NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1381/2013
ze dne 17. prosince 2013,
kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 19 odst. 2, čl. 21 odst. 2, články 114, 168, 169 a 197 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod. Tyto hodnoty jsou společné členským státům žijícím ve společnosti, která se vyznačuje pluralismem, nediskriminací, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností mezi muži a ženami. Jednotlivé osoby v Unii mají nárok požívat práv, která jim přiznávají Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Kromě toho Listina základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), která je od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost v Unii právně závazná, odráží základní práva a svobody, na které mají osoby v Unii nárok. Tato práva by měla být prosazována a dodržována. Mělo by být zaručeno plné požívání těchto práv i práv vyplývajících z mezinárodních úmluv, k nimž Unie přistoupila, jako je Úmluva Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, a veškeré překážky by měly být odstraněny. Požívání těchto práv s sebou navíc nese odpovědnost a povinnosti vůči druhým, vůči lidskému společenství i vůči budoucím generacím.
(2)
Ve Stockholmském programu (4) Evropská rada znovu potvrdila prioritu, kterou představuje budování prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a za politickou prioritu vyhlásila vytvoření Evropy práv. Financování bylo označeno jako jeden z významných nástrojů pro úspěšné provádění politických priorit Stockholmského programu. Ambiciózních cílů stanovených ve Smlouvách a Stockholmském programu je třeba dosáhnout mimo jiné zřízením flexibilního a účinného programu Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (dále jen „program“), který usnadní plánování a provádění. Obecné a specifické cíle programu by měly být vykládány v souladu s odpovídajícími strategickými hlavními směry stanovenými Evropskou radou.
(3)
Sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o strategii „Evropa 2020“ stanoví strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Podpora a prosazování práv osob v rámci Unie, řešení diskriminace a nerovností a podpora občanství Unie přispívají k plnění konkrétních cílů a hlavních iniciativ strategie Evropa 2020.
(4)
Zákaz diskriminace je základní zásadou Unie. Článek 19 Smlouvy o fungování EU upravuje boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Zákaz diskriminace je rovněž zakotven v článku 21 Listiny, který by měl být uplatňován v mezích stanovených v článku 51 Listiny a v souladu s ním. Mělo by se přihlédnout ke zvláštním rysům různých forem diskriminace a souběžně by měla být vypracována příslušná opatření pro předcházení diskriminaci založené na jednom nebo více důvodech a pro boj proti ní.
(5)
Program by měl být prováděn způsobem, jímž se bude vzájemně posilovat s dalšími činnostmi Unie, které sledují stejné cíle, zejména ty, které uvádí sdělení Komise ze dne 5. dubna 2011 nazvané „Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020“ a závěry Rady ze dne 19. května 2011 o Rámci EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020 (5), které členské státy vyzývají, aby řešily sociální a ekonomické vyloučení Romů prostřednictvím komplexního přístupu ve čtyřech klíčových oblastech - vzdělávání, zaměstnání, zdravotní péče a bydlení - a zajistily, aby Romové nebyli diskriminováni, ale dostalo se jim rovného uznání jejich základních práv, a aby učinily opatření k vymýcení segregace tam, kde k ní dochází, zejména v oblastech vzdělávání a bydlení.
(6)
Rasismus, xenofobie, homofobie a další formy nesnášenlivosti jsou přímým porušením zásad svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, zásad, na kterých je Unie založena a které jsou společné členským státům. Boj proti těmto jevům je tedy trvalým cílem, který vyžaduje koordinované úsilí, včetně přidělování finančních prostředků. Uvedené jevy zahrnují mimo jiné veřejné podněcování k násilí nebo nenávisti namířeným proti skupině osob nebo proti příslušníkovi této skupiny, jakož i jiné trestné činy spáchané z rasistických, xenofobních nebo homofobních pohnutek. Velká pozornost by v této souvislosti měla být rovněž věnována předcházení všem formám násilí a nenávisti, segregace a stigmatizace a boji proti nim, jakož i boji proti šikanování, obtěžování a netolerantnímu zacházení, například ve veřejné správě, policii, soudnictví, ve škole a na pracovišti.
(7)
Rovnost žen a mužů je jednou z hodnot, na kterých je Unie založena. Nerovné zacházení se ženami a muži je porušením základních práv. Prosazování rovnosti žen a mužů navíc přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020. Cíl prosazování rovnosti žen a mužů by měl být prováděn způsobem, jímž se bude vzájemně posilovat s dalšími činnostmi Unie anebo členských států, které sledují stejné cíle, zejména ty, které uvádí Evropský pakt pro rovnost žen a mužů (2011-2020).
(8)
Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie zahrnuje diskriminace na základě pohlaví i diskriminaci vyplývající ze změny pohlaví osoby. Při provádění programu by se měl rovněž zohlednit vývoj práva Unie a judikatury Soudního dvora Evropské unie, pokud jde o další související genderové aspekty včetně genderové identity.
(9)
Právo na důstojné zacházení na pracovišti a obecně v celé společnosti je výrazem hodnot, na kterých je Unie založena, a je nutné přijmout koordinovaný postup, který umožní cílené činnosti, pokud jde o trh práce. Opatření týkající se rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace by proto měla zahrnovat prosazování rovnosti žen a mužů a boj proti diskriminaci na pracovišti i na trhu práce.
(10)
Násilí na dětech, mladých lidech a ženách i vůči dalším ohroženým skupinám představuje ve všech svých podobách porušení základních práv a závažné ohrožení zdraví. K tomuto násilí dochází v celé Unii a má závažné následky pro tělesné a duševní zdraví obětí i pro společnost jako celek. V reakci na toto násilí a v zájmu ochrany obětí je zapotřebí silné politické vůle a koordinovaného postupu, založeného na metodách a výsledcích programů Daphne (6). Akce v boji proti násilí vůči ženám přispívají k prosazování rovnosti žen a mužů. Vzhledem k tomu, že financování Daphne bylo od svého zahájení v roce 1997 skutečným úspěchem, a to jak pokud jde o jeho popularitu u zúčastněných stran (orgánů veřejné akademických orgánů a nevládních organizací), tak pokud jde o účinnost financovaných projektů, je velmi důležité, aby při provádění programu zůstalo jméno Daphne spojeno s tímto specifickým cílem, jež je zaměřena na prevenci násilí vůči dětem, mladým lidem a ženám a boj proti němu, a aby tak profil programů Daphne zůstal na co nejvyšší úrovni.
(11)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU má Unie podporovat ochranu práv dítěte a zároveň bojovat proti diskriminaci. Děti jsou zranitelné, a to zejména v případech chudoby, sociálního vyloučení nebo zdravotního postižení nebo v jiných zvláštních situacích, které je ohrožují, jako je zanedbávání, únosy a zmizení dětí. Je zapotřebí přijmout opatření na ochranu práv dítěte a přispět k jejich ochraně před škodami a násilím, které ohrožují jejich tělesné nebo duševní zdraví a představují porušení jejich práv na rozvoj, ochranu a důstojnost.
(12)
Osobní údaje by měly být i nadále účinně chráněny, zejména s ohledem na konstantní technický rozvoj a globalizaci. Právní rámec Unie na ochranu údajů by se měl účinně a jednotně uplatňovat v rámci Unie. K dosažení tohoto cíle by Unie měla mít možnost podporovat úsilí členských států v oblasti provádění tohoto právního rámce a zvláštní pozornost by měla být věnována zajištění toho, aby osoby mohly svá práva účinně vykonávat.
(13)
Občané by si měli být více vědomi svých práv vyplývajících z občanství Unie, konkrétně své právo svobodně se pohybovat a pobývat v Unii, právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu a v obecních volbách v členském státě svého bydliště za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto členského státu, petiční právo k Evropskému parlamentu v kterémkoliv z jazyků Smluv, právo předkládat občanské iniciativy a právo zaslat evropskému veřejnému ochránci práv stížnost na nesprávný úřední postup některého z orgánů, a měli by mít možnost tato práva vykonávat. Pokud budou občané motivováni, aby hráli aktivnější úlohu v demokratickém procesu na úrovni Unie, posílí se tím evropská občanská společnost a podpoří se rozvoj evropské identity. Občané by měli bez problémů žít, cestovat, studovat, pracovat a angažovat se dobrovolnicky v jiném členském státě a měli by mít pocit, že mohou důvěřovat tomu, že je vůči nim uplatňován rovný přístup a že jejich práva jsou plně vymahatelná a chráněná, aniž by docházelo k diskriminaci, bez ohledu na to, v jaké části Unie se nacházejí.
(14)
Spotřebitelé a podnikatelé na vnitřním trhu by měli mít možnost dovolat se svých práv vyplývajících z práva Unie v přeshraničním rámci.
(15)
Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování EU by program měl ve všech svých činnostech podporovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a zohlednění cílů v oblasti zákazu diskriminace. Mělo by být prováděno pravidelné sledování a hodnocení, které umožní posoudit, jak činnosti programu reagují na otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace.
(16)
Ze zkušeností s akcemi na úrovni Unie vyplývá, že plnění cílů programu v praxi vyžaduje spojení jednotlivých nástrojů, včetně právních aktů, politických iniciativ a financování. Financování je důležitý nástroj, který doplňuje legislativní opatření.
(17)
Kromě toho, že akce financované z programu představují pro příjemce skutečné hodnoty, mohou také přinášet důkazy, o nějž lze opřít zlepšenou tvorbu politiky na úrovni členských států i Unie. Programy Daphne tak například umožnily skutečné předávání znalostí a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami, včetně členských států, pokud jde o předcházení násilí vůči dětem, mladým lidem a ženám a boj proti němu.
(18)
Sdělení Komise nazvané „Rozpočet - Evropa 2020“ ze dne 29. června 2011 zdůrazňuje potřebu racionalizovat a zjednodušit financování Unie. Zejména vzhledem ke stávající hospodářské krizi je nanejvýš důležité, aby finanční prostředky Unie byly strukturovány a spravovány co nejsvědomitěji. Smysluplného zjednodušení a účinného řízení financování lze dosáhnout snížením počtu programů a racionalizací, zjednodušením a harmonizací pravidel a postupů v oblasti financování.
(19)
V reakci na potřebu zjednodušit a účinně řídit poskytování finančních prostředků a usnadnit přístup k nim by tento program měl pokračovat v činnostech prováděných v minulosti na základě oddílu 4 („Boj proti diskriminaci a rozmanitost“) a oddílu 5 („Rovnost žen a mužů“) programu Progress, zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES (7), programu „Základní práva a občanství“, zavedeného rozhodnutím Rady 2007/252/ES (8), a programu Daphne III a rozvíjet tyto činnosti. Hodnocení těchto programů v polovině období zahrnují doporučení s cílem zlepšit jejich provádění. Výsledky těchto hodnocení v polovině období, jakož i výsledky příslušných hodnocení ex post je třeba zohlednit při provádění tohoto programu.
(20)
Hlavní zásady pro dosažení cílů programu by měly spočívat v zajištění optimálního využívání finančních zdrojů a zlepšení účinnosti výdajů. Měly by být zaručeny odpovídající finanční prostředky na podporu úsilí o uskutečnění Evropy práv. Je důležité dohlédnout na to, aby byl program prováděn co nejúčinnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem, a zároveň zajistit právní jistotu a jeho přístupnost pro všechny účastníky. Pro snazší přístup všech potenciálních příjemců k finančním prostředkům by měly být zjednodušeny i postupy podávání žádostí a požadavky na finanční řízení a odstraněna administrativní zátěž.
(21)
Sdělení Komise nazvané „Přezkum rozpočtu EU“ ze dne 19. října 2010 a sdělení Komise nazvané „Rozpočet - Evropa 2020“ ze dne 29. června 2011 zdůrazňují potřebu zacílit financování na akce, které mají zřejmou evropskou přidanou hodnotu, tj. na případy, kdy zásah Unie může oproti opatřením na úrovni členských států přinést přidanou hodnotu. Akce, na něž se vztahuje toto nařízení, by měly přispívat rozvoji vzájemné důvěry mezi členskými státy, zdokonalovat přeshraniční spolupráci a vytváření sítí a umožňovat správné, soudržné a jednotné uplatňování práva Unie. Činnosti v oblasti financování by měly rovněž přispívat k tomu, aby všichni zúčastnění získávali účinnější a lepší znalosti o právu a politikách Unie, a měly by poskytovat stabilní analytický základ pro podporu a rozvoj práva a politik Unie, a přispívat tak k jejich vymáhání a řádnému provádění. Opatření na úrovni Unie umožní, aby tyto akce byly prováděny jednotně v rámci celé Unie a aby přinášely úspory z rozsahu. Kromě toho může Unie lépe reagovat na přeshraniční situace, než mohou členské státy, a může poskytnout evropskou platformu pro vzájemné čerpání zkušeností.
(22)
Při výběru akcí, jež mají být financovány z programu, by Komise měla návrhy posuzovat podle předem určených kritérií. Tato kritéria by měla zahrnovat posouzení evropské přidané hodnoty navrhovaných akcí. I u vnitrostátních projektů a projektů malého rozsahu lze prokázat, že obsahují evropskou přidanou hodnotu.
(23)
Orgány a subjekty sledující cíl v obecném evropském zájmu v oblastech, na něž se program vztahuje, by měly být považovány za klíčové aktéry, pokud prokázaly, anebo pokud lze očekávat, že prokáží, že mají podstatný vliv na realizaci uvedeného cíle, a měly by obdržet financování v souladu s postupy a kritérii stanovenými v ročních pracovních programech přijatých Komisí podle tohoto nařízení.
(24)
Harmonizované služby se sociální hodnotou by měly být vykládány ve smyslu článku 2 rozhodnutí Komise č. 116/2007/ES (9).
(25)
Orgány a subjekty, které mají přístup k programu, by měly zahrnovat celostátní, regionální a místní orgány.
(26)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2 december 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (10).
(27)
S cílem zajistit, aby byl program dostatečně pružný na to, aby reagoval na měnící se potřeby a odpovídající politické priority během doby svého trvání, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu procentních podílů stanovených v příloze tohoto nařízení pro každou skupinu specifických cílů, která by se tyto podíly přesáhla o více než 5 procentních bodů. K posouzení potřeby takového aktu v přenesené pravomoci by se tyto procentní podíly měly vypočítat na základě finančního krytí programu pro celou dobu jeho trvání, a nikoli na základě ročních prostředků. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(28)
Toto nařízení by mělo být provedeno v plném souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) (dále jen „finanční nařízení“). Zejména pokud jde o podmínky způsobilosti daně z přidané hodnoty (DPH), kterou hradí příjemci grantů, by způsobilost DPH neměla záviset na právním postavení příjemců pro činnosti, jež mohou provádět soukromé a veřejné orgány a subjekty za stejných právních podmínek. S ohledem na zvláštní povahu cílů a činnosti, na něž se vztahuje toto nařízení, je ve výzvách k podávání návrhů třeba upřesnit, že pro činnosti, jež mohou provádět veřejné i soukromé orgány a subjekty, má být za způsobilou považována neodpočitatelná DPH odváděná veřejnými orgány a subjekty, pokud je placena v souvislosti s prováděním činností jako odborné vzdělávání nebo zvyšování informovanosti, které nelze považovat za výkon veřejné moci. Toto nařízení by mělo rovněž využívat nástroje pro zjednodušení, které byly zavedeny finančním nařízením. Cílem kritérií pro určování akcí, jež mají být podporovány, by navíc mělo být poskytování dostupných finančních prostředků na akce, jež mají největší dopad na sledované cíle politiky.
(29)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci pro schvalování ročních pracovních programů. Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(30)
Roční pracovní programy přijímané Komisí podle tohoto nařízení by měly zajistit vhodné rozdělení finančních prostředků mezi granty a veřejné zakázky. Program by měl nejprve přidělit finanční prostředky na granty a zároveň zachovat dostatečné úrovně financování pro zakázky. Minimální podíl ročních výdajů, které mají být přiděleny na granty, by měl být stanoven v ročním pracovním programu a neměl by být nižší než 65 %. Pro usnadnění plánování projektů a spolufinancování zúčastněnými stranami by Komise měla stanovit jasný harmonogram pro výzvy k podávání návrhů, výběr projektů a rozhodnutí o přidělení finančních prostředků.
(31)
Aby se zajistilo účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je zapotřebí dodržovat celkový soulad, doplňkovost a součinnost mezi finančními programy, které podporují vzájemně související oblasti politiky, a to zejména v případě tohoto programu a programu Spravedlnost, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1382/2013 (13), programu „Evropa pro občany“, Programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (14), a dalších programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí; vnitřních věcí; zdraví a ochrany spotřebitele, vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, informační společnosti a rozšíření, a to zejména s nástrojem předvstupní pomoci (NPP II) a s evropskými strukturálními a investičními fondy, pro něž společná ustanovení stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (15).
(32)
Komise by měla zajistit celkový soulad, doplňkovost a součinnost s prací orgánů, úřadů a agentur Unie, jako je Evropský institut pro rovnost žen a mužů a Agentura pro základní práva, a měla by zhodnotit práci dalších vnitrostátních a mezinárodních aktérů v oblastech, na něž se vztahuje program.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s finančním nařízením.
(34)
V zájmu uplatňování zásady řádného finančního řízení by toto nařízení mělo upravovat vhodné nástroje pro posouzení jeho výsledků. Za tímto účelem by mělo definovat obecné a specifické cíle. Aby bylo možné posoudit plnění těchto specifických cílů, je zapotřebí vytvořit soubor konkrétních a měřitelných ukazatelů, které by měly zůstat v platnosti po celou dobu trvání programu. Komise by měla každoročně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o sledování, která by se měla zakládat mimo jiné na ukazatelích stanovených v tomto nařízení a která by měla podat informace o využití dostupných finančních prostředků.
(35)
Komise by při provádění programu měla zohlednit cíl, jímž je zeměpisně spravedlivé rozdělování finančních prostředků, a měla by poskytnout pomoc v těch členských státech, v nichž je počet financovaných akcí relativně nízký. Komise by přitom měla rovněž zohlednit, zda je - podle mezinárodně uznaných ukazatelů či kontrolních orgánů - třeba přijmout v některých členských státech opatření s cílem zajistit účinné dosažení cílů programu, a měla by podporovat akce členských států nebo občanské společnosti v těchto oblastech.
(36)
V souladu s čl. 180 odst. 1 písm. l) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (16) (dále jen „prováděcí pravidla“) by grantové dohody měly obsahovat ustanovení, jimiž se řídí zviditelnění finanční podpory, kterou Unie poskytuje, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy její prezentace vůči veřejnosti není možná či vhodná.
(37)
V souladu s čl. 35 odst. 2 a 3 finančního nařízení a článku 21 prováděcích pravidel by měla Komise vhodným způsobem včas zpřístupnit informace o příjemcích finančních prostředků a o povaze a účelu opatření financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie. Při zpřístupnění těchto informací by měly být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů.
(38)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž konkrétně přispět k dalšímu rozvoji prostoru, kde jsou prosazovány, chráněny a účinně uplatňovány rovnost a práva osob zakotvené ve Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU, v Listině a v mezinárodních úmluvách o lidských právech, ke kterým Unie přistoupila, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(39)
S cílem zabezpečit kontinuitu financování činností dříve prováděných na základě oddílů 4 a 5 rozhodnutí č. 1672/2006/ES, rozhodnutí 2007/252/ES a rozhodnutí č. 779/2007/ES by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zavedení a doba trvání programu
1. Toto nařízení zavádí program Práva, rovnost a občanství (dále jen „program“).
2. Program zahrnuje období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Evropská přidaná hodnota
1. Z programu jsou financovány akce s evropskou přidanou hodnotou. Komise za tímto účelem zajistí, aby akce vybrané k financování měly přinést výsledky s evropskou přidanou hodnotou.
2. Evropská přidaná hodnota akcí, včetně akcí malého rozsahu a vnitrostátních akcí, se posuzuje na základě kritérií, jako je jejich příspění k důslednému a jednotnému provádění práva Unie a k širokému veřejnému povědomí o právech z něj vyplývajících, jejich potenciál k rozvíjení vzájemné důvěry mezi členskými státy a zlepšení přeshraniční spolupráce, jejich nadnárodní dopad, jejich podíl na vypracování a šíření osvědčených postupů a jejich potenciál přispívat k vytváření minimálních norem, praktických nástrojů a řešení zaměřených na přeshraniční nebo celounijní problémy.
Článek 3
Obecný cíl
Obecným cílem programu je přispět v souladu s článkem 4 k dalšímu rozvoji prostoru, kde je prosazována, chráněna a účinně uplatňována rovnost a práva osob zakotvené ve Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU, v Listině a v mezinárodních úmluvách o lidských právech, ke kterým Unie přistoupila.
Článek 4
Specifické cíle
1. K dosažení obecného cíle stanoveného v článku 3 jsou v rámci programu stanoveny tyto specifické cíle:
a)
prosazovat účinné provádění zásady zákazu diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace a dodržovat zásadu zákazu diskriminace na základě důvodů uvedených v článku 21 Listiny;
b)
předcházet rasismu, xenofobii, homofobii a dalším formám nesnášenlivosti a bojovat proti nim;
c)
podporovat a chránit práva osob se zdravotním postižením;
d)
prosazovat rovnost žen a mužů a prosazovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů;
e)
předcházet všem formám násilí vůči dětem, mladým lidem a ženám, jakož i násilí vůči dalším ohroženým skupinám, zejména skupinám ohroženým násilím v úzkých vztazích, bojovat proti takovému násilí a chránit jeho oběti;
f)
podporovat a chránit práva dítěte;
g)
přispívat k zajištění nejvyššího stupně ochrany soukromí a osobních údajů;
h)
podporovat a zlepšovat výkon práv vyplývajících z občanství Unie;
i)
umožnit spotřebitelům a podnikatelům na vnitřním trhu, aby prosazovali svá práva vyplývající z práva Unie, pokud jde o projekty financované v rámci programu Spotřebitelé.
2. Specifických cílů programu se dosahuje zejména:
a)
zlepšováním povědomí a znalostí o právu a politikách Unie, jakož i o právech, hodnotách a zásadách, na nichž je založena Unie;
b)
podporou účinného, uceleného a jednotného provádění a používání právních nástrojů a politik Unie v členských státech a jejich sledováním a hodnocením;
c)
podporou přeshraniční spolupráce, zlepšováním vzájemných znalostí a prohlubováním vzájemné důvěry mezi všemi zúčastněnými stranami;
d)
zdokonalováním znalostí a porozumění ohledně případných překážek, které ovlivňují výkon práv a zásad zaručených Smlouvou o EU, Smlouvou o fungování EU, Listinou, mezinárodními úmluvami, ke kterým Unie přistoupila, a sekundárními právními předpisy Unie.
Článek 5
Druhy akcí
1. Z programu jsou mimo jiné financovány tyto druhy akcí:
a)
analytické činnosti, jako je shromažďování údajů a statistik; rozvoj společných metodik a případně ukazatelů nebo měřítek; studie, výzkum, analýzy a průzkumy; hodnocení; příprava a publikace pokynů, zpráv a vzdělávacích materiálů; workshopy, semináře, setkání odborníků a konference;
b)
vzdělávací činnosti, jako jsou například výměny zaměstnanců, workshopy, semináře, školící programy pro školitele a rozvíjení internetových nebo jiných vzdělávacích modulů;
c)
vzájemná výměna zkušeností, spolupráce, zvyšování povědomí a šíření informací, jako je například identifikace a výměna osvědčených postupů, inovativních přístupů a zkušeností; organizace vzájemného hodnocení a vzájemné výměny zkušeností; pořádání konferencí, seminářů, mediálních kampaní včetně v on-line médiích, informačních kampaní včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s cíli programu; shromažďování a zveřejňování materiálů pro šíření informací o programu a jeho výsledcích; rozvíjení, provozování a údržba systémů a nástrojů využívajících informační a komunikační technologie;
d)
podpora hlavních aktérů, jejichž činnosti přispívají k provádění cílů programu, jako je podpora nevládních organizací při provádění akcí s evropskou přidanou hodnotou, podpora klíčových evropských aktérů, sítí na evropské úrovni a harmonizovaných služeb se sociální hodnotou; podpora členských států při provádění práva a politik Unie; a podpora činnosti sítí na evropské úrovni mezi specializovanými orgány a subjekty, jakož i celostátními, regionálními a místními orgány a nevládními organizacemi, včetně podpory prostřednictvím grantů na činnosti a grantů na provoz.
2. S cílem zajistit perspektivu začlenění podporují příjemci účast příslušných cílových skupin na akcích financovaných z programu.
Článek 6
Účast
1. Přístup k programu je otevřen všem orgánům a subjektům, které jsou právně usazeny v:
a)
členských státech,
b)
zemích Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v uvedené dohodě;
c)
kandidátských zemích, potenciálních kandidátech a zemích přistupujících k Unii, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými pro účast těchto zemí na programech Unie zavedených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích rad přidružení nebo podobných dohodách.
2. Orgány a subjekty zaměřené na zisk mají přístup k programu pouze ve spojení s neziskovými nebo veřejnými organizacemi.
3. Orgány a subjekty právně usazené v jiných třetích zemích než těch, které se účastní programu v souladu s odst. 1 písm. b) a c), zejména v zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, se mohou do akcí v rámci programu zapojit na vlastní náklady, pokud to poslouží účelu těchto akcí.
4. Komise může spolupracovat s mezinárodními organizacemi za podmínek stanovených v příslušném ročním pracovním programu. Přístup k programu je otevřen mezinárodním organizacím působícím v oblastech, na něž se program vztahuje, v souladu s finančním nařízením a příslušným ročním pracovním programem.
Článek 7
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění programu na období 2014 až 2020 se stanoví na 439 473 000 EUR.
2. Z finančních prostředků programu lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou potřebné pro řízení programu a posouzení týkající se dosažení jeho cílů. Z finančních prostředků programu lze hradit výdaje spojené s nezbytnými studiemi, setkáními odborníků, informačními a komunikačními akcemi včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení, jakož i výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu informací; a jiné výdaje na technickou a správní pomoc, potřebnou v souvislosti s řízením programu Komisí.
3. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích stanovených víceletým finančním rámcem zřízeným nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (17)
4. V rámci finančního krytí programu se částky na každou skupinu specifických cílů přidělují v souladu s procentními podíly stanovenými v příloze.
5. Komise se od přidělených procentních podílů v rámci finančního krytí, jak jsou stanoveny v příloze, neodchýlí o více než 5 procentních bodů pro každou skupinu specifických cílů. Pro případ, že je nezbytné tento limit překročit, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8 a za účelem změny každého z podílů uvedených v příloze o více než 5 a nejvýše 10 procentních bodů.
Článek 8
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 5 se Komisi svěřuje na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 5 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 9
Prováděcí opatření
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise za účelem provádění programu přijme roční pracovní programy ve formě prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.
3. Každý roční pracovní program provede cíle programu tím, že určí:
a)
akce, jež mají být uskutečněny v souladu s obecnými a specifickými cíli stanovenými v článku 3 a čl. 4 odst. 1, včetně orientačního přidělení finančních zdrojů;
b)
základní kritéria způsobilosti, výběru a udělování grantů, podle nichž se vybírají návrhy, které mají obdržet finanční příspěvky, v souladu s článkem 84 finančního nařízení a s článkem 94 prováděcích pravidel.
c)
minimální procentní podíl ročních výdajů, které mají být přiděleny na granty.
4. Vhodné a spravedlivé rozdělení finanční podpory mezi různé oblasti, na něž se vztahují specifické cíle uvedené v čl. 4 odst. 1, se zajistí při zohlednění úrovně finančních prostředků, které již byly přiděleny podle předchozích programů na období 2007-2013 zavedených rozhodnutími uvedenými v článku 15. Při rozhodování o přidělení prostředků do těchto oblastí v ročních pracovních programech zohlední Komise potřebu zachovat dostatečné úrovně financování a zajistí kontinuitu akcí i předvídatelnost financování ve všech oblastech, na něž se vztahují specifické cíle stanovené v čl. 4 odst. 1.
5. Výzvy k podávání návrhů se uveřejňují jednou ročně.
Článek 10
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č.182/2011.
Článek 11
Doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkový soulad, doplňkovost a součinnost s ostatními nástroji Unie, včetně mimo jiné s programem Spravedlnost, programem „Evropa pro občany“ a programem Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace a s dalšími programy v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí; vnitřních věcí, zdraví a ochrany spotřebitele; vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, informační společnosti; rozšíření, a to zejména s nástrojem předvstupní pomoci (NPP II) a s evropskými strukturálními a investičními fondy.
2. Komise rovněž zajistí celkový soulad, doplňkovost a součinnost s činností institucí a jiných subjektů Unie působících v oblastech, na něž se vztahují cíle programu.
3. Program může sdílet zdroje s ostatními nástroji Unie, zejména s programem Spravedlnost, za účelem provádění akcí odpovídajících cílům obou programů. Na akci financovanou z programu lze rovněž čerpat prostředky z programu Spravedlnost, pokud se financování netýká stejné nákladové položky.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných z programu finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolu veškerých dokladů i kontrolu na místě u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (19) s cílem zjistit, zdav souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy, které vyplývají z provádění programu, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů a vyšetřování zmíněných v uvedených odstavcích v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 13
Sledování a hodnocení
1. Komise program každoročně sleduje tak, aby bylo možné sledovat provádění akcí v jeho rámci a plnění specifických cílů stanovených v článku 4. Sledování zároveň umožní posoudit, jak byly v rámci akcí programu řešeny otázky rovnosti žen a mužů, zákazu diskriminace a ochrany dětí.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě
a)
výroční zprávu o sledování na základě ukazatelů stanovených v čl. 14 odst. 2 a o využití dostupných finančních prostředků;
b)
průběžnou hodnotící zprávu do 30. června 2018;
c)
zprávu o hodnocení ex post do 31. prosince 2021.
3. Průběžná hodnotící zpráva posoudí pokrok dosažený při plnění cílů programu, účinnost využívání zdrojů a evropskou přidanou hodnotu programu s cílem určit, zda je financování v oblastech, na které se program vztahuje, třeba po roce 2020 prodloužit, upravit nebo ukončit. Zároveň se prověří, zda je možné program ještě zjednodušit, zda je vnitřně i navenek soudržný a zda jsou všechny jeho cíle a akce stále relevantní. Ve zprávě se zohlední výsledky hodnocení ex post předchozích programů na období 2007-2013 zavedených rozhodnutími uvedenými v článku 15.
4. Zpráva o hodnocení ex post, která se použije při rozhodování o následném programu, posoudí dlouhodobé dopady programu a udržitelnost jeho účinků.
Článek 14
Ukazatele
1. V souladu s článkem 13 slouží ukazatele stanovené v odstavci 2 tohoto článku jako základ pro sledování a hodnocení rozsahu, ve kterém bylo akcemi stanovenými v článku 5 dosaženo každého ze specifických cílů programu stanovených v článku 4. Měří se na základě předem stanovených základních hodnot, které odrážejí situaci před prováděním. Ukazatele se případně člení mimo jiné podle pohlaví, věku a zdravotního postižení.
2. Ukazatele uvedené v odstavci 1 zahrnují mimo jiné:
a)
počet a procentní podíl osob v cílové skupině, které byly osloveny činnostmi na zvyšování povědomí financovanými z programu;
b)
počet zúčastněných stran, které se zapojily do činností mimo jiné v oblasti vzdělávání, výměn, studijních pobytů, workshopů a seminářů financovaných z programu;
c)
zvýšení úrovně znalostí o právních předpisech a politikách Unie a popřípadě o právech, hodnotách a zásadách, na nichž je založena Unie, ve skupinách účastnících se činností financovaných z programu ve srovnání s celou cílovou skupinou;
d)
počet případů, činnosti a výsledky v oblasti přeshraniční spolupráce;
e)
hodnocení účastníků činností, jichž se zúčastnili, a jejich (očekávané) udržitelnosti;
f)
zeměpisné pokrytí činností financovaných z programu;
g)
počet žádostí a grantů týkajících se každého specifického cíle;
h)
pro každý specifický cíl výše finančních prostředků požadovaná žadateli a výše udělená.
2. Kromě ukazatelů stanovených v odstavci 2 se v průběžné zprávě i ve zprávě o hodnocení programu ex post zhodnotí mimo jiné:
a)
evropská přidaná hodnota programu, včetně zhodnocení činností programu s přihlédnutím k podobným iniciativám vytvořeným na vnitrostátní či evropské úrovni a bez finanční podpory Unie a k jejich (očekávaným) výsledkům; a výhody či nevýhody financování Unií ve srovnání s vnitrostátním financováním dotyčného druhu činnosti;
b)
úroveň financování v poměru k dosaženým výsledkům (účinnost);
c)
případné administrativní, organizační nebo strukturální překážky bránící hladšímu, účinnějšímu a účelnějšímu provádění programu (prostor pro zjednodušení).
Článek 15
Přechodná opatření
Na akce zahájené na základě oddílu 4 („Boj proti diskriminaci a rozmanitost“) a oddílu 5 („Rovnost žen a mužů“) rozhodnutí č. 1672/2006/ES, rozhodnutí č. 2007/252/ES nebo rozhodnutí č. 779/2007/ES se až do jejich ukončení vztahují uvedená rozhodnutí. Ve vztahu k těmto akcím se odkazy na výbory uvedené v článku 13 rozhodnutí č. 1672/2006/ES, v článku 10 rozhodnutí č. 2007/252/ES a v článku 10 rozhodnutí č. 779/2007/ES považují za odkazy na výbor uvedený v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1381/2013
zo 17. decembra 2013,
ktorým sa ustanovuje program Práva, rovnosť a občianstvo na obdobie rokov 2014 - 2020
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 19 ods. 2, článok 21 ods. 2 a články 114, 168, 169 a 197,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Európska únia je založená na hodnotách dodržiavania ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv a základných slobôd. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, kde sa uplatňuje pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi. Osoby sú oprávnené uplatňovať v Únii práva, ktoré im boli udelené Zmluvou o fungovaní Európskej Únie (ZFEÚ) a Zmluvou o Európskej únii (ZEÚ). Okrem toho Charta základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“), ktorá sa nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy stala právne záväznou, vyjadruje základné práva a slobody, na ktoré majú právo jednotlivci v rámci Únie. Tieto práva by sa mali podporovať a rešpektovať. Malo by sa zaručiť plné využívanie týchto práv, ako i práv odvodených z medzinárodných dohovorov, ku ktorým Únia pristúpila, ako je napríklad Dohovor Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím, a mali by sa odstrániť všetky súvisiace prekážky. Súčasťou uplatňovania týchto práv je i zodpovednosť a povinnosti voči iným osobám, ľudskému spoločenstvu a budúcim generáciám.
(2)
Európska Rada v Štokholmskom programe (4) opätovne potvrdila prioritu, ktorou je rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a za svoju politickú prioritu vyhlásila vytvorenie Európy práv. Za jeden z dôležitých nástrojov slúžiacich na úspešné vykonávanie politických priorít Štokholmského programu sa označilo financovanie. Ambiciózne ciele stanovené v zmluvách a Štokholmskom programe by sa mali okrem iného dosiahnuť aj zavedením flexibilného a účinného programu Práva, rovnosť a občianstvo na roky 2014 až 2020 (ďalej len „program“), ktorý by mal uľahčiť plánovanie a vykonávanie. Všeobecné a špecifické ciele programu by sa mali vykladať v súlade s relevantnými strategickými usmerneniami definovanými Európskou radou.
(3)
Oznámenie Komisie z 3. marca 2010 o stratégii Európa 2020 stanovuje stratégiu pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Podpora a presadzovanie práv jednotlivcov v rámci Únie, boj proti diskriminácii a nerovnosti a podpora občianstva Únie prispievajú k podpore špecifických cieľov a hlavných iniciatív stratégie Európa 2020.
(4)
Nediskriminácia je základnou zásadou Únie. Článok 19 ZFEÚ ustanovuje opatrenia na boj proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Nediskriminácia je zakotvená aj v článku 21 charty, ktorý by sa mal uplatňovať v medziach článku 51 charty a v súlade s ním. Treba zohľadňovať jednotlivé znaky rôznych podôb diskriminácie a súčasne vypracovať primerané opatrenia na predchádzanie diskriminácii z jedného alebo viacerých dôvodov a boj proti nej.
(5)
Program by sa mal vykonávať vzájomne sa posilňujúcim spôsobom s inými činnosťami Únie, ktoré majú rovnaké ciele, najmä s tými, ktoré sú uvedené v oznámení Komisie z 5. apríla 2011 s názvom „Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020“ (5), a v záveroch Rady z 19. mája 2011 o rámci EÚ pre vnútroštátnu stratégiu integrovania Rómov do roku 2020, v ktorých sa členské štáty vyzývajú, aby riešili sociálne a hospodárske vylúčenie Rómov prostredníctvom všeobecne prijateľného prístupu v štyroch kľúčových oblastiach, ktorými sú vzdelávanie, zamestnanie, zdravie a bývanie, ako aj zabezpečením, že Rómovia nebudú diskriminovaní a poskytne sa im rovnaké uznávanie ich základných práv, a aby prijali opatrenia na odstránenie segregácie, pokiaľ k nej dochádza, a to najmä v oblasti vzdelávania a bývania.
(6)
Rasizmus, xenofóbia, homofóbia a iné formy neznášanlivosti sú priamym porušením zásad slobody, demokracie, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu, t. j. zásad, na ktorých je Únia založená a ktoré sú spoločné pre všetky členské štáty. Boj proti týmto javom je preto stálym cieľom, ktorý si vyžaduje koordinované opatrenia vrátane prideľovania finančných prostriedkov. K týmto javom patria okrem iného verejné podnecovanie k násiliu alebo nenávisti voči skupine osôb alebo členovi takejto skupiny, ako aj iné trestné činy, ak boli spáchané s rasovou, xenofóbnou alebo homofóbnou motiváciou. V tejto súvislosti by sa osobitná pozornosť mala venovať aj predchádzaniu všetkým formám násilia a nenávisti, segregácie a stigmatizácie a boju proti nim, ako aj boju proti šikanovaniu, obťažovaniu a netolerantnému zaobchádzaniu, napríklad vo verejnej správe, v rámci polície, na súdoch, v školách a na pracovisku.
(7)
Jednou zo základných hodnôt Únie je rovnosť medzi ženami a mužmi. Nerovnakým zaobchádzaním medzi ženami a mužmi sa porušujú základné práva. Okrem toho podpora rovnosti medzi ženami a mužmi prispieva tiež k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020. Cieľ podporovať rovnosť medzi ženami a mužmi by sa mal vykonávať vzájomne sa posilňujúcim spôsobom s inými činnosťami Únie alebo členských štátov, ktoré majú rovnaký cieľ, najmä s tými, ktoré sú uvedené v Európskom pakte pre rodovú rovnosť na obdobie rokov 2011 - 2020.
(8)
Diskriminácia na základe pohlavia zahŕňa v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie aj diskrimináciu vyplývajúcu zo zmeny pohlavia. Pri vykonávaní tohto programu by sa mal zohľadňovať vývoj v práve Únie a v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie, aj pokiaľ ide o ďalšie rodové aspekty vrátane rodovej identity.
(9)
Výrazom týchto základných hodnôt Únie je právo na dôstojné zaobchádzanie v rámci pracoviska a spoločnosti všeobecne a potrebné sú koordinované opatrenia, ktoré umožnia cielené činnosti zamerané na trh práce. Preto by súčasťou opatrení v oblasti rodovej rovnosti a odstraňovania diskriminácie mala byť aj podpora rovnosti medzi ženami a mužmi a boj proti diskriminácii na pracovisku a na trhu práce.
(10)
Násilie voči deťom, mladým ľuďom a ženám, ako aj voči iným ohrozeným skupinám predstavuje vo všetkých svojich formách porušovanie základných práv a vážne ohrozenie zdravia. Takéto násilie existuje v celej Únii a má vážne dôsledky pre fyzické a duševné zdravie obetí, ako aj pre spoločnosť ako celok. Na riešenie tohto problému a ochranu obetí sú potrebné silná politická vôľa a koordinované opatrenia založené na metódach a výsledkoch programov Daphne (6). Prijatie opatrení na boj proti násiliu voči ženám prispieva k presadzovaniu rovnosti medzi ženami a mužmi. Keďže financovanie Daphne bolo od svojho zavedenia v roku 1997 ozajstným úspechom, a to pokiaľ ide o jeho obľúbenosť u zainteresovaných strán (verejných, akademických orgánov a mimovládnych organizácií (MVO)) aj pokiaľ ide o efektívnosť financovaných projektov, je veľmi dôležité, aby sa vo vykonávaní programu zachoval názov Daphne v súvislosti so špecifickým cieľom, ktorý je zameraný na predchádzanie a boj proti násiliu voči deťom, mladým ľuďom a ženám, aby bola aj naďalej zabezpečená čo najvyššia viditeľnosť programov Daphne.
(11)
V článku 3 ods. 3 ZEÚ sa od Únie vyžaduje, aby podporovala ochranu práv dieťaťa a bojovala proti diskriminácii. Deti sú zraniteľné, najmä v podmienkach chudoby, sociálneho vylúčenia, zdravotného postihnutia alebo v iných osobitných situáciách, ktoré ich vystavujú rizikám, ako sú zanedbávanie, únosy a zmiznutia. Mali by sa prijať opatrenia na podporu práv dieťaťa a prispieť k ochrane detí pred ujmou a násilím, ktoré ohrozujú ich telesné alebo duševné zdravie a predstavujú porušenie ich práv na rozvoj, ochranu a dôstojnosť.
(12)
Osobné údaje by sa mali aj naďalej účinne chrániť so zreteľom na neustály technický vývoj a globalizáciu. Právny rámec Únie v oblasti ochrany údajov by sa mal účinne a konzistentne uplatňovať v rámci Únie. Aby sa tak stalo, Únia by mala byť schopná podporiť úsilie členských štátov pri uplatňovaní tohto právneho rámca, pričom osobitný dôraz by sa mal klásť na zabezpečenie toho, aby jednotlivci mohli účinne uplatňovať svoje práva.
(13)
Občania by mali byť lepšie informovaní o svojich právach vyplývajúcich z občianstva Únie a mali by ich vedieť uplatňovať, a to konkrétne právo slobodne sa pohybovať a zdržiavať v rámci Únie, právo voliť a byť volený do Európskeho parlamentu a do orgánov miestnej samosprávy v ich členskom štáte pobytu, za rovnakých podmienok ako štátni príslušníci uvedeného štátu, petičné právo vo vzťahu k Európskemu parlamentu v ktoromkoľvek z jazykov Zmluvy, právo predkladať občianske iniciatívy a právo podávať európskemu ombudsmanovi sťažnosti týkajúce sa nesprávneho úradného postupu inštitúcií a mali by byť schopní tieto práva vykonávať. Nabádaním občanov, aby sa aktívnejšie zúčastňovali demokratických procesov na úrovni Únie, sa posilní európska občianska spoločnosť a podporí rozvoj európskej identity. Občania by mali mať pocit istoty, pokiaľ ide o život, cestovanie, štúdium, prácu a dobrovoľníctvo v inom členskom štáte, a mali by mať pocit dôvery v rovnaký prístup k svojim právam, ich plnú vymáhateľnosť a ochranu bez akejkoľvek diskriminácie, bez ohľadu na to, kde v Únii sa nachádzajú.
(14)
Spotrebitelia alebo podnikatelia na vnútornom trhu by mali mať možnosť uplatňovať svoje práva vyplývajúce z práva Únie v cezhraničnom kontexte.
(15)
Podľa článkov 8 a 10 ZFEÚ by sa programom malo podporovať zohľadnenie hľadiska rodovej rovnosti a cieľov v oblasti nediskriminácie vo všetkých jeho činnostiach. Malo by sa vykonávať pravidelné monitorovanie a hodnotenie s cieľom posúdiť spôsob, akým sa pristupuje k otázkam rodovej rovnosti a nediskriminácie v rámci činností programu.
(16)
Zo skúseností s činnosťou na úrovni Únie vyplynulo, že dosiahnutie cieľov programu v praxi si vyžaduje spojenie jednotlivých nástrojov vrátane právnych aktov, politických iniciatív a financovania. Financovanie je dôležitým nástrojom dopĺňajúcim legislatívne opatrenia.
(17)
Činnosti financované v rámci programu môžu okrem toho, že sú skutočnou hodnotou pre príjemcov, poslúžiť ako dôkaz, z ktorého bude vychádzať lepšia tvorba politík na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. Napríklad programy Daphne umožnili skutočný prenos vedomostí a osvedčených postupov medzi všetkými zúčastnenými zainteresovanými stranami vrátane členských štátov v súvislosti s predchádzaním násiliu voči deťom, mladým ľuďom a ženám a bojom proti nemu.
(18)
V oznámení Komisie z 29. júna 2011 s názvom „Rozpočet stratégie Európa 2020“ sa zdôrazňuje potreba racionalizácie a zjednodušenia financovania zo zdrojov Únie. Najmä s ohľadom na súčasnú hospodársku krízu je mimoriadne dôležité, aby finančné prostriedky Únie boli štrukturované a aby sa s nimi hospodárilo čo najsvedomitejšie. Zmysluplné zjednodušenie a účelné hospodárenie s finančnými prostriedkami možno dosiahnuť znížením počtu programov a racionalizáciou, zjednodušením a harmonizáciou pravidiel financovania a postupov.
(19)
V reakcii na potrebu zjednodušenia, efektívneho hospodárenia s finančnými prostriedkami a jednoduchšieho prístupu k nim by mal tento program pokračovať v činnostiach, ktoré sa predtým vykonávali na základe oblasti 4 („Antidiskriminácia a rozmanitosť“) a oblasti 5 („Rodová rovnosť“) programu Progress zriadeného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES (7), programu Základné práva a občianstvo ustanoveného rozhodnutím Rady 2007/252/ES (8), a programu Daphne III. Hodnotenia uvedených programov v polovici obdobia trvania zahŕňajú odporúčania, ktorých cieľom je zlepšiť vykonávanie programu. Pri vykonávaní programu je potrebné zohľadniť zistenia vyplývajúce z týchto hodnotení v polovici trvania, ako aj zistenia príslušných hodnotení ex-post.
(20)
Hlavnými zásadami pre dosiahnutie cieľov programu by mali byť zabezpečenie optimálneho využívania finančných prostriedkov a zvýšenie efektívnosti výdavkov. Malo by sa zaručiť primerané financovanie na podporu úsilia vytvoriť Európu práv. Je dôležité zabezpečiť, aby sa program vykonával čo najefektívnejším a užívateľsky najjednoduchším spôsobom, pričom by sa mala zaručiť právna istota a prístup k nemu pre všetkých účastníkov. S cieľom uľahčiť prístup k financovaniu pre všetkých potenciálnych príjemcov mali by zjednodušiť postupy podávania žiadostí a požiadavky finančného hospodárenia a mala by sa odstrániť administratívna záťaž.
(21)
V oznámení Komisie z 19. októbra 2010 s názvom „Preskúmanie rozpočtu EÚ“ a oznámení Komisie z 29. júna 2011 s názvom „Rozpočet pre Európu 2020“ sa zdôrazňuje význam zamerania financovania na činnosti s jasnou európskou pridanou hodnotou, teda také, pri ktorých môže byť intervencia Únie v porovnaní s činnosťou iba samotných členských štátov prínosnejšia. Činnosti, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by mali prispievať k budovaniu vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, posilňovaniu cezhraničnej spolupráce, vytváraniu sietí a zabezpečeniu správneho, jednotného a konzistentného uplatňovania práva Únie. Financovanie by malo takisto prispievať k zvýšeniu účinnosti a lepšiemu poznaniu práva a politík Únie pre všetky dotknuté strany a malo by poskytnúť kvalitnú analytickú základňu pre podporu a rozvoj práva a politík Únie, a tým prispievať k ich presadzovaniu a náležitému vykonávaniu. Intervencia Únie umožní, aby sa tieto činnosti vykonávali jednotne v celej Únii a aby prinášali úspory systému. Okrem toho môže Únia lepšie reagovať na cezhraničnú situáciu než členské štáty a môže poskytnúť európsku platformu pre vzájomné čerpanie skúseností.
(22)
Pri výbere činností, ktoré by sa mali financovať z programu, by Komisia mala návrhy posudzovať podľa vopred stanovených kritérií. Tieto kritériá by mali zahŕňať aj posúdenie európskej pridanej hodnoty navrhovaných činností. Európsku pridanú hodnotu je možné preukázať aj pri vnútroštátnych projektoch a projektoch malého rozsahu.
(23)
Orgány a subjekty, ktoré sa usilujú o dosahovanie cieľa všeobecného európskeho záujmu v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje program, by sa mali považovať za kľúčových aktérov v miere, v ktorej preukázali alebo v ktorej možno očakávať, že preukážu, že majú značný vplyv na splnenie uvedeného cieľa, a financie by mali dostávať v súlade s postupmi a kritériami stanovenými v ročných pracovných programoch, ktoré Komisia prijme podľa tohto nariadenia.
(24)
Harmonizované služby spoločenskej hodnoty by sa mali vykladať v zmysle článku 2 rozhodnutia Komisie č. 116/2007/ES (9).
(25)
K orgánom a subjektom, ktoré majú prístup k programu, by mali patriť vnútroštátne, regionálne a miestne orgány.
(26)
Týmto nariadením sa na celé obdobie trvania programu stanovuje finančné krytie, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (10) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
(27)
S cieľom zabezpečiť, aby program dostatočne pružne reagoval na meniace sa potreby a zodpovedajúce politické priority prostredníctvom svojho trvania, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu percentuálnych podielov stanovených v prílohe tohto nariadenia pre každú skupinu špecifických cieľov, ktorá by tieto percentuálne podiely prekročila o viac než 5 percentuálnych bodov. Na posúdenie potreby takéhoto delegovaného aktu by sa tieto percentuálne podiely mali vypočítať na základe finančného krytia programu na jeho celé trvanie, a nie na základe ročných rozpočtových prostriedkov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(28)
Toto nariadenie by sa malo vykonávať v plnom súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (11) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Najmä pokiaľ ide o podmienky oprávnenosti dane z pridanej hodnoty (DPH), ktorú platia príjemcovia grantov, oprávnenosť DPH by nemala závisieť od právneho postavenia príjemcov pre činnosti, ktoré môžu vykonávať súkromné alebo verejné orgány a subjekty za rovnakých právnych podmienok. Vzhľadom na osobitnú povahu cieľov a činností, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa malo vo výzvach na predkladanie návrhov malo ozrejmiť, že v prípade činností, ktoré môžu vykonávať verejné aj súkromné orgány a subjekty sa neodpočítateľná DPH, ktorú zaplatili verejné orgány a subjekty, považuje za oprávnenú, pokiaľ sa platí za vykonávanie činností, ako je odborná príprava alebo zvyšovanie povedomia, ktoré sa nedajú považovať za výkon verejnej moci. V tomto nariadení by sa mali použiť aj nástroje na zjednodušenie zavedené v nariadení o rozpočtových pravidlách. Okrem toho by kritériá výberu činností, ktoré by sa mali podporiť, mali zabezpečovať prideľovanie dostupných finančných zdrojov na činnosti s najvyšším účinkom z hľadiska sledovaného politického cieľa.
(29)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci týkajúce sa prijatia ročných programov. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (12).
(30)
V ročných pracovných programoch prijatých Komisiou podľa tohto nariadenia by sa malo zabezpečiť náležité rozdelenie finančných prostriedkov medzi granty a verejné zákazky. Finančné prostriedky z programu by sa mali prideľovať hlavne na granty pri zachovaní dostatočnej úrovne finančných prostriedkov pre obstarávanie. V ročných pracovných programoch by sa mala určiť minimálna percentuálna hodnota ročných výdavkov, ktorá sa vyčlení na granty a ktorá by mala byť najmenej vo výške 65 %. Na účely uľahčenia plánovania projektov a spolufinancovania zainteresovanými stranami, Komisia by mala stanoviť jasný harmonogram pre výzvy na predkladanie návrhov, výber projektov a rozhodnutia o zadaní zákaziek.
(31)
S cieľom zabezpečiť efektívne prideľovanie finančných prostriedkov zo všeobecného rozpočtu Únie je potrebné usilovať sa o konzistentnosť, doplnkovosť a súčinnosť medzi finančnými programami určenými na podporu úzko prepojených politických oblastí, najmä medzi týmto programom a programom Spravodlivosť ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1382/2013 (13), programom Európa pre občanov, Programom v Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1296/2013 (14) a inými programami v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí, vnútorných záležitostí, zdravia a ochrany spotrebiteľa, vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu, informačnej spoločnosti, rozširovania - najmä pokiaľ ide o nástroj predvstupovej pomoci (IPA II) a Európske štrukturálne a investičné fondy, ktorých spoločné ustanovenia sú ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (15).
(32)
Komisia by mala zabezpečiť celkovú konzistentnosť, doplnkovosť a súčinnosť s prácou orgánov, úradov a agentúr Únie, ako sú Európsky inštitút pre rodovú rovnosť a Agentúra pre základné práva, a mala by zhodnotiť prácu iných vnútroštátnych a medzinárodných aktérov v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú ciele programu.
(33)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním správnych a finančných sankcií v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
(34)
S cieľom uplatniť zásadu riadneho finančného hospodárenia by sa v tomto nariadení mali stanoviť vhodné nástroje na posúdenie jeho efektívnosti. V záujme toho by sa v ňom mali stanoviť všeobecné a špecifické ciele. Na meranie plnenia týchto špecifických cieľov by sa mal určiť súbor konkrétnych a merateľných ukazovateľov, ktoré by mali zostať v platnosti po celú dobu trvania programu. Komisia by mala každý rok predkladať Európskemu parlamentu a Rade monitorovaciu správu, ktorá by okrem iného vychádzala z ukazovateľov stanovených v tomto nariadení a ktorá by informovala o použití dostupných finančných prostriedkov.
(35)
Pri vykonávaní programu by Komisia mala zohľadniť cieľ, ktorým je spravodlivé geografické rozdelenie financií, a mala by poskytnúť pomoc tým členským štátom, v ktorých je počet financovaných činností relatívne nízky. Pri vykonávaní programu by Komisia mala tiež zohľadniť, či je podľa medzinárodne uznávaných ukazovateľov/monitorovacích orgánov potrebné prijať v niektorých členských štátoch opatrenia s cieľom zabezpečiť účinné dosiahnutie cieľov programu a mala by podporovať činnosti členských štátov a občianskej spoločnosti v týchto oblastiach.
(36)
V súlade s článkom 180 ods. 1 písm. l) delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (16) („pravidlá uplatňovania“), by sa v grantovej dohode mali stanoviť ustanovenia upravujúce viditeľnosť finančnej podpory Únie, okrem riadne odôvodnených prípadov, keď uverejnenie nie je možné alebo vhodné.
(37)
V súlade s článkom 35 ods. 2 a 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článkom 21 pravidiel uplatňovania by Komisia mala zverejniť primeraným a včasným spôsobom informácie o príjemcoch a o povahe a účele opatrení financovaného zo všeobecného rozpočtu Únie. Uvedené informácie by sa mali sprístupniť pri náležitom dodržaní požiadaviek dôvernosti a bezpečnosti, najmä ochrany osobných údajov.
(38)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to prispieť k ďalšiemu rozvoju priestoru, v ktorom sa podporuje, ochraňuje a účinne uplatňuje rovnosť a práva jednotlivcov zakotvené v ZEÚ, ZFEÚ a Charte a medzinárodných dohovoroch o ľudských právach, ku ktorým Únia pristúpila, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ho možno z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(39)
S cieľom zabezpečiť nepretržitosť financovania činností, ktoré boli pôvodne vykonávané na základe oblastí 4 a 5 rozhodnutia č. 1672/2006/ES, rozhodnutia 2007/252/ES a rozhodnutia č. 779/2007/ES, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Ustanovenie programu a jeho trvanie
1. Týmto nariadením sa ustanovuje program Práva, rovnosť a občianstvo (ďalej len „program“).
2. Program zahŕňa obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
Článok 2
Európska pridaná hodnota
1. V rámci programu sa financujú činnosti s európskou pridanou hodnotou. Komisia na tento účel zabezpečí, aby činnosti vybrané na financovanie boli určené na dosahovanie výsledkov s európskou pridanou hodnotou.
2. Európska pridaná hodnota činností, vrátane činností malého rozsahu a vnútroštátnych činností, sa posudzuje na základe kritérií ako je ich prínos ku konzistentnému a jednotnému uplatňovaniu práva Únie a k rozširovaniu povedomia verejnosti o právach, ktoré z nich vyplývajú, ich potenciál rozvíjať vzájomnú dôveru medzi členskými štátmi a zlepšiť cezhraničnú spoluprácu, ich nadnárodný dopad, ich podiel na vypracovaní a šírení najlepších postupov alebo ich potenciál prispieť k vytvoreniu minimálnych štandardov, praktických nástrojov a riešení pre cezhraničné výzvy či výzvy zasahujúce celú Úniu.
Článok 3
Všeobecný cieľ
Všeobecným cieľom programu je prispievať v súlade s článkom 4 k ďalšiemu rozvoju priestoru, v ktorom sa podporuje, chráni a účinne uplatňuje rovnosť a práva jednotlivcov zakotvené v ZEÚ, ZFEÚ, Charte a medzinárodných dohovoroch o ľudských právach, ku ktorým Únia pristúpila.
Článok 4
Špecifické ciele
1. Na dosiahnutie všeobecného cieľa uvedeného v článku 3 má program tieto špecifické ciele:
a)
podporovať účinné uplatňovanie zásady nediskriminácie z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie a dodržiavať zásadu nediskriminácie z dôvodov stanovených v článku 21 Charty;
b)
predchádzať rasizmu, xenofóbii, homofóbii a iným formám neznášanlivosti a bojovať proti nim;
c)
podporovať a ochraňovať práva osôb so zdravotným postihnutím;
d)
podporovať rovnosť medzi ženami a mužmi a napredovať v uplatňovaní hľadiska rodovej rovnosti;
e)
predchádzať všetkým formám násilia voči deťom, mladým ľuďom a ženám, ako aj násiliu voči iným ohrozeným skupinám, najmä skupinám, ktorým hrozí násilie v blízkych vzťahoch, a bojovať proti nim a ochraňovať obete pred takýmto násilím;
f)
podporovať a ochraňovať práva dieťaťa
g)
prispievať k zabezpečeniu najvyššej úrovne ochrany súkromia a osobných údajov;
g)
podporovať a zlepšiť uplatňovanie práv vyplývajúcich z občianstva Únie;
i)
umožniť spotrebiteľom alebo podnikateľom na vnútornom trhu, aby mohli uplatňovať svoje práva vyplývajúce z práva Únie, pokiaľ ide o projekty financované v rámci programu na ochranu spotrebiteľa.
2. Špecifické ciele programu sa sledujú najmä:
a)
zvyšovaním povedomia a znalosti o práve Únie a jej politík, ako aj znalosti práv, hodnôt a zásad, na ktorých je Únia založená;
b)
podporou účinného, komplexného a jednotného vykonávania a uplatňovania právnych nástrojov Únie a politík v členských štátoch a ich monitorovania a hodnotenia;
c)
podporou cezhraničnej spolupráce, zlepšovaním vzájomných znalostí a zvyšovaním vzájomnej dôvery medzi všetkými zainteresovanými stranami;
d)
zdokonaľovaním znalostí a porozumenia o prípadných prekážkach uplatňovania práv a zásad, ktoré zaručuje ZEÚ, ZFEÚ, Charta, medzinárodné dohovory, ku ktorým Únia pristúpila, a sekundárna legislatíva Únie.
Článok 5
Druhy činností
1. Z programu sa financujú okrem iného tieto druhy činností:
a)
analytické činnosti, napríklad zhromažďovanie údajov a štatistík; rozvoj spoločných metodík, prípadne aj ukazovateľov alebo merítok; štúdie, výskumy, analýzy a prieskumy; hodnotenia; vypracovanie a uverejňovanie príručiek, správ a vzdelávacieho materiálu; workshopy, semináre, stretnutia odborníkov a konferencie;
b)
vzdelávacie činnosti, ako je výmena pracovníkov, workshopy, semináre, školiace programy pre školiteľov a rozvíjanie online vzdelávacích nástrojov alebo iných vzdelávacích modulov;
c)
vzájomné využívanie poznatkov, spolupráca, zvyšovanie povedomia a šírenia informácií, napríklad vyhľadávanie a výmena osvedčených postupov, inovatívnych prístupov a skúseností a organizovanie partnerského preskúmania a vzájomnej výmeny poznatkov; organizácia konferencií, seminárov; mediálnych kampaní vrátane kampaní v online médiách, informačných kampaní vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických priorít Únie, pokiaľ súvisia s cieľmi programu; zhromažďovanie a uverejňovanie materiálov určených na šírenie informácií o programe a jeho výsledkoch, rozvíjanie, prevádzka a údržba systémov a nástrojov využívajúcich informačné a komunikačné technológie;
d)
podpora hlavných aktérov, ktorých činnosti prispievajú k plneniu cieľov programu, ako je napríklad podpora pre MVO pri vykonávaní činností s európskou pridanou hodnotou, podpora kľúčových európskych aktérov, sietí na európskej úrovni a harmonizovaných služieb sociálneho významu; podpora členských štátov pri vykonávaní práva Únie a jej politík; a podpora vytvárania sietí na európskej úrovni medzi špecializovanými orgánmi a subjektami, ako aj celoštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi a MVO vrátane podpory prostredníctvom grantov na činnosť alebo prevádzkových grantov.
2. S cieľom zabezpečiť inkluzívnosť príjemcovia podporujú účasť príslušných cieľových skupín na činnostiach financovaných prostredníctvom programu.
Článok 6
Účasť
1. Prístup k programu je otvorený pre všetky orgány a subjekty právne usadené v:
a)
členských štátoch;
b)
krajinách Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore, v súlade s uvedenou Dohodou;
c)
kandidátskych krajinách, potenciálnych kandidátoch a krajinách pristupujúcich k Únii v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami stanovenými pre účasť týchto krajín na programoch Únie ustanovených v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Asociačnej rady alebo podobných dohodách.
2. Orgány a subjekty, ktoré sú zamerané na dosahovanie zisku, majú prístup k programu len spolu s neziskovými alebo verejnými organizáciami.
3. Orgány a subjekty právne usadené v iných tretích krajinách než sú krajiny zúčastňujúce sa programu v súlade s odsekom 1 písm. b) a c), najmä v krajinách, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, sa môžu pridružiť k činnostiam v rámci programu na svoje vlastné náklady, pokiaľ to poslúži účelu týchto činností.
4. Komisia môže spolupracovať s medzinárodnými organizáciami podľa podmienok stanovených v príslušnom ročnom pracovnom programe. Prístup k programu je otvorený pre medzinárodné organizácie pôsobiace v oblastiach, na ktoré sa program vzťahuje, v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a príslušnými ročnými pracovnými programami.
Článok 7
Rozpočet
1. Finančné krytie na vykonávanie programu na obdobie rokov 2014 až 2020 sa stanovuje na 439 473 000 EUR.
2. Z pridelených finančných prostriedkov v rámci programu možno hradiť aj výdavky súvisiace s činnosťami v rámci prípravy, sledovania, kontroly, auditu a hodnotenia, ktoré sú potrebné na riadenie programu a na posudzovanie dosiahnutia jeho cieľov. Z pridelených finančných prostriedkov možno hradiť aj výdavky spojené s nevyhnutnými štúdiami, stretnutiami odborníkov, informačnými a komunikačnými činnosťami vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ súvisia so všeobecnými cieľmi tohto nariadenia,, ako aj výdavky spojené so sieťami informačných technológií zameranými na spracovanie a výmenu informácií a inú technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisia potrebuje v súvislosti s riadením programu.
3. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca stanoveného nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (17).
4. V rámci finančného krytia programu sa sumy prideľujú pre každú skupinu špecifických cieľov v súlade s percentuálnymi podielmi stanovenými v prílohe.
5. Komisia sa od pridelených percentuálnych podielov finančného krytia, ako sú stanovené v prílohe, nesmie odchýliť o viac než 5 percentuálnych bodov pre každú skupinu špecifických cieľov. Ak sa ukáže, že je potrebné prekročiť tento limit, Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 7a s cieľom upraviť každý z podielov uvedených v prílohe o viac než 5 a najviac 10 percentuálnych bodov.
Článok 8
Vykonávanie delegovania právomocí
1. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 5 sa Komisii udeľuje na obdobie trvania programu.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 5 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 5 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote 2 mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 9
Vykonávacie opatrenia
1. Komisia vykonáva program v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
2. Komisia prijme na účely vykonávania programu ročné pracovné programy vo forme vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 10 ods. 2.
3. Každý ročný pracovný program uskutočňuje ciele programu tým, že určí:
a)
činnosti, ktoré sa majú vykonať, v súlade so všeobecnými a špecifickými cieľmi uvedenými v článku 3 a článku 4 ods. 1, a to vrátane orientačného pridelenia finančných zdrojov;
b)
základné kritériá oprávnenosti, výberu a udeľovania grantov, podľa ktorých sa vyberajú návrhy, ktoré majú obdržať finančné príspevky v súlade s článkom 84 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článkom 94 jeho pravidiel uplatňovania;
c)
minimálny percentuálny podiel ročných výdavkov, ktoré sa majú prideliť na granty.
4. Zabezpečí sa primerané a spravodlivé rozdeľovanie finančnej podpory medzi jednotlivé oblasti, na ktoré sa vzťahujú špecifické ciele uvedené v článku 4 ods. 1 e toto nariadenie, pričom sa zohľadní výška financovania, ktorá sa už pridelila v rámci predchádzajúcich programov na roky 2007 - 2013 ustanovených rozhodnutiami uvedenými v článku 15. Pri rozhodovaní o pridelení finančných prostriedkov do týchto oblastí v ročných pracovných programov Komisia zohľadní potrebu zachovať dostatočnú úroveň financovania a zabezpečí kontinuitu činností a predvídateľnosť financovania vo všetkých oblastiach, na ktoré sa vzťahujú špecifické ciele stanovené v článku 4 ods. 1.
5. Výzvy sa predkladanie návrhov sa uverejňujú každoročne.
Článok 10
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 11
Doplnkovosť
1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi zaistí celkový súlad, doplnkovosť a súčinnosť s ďalšími nástrojmi Únie vrátane, okrem iného, s programom Spravodlivosť, programom Európa pre občanov a programom Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie a s inými programami v oblasti zamestnanosti a sociálnych vecí, vnútorných záležitostí, zdravia a ochrany spotrebiteľa, vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu, informačnej spoločnosti a rozšírenia - najmä pokiaľ ide o nástroj predvstupovej pomoci (IPAII) a Európske štrukturálne a investičné fondy.
2. Komisia tiež zabezpečí celkový súlad doplnkovosť a súčinnosť s činnosťou orgánov, úradov a agentúr Únie pôsobiacich v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú ciele programu.
3. Program môže zdielať zdroje s ostatnými nástrojmi Únie, najmä s programom Spravodlivosť, na vykonávanie činností zodpovedajúcich cieľom obidvoch programov. Na činnosti financované z programu možno takisto čerpať prostriedky z programu Spravodlivosť za predpokladu, že sa financovanie netýka tých istých nákladových položiek.
Článok 12
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní činností financovaných na základe tohto programu chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich správnych a finančných sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na základe programu.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, a to v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (18) a nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (19) na účely zistenia, či v súvislosti s grantovou dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami, grantové dohody, rozhodnutia o grante a zmluvy, ktoré budú výsledkom vykonávania tohto programu, musia obsahovať ustanovenia, ktoré Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF v súlade s ich právomocami výslovne udeľujú právomoc vykonávať takéto audity a vyšetrovania uvedené v týchto odsekoch.
Článok 13
Monitorovanie a hodnotenie
1. Komisia každoročne monitoruje program s cieľom sledovať realizáciu činností vykonávaných v rámci neho a sledovať plnenie špecifických cieľov stanovených v článku 4. Monitorovanie zároveň umožní posúdiť, ako boli v rámci činností programu riešené otázky rodovej rovnosti, nediskriminácie a ochrany detí.
2. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade:
a)
výročnú monitorovaciu správu vychádzajúcu z ukazovateľov stanovených v článku 14 ods. 2 a o využívaní dostupných finančných prostriedkov;
b)
priebežnú hodnotiacu správu do 30. júna 2018;
c)
správu o hodnotení ex post do 31. decembra 2021.
3. Priebežná hodnotiaca správa posúdi pokrok dosiahnutý pri plnení cieľov programu, účinnosť využívaných zdrojov a európsku pridanú hodnotu programu s cieľom určiť, či je financovanie v oblastiach, na ktoré sa program vzťahuje, treba po roku 2020 malo predĺžiť, upraviť alebo ukončiť. Zároveň sa preverí, či je možné program ešte zjednodušiť, či je vnútorne i navonok súdržný a či sú všetky jeho ciele a činnosti naďalej relevantné. V správe sa zohľadnia výsledky hodnotení ex post predchádzajúcich programov na obdobie 2007 - 2013, zavedených rozhodnutiami uvedenými článku 15.
4. V správe o hodnotení ex post, ktorá sa použije pri rozhodovaní o nasledujúcom programe posúdi dlhodobý dopad programu a udržateľnosť jeho účinkov.
Článok 14
Ukazovatele
1. V súlade s článkom 13 slúžia ukazovatele uvedené v odseku 2 tohto článku ako základ pre monitorovanie a hodnotenie miery, v akej bol činnosťami stanovenými v článku 5 dosiahnutý každý zo špecifických cieľov programu stanovených v článku 4. Merajú sa na základe vopred stanovených základných hodnôt, ktoré odrážajú situáciu pred vykonávaním. V prípade potreby sa ukazovatele rozčlenia aj podľa pohlavia, veku a zdravotného postihnutia.
2. Ukazovatele uvedené v odseku 1 okrem iného zahŕňajú:
a)
počet a percento osôb v cieľovej skupine, ktoré boli oslovené činnosťami zameranými na zvyšovanie povedomia;
b)
počet zainteresovaných strán zúčastňujúcich sa okrem iného na vzdelávacích činnostiach, výmenách pracovníkov, študijných návštevách, workshopoch a seminároch financovaných z programu;
c)
zvýšenie úrovne znalostí o práve Únie a prípadne práv, hodnôt a zásad, na ktorých je Únia založená, v skupinách osôb, ktoré sa zúčastnili na činnostiach financovaných prostredníctvom programu v porovnaní s celou cieľovou skupinou;
d)
počet prípadov, činností a výsledkov v oblasti cezhraničnej spolupráce;
e)
hodnotenie zo strany účastníkov, pokiaľ ide o činnosti, na ktorých za zúčastnili, a ich (očakávanú) udržateľnosť;
f)
územné pokrytie činností financovaných z programu;
g)
počet žiadostí a grantov týkajúcich sa každého špecifického cieľa;
h)
výška finančných prostriedkov požadovaných žiadateľmi a udelených finančných prostriedkov vo vzťahu ku každému špecifickému cieľu.
3. V priebežnej hodnotiacej správe a v správe o hodnotení programu ex-post sa okrem ukazovateľov stanovených v odseku 2 posudzujú aj tieto prvky:
a)
európska pridaná hodnota programu vrátane hodnotenia činností programu v súvislosti s podobnými iniciatívami na vnútroštátnej alebo európskej úrovni, ktoré neboli podporené finančnými prostriedkami Únie, a ich (očakávaných) výsledkov a výhody a/alebo nevýhody financovania tohto druhu činnosti zo strany Únie v porovnaní s financovaním na vnútroštátnej úrovni;
b)
úroveň financovania v pomere k dosiahnutým výsledkom (účinnosť);
c)
možné administratívne, organizačné a/alebo štrukturálne prekážky brániace plynulejšej, účinnejšej a účelnejšej realizácii programu (priestor pre zjednodušenie).
Článok 15
Prechodné opatrenia
Na činnosti, ktoré sa začali na základe oblasti 4 („Antidiskriminácia a rozmanitosť“) a oblasti 5 („Rodová rovnosť“) rozhodnutia č. 1672/2006/ES, rozhodnutia 2007/252/ES alebo rozhodnutia č. 779/2007/ES, sa až do ukončenia ich realizácie vzťahujú ustanovenia týchto rozhodnutí. V prípade uvedených činností sa odkazy na výbory ustanovené v článku 13 rozhodnutia č. 1672/2006/ES, v článku 10 rozhodnutia 2007/252/ES a článku 10 rozhodnutia č. 779/2007/ES vykladajú ako odkazy na výbor ustanovený v článku 10 ods. 1 tohto nariadenia.
Článok 16
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. decembra 2013