sa neuložia:
a)
ak je nesplnenie zapríčinené vyššou mocou;
b)
ak je nesplnenie zapríčinené zjavnými chybami, ako sa uvádza v článku 59 ods. 6;
c)
ak je nesplnenie zapríčinené chybou príslušného orgánu alebo iného orgánu a ak túto chybu osoba dotknutá správnou sankciou nemohla odhaliť pri náležitej starostlivosti;
d)
ak dotknutá osoba môže príslušnému orgánu uspokojivo dokázať, že nie je zodpovedná za nesplnenie povinností uvedených v odseku 1, alebo ak sa príslušný orgán inak presvedčí o tom, že dotknutá osoba nie je zodpovedná;
e)
ak je nesplnenie menej závažné, a to aj keď je vyjadrené vo forme prahovej hodnoty, čo Komisia stanoví v súlade s odsekom 7 písm. b);
f)
ostatné prípady, v ktorých je uloženie sankcie neprimerané, čo určí Komisia v súlade s odsekom 6 písm. b).
3. Správne sankcie sa môžu uložiť prijímateľovi pomoci alebo podpory a na iným fyzickým alebo právnickým osobám vrátane skupín alebo združení takýchto prijímateľov alebo iných osôb, ktoré sú viazané povinnosťami ustanovenými v pravidlách uvedených v odseku 1.
4. Správne sankcie môžu mať jednu z týchto foriem:
a)
zníženie sumy pomoci alebo podpory, ktorá sa má vyplatiť v súvislosti so žiadosťou o pomoc alebo žiadosťou o platbu, ktorej sa týka nesplnenie, alebo v súvislosti s ďalšími žiadosťami; avšak pokiaľ ide o podporu rozvoja vidieka, uvedeným ustanovením nie je dotknutá možnosť pozastavenia podpory, ak je možné domnievať sa, že prijímateľ napraví nesplnenie v primeranom čase;
b)
vyplatenie sumy vypočítanej na základe kvantitatívnej povahy a/alebo doby trvania nesplnenia;
c)
pozastavenie alebo odňatie schválenia, uznania alebo povolenia;
d)
vylúčenie z práva zúčastňovať sa na režime pomoci alebo príslušnom podpornom alebo inom opatrení alebo z práva na ich využívanie;
5. Správne sankcie sú primerané a odstupňované v závislosti od závažnosti, rozsahu, trvania a opakovania zisteného nesplnenia, a sú takto obmedzené:
a)
suma správnej sankcie, ako sa uvádza v odseku 4 písm. a), neprekročí 200 % sumy žiadosti o pomoc alebo žiadosti o platbu;
b)
bez ohľadu na písmeno a), pokiaľ ide o rozvoj vidieka, suma správnej sankcie, ako sa uvádza v odseku 4 písm. a), neprekročí 100 % oprávnenej sumy;
c)
suma správnej sankcie, ako sa uvádza v odseku 4 písm. b), neprekročí sumu porovnateľnú s percentom uvedeným v písmene a) tohto odseku;
d)
pozastavenie, odňatie alebo vylúčenie uvedené v odseku 4 písm. c) a d) sa môže stanoviť najviac na tri po sebe nasledujúce roky, ktoré sa môžu v prípade ďalšieho nesplnenia obnoviť.
6. S cieľom zohľadniť na jednej strane odrádzajúci účinok poplatkov a sankcií, ktoré sa majú uložiť, a na druhej strane osobitosti každého režimu pomoci alebo podporného opatrenia v rámci právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty:
a)
určujúce pri každom režime pomoci alebo podpornom opatrení a dotknutej osobe v zmysle odseku 3 zo zoznamu ustanoveného v odseku 4 a v rámci obmedzení ustanovených v odseku 5 správnu sankciu, a určujúce osobitnú sadzbu, ktorú majú uložiť členské štáty, vrátane prípadov nevyčísliteľného nesplnenia;
b)
určujúce prípady, v ktorých sa správne sankcie neuložia, ako sa uvádza v odseku 2 písm. f).
7. Komisia prijme vykonávacie akty ustanovujúce podrobné procesné a technické pravidlá na jednotné vykonávanie tohto článku a najmä:
a)
pravidlá na uplatňovanie a výpočet správnych sankcií;
b)
podrobné pravidlá na označenie nesplnenia za menej závažné, vrátane určenia kvantitatívnej prahovej hodnoty, ktorá je vyjadrená ako nominálna hodnota alebo percento oprávnenej sumy pomoci alebo podpory, pričom táto prahová hodnota v oblasti podpory rozvoja vidieka nie je nižšia ako 3 % a vo všetkých ďalších oblastiach pomoci alebo podpory nie je nižšia ako 1 %;
c)
pravidlá určovania prípadov, v ktorých si členské štáty môžu z dôvodu povahy sankcií vymožené sankcie ponechať.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 65
Pozastavenie platieb členským štátom v konkrétnych prípadoch, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 1308/2013
1. Ak sa v nariadení (EÚ) č. 1308/2013 vyžaduje, aby členské štáty v rámci stanovenej lehoty predložili konkrétne informácie, a keď členské štáty tieto informácie nepošlú v rámci uvedenej lehoty alebo vôbec, alebo pošlú nesprávne informácie, Komisia môže pozastaviť mesačné platby podľa článku 18, pokiaľ Komisia včas sprístupnila členským štátom všetky potrebné informácie, formuláre a vysvetlenia. Suma, ktorá sa má pozastaviť, súvisí s výdavkami na trhové opatrenia, pri ktorých sa požadované informácie neposlali, neposlali včas alebo boli nesprávne.
2. S cieľom zaistiť dodržiavanie zásady proporcionality pri uplatňovaní odseku 1 sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s článkom 115 týkajúce sa trhových opatrení spadajúcich pod pozastavenie platieb a sadzby a lehoty pozastavenia platieb v zmysle odseku 1.
3. Komisia prijme vykonávacie akty ustanovujúce podrobné pravidlá pre postupy a iné praktické opatrenia v súvislosti s riadnym fungovaním pozastavenia mesačných platieb uvedených v odseku 1. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 66
Zábezpeky
1. Ak sa tak ustanovuje v právnych predpisoch v oblasti poľnohospodárstva, členské štáty môžu požiadať o zloženie zábezpeky, ktorá bude zárukou, že sa peňažná suma vyplatí príslušnému orgánu alebo prepadne v jeho prospech, ak sa nesplní určitá povinnosť vyplývajúca z právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva.
2. Okrem prípadov vyššej moci zábezpeka prepadne celkom alebo čiastočne, ak sa určitá povinnosť nesplní alebo sa splní iba čiastočne.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty ustanovujúce pravidlá, ktorými sa zabezpečí nediskriminačné zaobchádzanie, rovnosť a dodržiavanie proporcionality pri skladaní zábezpeky, a ktorými:
a)
špecifikuje stranu nesúcu zodpovednosť v prípade nesplnenia povinnosti;
b)
ustanoví osobitné situácie, keď môže príslušný orgán upustiť od požiadavky na zloženie zábezpeky;
c)
ustanoví podmienky vzťahujúce sa na zábezpeku, ktorá sa má zložiť, a na ručiteľa a podmienky na zloženie a uvoľnenie zábezpeky;
d)
ustanoví osobitné podmienky týkajúce sa zábezpeky zloženej v súvislosti s platbou preddavkov;
e)
určí dôsledky porušenia záväzkov, na ktorých základe bola zložená zábezpeka, ako sa ustanovuje v odseku 1, a to vrátane prepadnutia zábezpeky, miery zníženia, ktorú treba uplatniť na uvoľnenie zábezpeky v prípade náhrad, povolení, ponúk, verejných súťaží alebo osobitných žiadostí a vtedy, keď povinnosť, na ktorú sa táto zábezpeka vzťahuje, nebola splnená buď vôbec alebo ani čiastočne, a to s prihliadnutím na povahu daného záväzku, na množstvo, v súvislosti s ktorým bol záväzok porušený, na čas prekračujúci lehotu, počas ktorej mal byť záväzok splnený, a na lehotu, počas ktorej bol predložený doklad potvrdzujúci splnenie záväzku.
4. Komisia môže p prijať vykonávacie akty ustanovujúce pravidlá týkajúce sa:
a)
formy zábezpeky, ktorá sa má zložiť, a postupu zloženia zábezpeky, jej prijatia a nahradenia pôvodnej zábezpeky;
b)
postupov uvoľnenia zábezpeky;
c)
oznámení, ktoré majú vykonať členské štáty a Komisia.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
KAPITOLA II
Integrovaný administratívny a kontrolný systém
Článok 67
Rozsah pôsobnosti a použité termíny
1. Každý členský štát zriadi a prevádzkuje integrovaný administratívny a kontrolný systém (ďalej len „integrovaný systém“).
2. Integrovaný systém sa uplatňuje na režimy podpory uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013 a na podporu poskytnutú v súlade s článkom 21 ods. 1 písm. a) a b) a článkami 28 až 31, 33, 34 a 40 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, prípadne v súlade s článkom 35 ods. 1 písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Táto kapitola sa však nevzťahuje na opatrenia uvedené v článku 28 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013. Nevzťahuje sa ani na opatrenia podľa článku 21 ods. 1 písm. a) a b) uvedeného nariadenia, pokiaľ ide o náklady na zriadenie.
3. V nevyhnutnej miere sa integrovaný systém uplatňuje aj na kontrolu krížového plnenia ustanoveného v hlave VI.
4. Na účely tejto kapitoly:
a)
„poľnohospodársky pozemok“ je súvislá plocha pôdy, ktorú deklaroval jeden poľnohospodár a na ktorej sa pestuje najviac jedna skupina plodín; ak sa však v kontexte nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 v rámci skupiny plodín vyžaduje osobitné vyhlásenie o využití plochy, toto osobitné využitie v prípade potreby ďalej vymedzuje poľnohospodársky pozemok; členské štáty môžu ustanoviť doplňujúce kritériá na ďalšie vymedzenie poľnohospodárskeho pozemku;
b)
„priama platba na plochu“ je režim základných platieb, režim jednotných platieb na plochu a redistributívna platba, ako sa uvádza v hlave III kapitole 1 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, platba na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie uvedená v hlave III kapitole 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, platba na plochy s prírodnými prekážkami uvedená v hlave III kapitole 4 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, platba pre mladých poľnohospodárov uvedená v hlave III kapitole 5 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, dobrovoľná viazaná podpora uvedená v hlave IV kapitole 1 v prípade, že sa podpora vypláca na hektár, osobitná platba na bavlnu uvedená v hlave IV kapitole 2, režim pre malých poľnohospodárov uvedený v hlave V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, osobitné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie uvedené v kapitole IV nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 228/2013 (33) v prípade, že sa podpora vypláca na hektár; a osobitné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva v prospech menších ostrovov v Egejskom mori uvedené v kapitole IV nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 229/2013 (34) v prípade, že sa podpora vypláca na hektár.
Článok 68
Prvky integrovaného systému
1. Integrovaný systém zahŕňa tieto prvky:
a)
počítačovú databázu;
b)
systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov;
c)
systém identifikácie a evidencie platobných nárokov;
d)
žiadosti o pomoc a žiadosti o platbu;
e)
integrovaný kontrolný systém;
f)
jednotný systém zaznamenávania totožnosti každého prijímateľa podpory uvedenej v článku 67 ods. 2, ktorý predloží žiadosť o pomoc alebo žiadosť o platbu.
2. V prípade potreby integrovaný systém zahŕňa systém na identifikáciu a registráciu zvierat zriadený v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (35) a nariadením Rady (ES) č. 21/2004 (36).
3. Bez toho, aby boli dotknutá zodpovednosť členských štátov za zavedenie a uplatňovanie integrovaného systému, môže Komisia v záujme uľahčenia zriaďovania, monitorovania a využívania integrovaného systému požiadať o pomoc špecializované orgány alebo osoby, a to najmä s cieľom poskytnúť príslušným orgánom členských štátov technické poradenstvo, ak by oň požiadali.
4. Členské štáty prijmú všetky ďalšie opatrenia vyžadované na správne uplatňovanie integrovaného systému a poskytnú si vzájomnú pomoc potrebnú na účely kontrol vyžadovaných podľa tohto nariadenia.
Článok 69
Počítačová databáza
1. Do počítačovej databázy (ďalej len „databáza“) sa za každého prijímateľa podpory uvedenej v článku 67 ods. 2 zaznamenávajú údaje získané zo žiadostí o pomoc a žiadostí o platbu.
Uvedená databáza umožňuje najmä prístup prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu k údajom za aktuálne kalendárne a/alebo hospodárske roky a za predchádzajúcich desať takýchto rokov. V prípade, keď je úroveň podpory poľnohospodárov ovplyvnená údajmi za skoršie kalendárne alebo hospodárske roky počnúc rokom 2000, sa v databáze umožní prístup aj k údajom týkajúcim sa týchto rokov. Databáza umožňuje aj priamu a bezprostrednú konzultáciu údajov, ktoré sa týkajú aspoň štyroch predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov, a v prípade údajov týkajúcich sa „trvalých pasienkov“ vymedzených v článku 2 písm. c) pôvodného znenia nariadenia Komisie (ES) č. 1120/2009 (37) a na obdobie od dátumu jeho uplatňovania „trvalého trávneho porastu a trvalých pasienkov“ vymedzených v článku 4 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 aspoň piatich predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov.
Odchylne od druhého pododseku sú členské štáty, ktoré pristúpili k Únii v roku 2004 alebo po roku 2004, povinné zabezpečiť konzultáciu údajov len od roku svojho pristúpenia.
2. Členské štáty môžu vytvárať decentralizované databázy pod podmienkou, že tieto databázy, ako aj administratívne postupy na zaznamenávanie a sprístupňovanie údajov sú upravované tak, aby boli rovnaké na celom území členského štátu a boli vzájomne kompatibilné, aby bolo možné vykonávať krížové kontroly.
Článok 70
Systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov
1. Systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov sa vytvorí na základe máp, katastrálnych dokumentov alebo iných kartografických zdrojov. Použijú sa techniky automatizovaného geografického informačného systému vrátane leteckého alebo kozmického ortozobrazovania s homogénnou úrovňou zaručujúcou aspoň takú presnosť ako kartografické zobrazenie v mierke 1:10 000 a od roku 2016 v mierke 1:5 000, pričom sa zohľadní tvar a stav pozemku. Toto sa zabezpečí v súlade s platnými normami Únie.
Bez ohľadu na prvý pododsek, členské štáty môžu pokračovať vo využívaní takýchto techník vrátane leteckého alebo ortometrického zobrazovania homogénnej úrovne zaručujúcej aspoň presnosť kartografického zobrazenia v mierke 1:10 000 v prípade, ak boli získané na základe dlhodobých zmlúv dohodnutých pred novembrom 2012.
2. Členské štáty zabezpečia, aby systém identifikácie poľnohospodárskych pozemkov obsahoval referenčnú úroveň s cieľom upraviť oblasti ekologického záujmu. Uvedená referenčná úroveň, sa týka najmä príslušných osobitných záväzkov a/alebo environmentálnych certifikačných systémov uvedených v článku 43 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, rovnocenné postupom v článku 46 uvedeného nariadenia, a to skôr ako budú najneskôr na účely roku 2018 k dispozícii formuláre na podávanie žiadostí v zmysle článku 72 tohto nariadenia pre platby týkajúce sa poľnohospodárskych postupov prospešných pre klímu a životné prostredie v zmysle článkov 43 až 46 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Článok 71
Systém identifikácie a evidencie platobných nárokov
1. Systém identifikácie a evidencie platobných nárokov umožňuje overovanie nárokov a krížové kontroly so žiadosťami o pomoc a systémom identifikácie poľnohospodárskych pozemkov.
2. Systém uvedený v odseku 1 umožní prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu priamy a bezprostredný prístup k údajom aspoň za ostatné štyri po sebe nasledujúce kalendárne roky.
Článok 72
Žiadosti o pomoc a žiadosti o platbu
1. Prijímateľ podpory uvedenej v článku 67 ods. 2 každý rok predloží žiadosť o priamu platbu alebo žiadosť o platbu za príslušnú plochu a opatrenia na rozvoj vidieka týkajúce sa zvierat, pričom v prípade potreby uvedie:
a)
všetky poľnohospodárske pozemky poľnohospodárskeho podniku, ako aj nepoľnohospodársku plochu, na ktoré sa požaduje podpora v súlade s článkom 67 ods. 2;
b)
platobné nároky, ktoré nahlasuje na účely aktivácie;
c)
všetky ďalšie informácie stanovené týmto nariadením alebo požadované so zreteľom na vykonávanie príslušných právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva alebo príslušným členským štátom.
Pokiaľ ide o priame platby na plochu, každý členský štát stanoví minimálnu veľkosť poľnohospodárskych pozemkov, v súvislosti s ktorými možno predložiť žiadosť. Minimálna veľkosť však nesmie prekročiť 0,3 ha.
2. Odchylne od odseku 1 písm. a) môžu členské štáty rozhodnúť, že poľnohospodárske pozemky s plochou do 0,1 ha, pri ktorých sa nepodala žiadosť o platbu, sa nemusia nahlásiť v prípade, že takéto pozemky nepresahujú celkovo 1 ha a/alebo môžu rozhodnúť, že poľnohospodár, ktorý nepožiada o žiadne priame platby na plochu, nemusí nahlásiť svoje poľnohospodárske pozemky v prípade, že celková plocha týchto pozemkov nepresahuje 1 ha. Poľnohospodár vo všetkých prípadoch vo svojej žiadosti uvedie, že disponuje poľnohospodárskymi pozemkami, a na žiadosť príslušných orgánov uvedie ich polohu.
3. Členské štáty poskytnú, okrem iného elektronicky, vopred pripravené formuláre, v ktorých sa vychádza z plôch určených v predchádzajúcom roku, ako aj grafické materiály uvádzajúce polohu týchto plôch.
Členský štát môže rozhodnúť, že žiadosť o pomoc a žiadosť o platbu:
a)
sú platné, ak prijímateľ potvrdí, že v porovnaní s predchádzajúcim rokom sa v žiadosti o pomoc a v žiadosti o platbu nevykonali žiadne zmeny;
b)
musí obsahovať len zmeny v porovnaní so žiadosťou o pomoc a žiadosťou o platbu predloženou v predchádzajúcom roku.
Pokiaľ však ide o režim pre malých poľnohospodárov ustanovený v hlave V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, táto možnosť sa poskytne všetkým dotknutým poľnohospodárom.
4. Členský štát môže rozhodnúť, že jediná žiadosť zahŕňa niekoľko režimov podpory a podporných opatrení alebo všetky režimy podpory a podporné opatrenia uvedené v článku 67, alebo iné režimy podpory a podporné opatrenia.
5. Odchylne od nariadenia Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (38), sa výpočet dátumu podania alebo zmeny a doplnenia žiadosti o pomoc, žiadosti o platbu alebo akýchkoľvek podporných dokumentov, zmlúv a vyhlásení podľa tejto kapitoly prispôsobí osobitným požiadavkám integrovaného systému. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty týkajúce sa pravidiel uplatniteľných na lehoty, dátumy a termíny, keď konečným dátumom na predloženie žiadostí alebo zmien je deň pracovného pokoja, sobota alebo nedeľa.
Článok 73
Systém identifikácie prijímateľov
Jednotný systém na zaznamenanie totožnosti každého prijímateľa podpory uvedenej v článku 67 ods. 2 zaručí, že všetky žiadosti o pomoc a žiadosti o platbu od rovnakého prijímateľa bude možné ako také identifikovať.
Článok 74
Overenie podmienok oprávnenosti a zníženia
1. Členské štáty v súlade s článkom 59 vykonávajú prostredníctvom platobných agentúr alebo orgánov nimi poverených administratívne kontroly žiadostí o pomoc s cieľom overiť oprávnenosť podmienok na poskytnutie pomoci. Tieto kontroly sa doplnia kontrolami na mieste.
2. Na účely kontrol na mieste vypracujú členské štáty plán výberu poľnohospodárskych podnikov a/alebo prijímateľov.
3. Členské štáty môžu na uskutočňovanie kontrol poľnohospodárskych pozemkov na mieste využívať techniky diaľkového snímania a globálny navigačný satelitný systém (GNSS).
4. V prípade nesplnenia podmienok oprávnenosti sa uplatňuje článok 63.
Článok 75
Platby prijímateľom
1. Platby v rámci režimov a opatrení podpory uvedených v článku 67 ods. 2 sa vykonávajú v období od 1. decembra do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roka.
V rámci tejto lehoty sa platby vyplácajú maximálne v dvoch splátkach.
Bez ohľadu na prvý a druhý pododsek, členské štáty môžu pred 1. decembrom, ale najskôr od 16. októbra vyplácať preddavky až do výšky 50 %, pokiaľ ide o priame platby, a až do výšky 75 % v prípade podpory poskytnutej v rámci rozvoja vidieka, ako sa uvádza v článku 67 ods. 2.
Tento odsek sa uplatňuje v súvislosti s podporou pridelenou v rámci rozvoja vidieka, ako sa uvádza v článku 67 ods. 2, vzhľadom na žiadosti o pomoc alebo žiadosti o platbu predložené od roku 2018, okrem prípadov vyplatenia preddavkov až do výšky 75 % ustanovených v treťom pododseku tohto odseku.
2. Platby uvedené v odseku 1 sa uskutočnia až po ukončení overovania podmienok oprávnenosti na platbu, ktoré majú členské štáty vykonať podľa článku 74.
Odchylne od prvého pododseku sa preddavky na podporu pridelené v rámci rozvoja vidieka, ako sa uvádza v článku 67 ods. 2, môžu vyplatiť po ukončení administratívnych kontrol podľa článku 59 ods. 1.
3. V prípade naliehavej situácie Komisia prijme na vyriešenie konkrétnych problémov vo vzťahu k uplatňovaniu tohto článku vykonávacie akty, ktoré sú nevyhnutné aj odôvodnené. Takéto vykonávacie akty sa v striktne potrebnej miere a počas striktne potrebného obdobia môžu odchyľovať od odsekov 1 a 2.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 76
Delegované právomoci
1. S cieľom zabezpečiť, aby sa integrovaný systém ustanovený v tejto kapitole vykonával účinným, koherentným a nediskriminačným spôsobom, ktorý chráni finančné záujmy Únie, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty týkajúce sa:
a)
osobitných vymedzení potrebných na zabezpečenie harmonizovaného uplatňovania integrovaného systému okrem tých, ktoré sa ustanovujú v nariadení (EÚ) č. 1307/2013 a nariadení (EÚ) č. 1305/2013;
b)
v súvislosti s článkami 67 až 75 sa pravidlá o ďalších opatreniach potrebných na zabezpečenie súladu s požiadavkami na kontrolu ustanovenými v tomto nariadení alebo v právnych predpisoch v poľnohospodárskom odvetví, ktoré majú členské štáty prijať vo vzťahu k výrobcom, službám, orgánom, organizáciám alebo iným hospodárskym subjektom, ako sú bitúnky alebo združenia zapojené do procesu získavania pomoci, a to v prípade, ak sa v tomto nariadení neustanovujú príslušné správne sankcie, sa v čo najväčšom rozsahu mutatis mutandis riadia ustanoveniami o sankciách ustanovených v článku 77 ods. 1 až 5.
2. S cieľom zabezpečiť správne rozdelenie finančných prostriedkov vyplývajúcich zo žiadostí o pomoc stanovených v článku 72 oprávneným prijímateľom a umožniť overenie toho, či si plnia povinnosti, ktoré s tým súvisia, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty týkajúce sa:
a)
základných prvkov, technických pravidiel vrátane tých na aktualizáciu príslušných mier tolerancie pri referenčných pozemkoch, berúc do úvahy tvar a stav daného pozemku vrátane pravidiel o zahrnutí krajinných prvkov nachádzajúcich sa v blízkosti pozemku, ako aj kvalitatívnych požiadaviek na identifikačný systém poľnohospodárskych pozemkov ustanovený v článku 70 a na identifikáciu prijímateľov podľa článku 73;
b)
základných prvkov, technických pravidiel a kvalitatívnych požiadaviek na systém identifikácie a evidencie platobných nárokov ustanovený v článku 71;
c)
pravidiel na stanovenie vymedzenia základu pre výpočet pomoci vrátane pravidiel riešenia určitých prípadov, v ktorých sú na oprávnených plochách krajinné prvky alebo stromy; takéto pravidlá umožnia členským štátom pri oblastiach s trvalým trávnym porastom automaticky považovať roztrúsené krajinné prvky a stromy, ktorých celková plocha nepresahuje určité percento referenčného pozemku, za súčasť oprávnenej plochy, bez toho, aby mali povinnosť ich najprv na uvedený účel zmapovať.
Článok 77
Uplatňovanie správnych sankcií
1. Pokiaľ ide o správne sankcie uvedené v článku 63 ods. 2, tento článok sa uplatňuje v prípade nesplnenia kritérií oprávnenosti, záväzkov alebo iných povinností vyplývajúcich z uplatňovania pravidiel týkajúcich sa podpory uvedených v článku 67 ods. 2.
2. Správne sankcie sa neuložia:
a)
ak je nesplnenie zapríčinené vyššou mocou;
b)
ak je nesplnenie zapríčinené zjavnými chybami, ako sa uvádza v článku 59 ods. 6;
c)
ak je nesplnenie zapríčinené chybou príslušného orgánu alebo iného orgánu a ak túto chybu osoba dotknutá správnou sankciou nemohla odhaliť pri náležitej starostlivosti;
d)
ak dotknutá osoba môže príslušnému orgánu uspokojivo dokázať, že nie je zodpovedná za nesplnenie povinností uvedených v odseku 1, alebo ak sa príslušný orgán inak presvedčí o tom, že dotknutá osoba nie je zodpovedná;
e)
ak je nesplnenie menej závažné, a to aj vo forme prahovej hodnoty, čo Komisia určí v súlade s odsekom 7 písm. b);
f)
v ostatných prípadoch, v ktorých je uloženie sankcie neprimerané, čo určí Komisia v súlade s odsekom 7 písm. b).
3. Správne sankcie sa môžu uložiť prijímateľom pomoci alebo podpory vrátane ich skupín alebo združení, ktorí sú viazaní povinnosťami ustanovenými v pravidlách uvedených v odseku 1.
4. Správne sankcie môžu mať tieto formy:
a)
zníženie sumy pomoci alebo podpory, ktorá sa vyplatila alebo sa má vyplatiť v súvislosti so žiadosťami o pomoc alebo žiadosťami o platbu, ktorých sa týka nesplnenie, a/alebo v súvislosti so žiadosťami o pomoc alebo so žiadosťami o platbu za predchádzajúce alebo nasledujúce roky;
b)
vyplatenie sumy vypočítanej na základe kvantitatívnej povahy a/alebo doby trvania nesplnenia;
c)
vylúčenie z práva zúčastňovať sa na režime pomoci alebo príslušnom podpornom opatrení.
5. Správne sankcie sú primerané a odstupňované v závislosti od závažnosti, rozsahu, trvania a opakovania zisteného nesplnenia a sú takto obmedzené:
a)
suma správnej sankcie pre daný rok, ako sa uvádza v odseku 4 písm. a), neprekročí 100 % sumy žiadostí o pomoc alebo žiadostí o platbu;
b)
suma správnej sankcie za daný rok, ako sa uvádza v odseku 4 písm. b), neprekročí 100 % sumy žiadostí o pomoc alebo žiadostí o platbu, na ktoré sa uplatňuje sankcia;
c)
vylúčenie uvedené v odseku 4 písm. c) sa môže stanoviť najviac na tri po sebe nasledujúce roky, ktoré sa môže v prípade akéhokoľvek ďalšieho nesplnenia opäť uplatniť.
6. Bez ohľadu na odseky 4 a 5, pokiaľ ide o platbu uvedenú v hlave III kapitole 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, nadobúdajú správne sankcie formu zníženia sumy platieb, ktoré sa realizovali alebo majú realizovať podľa uvedeného nariadenia.
Správne sankcie uvedené v tomto odseku sú primerané a odstupňované podľa závažnosti, rozsahu, trvania a opakovania dotknutého neplnenia povinností.
Výška takýchto správnych sankcií v danom roku nepresiahne za prvé dva roky uplatňovania hlavy III kapitoly 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 (roky 2015 a 2016) 0 % zo sumy platby uvedenej v hlave III kapitole 3 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, na ktorú by bol poľnohospodár oprávnený, ak by splnil podmienky na jej vyplatenie, 20 % za tretí rok jej uplatňovania (rok 2017) a 25 % od štvrtého roka jej uplatňovania (rok 2018).
7. S cieľom zohľadniť na jednej strane odrádzajúci účinok sankcií, ktoré sa majú uložiť, a na druhej strane osobitosti každého režimu pomoci alebo podporného opatrenia uvedeného v článku 67 ods. 2 je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty:
a)
určujúce pri každom režime pomoci alebo podpornom opatrení a dotknutej osobe v zmysle odseku 3 zo zoznamu ustanoveného v odseku 4 a v rámci obmedzení ustanovených v odsekoch 5 a 6, správnu sankciu a stanovujúce osobitnú sadzbu, ktorú majú uložiť členské štáty, vrátane prípadov nevyčísliteľného nesplnenia;
b)
určujúce prípady, v ktorých sa správne sankcie neuložia, ako sa uvádza v odseku 2 písm. f).
8. Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými ustanoví podrobné procesné a technické pravidlá na jednotné uplatňovanie tohto článku, pokiaľ ide o:
a)
pravidlá na uplatňovanie a výpočet správnych sankcií;
b)
podrobné pravidlá na označenie nesplnenia za menej závažné vrátane určenia kvantitatívnej prahovej hodnoty, ktorá je vyjadrená ako nominálna hodnota alebo percento oprávnenej sumy pomoci alebo podpory, pričom však táto prahová hodnota nie je nižšia ako 0,5 %.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 78
Vykonávacie právomoci
Komisia prijme vykonávacie akty ustanovujúce:
a)
základné prvky, technické pravidlá a kvalitatívne požiadavky na počítačovú databázu ustanovenú v článku 69;
b)
pravidlá týkajúce sa žiadostí o pomoc a žiadostí o platbu podľa článku 72 a žiadostí o platobné nároky vrátane konečného termínu na predkladanie žiadostí, požiadaviek na minimálne množstvo informácií, ktoré sa majú uvádzať v žiadostiach, ustanovenia o zmenách alebo stiahnutí žiadostí o pomoc, ustanovenia o oslobodení od povinnosti predložiť žiadosti o pomoc a ustanovenia, ktorými sa členským štátom umožní uplatniť zjednodušené postupy alebo opraviť zrejmé chyby;
c)
pravidlá vykonávania kontrol s cieľom overiť plnenie povinností a správnosť a úplnosť informácií uvedených v žiadosti o pomoc alebo v žiadosti o platbu, vrátane pravidiel o toleranciách merania pri kontrolách na mieste;
d)
technické špecifikácie potrebné na účely jednotného vykonávania tejto kapitoly;
e)
pravidlá pre situácie prevodu podnikov sprevádzané prevodom povinností týkajúcich sa oprávnenosti, pokiaľ ide o danú pomoc, ktoré je ešte potrebné splniť;
f)
pravidlá vyplácania preddavkov uvedených v článku 75.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
KAPITOLA III
Kontrola transakcií
Článok 79
Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov
1. V tejto kapitole sa ustanovujú osobitné pravidlá pre kontrolu obchodných dokumentov tých subjektov, ktoré prijímajú alebo uskutočňujú platby vzťahujúce sa priamo alebo nepriamo na systém financovania z EPZF, alebo ich zástupcov (ďalej len „podniky“) s cieľom zistiť, či boli operácie tvoriace časť systému financovania z EPZF naozaj uskutočnené a či boli uskutočnené správne.
2. Táto kapitola sa nevzťahuje na opatrenia zahrnuté do integrovaného systému uvedeného v kapitole II tejto hlavy. S cieľom reagovať na zmeny v právnych predpisoch v oblasti poľnohospodárstva a zabezpečiť účinnosť systému kontrol ex post stanoveného v tejto kapitole je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty ustanovujúce zoznam opatrení, ktoré z dôvodu požiadaviek na ich vypracovanie a kontrolu nie sú vhodné na ďalšie kontroly ex post prostredníctvom kontroly obchodných dokumentov, a preto sa ich netýka takáto kontrola podľa tejto kapitoly.
3. Na účely tejto kapitoly sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„obchodný dokument“ znamená všetky účtovné knihy, registre, potvrdenky a súvisiace podporné dokumenty, účtovníctvo, záznamy o výrobe a kvalite a korešpondenciu, ktorá sa týka obchodnej činnosti podniku, ako aj obchodné údaje v akejkoľvek podobe vrátane elektronickej, pokiaľ sa tieto dokumenty alebo údaje priamo alebo nepriamo týkajú transakcií uvedených v odseku 1;
b)
„tretia strana“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá je priamo alebo nepriamo spojená s transakciami, ktoré sa vykonávajú v rámci systému financovania z EPZF.
Článok 80
Kontrola zo strany členských štátov
1. Členské štáty vykonávajú systematickú kontrolu obchodných dokumentov podnikov, pričom prihliadajú na povahu transakcií, ktoré sa majú kontrolovať. Členské štáty zabezpečia, aby výber podnikov, ktoré sa budú kontrolovať, poskytol čo možno najlepšiu záruku účinnosti opatrení na predchádzanie a zisťovanie nezrovnalostí. Pri výbere sa okrem iného vezme do úvahy význam podnikov z finančného hľadiska v danom systéme a ostatné rizikové faktory.
2. Vo vhodných prípadoch sa kontrola ustanovená v odseku 1 rozšíri aj na fyzické a právnické osoby, s ktorými sú podniky v spojení, a na všetky ďalšie fyzické alebo právnické osoby, ktoré môžu byť relevantné pre sledovanie cieľov stanovených v článku 81.
3. Kontrolami vykonávanými podľa tejto kapitoly nie sú dotknuté kontroly vykonávané na základe článkov 47 a 48.
Článok 81
Ciele kontroly
1. Presnosť primárnych údajov podrobovaných kontrole sa overuje viacerými krížovými kontrolami vrátane obchodných dokumentov tretích strán, ak je to potrebné, v závislosti od stupňa prítomného rizika, ktoré zahŕňajú:
a)
porovnania s obchodnými dokumentmi dodávateľov, zákazníkov, dopravcov a iných tretích strán;
b)
prípadne fyzické kontroly zamerané na množstvo a povahu zásob;
c)
porovnanie so záznamami finančných tokov vedúcich k transakciám vykonávaným v rámci systému financovania z EPZF alebo z nich vyplývajúcich a
d)
kontroly vzťahujúce sa na účtovníctvo alebo záznamy o finančných pohyboch, ktoré dokazujú, že v čase kontroly sú podkladové dokumenty v držbe platobnej agentúry pre vyplatenie pomoci prijímateľovi presné.
2. Najmä, ak majú podniky povinnosť viesť účtovníctvo o skladových zásobách v súlade s predpismi Únie alebo vnútroštátnymi predpismi, zahŕňa kontrola tohto účtovníctva, ak je to vhodné, porovnanie s obchodnými dokumentmi a prípadne so skutočným stavom zásob.
3. Pri výbere transakcií, ktoré sa majú kontrolovať, sa v plnej miere berie do úvahy miera existujúceho rizika.
Článok 82
Prístup k obchodným dokumentom
1. Osoby zodpovedné za podnik alebo tretia strana zabezpečia, aby sa úradníkom povereným vykonávaním kontroly alebo osobám, ktoré sú splnomocnené na jej vykonanie v ich mene, poskytli všetky obchodné dokumenty a ďalšie informácie. Elektronicky uchovávané údaje sa poskytujú na vhodnom nosiči.
2. Úradníci poverení vykonávaním kontroly alebo osoby, ktoré sú splnomocnené na jej vykonanie v ich mene, si môžu vyžiadať poskytnutie výňatkov alebo kópií dokumentov uvedených v odseku 1.
3. Pokiaľ sa počas kontroly vykonávanej podľa tejto kapitoly obchodné dokumenty uchovávané podnikom označia za neadekvátne na účely kontroly, podniku sa nariadi, aby v budúcnosti viedol dané záznamy tak, ako to požaduje členský štát zodpovedný za kontrolu, bez toho, aby boli dotknuté povinnosti stanovené v iných nariadeniach, ktoré sa týkajú príslušného odvetvia.
Členské štáty určia dátum, od ktorého treba takéto záznamy zriadiť.
Pokiaľ sú všetky obchodné dokumenty požadované na kontrolu podľa tejto kapitoly alebo ich časť umiestnené v podniku tej istej obchodnej skupiny, toho istého konzorcia alebo združenia podnikov riadených na zjednotenej úrovni ako kontrolovaný podnik, bez ohľadu na to, či sa nachádzajú na území Únie alebo mimo neho, podnik sprístupní tieto obchodné dokumenty úradníkom zodpovedným za kontrolu, a to na mieste a v čase, ktoré určia členské štáty zodpovedné za vykonanie kontroly.
4. Členské štáty zabezpečia, aby úradníci poverení vykonávaním kontroly boli tiež oprávnení skonfiškovať alebo dať skonfiškovať obchodné dokumenty. Toto právo sa uplatňuje s náležitým ohľadom na príslušné vnútroštátne ustanovenia a nie je ním dotknuté uplatňovanie pravidiel, ktorými sa upravujú konania v trestných veciach týkajúcich sa konfiškácie dokumentov.
Článok 83
Vzájomná pomoc
1. Členské štáty si navzájom pomáhajú pri vykonávaní kontrol stanovených v tejto kapitole v týchto prípadoch:
a)
ak podnik alebo tretia strana sú usadené v inom členskom štáte, ako je ten, v ktorom bola alebo mala byť predmetná platba zaplatená alebo prijatá;
b)
ak podnik alebo tretia strana sú usadené v inom členskom štáte, ako je ten, v ktorom možno nájsť dokumenty a informácie potrebné na kontrolu.
Komisia môže koordinovať spoločné činnosti, ktoré zahŕňajú vzájomnú pomoc medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi.
2. Počas prvých troch mesiacov, ktoré nasledujú po rozpočtovom roku EPZF, v ktorom bola platba vykonaná, členské štáty zašlú Komisii zoznam podnikov so sídlom v tretej krajine, pre ktoré bola alebo mala byť vykonaná alebo prijatá platba danej sumy v danom členskom štáte.
3. Ak sa v inom členskom štáte požadujú ďalšie informácie ako súčasť kontroly podniku v súlade s článkom 80 a najmä ako súčasť krížových kontrol v súlade s článkom 81, môže sa požiadať o osobitnú kontrolu, pričom sa uvedú dôvody danej žiadosti. Prehľad týchto osobitných žiadostí sa odošle štvrťročne Komisii do jedného mesiaca po ukončení každého štvrťroka. Komisia môže požiadať o poskytnutie kópií jednotlivých žiadostí.
Kontrola sa uskutoční najneskôr do šiestich mesiacov od prijatia žiadosti o kontrolu, výsledky tejto kontroly sa bezodkladne oznámia žiadajúcemu členskému štátu a Komisii. Oznámenie Komisii sa uskutočňuje štvrťročne do jedného mesiaca po ukončení každého štvrťroka.
Článok 84
Plánovanie
1. Členské štáty vypracujú plán kontrol, ktoré sa majú uskutočniť podľa článku 80 v priebehu nasledujúceho kontrolného obdobia.
2. Do 15. apríla každého roka členské štáty zašlú Komisii svoj plán kontrol uvedený v odseku 1 a bližšie určia:
a)
počet podnikov, v ktorých sa vykoná kontrola, a ich rozčlenenie podľa sektorov na základe súm, ktoré s nimi súvisia;
b)
kritériá sledované pri vypracovaní plánu kontrol.
3. Členské štáty splnia plány, ktoré vypracovali a zaslali Komisii, ak k nim Komisia nepodá v lehote ôsmich týždňov pripomienky.
4. Odsek 3 sa uplatňuje mutatis mutandis na zmeny plánu, ktoré predložia členské štáty.
5. Komisia môže v ktorejkoľvek fáze požiadať o zaradenie určitej kategórie podnikov do plánu členského štátu.
6. Podniky, ktoré celkovo prijali alebo vyplatili menej ako 40 000 EUR, sú kontrolované v súlade s touto kapitolou len na základe špecifických dôvodov, ktoré uvedú členské štáty vo svojom ročnom pláne podľa odseku 1 alebo Komisia v akomkoľvek návrhu na zmenu uvedeného plánu. S cieľom zohľadniť hospodársky rozvoj je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 115 delegované akty týkajúce sa úpravy prahu 40 000 EUR.
Článok 85
Osobitné útvary
1. V každom členskom štáte je sledovaním uplatňovania tejto kapitoly poverený osobitný útvar. Tieto útvary sú zodpovedné konkrétne za:
a)
vykonávanie kontrol ustanovených v tejto kapitole úradníkmi priamo zamestnanými týmto osobitným útvarom alebo
b)
koordináciu a všeobecný dohľad nad kontrolami vykonávanými úradníkmi patriacimi k iným útvarom.
Členské štáty môžu tiež stanoviť, že kontroly, ktoré sa majú vykonávať podľa tejto kapitoly, sa rozdelia medzi osobitné útvary a iné vnútroštátne útvary pod podmienkou, že osobitný útvar je zodpovedný za ich koordináciu.
2. Útvar alebo útvary zodpovedné za uplatňovanie tejto kapitoly sú organizované tak, aby boli nezávislé od útvarov alebo oddelení útvarov zodpovedných za platby a kontroly pred uskutočnením platby.
3. S cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie tejto kapitoly prijme osobitný útvar uvedený v odseku 1 všetky potrebné opatrenia a dotknutý členský štát ho poverí všetkými právomocami potrebnými na vykonávanie úloh uvedených v tejto kapitole.
4. Členské štáty prijmú primerané opatrenia na potrestanie fyzických alebo právnických osôb, ktoré neplnia svoje povinnosti vyplývajúce z tejto kapitoly.
Článok 86
Správy
1. Pred 1. januárom, ktorý nasleduje po kontrolnom období, zašlú členské štáty Komisii podrobnú správu o uplatňovaní tejto kapitoly.
2. Členské štáty a Komisia si pravidelne vymieňajú názory na uplatňovanie tejto kapitoly.
Článok 87
Prístup Komisie k informáciám a kontrola vykonávaná Komisiou
1. V súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi majú úradníci Komisie prístup k všetkým dokumentom vypracovaným na účely kontroly organizovanej na základe tejto kapitoly alebo v jej dôsledku, ako aj k zhromaždeným údajom vrátane údajov uložených v systémoch spracovania údajov. Tieto údaje sa na požiadanie poskytnú na vhodnom nosiči.
2. Kontrola uvedená v článku 80 vykonávajú úradníci členských štátov. Na tejto kontrole sa môžu zúčastňovať úradníci Komisie. Títo nemajú kontrolné právomoci, ktorými disponujú vnútroštátni úradníci. Majú však prístup do rovnakých priestorov a k rovnakým dokumentom ako úradníci členských štátov.
3. V prípade kontroly vykonávanej podľa článku 83 môžu byť úradníci žiadajúceho členského štátu so súhlasom požiadaného členského štátu prítomní na kontrole v požiadanom členskom štáte a mať prístup do rovnakých priestorov a k rovnakým dokumentom ako úradníci dotknutého členského štátu.
Úradníci žiadajúceho členského štátu, ktorí sú prítomní na kontrole v požiadanom členskom štáte, sú kedykoľvek schopní predložiť dôkaz svojej úradnej moci. Kontrolu vždy vykonávajú úradníci požiadaného členského štátu.
4. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia nariadení (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a (Euratom, ES) č. 2185/96, pokiaľ vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa trestného konania vyhradzujú isté úkony úradníkom osobitne určeným vnútroštátnym právom, úradníci Komisie ani úradníci členského štátu uvedení v odseku 3 sa na týchto úkonoch nezúčastnia. V nijakom prípade sa nezúčastnia najmä na domových prehliadkach alebo úradnom vypočúvaní osôb v kontexte trestného práva dotknutého členského štátu. Majú však prístup k takto získaným informáciám.
Článok 88
Právomoci Komisie
Komisia v prípade potreby prijme vykonávacie akty stanovujúce pravidlá na dosiahnutie jednotného uplatňovania tejto kapitoly v Únii, a to najmä v týchto oblastiach:
a)
vykonávanie kontrol uvedených v článku 80, pokiaľ ide o výber podnikov, hĺbku a harmonogram kontroly;
b)
uchovanie obchodných dokumentov a typy dokumentov, ktoré je potrebné uchovať, alebo údaje, ktoré sa majú zaznamenať;
c)
vykonávanie a koordinácia spoločných činností uvedených v článku 83 ods. 1;
d)
podrobnosti a špecifikácie týkajúce sa obsahu, formy a spôsobu podávania žiadostí, obsahu, formy a spôsobov oznamovania, predkladania a výmeny informácií požadovaných v rámci tejto kapitoly;
e)
podmienky a spôsoby uverejňovania alebo špecifické pravidlá a podmienky na šírenie alebo sprístupňovanie informácií potrebných v rámci tohto nariadenia zo strany Komisie príslušným orgánom členských štátov;
f)
povinnosti osobitného útvaru uvedeného v článku 85;
g)
obsah správ uvedených v článku 86.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
KAPITOLA IV
Ostatné ustanovenia o kontrolách a sankciách
Článok 89
Ostatné kontroly a sankcie týkajúce sa pravidiel uvádzania na trh
1. Členské štáty prijmú opatrenia, aby zabezpečili, že výrobky uvedené v článku 119 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, ktoré nie sú označené v súlade s ustanoveniami uvedeného nariadenia, sa nebudú uvádzať na trh alebo sa z neho stiahnu.
2. Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek osobitné ustanovenia, ktoré môže Komisia prijať, dovozy výrobkov uvedených v článku 189 ods. 1 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 do Únie podliehajú kontrolám, aby bolo možné určiť, či sa splnili podmienky stanovené v odseku 1 uvedeného článku.
3. Členské štáty vykonávajú kontroly na základe analýzy rizika, aby preverili, či sú výrobky uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1308/2013 v súlade s pravidlami ustanovenými v časti II hlave II kapitole I oddiele I nariadenia (EÚ) č 1308/2013, a v relevantných prípadoch uplatnia správne sankcie.
4. Bez toho, aby boli dotknuté akty týkajúce sa sektora vinohradníctva a vinárstva prijaté na základe článku 64 v prípade porušenia pravidiel Únie v sektore vinohradníctva a vinárstva, uplatnia členské štáty primerané, účinné a odradzujúce správne sankcie. Takéto sankcie sa neuplatňujú v prípadoch ustanovených v článku 64 ods. 2 písm. a) až d), a ak je nesplnenie menej závažné.
5. S cieľom chrániť finančné prostriedky Únie a identitu, provenienciu a kvalitu vína v Únii je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 115 delegované akty, pokiaľ ide o:
a)
vytvorenie analytickej databázy izotopických údajov, ktorá pomôže zisťovať podvody a ktorá sa vytvorí na základe vzoriek zozbieraných členskými štátmi;
b)
pravidlá o kontrolných orgánoch a ich vzájomnej pomoci;
c)
pravidlá spoločného využívania zistení členských štátov.
6. Komisia môže prijať vykonávacie akty ustanovujúce všetky opatrenia potrebné na:
a)
postupy týkajúce sa vlastných databáz členských štátov a analytickej databázy izotopických údajov, ktorá pomôže zisťovať podvody;
b)
postupy týkajúce sa vzájomnej spolupráce a pomoci kontrolných orgánov a úradov;
c)
pokiaľ ide o povinnosť ustanovenú v odseku 3, pravidlá vykonávania kontrol zhody s obchodnými normami, pravidlá týkajúce sa orgánov zodpovedných za vykonávanie kontrol zhody, ako aj obsahu, početnosti a fázy uvedenia na trh, na ktorú sa uvedené kontroly vzťahujú.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 90
Kontroly súvisiace s označením pôvodu a zemepisným označením a chránenými tradičnými pojmami
1. Členské štáty vykonávajú nevyhnutné kroky, aby zastavili nezákonné používanie chránených označení pôvodu, chránených zemepisných označení a chránených tradičných pojmov uvedených v nariadení (EÚ) č. 1308/2013.
2. Členský štát určí príslušný orgán zodpovedný za vykonávanie kontrol týkajúcich sa povinností ustanovených v časti 2 hlave II kapitole I oddiele II nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 v súlade s kritériami ustanovenými v článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (39) a zaistí, aby mal každý hospodársky subjekt, ktorý tieto povinnosti spĺňa, nárok na to, aby sa naň vzťahoval systém kontrol.
3. V rámci Únie príslušný orgán uvedený v odseku 2 alebo jeden či viac kontrolných orgánov v zmysle článku 2 druhého pododseku bodu 5 nariadenia (ES) č. 882/2004, ktorý vykonáva činnosť certifikačného orgánu pre výrobky v súlade s kritériami stanovenými v článku 5 uvedeného nariadenia, zabezpečia každoročné overovanie súladu so špecifikáciou výrobku, počas výroby alebo školenia vína alebo po jeho školení.
4. Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa:
a)
oznámení, ktoré majú členské štáty predkladať Komisii;
b)
pravidiel týkajúcich sa orgánu zodpovedného za overovanie súladu so špecifikáciou výrobku vrátane prípadov, keď sa zemepisná oblasť nachádza v tretej krajine;
c)
opatrení, ktoré majú vykonať členské štáty, aby sa zabránilo nezákonnému používaniu chránených označení pôvodu, chránených zemepisných označení a chránených tradičných pojmov;
d)
kontrol a overovaní vrátane skúšok, ktoré majú vykonávať členské štáty.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
HLAVA VI
KRÍŽOVÉ PLNENIE
KAPITOLA I
Rozsah pôsobnosti
Článok 91
Všeobecná zásada
1. Keď prijímateľ uvedený v článku 92 nedodržiava pravidlá krížového plnenia stanovené v článku 93, uloží sa mu správnu sankcia.
2. Správna sankcia uvedená v odseku 1 sa uplatňuje len vtedy, ak je nedodržanie pravidiel výsledkom konania alebo opomenutia, ktoré možno priamo pripísať príslušnému prijímateľovi, a ak je splnená aspoň jedna z týchto dodatočných podmienok:
a)
nedodržanie sa týka poľnohospodárskej činnosti prijímateľa;
b)
ide o plochu podniku prijímateľa.
Ak však ide o lesné plochy, táto pokuta sa neuplatňuje, pokiaľ sa pre danú plochu nežiada o podporu v súlade s článkom 21 ods. 1 písm. a) a článkami 30 a 34 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.
3. Na účely tejto hlavy sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„podnik“ sú všetky výrobné jednotky a plochy spravované prijímateľom uvedeným v článku 92, ktoré sa nachádzajú na území rovnakého členského štátu;
b)
„požiadavka“ je každá jednotlivá povinná požiadavka týkajúca sa hospodárenia podľa práva Únie, ktorá je uvedená v prílohe II a ustanovená v danom akte a ktorá sa vo svojej podstate líši od akejkoľvek inej požiadavky uvedenej v rovnakom akte.
Článok 92
Dotknutí prijímatelia
Článok 91 sa vzťahuje na prijímateľov priamych platieb podľa nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, platieb podľa článkov 46 a 47 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a ročných prémií podľa článku 21 ods. 1 písm. a) a b), článkov 28 až 31, 33 a 34 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.
Článok 91 sa však nevzťahuje na prijímateľov, ktorí sa zúčastňujú na režime pre malých poľnohospodárov uvedenom v hlave V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Sankcia stanovená v uvedenom článku sa neuplatňuje ani na podporu uvedenú v článku 28 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.
Článok 93
Pravidlá krížového plnenia
1. Pravidlá krížového plnenia pozostávajú z povinných požiadaviek týkajúcich sa hospodárenia podľa práva Únie a noriem pre dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav pôdy stanovených na vnútroštátnej úrovni, ktoré sú uvedené v prílohe II a ktoré sa týkajú týchto oblastí:
a)
životné prostredie, zmena klímy a dobrý poľnohospodársky stav pôdy;
b)
verejné zdravie a zdravie zvierat a rastlín;
c)
dobré životné podmienky zvierat.
2. Právne akty uvedené v prílohe II pokiaľ ide o povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia sa uplatňujú v znení, ktoré je v účinnosti, a v prípade smerníc v znení transponovanom členskými štátmi.
3. Okrem toho pravidlá o krížovom plnení na roky 2015 a 2016 zahŕňajú aj zachovávanie trvalých pasienkov. Členské štáty, ktoré boli členmi Únie 1. januára 2004 zabezpečia, aby sa na pôde, na ktorej boli trvalé pasienky k dátumu určenom na podanie žiadostí o pomoc na plochu na rok 2003, naďalej zachovali trvalé pasienky v rámci stanovených hraníc. Členské štáty, ktoré sa stali členmi Únie v roku 2004, zabezpečia, aby sa na pôde, na ktorej boli trvalé pasienky 1. mája 2004, naďalej zachovali trvalé pasienky v rámci stanovených hraníc. Bulharsko a Rumunsko zabezpečia, aby sa na pôde, na ktorej boli trvalé pasienky 1. januára 2007, naďalej zachovali trvalé pasienky v rámci stanovených hraníc. Chorvátsko zabezpečí, aby sa na pôde, na ktorej boli trvalé pasienky 1. júla 2013, naďalej zachovali trvalé pasienky v rámci stanovených hraníc.
Prvý pododsek sa neuplatňuje na pôdu, na ktorej sú trvalé pasienky a ktorá sa má zalesniť, ak toto zalesnenie rešpektuje životné prostredie a nie je určené na sadenie vianočných stromčekov a rýchlo rastúcich druhov pestovaných v krátkom čase.
4. S cieľom zohľadniť odsek 3 je Komisia splnomocnená prijímať v súlade s článkom 115 delegované akty ustanovujúce pravidlá týkajúce sa zachovania trvalých pasienkov, najmä aby sa zabezpečilo, že sa na úrovni poľnohospodárov prijmú opatrenia na zachovanie pôdy s trvalými pasienkami vrátane splnenia jednotlivých povinností, ako je napríklad povinnosť zmeniť plochy na trvalé pasienky, keď sa zistí, že podiel pôdy s trvalými pasienkami klesá.
Aby sa zabezpečilo správne uplatňovanie povinností členských štátov na jednej strane a jednotlivých poľnohospodárov na strane druhej, pokiaľ ide o zachovanie trvalých pasienkov, Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty na stanovenie podmienok a metód na určenie podielu trvalých pasienkov k poľnohospodárskej pôde, ktorý je nutné zachovať.
5. Na účely odsekov 3 a 4 sú „trvalé pasienky“ trvalé pasienky v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. c) pôvodného znenia nariadenia (ES) č. 1120/2009.
Článok 94
Povinnosti členských štátov týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu
Členské štáty zabezpečia, aby všetka poľnohospodárska pôda vrátane pôdy, ktorá sa už nevyužíva na účely produkcie, bola udržiavaná v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave. Členské štáty vymedzia pre prijímateľov na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni minimálne normy týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu na základe prílohy II, pričom zohľadnia osobitosti dotknutých oblastí vrátane pôdnych a klimatických podmienok, existujúcich poľnohospodárskych systémov, využitia pôdy, rotácie plodín, poľnohospodárskych postupov a štruktúry poľnohospodárskych podnikov.
Členské štáty nevymedzia minimálne požiadavky, ktoré sa neustanovujú v prílohe II.
Článok 95
Informácie prijímateľom
Členské štáty poskytnú príslušným prijímateľom, v prípade potreby elektronicky, zoznam požiadaviek a noriem, ktoré sa majú uplatňovať na úrovni poľnohospodárskeho podniku, ako aj jasné a presné informácie o nich.
KAPITOLA II
Systém kontroly a správne sankcie v súvislosti s krížovým plnením
Článok 96
Kontroly krížového plnenia
1. Členské štáty v prípade potreby použijú integrovaný systém stanovený v hlave V kapitole II a najmä v článku 68 ods. 1 písm. a), b), d), e) a f).
Členské štáty môžu na zabezpečenie dodržiavania pravidiel krížového plnenia využiť svoje existujúce administratívne a kontrolné systémy.
Tieto systémy a najmä systém identifikácie a registrácie zvierat zriadený v súlade so smernicou Rady 2008/71/ES (40), ako aj s nariadeniami (ES) č. 1760/2000 a (ES) č. 21/2004, sú v súlade s integrovaným systémom uvedeným v hlave V kapitole II tohto nariadenia.
2. V závislosti od príslušných požiadaviek, noriem, aktov alebo oblastí krížového plnenia môžu členské štáty rozhodnúť o vykonávaní administratívnych kontrol, najmä tých, ktoré sa už ustanovujú v rámci kontrolných systémov uplatniteľných na príslušné požiadavky, normy, akty alebo oblasti krížového plnenia.
3. Členské štáty vykonávajú kontroly na mieste, aby preverili, či prijímateľ plní povinnosti ustanovené v tejto hlave.
4. Komisia prijme vykonávacie akty ustanovujúce pravidlá vykonávania kontrol s cieľom overiť plnenie povinností uvedených v tejto hlave vrátane pravidiel umožňujúcich, aby sa v analýze rizika zohľadnili tieto faktory:
a)
účasť poľnohospodárov v poľnohospodárskom poradenskom systéme ustanovenom v hlave III tohto nariadenia;
b)
účasť poľnohospodárov v certifikačnom systéme, ak sa vzťahuje na príslušné požiadavky a normy.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Článok 97
Uplatnenie správnej sankcie
1. Správne sankcie ustanovené v článku 91 sa uložia v prípade nedodržiavania pravidiel krížového plnenia kedykoľvek v danom kalendárnom roku (ďalej len „príslušný kalendárny rok“) a toto nedodržiavanie je možné priamo pripísať prijímateľovi, ktorý v príslušnom kalendárnom roku predložil žiadosť o pomoc alebo žiadosť o platbu.
Prvý pododsek sa uplatňuje mutatis mutandis na prijímateľov, v prípade ktorých sa zistilo, že nedodržiavajú pravidlá krížového plnenia, a to kedykoľvek v priebehu troch rokov od 1. januára roka nasledujúceho po kalendárnom roku, v ktorom bola poskytnutá prvá platba v rámci programov podpory na reštrukturalizáciu a konverziu, alebo kedykoľvek počas jedného roka od 1. januára roka nasledujúceho po kalendárnom roku, v ktorom bola poskytnutá platba v rámci programov podpory na zelený zber uvedených v nariadení (EÚ) č. 1308/2013 (ďalej len „príslušné roky“).
2. V prípadoch, keď sa pôda prevádza počas príslušného kalendárneho roka alebo príslušných rokov, odsek 1 sa uplatňuje aj na prípady, keď je toto nedodržiavanie pravidiel dôsledkom konania alebo opomenutia, ktoré je možné priamo pripísať osobe, na ktorú alebo od ktorej sa poľnohospodárska pôda previedla. Odchylne od prvej vety sa v prípade, ak osoba, ktorej možno priamo pripísať takéto konanie alebo opomenutie, predložila v príslušnom kalendárnom roku alebo príslušných rokoch žiadosť o pomoc alebo žiadosť o platbu, správna sankcia sa uloží na základe celkovej výšky platieb uvedených v článku 92, ktoré sa tejto osobe poskytli alebo sa jej majú poskytnúť.
Na účely tohto odseku je „prevod“ akýkoľvek druh transakcie, ktorou poľnohospodárska pôda prestáva byť k dispozícii prevádzajúcej osobe.
3. Bez ohľadu na odsek 1 a so zreteľom na pravidlá, ktoré sa príjmu podľa článku 101, členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatniť správnu sankciu vo výške 100 EUR alebo menej na prijímateľa a kalendárny rok.
Ak sa členský štát rozhodne využiť možnosť ustanovenú v prvom pododseku, v nasledujúcom roku prijme príslušný orgán pri vzorke prijímateľov opatrenia potrebné na overenie, či prijímateľ vykonal nápravu zisteného príslušného nedodržiavania pravidiel. Takéto zistenie a povinnosť vykonať nápravné opatrenie sa oznámi prijímateľovi.
4. Uloženie správnej sankcie nemá vplyv na zákonnosť a správnosť platieb, na ktoré sa vzťahuje.
Článok 98
Uplatnenie správnej sankcie v prípade Bulharska, Chorvátska a Rumunska
V prípade Bulharska a Rumunska sa správne sankcie uvedené v článku 91, pokiaľ ide o povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia v oblasti dobrých životných podmienok zvierat uvedené v prílohe II, uplatňujú najneskôr od 1. januára 2016.
Pokiaľ ide o povinné požiadavky týkajúce sa hospodárenia (statutory management requirements - SMR) uvedené v prílohe II, uplatnia sa v prípade Chorvátska sankcie uvedené v článku 91 podľa tohto harmonogramu:
a)
od 1. januára 2014, pokiaľ ide o SMR 1 až SMR 3 a SMR 6 až SMR 8;
b)
od 1. januára 2016, pokiaľ ide o SMR 4, SMR 5, SMR 9 a SMR 10;
c)
od 1. januára 2018, pokiaľ ide o SMR 11 až SMR 13;
Článok 99
Výpočet výšky správnej sankcie
1. Správna sankcia ustanovená v článku 91 sa uplatňuje prostredníctvom zníženia alebo vylúčenia celkovej výšky platieb uvedených v článku 92, ktoré boli poskytnuté alebo sa majú poskytnúť príslušnému prijímateľovi v súvislosti so žiadosťami o pomoc, ktoré predložil alebo predloží počas kalendárneho roka, v ktorom došlo k zisteniu.
Pri výpočte uvedených znížení a vylúčení sa zohľadní závažnosť, rozsah, trvanie a opakovanie zisteného nesplnenia podmienok, ako aj kritériá stanovené v odsekoch 2, 3 a 4.
2. V prípade neúmyselného nedodržania pravidiel z dôvodu nedbanlivosti nepresiahne miera zníženia 5 % a pri opakovanom nedodržaní pravidiel nepresiahne 15 %.
Členské štáty môžu zriadiť systém včasného varovania pre prípady nedodržania pravidiel, ktoré vzhľadom na jeho malú závažnosť, rozsah a trvanie nepovedie v riadne odôvodnených prípadoch k zníženiu alebo vylúčeniu. Ak sa členský štát rozhodne využiť túto možnosť, príslušný orgán pošle prijímateľovi včasné varovanie, v ktorom upozorní prijímateľa na zistenie a na povinnosť prijať nápravné opatrenia. Ak sa pri následnej kontrole konštatuje, že k náprave nedošlo, zníženie podľa prvého pododseku sa uplatní spätne.
Prípady nedodržania pravidiel, ktoré predstavujú priame riziko pre verejné zdravie alebo zdravie zvierat, však vždy vedú k zníženiu alebo vylúčeniu.
Členské štáty môžu poskytnúť prioritný prístup k poľnohospodárskemu poradenskému systému prijímateľom, ktorí dostali včasné varovanie po prvýkrát.
3. V prípade úmyselného nesplnenia podmienok nie je miera zníženia v zásade nižšia ako 20 % a môže viesť až k úplnému vylúčeniu z jedného alebo viacerých režimov pomoci a môže sa uplatňovať jeden alebo viac kalendárnych rokov.
4. V každom prípade nie je celková výška znížení a vylúčení za jeden kalendárny rok vyššia ako celková suma uvedená v prvom pododseku odseku 1.
Článok 100
Sumy vyplývajúce z krížového plnenia
Členské štáty si môžu ponechať 25 % súm vyplývajúcich z uplatňovania znížení alebo vylúčení uvedených v článku 99.
Článok 101
Právomoci Komisie v súvislosti s uplatňovaním a výpočtom výšky správnych sankcií
1. S cieľom zabezpečiť správne rozdelenie finančných prostriedkov oprávneným prijímateľom a na vykonávanie krížového plnenia účinným, súdržným a nediskriminačným spôsobom je Komisia splnomocnená prijímať v súlade s článkom 115 delegované akty:
a)
stanovujúce harmonizovaný základ pre výpočet výšky správnych sankcií z dôvodu krížového plnenia, ako sa uvádza v článku 99, pričom sa zohľadnia zníženia vyplývajúce z finančnej disciplíny;
b)
stanovujúce podmienky uplatňovania a výpočtu výšky správnych sankcií z dôvodu krížového plnenia vrátane prípadov nedodržania pravidiel, ktoré možno priamo pripísať dotknutému prijímateľovi.
2. Komisia prijme vykonávacie akty ustanovujúce podrobné procesné a technické pravidlá týkajúce sa výpočtu a uplatnenia správnych sankcií uvedených v článkoch 97 až 99, a to aj pokiaľ ide o prijímateľov pozostávajúcich zo skupín osôb podľa článkov 28 a 29 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
HLAVA VII
SPOLOČNÉ USTANOVENIA
KAPITOLA I
Komunikácia
Článok 102
Oznamovanie informácií
1. Okrem ustanovení odvetvových nariadení zasielajú členské štáty Komisii tieto informácie, vyhlásenia a dokumenty:
a)
týkajúce sa akreditovaných platobných agentúr a akreditovaných koordinačných orgánov:
i)
doklad o udelení akreditácie;
ii)
ich funkciu (akreditovaná platobná agentúra alebo akreditovaný koordinačný orgán);
iii)
prípadne odobratie ich akreditácie;
b)
týkajúce sa certifikačných orgánov:
i)
ich názov;
ii)
ich adresu;
c)
týkajúce sa opatrení v súvislosti s operáciami financovanými z fondov:
i)
vyhlásenia o výdavkoch, ktoré slúžia aj ako žiadosti o platbu, podpísané akreditovanou platobnou agentúrou alebo akreditovaným koordinačným orgánom a doplnené náležitými informáciami;
ii)
odhady ich finančných požiadaviek, pokiaľ ide o EPZF, a pokiaľ ide o EPFRV, aktualizáciu predpokladaných vyhlásení o výdavkoch, ktoré sa predložia v priebehu roka, a predpokladané vyhlásenia o výdavkoch na nasledujúci rozpočtový rok;
iii)
manažérskeho vyhlásenia o vierohodnosti a ročné účtovné závierky akreditovaných platobných agentúr;
iv)
ročný prehľad výsledkov všetkých dostupných auditov a kontrol vykonaných v súlade s harmonogramom a podrobnými ustanoveniami stanovenými v osobitných pravidlách pre daný sektor.
Ročné účtovné závierky akreditovaných platobných agentúr, ktoré sa týkajú výdavkov EPFRV, sa predkladajú na úrovni každého programu.
2. Členské štáty podrobne informujú Komisiu o opatreniach prijatých s cieľom zabezpečiť dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav podľa článku 94 a o detailoch poľnohospodárskeho poradenského systému podľa hlavy III.
3. Členský štát pravidelne informuje Komisiu o uplatňovaní integrovaného systému podľa hlavy V kapitoly II. Komisia organizuje k tejto téme výmenu názorov s členskými štátmi.
Článok 103
Dôvernosť
1. Členské štáty a Komisia prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie dôvernosti informácií poskytnutých alebo získaných v rámci opatrení týkajúcich sa inšpekcie a schvaľovania účtovných závierok vykonávaných podľa tohto nariadenia.
Pri týchto informáciách sa uplatňujú pravidlá ustanovené v článku 8 nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96.
2. Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa súdneho konania, sa na informácie zozbierané počas kontroly podľa hlavy V kapitoly III vzťahuje služobné tajomstvo. Nesmú sa oznámiť iným osobám okrem tých, ktoré ich z dôvodu svojich povinností v členských štátoch alebo inštitúciách Únie musia poznať na účely plnenia uvedených povinností.
Článok 104
Právomoci Komisie
Komisia môže prijať vykonávacie akty ustanovujúce pravidlá týkajúce sa:
a)
formy, obsahu, intervalov, lehôt a podmienok zasielania alebo sprístupňovania týchto informácií Komisii:
i)
vyhlásení o výdavkoch a odhadov výdavkov, ako aj ich aktualizácií vrátane pripísaných príjmov;
ii)
manažérskych vyhlásení o vierohodnosti a ročných účtovných závierok akreditovaných platobných agentúr, ako aj výsledkov všetkých dostupných uskutočnených auditov a kontrol;
iii)
správ o certifikácii účtovných závierok;
iv)
názvov a identifikačných údajov akreditovaných platobných agentúr, akreditovaných koordinačných orgánov a certifikačných orgánov;
v)
podmienok zohľadňovania a uhradenia výdavkov financovaných z fondov;
vi)
oznámení o finančných úpravách, ktoré vykonávajú členské štáty v rámci operácií alebo programov rozvoja vidieka, a súhrnných správ o vymáhacích konaniach, ktoré členské štáty začali v dôsledku nezrovnalostí;
vii)
informácií o opatreniach prijatých podľa článku 58;
b)
podmienok výmeny informácií a dokumentov medzi Komisiou a členskými štátmi a zavedenia informačných systémov vrátane typu, formy a obsahu údajov, ktoré majú tieto systémy spracovať, a zodpovedajúcich pravidiel ich uchovávania;
c)
oznámení členských štátov Komisii o informáciách, dokumentoch, štatistických údajoch a správach, ako aj termínov a metód ich oznamovania.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
KAPITOLA II
Používanie eura
Článok 105
Všeobecné zásady
1. Sumy uvedené v rozhodnutiach Komisie, ktorými sa prijímajú programy rozvoja vidieka, sumy viazaných prostriedkov a platieb Komisie, ako aj sumy potvrdených alebo certifikovaných výdavkov a sumy vo vyhláseniach o výdavkoch členských štátov sa vyjadrujú a vyplácajú v eurách.
2. Ceny a sumy stanovené v právnych predpisoch v oblasti poľnohospodárstva sa vyjadrujú v eurách.
Poskytujú alebo vyberajú sa v eurách v členských štátoch, ktoré prijali euro, a v národnej mene v tých členských štátoch, ktoré euro neprijali.
Článok 106
Výmenný kurz a určujúca skutočnosť
1. Ceny a sumy uvedené v článku 105 ods. 2 sa v tých členských štátoch, ktoré neprijali euro, prepočítajú na národnú menu pomocou výmenného kurzu.
2. Určujúcou skutočnosťou pre výmenný kurz je:
a)
ukončenie colných dovozných alebo vývozných formálnych náležitostí v prípade súm získaných alebo poskytnutých v obchode s tretími krajinami;
b)
skutočnosť, pomocou ktorej sa hospodársky cieľ operácie dosahuje vo všetkých ostatných prípadoch.
3. Keď prijímateľ dostane priamu platbu podľa nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 v inej mene ako euro, členské štáty prepočítajú sumu pomoci vyjadrenú v eurách na národnú menu na základe najaktuálnejšieho výmenného kurzu, ktorý stanovila Európska centrálna banka pred 1. októbrom roku, na ktorý sa pomoc poskytuje.
Odchylne od prvého pododseku môžu členské štáty v riadne odôvodnených prípadoch rozhodnúť, že toto prepočítanie vykonajú na základe priemeru výmenných kurzov stanovených Európskou centrálnou bankou počas mesiaca predchádzajúceho 1. októbru roka, na ktorý sa pomoc poskytuje. Členské štáty, ktoré si zvolia uvedenú možnosť, stanovia a zverejnia uvedený priemer pred 1. decembrom daného roka.
4. Pokiaľ ide o EPZF, pri vypracúvaní vyhlásení o výdavkoch členské štáty, ktoré neprijali euro, uplatnia v súlade s ustanoveniami tejto kapitoly rovnaký výmenný kurz ako výmenný kurz, ktorý použili pri platbách prijímateľom alebo pri získavaní príjmov.
5. S cieľom špecifikovať určujúcu skutočnosť podľa odseku 2 alebo ju stanoviť z osobitných dôvodov súvisiacich s organizáciou trhu alebo danou sumou, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty obsahujúce pravidlá týkajúce sa uvedených určujúcich skutočností a výmenného kurzu, ktorý sa má použiť. Konkrétna určujúca skutočnosť sa stanoví s prihliadnutím na tieto kritériá:
a)
skutočná uplatniteľnosť úprav výmenného kurzu, hneď ako to je možné;
b)
podobnosť určujúcich skutočností pri analogických operáciách, ktoré sa vykonali v rámci organizácie trhu;
c)
konzistentnosť určujúcich skutočností v prípade rôznych cien a súm súvisiacich s organizáciou trhu;
d)
uskutočniteľnosť a efektívnosť kontrol uplatňovania vhodných výmenných kurzov.
6. S cieľom zabrániť tomu, aby členské štáty, ktoré neprijali euro, uplatňovali rozdielne výmenné kurzy pri zaúčtovaní získaných príjmov alebo pomoci vyplatenej prijímateľom v inej mene ako euro na jednej strane a pri zostavovaní vyhlásenia o výdavkoch platobnou agentúrou na druhej strane, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty ustanovujúce pravidlá týkajúce sa výmenného kurzu uplatniteľného pri zostavovaní vyhlásení o výdavkoch a pri zaznamenávaní operácií verejného skladovania do účtovníctva platobnej agentúry.
Článok 107
Ochranné opatrenia a výnimky
1. Komisia môže prijať vykonávacie akty zabezpečujúce uplatňovanie práva Únie v prípade, ak je pravdepodobné, že ho mimoriadne menové postupy súvisiace s národnou menou ohrozia. Uvedené vykonávacie opatrenia sa môžu odchýliť od platných pravidiel len na obdobie, ktoré je absolútne nevyhnutné.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Opatrenia uvedené v prvom pododseku sa bezodkladne oznámia Európskemu parlamentu, Rade a členským štátom.
2. V prípade, že mimoriadne menové postupy týkajúce sa národnej meny môžu ohroziť uplatňovanie práva Únie, je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty, ktoré sa odchyľujú od tohto oddielu, a to najmä v týchto prípadoch:
a)
ak krajina používa neobvyklé techniky výmeny, ako sú napríklad viaceré výmenné kurzy, alebo realizuje barterové dohody;
b)
ak krajiny majú meny, ktoré nie sú kótované na oficiálnych zahraničných devízových trhoch, alebo ak je pravdepodobné, že trend v takýchto menách bude narúšať obchod.
Článok 108
Používanie eura členskými štátmi, ktoré neprijali euro
1. Ak členský štát, ktorý neprijal euro, uprednostní platbu výdavkov vyplývajúcich z právnych predpisov v poľnohospodárskom odvetví v eurách pred platbou vo svojej národnej mene, daný členský štát prijme opatrenia, ktorými zaistí, aby používanie eura neposkytovalo systematickú výhodu v porovnaní s použitím národnej meny.
2. Členský štát informuje Komisiu o plánovaných opatreniach predtým, ako nadobudnú účinnosť. Opatrenia nemôžu nadobudnúť účinnosť, pokiaľ Komisia neoznámi svoj súhlas s nimi.
KAPITOLA III
Podávanie správ a hodnotenie
Článok 109
Ročná finančná správa
Komisia vypracuje do konca septembra každého roka nasledujúceho po rozpočtovom roku finančnú správu o správe fondov počas predchádzajúceho rozpočtového roku a predloží ju Európskemu parlamentu a Rade.
Článok 110
Monitorovanie a hodnotenie SPP
1. Stanoví sa spoločný monitorovací a hodnotiaci rámec so zámerom zmerať výkonnosť SPP, a najmä:
a)
priamych platieb ustanovených v nariadení (EÚ) č. 1307/2013;
b)
trhových opatrení ustanovených v nariadení (EÚ) č. 1308/2013;
c)
opatrení na rozvoj vidieka ustanovených v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 a
d)
ustanovení tohto nariadenia.
Komisia monitoruje tieto politické opatrenia na základe správ členských štátov v súlade s pravidlami stanovenými v nariadeniach uvedených v prvom pododseku. Komisia vypracuje viacročný hodnotiaci plán s pravidelnými hodnoteniami špecifických nástrojov, ktoré bude vykonávať.
S cieľom zabezpečiť účinné meranie výkonnosti je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty, pokiaľ ide o obsah a vytvorenie uvedeného rámca.
2. Výkonnosť opatrení SPP, ktoré sú uvedené v odseku 1, sa meria vo vzťahu k týmto cieľom:
a)
životaschopná výroba potravín so zameraním na príjmy z poľnohospodárskej činnosti, poľnohospodársku produktivitu a stabilitu cien;
b)
udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia proti zmene klímy so zameraním na emisie skleníkových plynov, biodiverzitu, pôdu a vodu;
c)
vyvážený územný rozvoj so zameraním na zamestnanosť na vidieku, rast a chudobu vo vidieckych oblastiach.
Komisia prijme vykonávacie akty ustanovujúce súbor špecifických ukazovateľov pre ciele uvedené v prvom pododseku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
Ukazovatele súvisia so štruktúrou a cieľmi politiky a umožňujú posúdiť pokrok, účinnosť a efektívnosť politiky vzhľadom na ciele.
3. Monitorovací a hodnotiaci rámec odráža štruktúru SPP v týchto smeroch:
a)
pre priame platby ustanovené v nariadení (EÚ) č. 1307/2013, trhové opatrenia ustanovené v nariadení (EÚ) č. 1308/2013 a ustanovenia tohto nariadenia Komisia monitoruje tieto nástroje na základe správ členských štátov v súlade s pravidlami stanovenými v týchto nariadeniach. Komisia vytvorí viacročný hodnotiaci plán s pravidelným hodnotením špecifických nástrojov, ktoré sa vykoná pod jej vedením. Hodnotenia vykonajú vo vhodnom čase nezávislí hodnotitelia;
b)
monitorovanie a hodnotenie intervencie v rámci politiky rozvoja vidieka sa vykoná v súlade s článkami 67 až 79 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.
Komisia zabezpečí, aby sa kombinovaný dosah všetkých nástrojov SPP uvedených v odseku 1 meral a posudzoval vo vzťahu k spoločným cieľom podľa odseku 2. Výkonnosť SPP pri dosahovaní spoločných cieľov sa meria a posudzuje na základe spoločných ukazovateľov dosahu a pri dosahovaní konkrétnych cieľov na základe ukazovateľov výsledku. Na základe dôkazov získaných z hodnotení SPP vrátane hodnotení programov rozvoja vidieka, ako aj ďalších príslušných zdrojov informácií Komisia pripraví správy o meraní a posúdení spoločnej výkonnosti všetkých nástrojov SPP.
4. Členské štáty poskytnú Komisii všetky informácie potrebné na monitorovanie a hodnotenie príslušných opatrení. Pokiaľ je to možné, takéto informácie vychádzajú zo zavedených zdrojov údajov, ako je napríklad informačná sieť poľnohospodárskeho účtovníctva (Farm Accountancy Data Network) a Eurostat.
Komisia zohľadní potreby týkajúce sa údajov a synergií medzi potenciálnymi zdrojmi, v prípade potreby najmä ich prípadné využitie na štatistické účely.
Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými ustanoví pravidlá týkajúce sa informácií, ktoré majú zaslať členské štáty, pričom zohľadní potrebu vyhnúť sa zbytočnému administratívnemu zaťaženiu, ako aj pravidlá týkajúce sa potrieb, pokiaľ ide o údaje, a synergie medzi potenciálnymi zdrojmi. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
5. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade úvodnú správu o vykonávaní tohto článku vrátane prvých výsledkov týkajúcich sa výkonnosti SPP do 31. decembra 2018. Druhá správa vrátane posúdenia výkonnosti SPP sa predloží do 31. decembra 2021.
KAPITOLA IV
Transparentnosť
Článok 111
Zverejňovanie prijímateľov
1. Členské štáty zabezpečia, aby sa každoročne následne zverejňovali prijímatelia pomoci z fondov. Zverejnenie obsahuje:
a)
bez toho, aby bol dotknutý prvý odsek článku 112 tohto nariadenia, meno prijímateľa, a to takto:
i)
meno a priezvisko, ak je prijímateľom fyzická osoba;
ii)
úplný právny názov v zaregistrovanej podobe, ak je prijímateľom právnická osoba s autonómnou právnou subjektivitou podľa právnych predpisov dotknutého členského štátu;
iii)
úplný názov združenia v zaregistrovanej podobe alebo inak oficiálne uznanej podobe, ak je prijímateľom združenie bez vlastnej právnej subjektivity;
b)
obec, v ktorej má prijímateľ sídlo alebo je zaregistrovaný, prípadne poštové smerovacie číslo alebo jeho časť, ktoré túto obec identifikujú;
c)
objemy platieb zodpovedajúce každému opatreniu financovanému z fondov, ktoré jednotliví prijímatelia dostali v dotknutom rozpočtovom roku;
d)
povahu a opis opatrení financovaných z každého z fondov a na základe ktorých sa poskytli platby uvedené v písmene c).
Informácie uvedené v prvom pododseku sa sprístupnia na jednej webovej stránke na členský štát. Dostupné zostanú počas dvoch rokov od dátumu ich pôvodného uverejnenia.
2. Pokiaľ ide o platby zodpovedajúce opatreniam financovaným z EPFRV ako sa uvádza v odseku 1 prvom pododseku písm. c), zodpovedajú sumy, ktoré sa uverejňujú, celkovému verejnému financovaniu vrátane príspevku Únie aj vnútroštátneho príspevku.
Článok 112
Prahové hodnoty
Členské štáty neuverejnia meno prijímateľa, ako sa stanovuje v článku 111 ods. 1 prvom podoseku písm. a) tohto nariadenia v týchto situáciách:
a)
v prípade, že členské štáty zavádzajú režim pre malých poľnohospodárov uvedený v hlave V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ak je výška pomoci, ktorú prijímateľ dostane v jednom roku, rovnaká alebo nižšia ako suma, ktorú stanoví uvedený členský štát podľa článku 63 ods. 1 druhého pododseku alebo článku 63 ods. 2 druhého pododseku uvedeného nariadenia;
b)
v prípade, že členské štáty nezriaďujú režim pre malých poľnohospodárov uvedený v hlave V nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, ak je výška pomoci, ktorú prijímateľ dostane v jednom roku, rovnaká alebo nižšia ako 1 250 EUR.
V prípade, na ktorý sa vzťahuje písmeno a) prvého pododseku, sumy, ktoré stanovia členské štáty podľa článku 63 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a ktoré sa oznámia Komisii podľa uvedeného nariadenia, zverejní Komisia v súlade s pravidlami prijatými podľa článku 114.
Ak sa uplatňuje prvý odsek tohto článku, uverejnia členské štáty informácie uvedené v článku 111 ods. 1 prvom pododseku písm. b), c) a d) a prijímateľ sa označí kódom. O podobe tohto kódu rozhodnú členské štáty.
Článok 113
Informovanie prijímateľov
Členské štáty informujú prijímateľov, že ich údaje sa zverejnia v súlade s článkom 111 a že tieto údaje môžu na účely ochrany finančných záujmov Únie spracúvať audítorské a vyšetrovacie orgány Únie a členských štátov.
Pokiaľ ide o osobné údaje, členské štáty informujú v súlade s požiadavkami smernice 95/46/ES prijímateľov o ich právach podľa pravidiel ochrany údajov a o postupoch, ktoré sa uplatňujú pri vykonávaní týchto práv.
Článok 114
Právomoci Komisie
Komisia prijme vykonávacie akty ustanovujúce pravidlá týkajúce sa:
a)
podoby vrátane spôsobu prezentácie podľa opatrenia a časového rozvrhu uverejňovania plánovaného v článkoch 111 a 112;
b)
jednotného uplatňovania článku 113;
c)
spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 116 ods. 3.
HLAVA VIII
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 115
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 8, 20, 40, 46, 50, 53, 57, 62, 63, 64, 65, 66, 72, 76, 77, 79, 84, 89, 93, 101, 106, 107, 110 a 120 za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 8, 20, 40, 46, 50, 53, 57, 62, 63, 64, 65, 66, 72, 76, 77, 79, 84, 89, 93, 101, 106, 107, 110 a 120 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto sedemročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 8, 20, 40, 46, 50, 53, 57, 62, 63, 64, 65, 66, 72, 76, 77, 79, 84, 89, 93, 101, 106, 107, 110 a 120 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktorá sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článkov 8, 20, 40, 46, 50, 53, 57, 62, 63, 64, 65, 66, 72, 76, 77, 79, 84, 89, 93, 101, 106, 107, 110 a 120 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 116
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor nazvaný Výbor pre poľnohospodárske fondy. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Na účely článkov 15, 58, 62, 63, 64, 65, 66, 75, 77, 78, 89, 90, 96, 101 a 104 v otázkach týkajúcich sa priamych platieb, rozvoja vidieka a/alebo spoločnej organizácie trhov Komisii pomáha Výbor pre poľnohospodárske fondy, Výbor pre priame platby, Výbor pre rozvoj vidieka a/alebo Výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, zriadené týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 1307/2013, nariadením (EÚ) č. 1305/2013, a nariadením (EÚ) č. 1308/2013. Uvedené výbory sú výbormi v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
V prípade aktov uvedených v článku 8, keď výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia návrh vykonávacieho aktu neprijme a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 117
Spracúvanie a ochrana osobných údajov
1. Členské štáty a Komisia zhromažďujú osobné údaje na účely vykonávania svojich príslušných povinností riadenia, kontroly a auditu, ako aj monitorovania a hodnotenia podľa tohto nariadenia, najmä povinností stanovených v hlave II kapitole II, hlave III, hlave IV kapitole III a IV, hlave V, hlave VI a v hlave VII kapitole III, ako aj na štatistické účely, pričom tieto údaje nespracúvajú spôsobom, ktorý nie je zlučiteľný s týmto účelom.
2. Ak sa osobné údaje spracúvajú na účely monitorovania a hodnotenia podľa hlavy VII kapitoly III, ako aj na štatistické účely, tieto údaje sú anonymné a spracúvajú sa iba v agregovanej podobe.
3. Osobné údaje sa spracúvajú v súlade s pravidlami ustanovenými v smernici 95/46/ES a nariadení (ES) č. 45/2001. Konkrétne, takéto údaje sa neuchovávajú v podobe, ktorá umožňuje identifikáciu subjektov údajov, dlhšie, ako je nevyhnutné na účely, na ktoré sa tieto údaje zhromaždili alebo sa ďalej spracúvajú, s prihliadnutím na minimálne doby uchovávania stanovené v uplatniteľnom vnútroštátnom práve a práve Únie.
4. Členské štáty informujú subjekty údajov o tom, že vnútroštátne orgány a orgány Únie môžu v súlade s odsekom 1 spracúvať ich osobné údaje a že v tejto súvislosti majú práva stanovené v pravidlách ochrany údajov uvedených v smernici 95/46/ES a nariadení (ES) č. 45/2001.
5. Na tento článok sa vzťahujú články 111 až 114.
Článok 118
Úroveň vykonávania
Členské štáty zodpovedajú za vykonávanie programov a plnenie svojich úloh podľa tohto nariadenia na takej úrovni, akú považujú za vhodnú, a to v súlade s inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom členského štátu a v súlade s týmto nariadením a inými príslušnými pravidlami Únie.
Článok 119
Zrušenie
1. Nariadenia (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 sa zrušujú.
Článok 31 nariadenia (ES) č. 1290/2005 a príslušné vykonávacie pravidlá sa však uplatňujú až do 31. decembra 2014.
2. Odkazy na zrušené nariadenia sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe III.
Článok 120
Prechodné opatrenia
S cieľom zabezpečiť bezproblémový prechod z ustanovení uvedených v zrušených nariadeniach, ktoré sa uvádzajú v článku 118, na ustanovenia tohto nariadenia je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 115 prijímať delegované akty, pokiaľ ide o prípady, v ktorých sa môžu uplatniť výnimky z pravidiel ustanovených v tomto nariadení, ako aj doplnenia týchto pravidiel.
Článok 121
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
2. Nasledujúce ustanovenia sa však uplatňujú takto:
a)
články 7, 8, 16, 25, 26 a 43 od 16. októbra 2013;
b)
články 18 a 40 v súvislosti s vynaloženými výdavkami od 16. októbra 2013;
c)
článok 52 od 1. januára 2015.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. decembra 2013