NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 377/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti („Global Monitoring for Environment and Security“, dále jen „GMES“) byla iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie prováděla na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Počátky GMES se datují do května roku 1998, kdy orgány zapojené do rozvoje kosmických aktivit v Evropě vydaly společné prohlášení známé jako „Manifest z Bavena“. Manifest vyzval k přijetí dlouhodobých závazků, pokud jde o rozvoj služeb v oblasti monitorování životního prostředí z vesmíru s využitím a dalším rozvojem evropských dovedností a technologií. V roce 2005 učinila Unie strategické rozhodnutí vybudovat společně s agenturou ESA nezávislou evropskou kapacitu pro pozorování Země, která by poskytovala služby v oblasti životního prostředí a bezpečnosti.
(2)
Z uvedené iniciativy vycházelo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (3), kterým byl zřízen Evropský program monitorování Země (GMES) a stanovena pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností.
(3)
Zatímco program zřízený nařízením (EU) č. 911/2010 by měl podle nového víceletého finančního rámce na období 2014-2020, stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (4), pokračovat, zkratka „GMES“ by měla být v zájmu usnadnění komunikace s veřejností nahrazena názvem „Copernicus“. Komise si zaregistrovala ochrannou známku, aby mohla být používána orgány Unie a vyhrazena jiným zúčastněným uživatelům, zejména poskytovatelům základních služeb.
(4)
Program Copernicus je založen na partnerství mezi Unií, agenturou ESA a členskými státy. Měl by proto využívat stávajících evropských a vnitrostátních kapacit a doplňovat je o nové, společně vyvíjené prostředky. V zájmu provedení tohoto přístupu by Komise měla usilovat o zachování dialogu s agenturou ESA a členskými státy, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
(5)
Při dosahování těchto cílů by měl program Copernicus zajistit nezávislou kapacitu Unie pro pozorování z vesmíru a poskytovat provozní služby v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti, při plném zohlednění vnitrostátních mandátů upravujících úřední varování. Měl by rovněž využít dostupných přispěvatelských misí a dat in situ poskytovaných zejména členskými státy. Program Copernicus by měl v co největší možné míře využívat kapacity pro pozorování z vesmíru a služby členských států. Měl by rovněž využívat kapacity obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k vytváření životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Kromě toho by v zájmu dalšího posílení kapacit v reakci na rostoucí poptávku uživatelů po datech v téměř reálném čase měly být prosazovány systémy pro optimalizaci přenosu dat.
(6)
Za účelem propagace a usnadnění používání technologií pro pozorování Země ze strany místních orgánů a malých a středních podniků je třeba podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat z programu Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány.
(7)
Cílem programu Copernicus by mělo být poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti, které by byly přizpůsobeny potřebám uživatelů a podporovaly by i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.
(8)
Program Copernicus by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjené v rámci Skupiny pro pozorování Země (GEO).
(9)
Program Copernicus by se měl provádět v souladu s dalšími příslušnými nástroji a činnostmi Unie, zejména s opatřeními v oblasti životního prostředí a změny klimatu a s nástroji v oblasti bezpečnosti, ochrany osobních údajů, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce a s evropskými družicovými navigačními systémy (Galileo a EGNOS). Data z programu Copernicus by měla být v souladu s referenčními prostorovými daty členských států, jakož i s prováděcími pravidly a technickými pokyny týkajícími se infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Program Copernicus by měl rovněž doplňovat systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS), ve smyslu sdělení Komise ze dne 1. února 2008 nazvaného „Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System - SEIS)“, a činnosti Unie v oblasti reakce na mimořádné události. Program Copernicus by měl být prováděn v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovaném použití informací veřejného sektoru, kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst. Data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus by měly být volně dostupné a bez omezení s cílem podpořit Digitální agendu pro Evropu, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“.
(10)
Program Copernicus náleží do rámce strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Měl by být využíván širokou škálou politik Unie a přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020, zejména prostřednictvím rozvoje účinné politiky v oblasti vesmíru, která poskytne nástroje k vyřešení některých klíčových globálních problémů a splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti. Program Copernicus by měl rovněž podporovat provádění evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i růst evropských trhů zaměřených na data a služby týkající se vesmíru.
(11)
Program Copernicus by měl také těžit z výsledků Horizontu 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), a to zejména prostřednictvím svých výzkumných a inovačních činností v oblasti budoucích technologií a aplikací pro pozorování Země využívajících technologií dálkového průzkumu Země, technologií pořizujících data z atmosféry i technologií in situ a dat pro reakci na velké společenské výzvy. Je třeba, aby Komise v souvislosti s jednotlivými aspekty programu Copernicus zajistila odpovídající součinnost, transparentnost a jasnost.
(12)
Vývoj kosmické složky programu Copernicus by měl vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně veřejných zakázek ze strany vnitrostátních/veřejných misí a komerčních poskytovatelů v Evropě, specifikací nových zvláštních misí, mezinárodních dohod zajišťujících přístup k jiným než evropským misím a evropského trhu v oblasti pozorování Země.
(13)
V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by maximální částka přidělená Unií pro provádění činností v rámci programu Copernicus měla být rozdělena do několika kategorií. Komise by však měla mít možnost přesouvat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programu Copernicus.
(14)
Poskytování provozních služeb závisí na správném fungování, nepřetržité dostupnosti a bezpečnosti kosmické složky programu Copernicus. Vážnou hrozbou pro kosmickou složku programu Copernicus je rostoucí riziko střetu s jinými družicemi a kosmickým odpadem. Činnosti programu Copernicus by tudíž měly zahrnovat ochranu jeho kosmické složky a její fungování, a to i při vypouštění družic. Poměrný příspěvek na náklady související se službami, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na program Copernicus v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a při plném dodržení maximální částky 26,5 milionu EUR v běžných cenách stanovené v tomto nařízení. Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely poskytování dat a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury.
(15)
S cílem zlepšit provádění programu Copernicus a jeho dlouhodobé plánování by Komise měla přijmout roční pracovní program zahrnující plán provádění činností nezbytných pro naplnění cílů programu Copernicus. Tento plán provádění by měl být orientován na budoucnost a měl by popisovat činnosti nezbytné pro provádění programu Copernicus se zřetelem k vyvíjejícím se potřebám uživatelů a k technologickému vývoji.
(16)
Provádění složky služeb programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze programu Copernicus a k přiděleným zdrojům založeno na technických specifikacích. Tím by bylo rovněž usnadněno přijímání služeb ze strany veřejnosti, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráce s členskými státy a dalšími stranami. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace pro všechny služby programu Copernicus, v nichž budou upraveny aspekty jako rozsah, architektura, portfolia technických služeb, orientační rozpis nákladů a plánování, úrovně výkonnosti, potřeby týkající se přístupu k datům z vesmíru a k datům in situ, vývoj, normy, archivace a šíření dat.
(17)
Provádění kosmické složky programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze a k přiděleným zdrojům programu Copernicus založeno na technických specifikacích. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace, v nichž budou podrobně popsány činnosti podporované v rámci kosmické složky programu Copernicus a související orientační rozpis nákladů a plánování. Vzhledem k tomu, že program Copernicus by měl vycházet z investic Unie, agentury ESA a členských států v kontextu Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti, měly by činnosti prováděné v rámci kosmické složky programu Copernicus v příslušných případech zohledňovat prvky dlouhodobého scénáře agentury ESA, což je dokument vypracovaný a aktualizovaný agenturou ESA a představuje celkový rámec kosmické složky programu Copernicus.
(18)
Copernicus by měl vycházet z potřeb uživatelů, a tedy vyžadovat trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby.
(19)
Mezinárodní rozměr programu Copernicus je důležitý zejména při výměně dat a informací jakož i při přístupu k infrastruktuře pro pozorování. Taková výměna je nákladově efektivnější než režimy nákupu dat a posiluje globální rozměr programu Copernicus.
(20)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (EHP) a rámcové dohody s kandidátskými zeměmi a potenciálními kandidáty stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(21)
Členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost na základě příslušných dohod do programů přispět.
(22)
Celkovou odpovědnost za program Copernicus by měla mít Komise. Ta by měla určit priority a zajistit celkovou koordinaci a kontrolu programu Copernicus. V rámci této činnosti by měla také vyvíjet zvláštní úsilí s cílem zvýšit informovanost veřejnosti o významu kosmických programů pro evropské občany. Měla by Evropskému parlamentu a Radě včas poskytovat veškeré relevantní informace týkající se programu Copernicus.
(23)
Komise by se při provádění programu Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezivládní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o agenturu ESA pro účely technické koordinace kosmické složky programu Copernicus, vymezení její architektury, vývoje a zadávání zakázek v oblasti družicových systémů, přístupu k datům a provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o Evropskou organizaci pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) pro účely provozování zvláštních misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem.
(24)
S ohledem na partnerský charakter programu Copernicus a s cílem vyhnout se zdvojování technických odborných znalostí by měly být prováděním programu Copernicus pověřeny subjekty s vhodnou technickou a odbornou způsobilostí. Tyto subjekty by měly být motivovány k tomu, aby provádění těchto úkolů až do patřičné úrovně zpřístupňovaly hospodářské soutěži v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) (dále jen „finanční nařízení“).
(25)
Program Copernicus by měl obsahovat složku služeb zajišťující dodávání informací v oblastech monitorování atmosféry, mořského prostředí, území, změny klimatu, podpory krizového řízení a bezpečnosti. Program Copernicus by měl zejména přinášet informace o stavu atmosféry na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni; informace o stavu oceánů, mimo jiné prostřednictvím vytvoření specializovaného evropského uskupení pro monitorování mořského prostředí; informace v rámci podpory při monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a evropských politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu krizového řízení, mimo jiné prostřednictvím prevence, a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.
(26)
Při provádění složky služeb programu Copernicus, v případech, kdy je to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a specifickou odbornou úrovní, se Komise může případně obrátit na příslušné subjekty, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX), Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) a Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN), Evropské centrum pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF), další příslušné agentury, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo na kterýkoli příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý k pověření v souladu s článkem 58 finančního nařízení. Volba subjektu by měla náležitě zohlednit nákladovou efektivnost při pověřování dotčenými úkoly a dopad na správní strukturu subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
(27)
Společné výzkumné středisko (JRC) Komise se aktivně podílelo na iniciativě GMES a provádění počátečních provozních činností GMES zřízených podle nařízení (EU) č. 911/2010. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technickou podporu JRC pro účely provádění programu Copernicus.
(28)
Zadávání veřejných zakázek subjekty, kterým bylo svěřeno provádění programu Copernicus, by mělo být slučitelné s pravidly Unie nebo s rovnocennými mezinárodními normami v rozsahu, který je v souladu ustanoveními finančního nařízení o veřejných zakázkách. V příslušných pověřovacích dohodách je třeba vymezit konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv. Prvořadým cílem by mělo být získání hospodářsky nejvýhodnějšího řešení, kontrola nákladů, zmírňování rizik, zlepšení účinnosti a snížení závislosti na jediném dodavateli. Je třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci umožňující vyváženou účast různých průmyslových odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků a malých a středních podniků. Je třeba zabránit možnému zneužití dominantního postavení jediného dodavatele a dlouhodobé závislosti na něm. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu realizace je třeba, aby ve vhodných případech byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Ve všech oblastech týkajících se pozorování Země by navíc v souladu s mezinárodními dohodami, jichž je Unie stranou, měl být chráněn a podporován rozvoj evropských podniků.
(29)
Nebezpečí nedostatečného plnění zakázky nebo jejího neplnění je třeba co nejvíce zmírnit. Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel by za tímto účelem měli prokázat udržitelnost svého smluvního plnění, pokud jde o přijaté závazky a dobu trvání smlouvy na danou zakázku. Veřejný zadavatel by proto měl v případě potřeby upřesnit požadavky týkající se spolehlivosti dodávek a poskytování služeb. Veřejný zadavatel kromě toho může v případě nákupu zboží a služeb citlivé povahy podmínit tento nákup zvláštními požadavky, zejména za účelem zajištění bezpečnosti informací. Průmyslová odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické povahy programu Copernicus a požadavků Unie na bezpečnost a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné způsobilosti v oblasti průmyslu a zároveň zajistit, že nedojde k narušení pravidel pro výběrová řízení.
(30)
Pro lepší odhad celkových nákladů spojených se zadávaným produktem, službou nebo prací, včetně souvisejících dlouhodobých provozních nákladů, je třeba při zadávání zakázek ve vhodných případech, pokud se jedná o zadávání zakázek založené na kritériu hospodářsky nejvýhodnější zakázky, zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti zadávaného výrobku, služby nebo práce, a to za použití přístupu založeného na nákladové efektivnosti, jako je zjištění nákladů v průběhu životního cyklu. Veřejný zadavatel by pro tento účel měl zajistit, aby metoda, která má být použita pro výpočet nákladů spojených s dobou životnosti výrobku, služby nebo práce, byla výslovně uvedena v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce a aby umožňovala ověřit přesnost informací poskytovaných zhotovitelem.
(31)
Jestliže má jeden nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici informace o činnostech týkajících se tohoto nabídkového řízení, které jiné podniky nemají, měl by mít veřejný zadavatel možnost stanovit nové rovné podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro program Copernicus charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby byly smlouvy na zakázku uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.
(32)
V zájmu zachování programu Copernicus v mezích jeho maximální částky prostřednictvím co největšího snížení rizik spojených s technickými aspekty a s harmonogramem realizace a nákladů s těmito riziky spojených, jakož i v zájmu zajištění udržitelné spolehlivosti dodávek by program Copernicus měl v co největší míře využívat předchozích investic veřejného sektoru v oblasti financí a infrastruktury a také zkušeností a schopností v oblasti průmyslu získaných prostřednictvím těchto investic do GMES. Mělo by se to týkat zejména opakovaně se vyskytujících kosmických a pozemních složek vyvíjených agenturou ESA a jejími členskými státy v kontextu volitelného programu kosmické složky GMES za finanční účasti Unie. V posledně jmenovaném případě je třeba, aby veřejný zadavatel řádně uvážil použití vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce.
(33)
Aby bylo cílů programu Copernicus dosaženo na udržitelném základě, je nutné koordinovat činnosti partnerů, kteří jsou do něj zapojeni, a navrhnout, vytvořit a provozovat kapacitu pro služby a pozorování Země, která bude splňovat nároky uživatelů. V této souvislosti by měl být Komisi nápomocen při koordinaci příspěvků Unie, členských států a mezivládních organizací, jakož i soukromého sektoru do programu Copernicus výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“), přičemž se maximálně využije stávajících kapacit a určí se nedostatky, jež je třeba na úrovni Unie řešit. Výbor pro program Copernicus by měl Komisi rovněž pomáhat při sledování, zda je Copernicus prováděn konzistentně. V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programu Copernicus, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s plněním rozpočtu měli mít možnost podílet se na činnostech výboru pro program Copernicus jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru Copernicus pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, mohli podílet i zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Tito zástupci by neměli být oprávněni podílet se na hlasování výboru pro program Copernicus.
(34)
Činnost subjektů, kterým Komise svěřila úkoly spojené s prováděním, by také měla být měřena na základě výkonnostních ukazatelů. To by poskytlo Evropskému parlamentu a Radě informaci o pokroku činností v rámci programu Copernicus a o provádění programu Copernicus.
(35)
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (9) stanovilo registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a určilo kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním datům GMES a informacím služeb GMES.
(36)
Data a informace získané v rámci programu Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropský trh v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst.
(37)
Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci programu Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany.
(38)
Je třeba zohlednit práva na přístup k datům z družice Sentinel programu Copernicus udělená v rámci kosmické složky programu GMES, jak je dne 24. září 2013 schválila programová rada agentury ESA pro pozorování Země.
(39)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus je civilním programem pod civilní kontrolou, mělo by mít prioritu získávání dat a vytváření informací, včetně obrazových souborů ve vysokém rozlišení, jež nepředstavují riziko nebo hrozbu pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států. Protože však některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus mohou vyžadovat ochranu, měli by všichni účastníci programu Copernicus v zájmu zajištění bezpečného šíření takových informací v oblasti působnosti tohoto nařízení zajistit stejný stupeň ochrany utajovaných informací EU, jaký je zajištěn bezpečnostními pravidly stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí Rady 2013/488/EU (11).
(40)
Jelikož některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, měla by být Rada v řádně odůvodněných případech oprávněna k přijetí opatření, jimiž bude rizikům či hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno.
(41)
Unie by měla být vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programu Copernicus. Za účelem plného respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví je třeba uzavřít s existujícími vlastníky nezbytná ujednání. Mělo by být zřejmé, že ustanovení týkající se vlastnictví nehmotného majetku stanovená v tomto nařízení se nevztahují na nehmotná práva, která nejsou v rámci příslušných vnitrostátních předpisů převoditelná. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. Unii by mělo být zejména umožněno převést vlastnictví nebo licenci k právům duševního vlastnictví, která vyplynou z činností vykonaných v rámci programu Copernicus, a umožnit tak následným uživatelům, aby ve velké míře využívali služeb programu Copernicus.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny během celého výdajového cyklu pomocí přiměřených opatření, jež zahrnují prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně i správní a finanční sankce podle finančního nařízení.
(43)
S ohledem komplexnost programu Copernicus by Komisi měli být nápomocni nezávislí odborníci z široké škály zúčastněných stran, zejména včetně odborníků navržených členskými státy pro oblast bezpečnostních otázek, zástupců příslušných vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru a uživatelů programu Copernicus, aby Komisi poskytovali nezbytné technické a vědecké poznatky a poskytovali jí interdisciplinární a meziodvětvovou perspektivu, s ohledem na příslušné existující iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o přijímání ročního pracovního programu, technických specifikací pro složku služeb a kosmickou složku, bezpečnostní aspekty a opatření na podporu sbližování členských států při používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a jejich přístupu k technologiím a vývoji v oblasti pozorování Země, by prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(45)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus vychází z potřeb uživatelů, vyžaduje trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Za tímto účelem je třeba zřídit pracovní skupinu („fórum uživatelů“), která bude výboru pro program Copernicus nápomocna při určování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci uživatelů z veřejného sektoru.
(46)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o požadavky na data nezbytná pro vývoj provozních služeb, o podmínky a postupy týkající se přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, jejich registrace a používání, o specifická technická kritéria nutná pro zamezení narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a kritéria pro omezení získávání nebo šíření těchto dat nebo informací v důsledku kolidujících práv. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci příprav vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné je upravovat a rozvíjet. V hodnocení by se měly posuzovat zejména dopady datové a informační politiky z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země. Hodnocení by se mělo zaměřit také na možnost budoucího zapojení příslušných evropských agentur, například Agentury pro evropský GNSS (GSA). V zájmu maximálního využití výsledků a zhodnocení poznatků a odborných znalostí získaných v průběhu prováděcích fází programu Copernicus je třeba posoudit nové organizační modely pro budoucí plánování, a zajistit tak dlouhodobý hospodářský závazek.
(48)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu Copernicus, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť tento program bude také zahrnovat celoevropskou kapacitu a bude záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, ale spíše jej z důvodu rozsahu činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(49)
Toto nařízení stanoví finanční krytí, které představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (13).
(50)
Je vhodné uvést dobu financování podle tohoto nařízení do souladu s dobou financování podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2014.
(51)
Je proto rovněž nutné zrušit nařízení (EU) č. 911/2010, aby bylo možné stanovit vhodný rámec pro řízení a financování a zajistit plnou funkčnost programu Copernicus. Veškerá opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 by měla zůstat v platnosti za účelem zajištění jejich kontinuity,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program Copernicus, program Unie pro pozorování a monitorování Země (dále jen „program Copernicus“), a stanoví se pravidla pro jeho provádění.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Program Copernicus je civilním programem, který vychází z uživatelských potřeb, podléhá civilní kontrole, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a rovněž zajišťuje návaznost na činnosti dosažené v rámci Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti.
2. Program Copernicus zahrnuje tyto složky:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím v těchto oblastech: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost;
b)
kosmickou složku zajišťující udržitelná pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací umístěných ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje koordinovaný přístup k pozorování pro oblasti služeb uvedené v písmenu a).
3. Mezi složkami uvedenými v odstavci 2 se zřídí vhodná propojení a rozhraní.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumějí:
1)
„zvláštními misemi“ vesmírné mise na pozorování Země určené pro použití a provozování v rámci programu Copernicus, zejména mise Sentinel;
2)
„přispěvatelskými misemi“ vesmírné mise na pozorování Země poskytující do programu Copernicus data, která doplňují data ze zvláštních misí;
3)
„daty ze zvláštních misí“ data ze zvláštních misí získaná při pozorování Země z vesmíru určená pro použití v rámci programu Copernicus;
4)
„daty z přispěvatelských misí“ data z přispěvatelských misí získaná při pozorování Země z vesmíru licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
5)
„daty in situ“ data z pozorování získaná z čidel umístěných na zemi, v moři či ve vzduchu, jakož i odkazy a přidružená data licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
6)
„daty a informacemi třetí strany“ data a informace vytvořené mimo oblast působnosti programu Copernicus, které jsou nezbytné pro uskutečnění jeho cílů;
7)
„daty z programu Copernicus“ data ze zvláštních misí, data z přispěvatelských misí a data in situ;
8)
„informacemi z programu Copernicus“ informace získané ze služeb programu Copernicus uvedených v čl. 5 odst. 1 v návaznosti na zpracování či modelování dat z programu Copernicus;
9)
„uživateli programu Copernicus“:
a)
hlavní uživatelé programu Copernicus: orgány a instituce Unie, evropské, vnitrostátní, regionální či místní orgány pověřené vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejné služby nebo politiky v oblastech uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a);
b)
uživatelé v oblasti výzkumu: vysoké školy či jakékoli jiné výzkumné a vzdělávací organizace;
c)
komerční a soukromí uživatelé;
d)
charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace.
Článek 4
Cíle
1. Program Copernicus přispívá k těmto obecným cílům:
a)
monitorování Země s cílem podpořit ochranu životního prostředí a úsilí v oblasti civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
maximalizace socioekonomických přínosů a z toho plynoucí podpora strategie Evropa 2020 a jejích cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění prosazováním využívání pozorování Země v aplikacích a službách;
c)
podpora rozvoje konkurenceschopného evropského kosmického průmyslu a odvětví služeb a maximalizace příležitostí pro evropské podniky vyvíjet a poskytovat inovativní systémy pozorování Země a inovativní služby v této oblasti;
d)
zajištění autonomního přístupu ke znalostem z oblasti životního prostředí a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformačních služeb, díky čemuž se Evropa bude moci nezávisle rozhodovat a jednat;
e)
podpora evropských politik a přispívání k těmto politikám, jakož i podpora globálních iniciativ, jako je například GEOSS.
2. Za účelem dosažení obecných cílů uvedených v odstavci 1 sleduje program Copernicus tyto specifické cíle:
a)
na dlouhodobém a udržitelném základě poskytovat uživatelům programu Copernicus přesná a spolehlivá data a informace, které umožňují služby uvedené v čl. 5 odst. 1 a vyhovují požadavkům hlavních uživatelů programu Copernicus;
b)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům a informacím získaným na základě pozorování z vesmíru prováděného na základě autonomní kapacity Evropy pro pozorování Země, jež splňuje jednotné technické specifikace a buduje na stávajícím evropském a vnitrostátním vybavení a schopnostech Evropy, které v případě potřeby doplňuje;
c)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům in situ založený zejména na stávajících kapacitách provozovaných na evropské i vnitrostátní úrovni a na globálních systémech a sítích pro pozorování.
3. Dosahování cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 bude poměřováno těmito ukazateli výsledků:
a)
daty z programu Copernicus a informacemi z programu Copernicus zpřístupněnými v souladu s příslušnými požadavky na úrovni služeb v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
zvýšenou poptávkou po datech z programu Copernicus a informacích z programu Copernicus, která se měří sledováním vývoje počtu uživatelů, objemu využitých dat a informací s přidanou hodnotou, zvýšeného počtu navazujících služeb a rozšiřování distribuce ve všech členských státech i v Unii;
c)
využíváním dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v orgánech a institucích Unie, mezinárodních organizacích, evropských, regionálních či místních orgánech, a to i mírou využití dat uživateli a jejich spokojenosti a množstvím přínosů, které poskytují evropské společnosti;
d)
pronikáním na trh, mimo jiné rozšiřováním stávajících trhů a vytvářením trhů nových a konkurenceschopností evropských navazujících subjektů;
e)
trvalou dostupností dat z programu Copernicus podporujících služby tohoto programu.
Článek 5
Složka služeb programu Copernicus
1. Složka služeb programu Copernicus zahrnuje tyto služby:
a)
službu monitorování atmosféry, která zajišťuje informace o kvalitě ovzduší v evropském měřítku a o chemickém složení atmosféry v celosvětovém měřítku. Poskytuje obzvláště informace pro systémy monitorování kvality ovzduší provozované od místní po celostátní úroveň a měla by přispívat k monitorování klimatických proměnných složení atmosféry, pokud možno včetně interakce s lesním nadrostem;
b)
službu monitorování mořského prostředí, která poskytuje informace o stavu a dynamice fyzických ekosystémů oceánů a moří pro oblast světového oceánu i evropských regionálních mořských oblastí, na podporu námořní bezpečnosti, přispívá k monitorování odpadních toků, mořského prostředí, pobřežních a polárních regionů a mořských zdrojů, jakož i k meteorologickým předpovědím a monitorování změny klimatu;
c)
službu monitorování území, která poskytuje informace o využívání půdy, krajinném pokryvu, kryosféře, změně klimatu a biogeofyzikálních proměnných včetně jejich dynamiky, na podporu environmentálního monitorování biologické rozmanitosti, půdy, vnitrozemských i pobřežních vod, lesů a vegetace a přírodních zdrojů od celosvětové po místní úroveň, jakož i na celkovou podporu provádění politik v oblasti životního prostředí, zemědělství, rozvoje, energetiky, územního plánování, infrastruktury a dopravy;
d)
službu v oblasti změny klimatu, která poskytuje informace ke zvýšení znalostní základny na podporu politik v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování. Přispívá zejména k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz, předpovědí a ukazatelů v časovém a prostorovém měřítku, které se týkají strategií přizpůsobení a zmírňování dopadů pro různé oblasti odvětvových a společenských přínosů v rámci Unie;
e)
službu pro podporu krizového řízení, která poskytuje informace pro reakci v případě různých druhů katastrof, včetně nebezpečí způsobených počasím, geofyzikálních nebezpečí, úmyslných či neúmyslných katastrof způsobených člověkem a jiných humanitárních katastrof, jakož i pro prevenci, připravenost, reakci a obnovu činnosti;
f)
bezpečnostní službu, která poskytuje informace na podporu řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti civilní bezpečnosti, čímž zlepšuje předcházení krizím, připravenost a schopnost reakce, zejména při kontrole hranic a dohledu nad mořským prostředím, ale též na podporu vnější činnosti Unie, aniž by byla dotčena ujednání o spolupráci, jež mohou být uzavřena mezi Komisí a různými subjekty společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména Satelitním střediskem Evropské unie.
2. Služby uvedené v odstavci 1 musí být poskytovány s ohledem na zásadu subsidiarity a proporcionality, nákladově efektivním způsobem a podle okolností decentralizovaně, aby se tak na evropské úrovni propojily data z vesmíru, data in situ i referenční data a kapacity, které v členských státech již existují, čímž se zabrání jejich zdvojování. Nová data, která zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití stávajících nebo zdokonalitelných souborů dat technicky neproveditelné, nákladově neefektivní nebo nemožné provést včas.
V rámci služeb se provádí přísné systémy kontroly kvality a poskytují se informace o úrovni služeb, včetně dostupnosti, spolehlivosti, kvality a včasnosti.
3. Za účelem zajištění rozvoje služeb uvedených v odstavci 1 a jejich využití ve veřejném sektoru se rovněž uskuteční tyto činnosti:
a)
rozvojové činnosti zaměřené na zlepšení kvality a výkonnosti služeb, včetně jejich vývoje a přizpůsobování, na odstraňování nebo zmírňování provozních rizik, jakož i na využívání součinnosti se souvisejícími činnostmi, například v rámci programu Horizont 2020;
b)
podpůrné činnosti, které spočívají v opatřeních na podporu využívání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus:
i)
veřejnými orgány pověřenými vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejných služeb nebo politiky v oblastech uvedených v odstavci 1. Patří sem i budování kapacit a vytváření standardních postupů a nástrojů za účelem začlenění dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus do pracovních procesů uživatelů,
ii)
ostatními uživateli a navazujícími aplikacemi. Patří sem i informační, vzdělávací a osvětové činnosti.
Článek 6
Kosmická složka programu Copernicus
1. Kosmická složka programu Copernicus zahrnuje pozorování z vesmíru a slouží především službám uvedeným v čl. 5 odst. 1.
2. Kosmická složka programu Copernicus sestává ze zvláštních misí a dat z přispěvatelských misí a zahrnuje tyto činnosti:
a)
pozorování z vesmíru, včetně:
i)
dokončení, údržby a provozu zvláštních misí, včetně stanovení úkolů pro družice, sledování a kontroly družic, přijímání, zpracování, archivace a šíření dat, nepřetržité kalibrace a validace,
ii)
poskytování dat in situ pro kalibraci a validaci pozorování v rámci zvláštních misí,
iii)
poskytování, archivace a šíření dat z přispěvatelských misí, která doplňují data ze zvláštních misí;
b)
činnosti v reakci na vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně:
i)
zjišťování nedostatků při pozorování a specifikace nových zvláštních misí na základě požadavků uživatelů,
ii)
vývoje zaměřeného na modernizaci a doplňování zvláštních misí, včetně projektování a získávání nových prvků související kosmické infrastruktury;
c)
ochranu družic proti riziku srážky při zohlednění rámce Unie pro podporu pozorování a sledování vesmíru;
d)
bezpečné vyřazení družic z provozu na konci jejich životnosti.
Článek 7
Složka in situ v rámci programu Copernicus
1. Složka in situ v rámci programu Copernicus poskytuje přístup k datům in situ, která slouží především službám programu Copernicus uvedeným v čl. 5 odst. 1.
Zahrnuje tyto činnosti:
a)
poskytování dat in situ provozním službám, včetně dat in situ třetích stran na mezinárodní úrovni, a to na základě stávajících kapacit;
b)
koordinaci a harmonizaci shromažďování a poskytování dat in situ;
c)
technickou pomoc Komisi týkající se požadavků služeb na data in situ získaná pozorováním;
d)
spolupráci s provozovateli in situ za účelem podpory soudržnosti vývojových činností souvisejících s infrastrukturou a sítí pro pozorování in situ;
e)
zjišťování nedostatků při pozorování in situ, které nelze odstranit stávající infrastrukturou ani sítěmi, a to i na celosvětové úrovni, a řešení těchto nedostatků s ohledem na zásadu subsidiarity.
2. Data in situ se v rámci programu Copernicus využívají v souladu s příslušnými právy třetích stran, včetně práv členských států, a s příslušnými omezeními týkajícími se používání či redistribuce.
3. V souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení může Komise činnostmi složky in situ částečně nebo plně pověřit provozovatele služeb uvedené v čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení nebo, je-li požadována celková koordinace, Evropskou agenturu pro životní prostředí.
Článek 8
Finanční krytí
1. Finanční krytí na provádění činností podle článků 5, 6 a 7 činí 4 291,48 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Částka uvedená v odstavci 1 se rozdělí na tyto kategorie výdajů v běžných cenách:
a)
na činnosti uvedené v článcích 5 a 7 se přidělí 897,415 milionů EUR;
b)
na činnosti uvedené v článku 6 se přidělí 3 394,065 milionů EUR, přičemž maximální částka na činnosti uvedené v čl. 6 odst. 2 písm. c) činí 26,5 milionů EUR.
3. Komise může prostředky z jedné kategorie výdajů, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a) a b), přesunout do druhé kategorie, a to až do výše 10 % částky uvedené v odstavci 1. V případě, že přesunované částky ve svém úhrnu přesáhnou 10 % částky uvedené v odstavci 1, Komise poradním postupem podle čl. 30 odst. 3 konzultuje výbor pro program Copernicus.
4. Úrokové výnosy z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací dohoda nebo smlouva uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem. Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající úroky.
5. Roční rozpočtové prostředky schvaluje každoročně Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
6. Z přídělu finančních prostředků na program Copernicus lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou vyžadovány přímo pro řízení programu Copernicus a dosahování jeho cílů, včetně výdajů na studie, schůze, informační a komunikační činnosti, jakož i výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování informací a výměnu dat.
7. Komise může prováděním programu Copernicus pověřit subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. Je-li rozpočet programu Copernicus plněn s využitím nepřímého řízení podle čl. 10 odst. 3 nebo čl. 11 odst. 1, uplatní se v míře umožněné článkem 60 finančního nařízení pravidla subjektů pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, která upravují zadávání veřejných zakázek. V příslušných pověřovacích dohodách se vymezí konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv.
KAPITOLA II
SPRÁVA PROGRAMU COPERNICUS
Článek 9
Úloha Komise
1. Komise nese celkovou odpovědnost za program Copernicus a za koordinaci mezi jeho různými složkami. Spravuje finanční prostředky přidělené podle tohoto nařízení a dohlíží na provádění programu Copernicus, a to i pokud jde o stanovení priorit, zapojení uživatelů, náklady, harmonogram, průběh plnění a zadávání zakázek.
2. Komise jménem Unie a v oblasti její působnosti řídí vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a zajišťuje koordinaci programu Copernicus s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni.
3. Komise usnadňuje koordinované příspěvky členských států se zaměřením na operativní poskytování služeb a dlouhodobou dostupnost nezbytných dat z pozorování.
4. Komise podporuje odpovídající rozvoj služeb programu Copernicus a zajišťuje doplňkovost, soudržnost a propojení programu Copernicus s dalšími příslušnými politikami, nástroji, programy a činnostmi Unie s cílem zajistit, že tyto politiky, nástroje, programy a činnosti budou ze služeb programu Copernicus těžit.
5. Komise podporuje vytváření dlouhodobého stabilního investičního prostředí a při rozhodování o změnách produktů datových služeb programu Copernicus a informačních služeb programu Copernicus spadajících do působnosti tohoto nařízení vede konzultace se zúčastněnými stranami.
6. Komise zajistí, aby veškeré subjekty pověřené prováděním úkolů poskytovaly své služby všem členským státům.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31, pokud jde o stanovení požadavků na data za účelem vývoje složky služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
8. Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1, pokud je o provádění této složky;
b)
technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus podle článku 6, pokud jde o provádění této složky a její rozvoj na základě požadavků uživatelů.
9. Komise poskytne včas členským státům a Evropskému parlamentu veškeré příslušné informace týkající se programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizik, celkové náklady, roční náklady na provoz každého významného prvku infrastruktury programu Copernicus, harmonogram, průběh plnění, zadávání zakázek a posouzení správy práv duševního vlastnictví.
Článek 10
Úloha Evropské kosmické agentury
1. Komise uzavře s agenturou ESA pověřovací dohodu, kterou ji pověří těmito úkoly:
a)
zajišťováním technické koordinace kosmické složky programu Copernicus;
b)
za koordinace Komise definováním celkové systémové architektury kosmické složky programu Copernicus a jejího rozvoje na základě uživatelských požadavků;
c)
spravováním přidělených finančních prostředků;
d)
zajištěním monitorovacích a kontrolních postupů;
e)
vyvíjením nových zvláštních misí;
f)
zajišťováním opakujících se zvláštních misí;
g)
provozováním zvláštních misí, s výjimkou misí provozovaných organizací EUMETSAT podle odstavce 2 tohoto článku;
h)
koordinací režimu přístupu služeb programu Copernicus k datům z přispěvatelských misí;
i)
zajišťováním přístupových práv a vyjednáváním podmínek používání dat z komerčních družic, jež jsou požadována službami programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
2. Komise uzavře pověřovací dohodu s organizací EUMETSAT, kterou jí v souladu s jejím mandátem a odbornou úrovní svěří odpovědnost provozovat zvláštní mise a poskytovat přístup k datům z přispěvatelských misí.
3. Pověřovací dohody s agenturou ESA a organizací EUMETSAT se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
4. V souladu s článkem 60 finančního nařízení jednají agentura ESA a organizace EUMETSAT ve vhodných případech jako veřejní zadavatelé s pravomocí přijímat rozhodnutí týkající se provádění a koordinace úkolů v oblasti zadávání zakázek, jež jim byly svěřeny.
5. Je-li to nezbytné pro provádění úkolů a plnění rozpočtu, které jsou předmětem pověření, stanoví pověřovací dohody obecné podmínky pro správu finančních prostředků, jež jsou agentuře ESA a organizaci EUMETSAT svěřeny, a případně zohlední dlouhodobý scénář ESA. Stanoví zejména činnosti, které mají být provedeny v souvislosti s vývojem, zadáváním zakázek a provozem kosmické složky programu Copernicus, s tím spojeným financováním, řídicími postupy a opatřeními pro sledování a kontrolu, opatřeními použitelnými v případě nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu, průběhu plnění a zadávání zakázek, jakož i s pravidly pro úpravu vlastnictví veškerých hmotných i nehmotných aktiv.
6. Opatření pro sledování a kontrolu stanoví zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi předpokládaným rozpočtem, průběhem plnění a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí provedení činností v mezích přiděleného rozpočtu.
7. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 3 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor pro program Copernicus je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a agenturou ESA a organizací EUMETSAT.
8. Komise informuje výbor pro program Copernicus o výsledcích hodnocení zadávacích řízení a smluv, které má agentura ESA a organizace EUMETSAT uzavřít se subjekty soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
Článek 11
Provozovatelé služeb
1. Je-li to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a stávající specifickou odbornou úrovní, mandátem a provozními a řídícími kapacitami, může Komise prostřednictvím pověřovacích dohod či smluvních ujednání pověřit prováděním úkolů spojených se složkou služeb mimo jiné tyto subjekty:
a)
Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA);
b)
Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX);
c)
Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA);
d)
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN);
e)
Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF);
f)
další příslušné evropské agentury, sdružení či konsorcia vnitrostátních institucí.
Pověřovací dohody s provozovateli služeb se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatého Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
2. Při výběru subjektů uvedených v odstavci 1 se řádně zohlední nákladová efektivnost svěření těchto úkolů a dopad na správní strukturu daných subjektů a na jejich finanční a lidské zdroje.
3. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeného v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a provozovateli služeb.
Článek 12
Pracovní program Komise
1. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu pro program Copernicus roční pracovní program podle článku 84 finančního nařízení.
2. Roční pracovní program obsahuje plán provádění s podrobným popisem činností týkajících se složek programu Copernicus uvedených v článcích 5, 6 a 7, má perspektivní povahu a zohledňuje vyvíjející se potřeby uživatelů a technický rozvoj.
3. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení.
Článek 13
Spolupráce s členskými státy
1. Komise spolupracuje s členskými státy s cílem zlepšit vzájemnou výměnu dat a informací a posílit rozvoj distribuce dat na regionální a místní úrovni. Komise usiluje o zajištění toho, aby měl program Copernicus požadovaná data a informace k dispozici. Přispěvatelské mise, infrastruktury služeb a infrastruktury in situ členských států představují zásadní příspěvek do programu Copernicus.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout opatření na podporu používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus členskými státy a na podporu jejich přístupu k technologii a rozvoji v oblasti pozorování Země. Taková opatření nesmějí narušit volnou hospodářskou soutěž. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
KAPITOLA III
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
ODDÍL I
Obecná ustanovení týkající se zadávání veřejných zakázek
Článek 14
Obecné zásady
Aniž je dotčen čl. 8 odst. 7 a opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění souladu s požadavky Unie na kontrolu vývozu, použije se na program Copernicus finanční nařízení, zejména otevřený přístup a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého průmyslového dodavatelského řetězce, zadávací řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií pro výběr a kritérií pro zadání a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících vytvořit rovné podmínky pro všechny potenciální zájemce.
Článek 15
Specifické cíle
Veřejní zadavatelé sledují při zadávání zakázek ve svých zadávacích řízeních tyto cíle:
a)
podporovat co nejrozsáhlejší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů v celé Unii, zejména nových účastníků a malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím podpory využívání subdodávek ze strany uchazečů;
b)
zabránit možnému zneužití dominantního postavení a závislosti na jednom dodavateli;
c)
využít předchozích investic veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu, a zároveň zajistit, aby byla v zadávacích řízeních dodržována pravidla hospodářské soutěže;
d)
ve vhodných případech usilovat o zajištění více zdrojů s cílem zabezpečit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu;
e)
ve vhodných případech zohlednit celkové náklady za celé užitné období daného zadávaného produktu, služby nebo práce.
ODDÍL II
Zvláštní ustanovení vztahující se na zadávání veřejných zakázek
Článek 16
Zavedení rovných podmínek hospodářské soutěže
Veřejný zadavatel je povinen učinit příslušná opatření, která zajistí spravedlivé podmínky hospodářské soutěže v případě, že předchozí účast určitého hospodářského subjektu na činnostech souvisejících s předmětem výzvy k podávání nabídek:
a)
může tomuto hospodářskému subjektu přinést značné výhody ve smyslu výsadních informací, a může tudíž vést k obavám ohledně dodržování zásad rovného zacházení, nebo
b)
ovlivňuje běžné podmínky hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání či plnění zakázek.
Tato opatření nesmějí narušovat hospodářskou soutěž nebo ohrozit rovné zacházení nebo důvěrnost údajů shromážděných o podnicích, jejich obchodních vztazích a struktuře nákladů. Tato opatření musí v souvislosti s tím zohledňovat povahu a podmínky zakázky, která má být zadána.
Článek 17
Bezpečnost informací
Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.
Článek 18
Spolehlivost dodávek
Veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení upřesní požadavky související se spolehlivostí dodávek a poskytování služeb při plnění zakázky.
Článek 19
Zakázky rozdělené na podmíněné části
1. Veřejný zadavatel může zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2. Zakázka rozdělená na podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je stanoven rozpočtový závazek a z něj plynoucí pevný závazek zhotovit práce, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část, a z jedné nebo více částí, jež jsou podmíněny z hlediska rozpočtu i plnění. Specifické rysy zakázky rozdělené na podmíněné části jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Je zde vymezen zejména předmět zakázky, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky zhotovení díla, uskutečnění dodávek a poskytování služeb v jednotlivých částech.
3. Poskytování pevné části musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část s přihlédnutím k povinnostem v rámci dřívějších částí.
4. Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu veřejného zadavatele, který své rozhodnutí zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli sdělí v souladu se zakázkou. Je-li podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li potvrzena vůbec, může zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel v případě, že to zakázka umožňuje, za podmínek v ní stanovených, požadovat náhradu za prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
5. Pokud veřejný zadavatel v určité části shledá, že práce, dodávky nebo služby sjednané pro tuto část nebyly dokončeny, může v případě, že to smlouva umožňuje, a za podmínek v ní stanovených, uplatnit nárok na náhradu škody a smlouvu ukončit.
Článek 20
Zakázky s nákladově stanovenou cenou
1. Veřejný zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 2 v mezích maximálního cenového limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.
Cenu, která má být za takovéto zakázky zaplacena, tvoří náhrada všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží, a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší o paušální částku pokrývající nepřímé náklady a zisk, nebo o částku pokrývající nepřímé náklady a výkonnostní odměnu v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění.
2. Veřejný zadavatel se může pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu a může-li přiměřeně prokázat, že pevná cena by byla z důvodu nejistot, jež jsou s plněním zakázky nutně spojeny, neobvykle vysoká, protože:
a)
zakázka se týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značná technická rizika;
b)
činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné stanovit pevnou a definitivní celkovou cenu, jelikož existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek.
3. Maximálním cenovým limitem zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech a s předchozím souhlasem veřejného zadavatele.
4. V dokumentaci k zadávacímu řízení na zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je třeba upřesnit:
a)
typ zakázky, tedy zda se jedná o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou v mezích maximálního cenového limitu;
b)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky, které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)
výši maximálního cenového limitu;
d)
kritéria pro zadání zakázky, která musí umožnit vyhodnocení věrohodnosti odhadovaného celkového rozpočtu, uhraditelných nákladů, mechanismů určování těchto nákladů a zisku uvedeného v nabídce, která se hodnotí;
e)
mechanismy navýšení uvedené v odstavci 1, které se mají použít u přímých nákladů;
f)
pravidla a postupy pro určení způsobilosti nákladů, které uchazeč v souvislosti s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených v odstavci 5;
g)
účetní pravidla, která uchazeč musí dodržovat;
h)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být změněna na zakázku s pevnou a konečnou cenou, parametry platné pro takovou změnu.
5. Náklady, které zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel při plnění zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou vynaložil, jsou způsobilé pouze v případě, že:
a)
jsou skutečně během doby trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou nákladů na zařízení, infrastruktury a dlouhodobá nehmotná aktiva, která jsou pro plnění zakázky nezbytná a u kterých lze za způsobilé náklady považovat celou pořizovací cenu;
b)
jsou uvedeny v odhadovaném celkovém rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků k původní zakázce;
c)
jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)
vyplývají z plnění zakázky a lze je plnění zakázky přičítat;
e)
jsou identifikovatelné, ověřitelné, zachycené v účetnictví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele a stanoveny v souladu s účetními standardy uvedenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a ve smlouvě o zakázce;
f)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
g)
neodchylují se od podmínek zakázky;
h)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel odpovídá za své nákladové účetnictví a za vedení řádných účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných dokumentů vyžadovaných za účelem doložení toho, že náklady, jejichž proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami vymezenými v tomto článku. Náklady, které nemůže odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada musí být zamítnuta.
6. Veřejný zadavatel je v zájmu zajištění řádného plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou odpovědný za tyto úkoly:
a)
stanovení maximálního cenového limitu tak, aby byl co nejrealističtější a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou pro zohlednění technických problémů;
b)
změnu zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a konečnou cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a konečnou cenu možné stanovit. Určit za tím účelem parametry pro změnu zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou a konečnou cenou;
c)
zavedení opatření pro dohled a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů;
d)
určení vhodných zásad, nástrojů a postupů pro plnění zakázek, především pro určení a kontrolu způsobilosti nákladů zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele či jejich subdodavatelů v průběhu plnění zakázky a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)
ověření toho, zda zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel a jejich subdodavatelé dodržují účetní standardy uvedené v zakázce a povinnost předložit účetní dokumenty poskytující věrný a poctivý obraz jejich účetnictví;
f)
zajištění toho, aby při plnění zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 21
Dodatky
Veřejný zadavatel a zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé mohou zakázku pozměnit dodatkem, který však musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
nemění předmět zakázky;
b)
nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)
nezavádí podmínky, které by v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací dokumentaci k zakázce, umožnily přijmout jiné uchazeče, než kteří byli původně přijati, nebo jinou nabídku, než která byla původně přijata.
Článek 22
Subdodávky
1. Veřejný zadavatel uchazeče požádá, aby část zakázky zadal prostřednictvím zadávacího řízení na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáležejí do skupiny daného uchazeče, zejména novým účastníkům a malým a středním podnikům.
2. Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky jako rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. Zajistí, aby tyto podíly byly vyvážené k cíli a hodnotě zakázky s přihlédnutím k povaze dotčeného odvětví činnosti, a zejména ke zjištěnému stavu hospodářské soutěže a průmyslovému potenciálu.
3. Pokud uchazeč v nabídce uvede, že nemá v úmyslu zadat jakýkoliv podíl zakázky subdodavatelům nebo že podíl, který zamýšlí zadat ve formě subdodávek, je nižší než rozmezí uvedené v odstavci 2, uvede veřejnému zadavateli příslušné důvody. Veřejný zadavatel tyto informace předá Komisi.
4. Veřejný zadavatel může subdodavatele, které si zvolil zájemce ve fázi zadávacího řízení k hlavní zakázce nebo uchazeč pro její plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na základě kritérií pro výběr uchazečů o hlavní zakázku a musí být písemné.
KAPITOLA IV
POLITIKA V OBLASTI DAT A BEZPEČNOSTI
Článek 23
Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus
1. Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus pro opatření financovaná v rámci programu Copernicus podporuje cíle uvedené v článku 4 a tyto cíle:
a)
podpora využívání a sdílení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
b)
posilování evropských trhů v oblasti pozorování Země, zejména navazujících odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních míst;
c)
přispívání k udržitelnosti a kontinuitě poskytování dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
d)
podpora evropských výzkumných, technologických a inovačních komunit.
2. Data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus jsou k dispozici prostřednictvím platforem programu Copernicus pro šíření informací, a to za předem stanovených technických podmínek, plně, volně a bezplatně, s výhradou těchto omezení:
a)
licenčních podmínek týkajících se dat a informací třetích stran;
b)
formátů, charakteristik a prostředků šíření;
c)
bezpečnostních zájmů a vnějších vztahů Unie nebo jejích členských států;
d)
rizik poruchy systému, který produkuje data a informace z programu Copernicus, z bezpečnostních nebo technických důvodů;
e)
zajištění spolehlivého přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus ze strany evropských uživatelů.
Článek 24
Podmínky a omezení přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus a jejich používání
1. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise v souladu s článkem 31 přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o:
a)
podmínky a postupy související s přístupem k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, a s jejich registrací a používáním, včetně prostředků šíření;
b)
konkrétní technická kritéria nezbytná k tomu, aby se zabránilo narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus, včetně přednostního přístupu;
c)
kritéria a postupy pro omezení získávání nebo šíření dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v důsledku kolidujících práv.
2. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 přijímat opatření, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro předávání a používání dat ze zvláštních misí předávaných přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení (high bandwidth) stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus;
b)
technické specifikace pro archivaci dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus.
3. V souladu s tímto nařízením a platnými právy třetích stran stanoví Komise příslušné licenční podmínky a postupy pro data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus a předávání družicových dat přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus.
Článek 25
Ochrana bezpečnostních zájmů
1. Komise vyhodnotí bezpečnostní rámec programu Copernicus, přičemž zohlední cíle uvedené v článku 4. Komise za tímto účelem posoudí, jaká bezpečnostní opatření je třeba vytvořit s cílem zamezit veškerým rizikům nebo hrozbám pro zájmy či bezpečnost Unie nebo jejích členských států, a zejména s cílem zajistit soulad se zásadami stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a rozhodnutí 2013/488/EU.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví potřebné technické specifikace pro program Copernicus. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
3. Pro účely vymezení technických specifikací bezpečnostního rámce podle odstavce 2 mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci členských států.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, přijme Rada opatření, která se použijí ve všech případech, kdy by mohly mít data a informace z programu Copernicus dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.
5. Dojde-li v rámci programu Copernicus k vytvoření utajovaných informací EU nebo k nakládání s takovými informacemi, všichni účastníci zajistí stejný stupeň ochrany, jaký je zajištěn pravidly stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a v přílohách k rozhodnutí 2013/488/EU.
KAPITOLA V
RŮZNÉ
Článek 26
Mezinárodní spolupráce
1. Programu Copernicus se mohou na základě příslušných dohod účastnit tyto země nebo mezinárodní organizace:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
b)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidáti v souladu s příslušnými rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení, který stanoví obecné zásady a podmínky pro účast těchto zemí v programech Unie;
c)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v písm. a) a b) a mezinárodní organizace v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, které stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
2. Země nebo mezinárodní organizace uvedené v odstavci 1 mohou na program Copernicus poskytovat finanční podporu nebo příspěvky ve formě věcného plnění. Tato finanční podpora a příspěvky se považují za vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 finančního nařízení a jsou přípustné za podmínek stanovených ve smlouvě uzavřené s příslušnou třetí zemí nebo mezinárodní organizací.
3. Program Copernicus se může zabývat otázkami mezinárodní koordinace pozorovacích systémů a související výměnou dat s cílem posílit svůj globální rozměr a doplňkovost, přičemž zohlední stávající mezinárodní dohody a koordinační postupy.
Článek 27
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných v rámci programu Copernicus chráněny finanční zájmy Unie preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným vymáháním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu Copernicus obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o udělení grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu Copernicus, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu uzavřené v rámci provádění programu Copernicus obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 28
Vlastnictví
1. Unie je vlastníkem veškerých hmotných i nehmotných aktiv vytvořených nebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Za tímto účelem budou případně uzavírány dohody s třetími stranami týkajících se stávajících vlastnických práv.
2. Podmínky týkající se převodu vlastnictví na Unii jsou upraveny v dohodách uvedených v odstavci 1.
3. Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití majetku uvedeného v tomto článku; zejména co nejúčinněji spravuje práva duševního vlastnictví týkající se programu Copernicus, přičemž zohledňuje potřebu chránit a zhodnocovat práva duševního vlastnictví Unie, zájmy všech zúčastněných stran, nutnost harmonizovaného rozvoje trhů a nových technologií a nepřetržité poskytování služeb. Za tímto účelem zajistí, aby smlouvy uzavřené v rámci programu Copernicus zahrnovaly možnost převodu práv duševního vlastnictví nebo udělení licence k těmto právům vyplývajícím z práce vykonané v rámci programu Copernicus.
Článek 29
Pomoc Komisi
Komisi mohou být nápomocni nezávislí odborníci z různých oblastí souvisejících s oblastí působnosti programu Copernicus a z řad široké škály zúčastněných stran, včetně uživatelů programu Copernicus a zástupců vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru, kteří jí poskytnou potřebné technické a vědecké odborné znalosti, včetně mezioborových a meziodvětvových perspektiv, přičemž zohlední příslušné stávající iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Výbor pro program Copernicus zasedá v konkrétních složeních, zejména pokud jde o bezpečnostní aspekty („rada pro bezpečnost“).
2. Výbor pro program Copernicus v souladu se svým jednacím řádem zřídí fórum uživatelů jakožto pracovní skupinu, která poskytuje výboru poradenství ohledně otázky uživatelských požadavků.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Zástupci subjektů pověřených plněním úkolů programu Copernicus se na práci výboru pro program Copernicus případně podílejí jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
6. Dohody uzavřené Unií podle článku 26 mohou obsahovat ustanovení o případném zapojení zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací do práce výboru pro program Copernicus za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
7. Výbor pro program Copernicus zasedá pravidelně, pokud možno každé čtvrtletí. Komise poskytne pro každé zasedání zprávu o pokroku při provádění programu Copernicus. Tyto zprávy poskytují obecný přehled o stavu a vývoji programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizika, náklady, harmonogram a průběh plnění, zadávání zakázek a příslušné poradenství poskytované Komisi.
Článek 31
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu trvání programu Copernicus.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti nim Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byly oznámeny, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 32
Hodnocení
1. Do 31. prosince 2017 po konzultaci příslušných zúčastněných stran Komise vypracuje hodnotící zprávu o dosažení cílů všech úkolů financovaných v rámci programu Copernicus, pokud jde o jejich výsledky a dopady, evropskou přidanou hodnotu a účinnost využívání zdrojů. V hodnocení se zaměří především na trvající význam všech cílů, jakož i na to, jak opatření přispívají k dosažení cílů uvedených v článku 4, jak funguje organizační struktura a jaká je oblast působnosti poskytovaných služeb. Hodnocení bude obsahovat posouzení možného zapojení příslušných evropských agentur ( včetně Agentury pro evropský GNSS ) a bude případně doplněno o příslušné legislativní návrhy.
V hodnocení budou posouzeny zejména dopady politiky v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země.
2. Komise provádí hodnocení uvedené v odstavci 1 v úzké spolupráci s provozovateli a uživateli programu Copernicus a posuzuje účinnost a efektivitu programu Copernicus a jeho přínos k dosahování cílů uvedených v článku 4. Komise sdělí výsledky těchto hodnocení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a v případě potřeby navrhne vhodná opatření.
3. Komise může hodnotit způsoby uskutečňování projektů, jakož i dopad jejich provádění, s cílem posoudit, zda bylo dosaženo stanovených cílů, včetně cílů týkajících se ochrany životního prostředí, a kdykoli je to potřeba, může k tomu využít pomoci nezávislých subjektů.
4. Komise může požádat členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení činností a souvisejících projektů financovaných podle tohoto nařízení nebo jí ve vhodných případech poskytl informace a pomoc, které jsou pro provedení hodnocení těchto projektů potřeba.
Článek 33
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 911/2010 se zrušuje.
2. Opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 zůstávají v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nařízení (EU) č. 911/2010 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 377/2014
z 3. apríla 2014,
ktorým sa zriaďuje program Copernicus a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 189 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) bola iniciatíva monitorovania Zeme realizovaná pod vedením Únie v spolupráci s členskými štátmi a Európskou vesmírnou agentúrou (ESA). Počiatky GMES sa datujú do mája 1998, keď inštitúcie zapojené do rozvoja kozmických činností v Európe vydali spoločné vyhlásenie, známe ako „Bavenský manifest“. Manifest obsahoval výzvu, aby sa prijal dlhodobý záväzok rozvíjať služby kozmického monitorovania životného prostredia, pričom sa majú využiť a ďalej rozvíjať európske zručnosti a technológie. V roku 2005 Únia prijala strategické rozhodnutie rozvíjať spoločne s ESA nezávislú európsku kapacitu na pozorovanie Zeme s cieľom zabezpečovať služby v oblasti životného prostredia a bezpečnosti.
(2)
Na základe tejto iniciatívy sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 (3) ustanovil európsky program monitorovania Zeme (GMES) a pravidlá týkajúce sa realizácie jeho počiatočnej prevádzky.
(3)
Zatiaľ čo program ustanovený nariadením (EÚ) č. 911/2010 by mal pokračovať vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014-2020 ustanovenom nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (4), skratka „GMES“ by sa mala nahradiť názvom „Copernicus“ s cieľom zjednodušiť komunikáciu so širokou verejnosťou. Komisia zaregistrovala obchodnú značku, aby ju inštitúcie Únie mohli používať a aby bolo možné udeľovať licencie ostatným zainteresovaným používateľom, najmä poskytovateľom základných služieb.
(4)
Program Copernicus je založený na partnerstve medzi Úniou, ESA a členskými štátmi. Mal by preto vychádzať z existujúcich európskych a vnútroštátnych kapacít, ktoré by sa mali doplniť novými, spoločne vyvinutými aktívami. Komisia by v záujme uplatnenia tohto prístupu mala vyvíjať snahu o udržiavanie dialógu s ESA a členskými štátmi, ktoré vlastnia relevantné kozmické aktíva a aktíva in situ.
(5)
V záujme dosiahnutia svojich cieľov by sa programom Copernicus mala zabezpečiť nezávislá kapacita Únie pre pozorovanie z kozmického priestoru a poskytovanie operačných služieb v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a civilnej bezpečnosti, pričom sa budú plne rešpektovať vnútroštátne mandáty týkajúce sa oficiálnych varovaní. Program by takisto by mal využívať dostupné podporné misie a údaje in situ poskytované najmä členskými štátmi. Program Copernicus by mal podľa možností čo najviac využívať kapacity pre kozmické pozorovania a služby členských štátov. Program Copernicus by mal tiež využívať kapacity obchodných iniciatív v Európe, a prispieť tak k vytváraniu životaschopného komerčného kozmického odvetvia v Európe. Okrem toho by sa mali podporovať systémy optimalizácie prenosu údajov, aby sa ešte viac skvalitnili spôsobilosti, ktorými možno reagovať na rastúci dopyt používateľov po údajoch, ktoré sú prenášané takmer v reálnom čase.
(6)
S cieľom podporovať a uľahčovať využívanie technológií pozorovania Zeme miestnymi orgánmi a malými a strednými podnikmi (MSP) by sa mali podporovať vyhradené siete pre distribúciu údajov z programu Copernicus vrátane celoštátnych a regionálnych orgánov.
(7)
Cieľom programu Copernicus by malo byť poskytovanie presných a spoľahlivých informácií v oblasti životného prostredia a bezpečnosti prispôsobených potrebám používateľov a podporovanie ostatných politík Únie, najmä v súvislosti s vnútorným trhom, dopravou, životným prostredím, energetikou, civilnou ochranou a civilnou bezpečnosťou, spoluprácou s tretími krajinami a humanitárnou pomocou.
(8)
Program Copernicus by sa mal považovať za európsky príspevok k budovaniu globálneho systému systémov pozorovania Zeme (GEOSS) vyvíjaného v rámci Skupiny pre pozorovanie Zeme (GEO).
(9)
Program Copernicus by sa mal vykonávať v súlade s ďalšími relevantnými nástrojmi a opatreniami Únie, najmä opatreniami v oblasti životného prostredia a zmeny klímy, a nástrojmi v oblasti bezpečnosti, ochrany osobných údajov, konkurencieschopnosti a inovácie, súdržnosti, výskumu, dopravy, hospodárskej súťaže a medzinárodnej spolupráce, a v súlade s európskymi navigačnými satelitnými systémami (Galileo a EGNOS). Údaje z programu Copernicus by mali byť v súlade s priestorovými referenčnými údajmi členských štátov, ako aj s vykonávacími predpismi a technickými usmerneniami infraštruktúry pre priestorové informácie v Únii stanovenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Prostredníctvom programu Copernicus by sa takisto mal doplniť spoločný systém environmentálnych informácií (SSEI) uvedený v oznámení Komisie z 1. februára 2008 s názvom K spoločnému systému environmentálnych informácii (SSEI) a činnostiam Únie v oblasti reakcie na núdzové situácie. Program Copernicus by sa mal vykonávať v súlade s cieľmi smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovanom použití informácií verejného sektora, najmä pokiaľ ide o transparentnosť, vytvorenie podmienok podporujúcich rozvoj služieb a prispievanie k hospodárskemu rastu a tvorbe pracovných miest. Údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus by mali byť k dispozícii zdarma a otvorene, aby sa podporila Digitálna agenda pre Európu uvedená v oznámení Komisie z 26. augusta 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu.
(10)
Program Copernicus je program, ktorý sa má vykonávať v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Mal by byť prínosom pre širokú škálu politík Únie a prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, aby sa najmä prostredníctvom rozvoja účinnej politiky v oblasti kozmického priestoru poskytli nástroje na riešenie niektorých hlavných globálnych problémov a splnenie cieľov v oblasti zmeny klímy a energetickej udržateľnosti. Program Copernicus by mal tiež podporovať vykonávanie európskej politiky v oblasti kozmického priestoru a podporovať rast európskych trhov údajov a služieb z kozmického priestoru.
(11)
Program Copernicus by tiež mal ťažiť z výsledkov dosiahnutých v rámci programu Horizont 2020 zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (7), najmä prostredníctvom jeho činností v oblasti výskumu a inovácie týkajúcich sa budúcich technológií pozorovania Zeme a aplikácií na pozorovanie Zeme pomocou diaľkového prieskumu, vzdušných a in situ technológií a údajov s cieľom reagovať na hlavné spoločenské výzvy. Komisia by mala zabezpečiť príslušný synergický účinok, transparentnosť a jednoznačnosť rozdielnych aspektov programu Copernicus.
(12)
Vývoj zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by mal vychádzať z analýzy možností s cieľom vyhovieť meniacim sa požiadavkám používateľov vrátane požiadaviek súvisiacich s verejným obstarávaním zo strany národných/verejných misií a komerčných poskytovateľov v Európe, špecifikáciou nových špecializovaných misií, medzinárodnými dohodami zabezpečujúcimi prístup k neeurópskym misiám a európskym trhom v oblasti pozorovania Zeme.
(13)
Z dôvodu jednoznačnosti a na uľahčenie kontroly nákladov by maximálna suma, ktorú Únia pridelila na vykonávanie činností programu Copernicus, mala byť rozdelená do jednotlivých kategórií. V záujme pružnosti a zabezpečenia bezproblémového fungovania programu Copernicus by však Komisia mala byť schopná prerozdeliť finančné prostriedky z jednej kategórie do inej.
(14)
Poskytovanie operačných služieb závisí od dobrého fungovania, nepretržitej dostupnosti a bezpečnosti zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus. Zvyšujúce sa riziko zrážky s inými satelitmi a kozmickým odpadom predstavuje vážnu hrozbu pre zložku „kozmický priestor“ programu Copernicus. Činnosti programu Copernicus by preto mali zahŕňať ochranu zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus a jeho fungovania, a to aj pri vypúšťaní satelitov. Úmerný príspevok na náklady na služby, ktoré by boli schopné poskytnúť takúto ochranu, by sa v čo najväčšej možnej miere mohol v tejto súvislosti financovať z rozpočtu prideleného na program Copernicus na základe dôsledného riadenia nákladov a úplného súladu s maximálnou sumou 26, 5 milióna EUR v bežných cenách ustanovenou v tomto nariadení. Tento príspevok by sa mal použiť iba na poskytovanie údajov a služieb a nie na nákup infraštruktúry.
(15)
S cieľom zlepšiť vykonávanie programu Copernicus a jeho dlhodobé plánovanie by Komisia mala prijať ročný pracovný program, ktorý bude obsahovať plán vykonávania opatrení potrebných na dosiahnutie cieľov programu Copernicus. Tento plán vykonávania by mal byť orientovaný na budúcnosť a mal by obsahovať podrobný opis opatrení potrebných na vykonávanie programu Copernicus s prihliadnutím na meniace sa potreby používateľov a technický vývoj.
(16)
Vykonávanie zložky „služby“ programu Copernicus by vzhľadom na komplexnosť programu Copernicus a prostriedky naň vyčlenené malo vychádzať z technických špecifikácií. Tým by sa tiež podporilo verejné využívanie služieb, keďže používatelia by mohli predvídať, aká bude dostupnosť a vývoj služieb, ako i spolupráca s členskými štátmi a inými stranami. Komisia by preto mala podľa potreby prijať a aktualizovať technické špecifikácie všetkých služieb programu Copernicus a venovať sa ich aspektom, akými sú rozsah, architektúra, portfóliá technických služieb, orientačný rozpis a plánovanie nákladov, úroveň výkonnosti, potreby spojené s prístupom k údajom z kozmického pozorovania a pozorovania in situ, vývoj, normy, archivácia a šírenie údajov.
(17)
Vykonávanie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by vzhľadom na komplexnosť programu Copernicus a prostriedky naň vyčlenené malo vychádzať z technických špecifikácií. Komisia by preto mala podľa potreby prijať a aktualizovať technické špecifikácie činností, ktoré sa majú podporovať v rámci zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, a ich orientačný rozpis a plánovanie nákladov. Keďže program Copernicus by mal vychádzať z investícií Únie, ESA a členských štátov v rámci Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť, v rámci činností patriacich do zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by sa podľa potreby mali zohľadniť prvky dlhodobého scenára (LTS) ESA, ktorý je dokumentom, ktorý pripravuje a aktualizuje ESA a v ktorom sa stanovuje celkový rámec zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus.
(18)
Program Copernicus by mal vychádzať z potrieb používateľov, a preto si vyžaduje nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby.
(19)
Medzinárodný rozmer programu Copernicus má osobitný význam pri výmene údajov a informácií, ako aj v súvislosti s prístupom k pozorovacej infraštruktúre. Takáto výmena je nákladovo efektívnejšia ako systémy nákupu údajov a posilňuje globálny rozmer programu Copernicus.
(20)
V Dohode o Európskom hospodárskom priestore (EHP) a v rámcových dohodách s kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami sa stanovuje účasť týchto krajín na programoch Únie. Účasť iných tretích krajín a medzinárodných organizácií by sa mala umožniť prostredníctvom medzinárodných dohôd uzavretých na tento účel.
(21)
Členské štáty, tretie krajiny a medzinárodné organizácie by mali mať možnosť prispievať na programy na základe príslušných dohôd.
(22)
Celkovú zodpovednosť za program Copernicus by mala niesť Komisia. Mala by vymedziť priority a zabezpečiť celkovú koordináciu programu a dohľad nad ním. Rovnako by mala vyvíjať osobitné úsilie o zvýšenie povedomia verejnosti o význame kozmických programov pre európskych občanov. Mala by Európskemu parlamentu a Rade včas poskytovať všetky relevantné informácie týkajúce sa programu Copernicus.
(23)
Komisia by sa pri vykonávaní programu Copernicus mala podľa potreby opierať o európske medzivládne organizácie, s ktorými už nadviazala partnerstvá, a to najmä s ESA, pokiaľ ide o technickú koordináciu zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, vymedzenie jej architektúry, rozvoj a zaobstaranie kozmických aktív, prístup k údajom a prevádzku špecializovaných misií. Okrem toho by sa Komisia mala opierať o Európsku organizáciu pre využitie meteorologických družíc (EUMETSAT), pokiaľ ide o prevádzku špecializovaných misií v súlade s jej odbornými skúsenosťami a mandátom.
(24)
Vzhľadom na partnerský charakter programu Copernicus a s cieľom zabrániť duplicite technických odborných znalostí by sa vykonávanie programu Copernicus mala delegovať na subjekty s vhodnou technickou a odbornou kapacitou. Takéto subjekty by sa mali nabádať aby, pokiaľ ide o vykonávanie týchto úloh, v primeranom rozsahu umožnili súťaž v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (8) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“).
(25)
Súčasťou programu Copernicus by mala byť zložka „služby“, ktorou sa zabezpečí poskytovanie informácií v oblastiach monitorovania atmosféry, monitorovania morského prostredia, monitorovania krajiny, zmeny klímy, riadenia mimoriadnych situácií a bezpečnosti. Program Copernicus by mal najmä poskytovať informácie o stave atmosféry, a to aj na miestnej, celoštátnej, európskej a celosvetovej úrovni; informácie o stave oceánov, a to aj zriadením osobitného európskeho zoskupenia pre monitorovanie morského prostredia; informácie, ktoré napomáhajú monitorovanie krajiny a tým podporujú vykonávanie miestnych, celoštátnych a európskych politík; informácie, ktorými sa podporí adaptácia na zmenu klímy a jej zmiernenie; geopriestorové informácie na podporu riadenia mimoriadnych situácií, a to aj preventívnymi opatreniami, ako aj na podporu civilnej bezpečnosti vrátane podpory pre vonkajšiu činnosť Únie. Komisia by mala určiť vhodné zmluvné dojednania na podporu udržateľnosti poskytovania služieb.
(26)
Ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou opatrenia a osobitnými odbornými znalosťami, môže sa Komisia pri vykonávaní zložky „služby“ programu Copernicus opierať o príslušné subjekty, ako je Európska environmentálna agentúra (EEA), Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX), Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), Satelitné stredisko Európskej únie (SATCEN), Európske centrum pre strednodobé predpovede počasia (ECMWF) a ostatné relevantné európske agentúry, zoskupenia alebo konzorciá vnútroštátnych orgánov, alebo o akýkoľvek iný relevantný orgán, na ktorý možno potenciálne delegovať činnosti v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Pri výbere subjektu by sa mala náležite zohľadňovať nákladová efektívnosť poverenia takými úlohami a vplyv na štruktúru riadenia subjektu, ako aj na jeho finančné a ľudské zdroje.
(27)
Spoločné výskumné centrum (JRC) Komisie sa už aktívne podieľa na iniciatíve GMES a realizácii počiatočnej prevádzky programu GMES zriadeného nariadením (EÚ) č. 911/2010. Komisia by sa aj naďalej mala spoliehať na vedeckú a technickú podporu JRC pri vykonávaní programu Copernicus.
(28)
Verejné obstarávanie zo strany subjektov poverených vykonávaním programu Copernicus by malo byť v súlade s predpismi Únie alebo rovnocennými medzinárodnými normami o verejnom obstarávaní v rozsahu, v ktorom to umožňujú ustanovenia o verejnom obstarávaní v nariadení o rozpočtových pravidlách. Konkrétne potrebné úpravy týchto predpisov, ako aj dojednaní o predlžovaní existujúcich zmlúv by sa mali vymedziť v zodpovedajúcich dohodách o delegovaní. Cieľom by v prvom rade malo byť dosiahnutie čo najlepšej protihodnoty za vynaložené prostriedky, riadenie nákladov, zmierňovanie rizík, zlepšovanie efektívnosti a zníženie závislosti od jedného dodávateľa. Mal by sa zabezpečiť otvorený prístup a spravodlivá hospodárska súťaž v celom dodávateľskom reťazci a vyvážené možnosti účasti priemyslu na všetkých úrovniach, najmä nových subjektov a MSP. Malo by sa zabrániť možnému zneužívaniu dominantného postavenia a dlhodobej závislosti od jedného dodávateľa. V záujme zmiernenia rizík spojených s programom, zamedzenia závislosti od dodávok z jedného zdroja a zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programu Copernicus a jeho nákladov a harmonogramu by sa mali vždy, keď je to možné, dodávky získavať z viacerých zdrojov. Navyše by sa vo všetkých oblastiach týkajúcich sa pozorovania Zeme mal v súlade s medzinárodnými dohodami, ktorých je Únia zmluvnou stranou, zachovávať a presadzovať rozvoj európskeho priemyslu.
(29)
Malo by sa čo najviac zmierniť riziko nedostatočného alebo žiadneho plnenia zmluvy. Na tento účel by dodávatelia mali preukázať udržateľnosť svojho zmluvného plnenia, pokiaľ ide o prijaté záväzky a trvanie zmlúv. Verejní obstarávatelia by preto podľa potreby mali spresniť požiadavky týkajúce sa spoľahlivosti dodávok a poskytovania služieb. Okrem toho v prípade nákupu tovarov a služieb citlivej povahy môžu verejní obstarávatelia podrobiť takýto nákup osobitným požiadavkám, najmä s cieľom zaistiť bezpečnosť informácií. Priemyselné odvetvia Únie by mali mať možnosť využívať na obstarávanie určitých komponentov a služieb zdroje mimo Únie v prípade preukázaných výrazných výhod z hľadiska kvality a nákladov, avšak so zreteľom na strategickú povahu programu Copernicus a požiadavky Únie v oblasti bezpečnosti a kontroly vývozu. Mali by sa využiť investície verejného sektora a skúsenosti a odborné znalosti subjektov priemyslu, a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby sa neporušovali pravidlá konkurenčnej verejnej súťaže.
(30)
S cieľom lepšie posúdiť celkové náklady produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania, vrátane ich dlhodobých prevádzkových nákladov by sa počas obstarávania podľa potreby mali zohľadniť celkové náklad počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom obstarávania, a to použitím prístupu založeného na nákladovej efektívnosti, ako je napríklad stanovenie nákladov počas celého životného cyklu v prípade obstarávania, pri ktorom je najdôležitejším kritériom na udelenie zákazky ekonomicky najvýhodnejšia ponuka. Verejný obstarávateľ by na tento účel mal zaistiť, že metodika, ktorá sa má použiť na výpočet nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, sa výslovne uvádza v zmluvných dokumentoch alebo v oznámení o zmluve a že umožňuje overenie presnosti informácií poskytnutých uchádzačmi.
(31)
Verejný obstarávateľ by mal mať možnosť obnoviť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže v prípade, keď podnik alebo podniky majú už pred verejnou súťažou dôverné informácie o činnostiach súvisiacich s verejnou súťažou. Zároveň by mal mať možnosť uskutočniť obstarávanie formou zákazky rozdelenej na podmienené časti, za určitých podmienok pripojiť k zmluve v rámci jej plnenia dodatok, alebo tiež stanoviť minimálny podiel subdodávateľského plnenia. Napokon z dôvodu neistoty súvisiacej s technológiami, ktorá je pre program Copernicus príznačná, nemôžu byť ceny verejných zákaziek vždy vopred určené presne, a preto by sa mali uzatvárať zmluvy v osobitnej forme, v ktorých by sa neuviedla presná konečná cena a ktoré by obsahovali doložky o ochrane finančných záujmov Únie.
(32)
S cieľom dodržať maximálnu sumu programu Copernicus čo najširšou elimináciou technických a časových rizík a nákladov, ktoré s nimi súvisia, a zabezpečiť nepretržitú spoľahlivosť dodávok by sa v rámci programu mali čo najviac využívať už zrealizované finančné a infraštrukturálne investície verejného sektora, ako aj priemyselné skúsenosti a odborné znalosti, ktoré sa získali takýmito investíciami do GMES. Obzvlášť to platí, pokiaľ ide o zložku programu Copernicus „kozmický priestor“ a jeho pozemný segment, ktoré vyvinula ESA a jej účastnícke štáty v kontexte dobrovoľného programu zložky „kozmický priestor“ v rámci GMES s finančnou účasťou Únie. Verejný obstarávateľ by v takom prípade mal riadne zvážiť použitie rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo rovnocenného oznámenia.
(33)
Na účely dosiahnutia cieľov programu Copernicus udržateľným spôsobom je potrebné koordinovať činnosti rôznych partnerov zapojených do programu Copernicus a vyvinúť, zaviesť a prevádzkovať služby a kapacitu na pozorovanie, ktoré spĺňajú požiadavky používateľov. V tejto súvislosti by mal Komisii pri zabezpečovaní koordinácie príspevkov Únie, členských štátov a medzivládnych organizácií, ako aj koordinácie so súkromným sektorom, do programu Copernicus pomáhať výbor (ďalej len „výbor programu Copernicus“), pričom by sa mali čo najlepšie využívať existujúce kapacity a zisťovať nedostatky, ktoré treba riešiť na úrovni Únie. Mal by takisto pomáhať Komisii pri monitorovaní uceleného vykonávania programu Copernicus. Keďže riadna správa vecí verejných si vyžaduje jednotné riadenie programu Copernicus, rýchlejšie rozhodovanie a rovnaký prístup k informáciám, na práci výboru programu Copernicus by mali mať možnosť zúčastňovať sa ako pozorovatelia zástupcovia subjektov poverených plnením rozpočtu. Z rovnakých dôvodov by mali mať možnosť zúčastňovať sa na práci výboru programu Copernicus zástupcovia tretích krajín alebo medzinárodných organizácií, ktorí uzavreli s Úniou medzinárodnú dohodu, s výhradou bezpečnostných obmedzení a v súlade s ustanoveniami takejto dohody. Takíto zástupcovia by nemali mať právo zúčastňovať sa na hlasovacích postupoch výboru programu Copernicus.
(34)
Činnosť subjektov, na ktorých Komisia delegovala vykonávanie, by sa tiež mala vyhodnocovať prostredníctvom ukazovateľov dosiahnutých výsledkov. Pomocou nich by Európsky parlament a Rada mohli sledovať pokrok pri operáciách programu Copernicus a jeho vykonávaní.
(35)
Delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1159/2013 (9) sa stanovili registračné a licenčné podmienky pre používateľov GMES a vymedzili kritériá na obmedzenie prístupu k špecializovaným údajom GMES a informáciám služieb GMES.
(36)
Údaje a informácie získané v rámci programu Copernicus by sa používateľom mali sprístupniť v plnom rozsahu, otvorene a bezplatne s výhradou primeraných podmienok a obmedzení, aby sa podporilo ich používanie a výmena a aby sa posilnili európske trhy v oblasti pozorovania Zeme, a najmä nadväzujúce odvetvia, s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest.
(37)
Komisia by mala spolupracovať s poskytovateľmi údajov s cieľom dohodnúť podmienky udeľovania licencií v súvislosti s údajmi tretích strán, aby sa umožnilo ich používanie v rámci programu Copernicus, a to v súlade s týmto nariadením a uplatniteľnými právami tretích strán.
(38)
Mali by sa zohľadniť prístupové práva k údajom misie programu Copernicus Sentinel udelené v rámci programu pre zložku GMES „kozmický priestor“, ktoré 24. septembra 2013 schválila rada ESA pre program pozorovania Zeme.
(39)
Vzhľadom na to, že program Copernicus je civilný program pod civilnou kontrolou, prioritou by malo byť získavanie údajov a produkcia informácií vrátane zobrazení vo vysokom rozlíšení, ktoré nepredstavujú riziko alebo ohrozenie bezpečnosti Únie alebo jej členských štátov. Môže však byť potrebné chrániť niektoré údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus, aby sa zabezpečil ich bezpečný obeh v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, a preto by všetci účastníci programu Copernicus mali zaručiť úroveň ochrany utajovaných skutočností EÚ rovnocennú s tou, ktorá sa stanovuje v ustanoveniach o bezpečnosti uvedených v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostných predpisoch Rady uvedených v prílohách k rozhodnutiu Rady 2013/488/EÚ (11).
(40)
Vzhľadom na to, že niektoré údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus vrátane zobrazení vo vysokom rozlíšení môžu ovplyvniť bezpečnosť Únie alebo členských štátov, Rada by mala mať v riadne odôvodnených prípadoch právomoc prijať opatrenia s cieľom zaoberať sa rizikami a ohrozením bezpečnosti Únie alebo členských štátov.
(41)
Únia by mala byť vlastníkom všetkého hmotného a nehmotného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci programu Copernicus. V záujme úplného dodržiavania všetkých základných práv spojených s vlastníctvom by sa mali s existujúcimi vlastníkmi uzavrieť potrebné dojednania. Malo by byť zrejmé, že ustanovenia o vlastníctve nehmotných aktív stanovené v tomto nariadení sa nevzťahujú na nehmotné práva, ktoré nie sú v zmysle príslušných vnútroštátnych právnych predpisov prenosné. Takýmto vlastníctvom Únie by nemala byť dotknutá možnosť, aby Únia v súlade s týmto nariadením a tam, kde sa to na základe individuálneho posúdenia považuje za vhodné, sprístupnila takýto majetok tretím stranám alebo sa ho zbavila. Únia by najmä mala byť schopná prevádzať práva duševného vlastníctva vyplývajúce z práce v rámci programu Copernicus alebo udeľovať na ne licencie v záujme rýchleho rozšírenia služieb programu medzi nadväzujúcimi používateľmi.
(42)
Finančné záujmy Únie by sa počas celého výdavkového cyklu mali chrániť primeranými opatreniami vrátane zisťovania a prešetrovania nezrovnalostí a ich predchádzania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a tam, kde je to vhodné, prostredníctvom správnych a peňažných sankcií v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
(43)
Keďže program Copernicus je komplexný, Komisii by mali pomáhať nezávislí experti z radov rozmanitých zainteresovaných strán, a to najmä experti, ktorých nominujú členské štáty pre otázky bezpečnosti, zástupcovia príslušných vnútroštátnych subjektov zodpovedných za kozmický priestor a používatelia programu Copernicus, aby jej poskytli potrebné technické a vedecké znalosti, ako aj medzidisciplinárne a medziodvetvové perspektívy, pričom sa zohľadnia príslušné existujúce iniciatívy na úrovni Únie a celoštátnych a regionálnych úrovniach.
(44)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia v súvislosti s prijímaním ročného pracovného programu, technickými špecifikáciami pre zložky „kozmický priestor“ a „služby“, bezpečnostnými aspektmi a opatreniami na podporu zosúlaďovania miery využívania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus v členských štátoch a ich prístupu k technológii a vývoju v oblasti pozorovania Zeme, by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (12).
(45)
Keďže program Copernicus vychádza z potrieb používateľov, vyžaduje si nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby. V záujme zvýšenia hodnoty spojenej s používateľmi by sa mali informácie od nich aktívne získavať prostredníctvom pravidelných konzultácií s konečnými používateľmi z verejného a súkromného sektora. Na tieto účely by sa mala zriadiť pracovná skupina (ďalej len „fórum používateľov“), ktoré by výboru programu Copernicus pomáhala určovať požiadavky používateľov, overovať súlad služieb a koordinovať používateľov vo verejnom sektore.
(46)
Na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pokiaľ ide o požiadavky na údaje potrebné pre rozvoj operačných služieb, podmienky a postupy týkajúce sa prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus, ako aj ich registrácie a používania, špecifické technické kritériá potrebné na predchádzanie narušeniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus a kritériá týkajúce sa obmedzenia nadobúdania alebo šírenia údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus v dôsledku konfliktu práv. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(47)
Opatrenia financované v rámci tohto nariadenia by sa mali monitorovať a hodnotiť, aby sa umožnili úpravy a zohľadnil nový vývoj. V hodnotení by sa mal posúdiť najmä účinok politiky týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus na zainteresované strany, nadväzujúcich používateľov, vplyv na podniky, ako aj na štátne a súkromné investície do infraštruktúr na pozorovanie Zeme. Hodnotenie by sa tiež malo zaoberať možnou budúcou účasťou relevantných európskych agentúr, ako je napríklad Agentúra pre európsky GNSS. V záujme maximalizácie výsledkov a zúročenia vedomostí a odborných znalostí nadobudnutých počas fáz vykonávania programu Copernicus by sa mali preskúmať nové modely organizácie pre budúce plánovanie, ktorými sa zabezpečia dlhodobé hospodárske záväzky.
(48)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie programu Copernicus, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože to bude zahŕňať aj celoeurópsku kapacitu a závisieť od koordinovaného poskytovania služieb vo všetkých členských štátoch, ktoré sa musí koordinovať na úrovni Únie, ale je ho možné z dôvodu rozsahu opatrenia lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(49)
Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie, ktoré predstavuje hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (13) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
(50)
Je vhodné zosúladiť dobu financovania podľa tohto nariadenia s dobou financovania stanovenou v nariadení (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014.
(51)
Preto je tiež potrebné zrušiť nariadenie (EÚ) č. 911/2010 s cieľom vytvoriť vhodný rámec na riadenie a financovanie programu Copernicus a zabezpečiť, aby bol tento program v plnom rozsahu funkčný. Všetky opatrenia prijaté na základe nariadenia (EÚ) č. 911/2010 by mali zostať platné v záujme zachovania ich kontinuity,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ A FINANČNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa zriaďuje program Copernicus ako program Únie pre pozorovanie a monitorovanie Zeme (ďalej len „program Copernicus“) a ustanovujú sa pravidlá jeho vykonávania.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
1. Program Copernicus je civilný program vychádzajúci z potrieb používateľov, ktorý je pod civilnou kontrolou a ktorý využíva existujúce vnútroštátne a európske kapacity a tiež zabezpečuje kontinuitu s činnosťami v rámci globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť.
2. Program Copernicus pozostáva z týchto zložiek:
a)
zložka „služby“, ktorou sa zabezpečuje poskytovanie informácií v týchto oblastiach: monitorovanie atmosféry, monitorovanie morského prostredia, monitorovanie krajiny, zmena klímy, riadenie mimoriadnych situácií a bezpečnosť;
b)
zložka „kozmický priestor“, ktorou sa zabezpečuje udržateľné pozorovanie z kozmického priestoru pre oblasti služieb uvedené v písmene a);
c)
zložka „in situ“, ktorou sa zabezpečuje koordinovaný prístup k pozorovaniu prostredníctvom zariadení vo vzduchu, na mori a pozemných zariadení pre oblasti služieb uvedené v písmene a).
3. Medzi zložkami uvedenými v odseku 2 sa vytvoria príslušné prepojenia a rozhrania.
Článok 3
Vymedzenia pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„špecializované misie“ sú kozmické misie zamerané na pozorovanie Zeme, ktoré sa využívajú a uskutočňujú v rámci programu Copernicus, najmä misie Sentinel;
2.
„podporné misie“ sú kozmické misie zamerané na pozorovanie Zeme poskytujúce údaje, ktoré dopĺňajú údaje programu Copernicus získané špecializovanými misiami;
3.
„údaje získané špecializovanou misiou“ sú údaje získané pozorovaním Zeme z kozmického priestoru prostredníctvom špecializovaných misií, ktoré sa využívajú v rámci programu Copernicus;
4.
„údaje získané podpornou misiou“ sú údaje získané pozorovaním Zeme z kozmického priestoru prostredníctvom podporných misií, ktorým sa udelila licencia alebo ktoré sa poskytli na využívanie v rámci programu Copernicus;
5.
„údaje in situ“ sú údaje získané pozorovaním prostredníctvom pozemných, morských alebo vzdušných senzorov, ako aj referenčné a pomocné údaje, v súvislosti s ktorými sa udelila licencia alebo ktoré sa poskytli na využívanie v rámci programu Copernicus;
6.
„údaje a informácie tretích strán“ sú údaje a informácie vytvorené mimo programu Copernicus potrebné na uskutočnenie jeho cieľov;
7.
„údaje z programu Copernicus“ sú údaje získané špecializovanou misiou, údaje získané podpornou misiou a údaje in situ;
8.
„informácie z programu Copernicus“ sú informácie získané prostredníctvom služieb programu Copernicus uvedených v článku 5 ods. 1 na základe spracovania alebo modelovania údajov z programu Copernicus;
9.
„používatelia programu Copernicus“ sú:
a)
kmeňoví používatelia programu Copernicus: inštitúcie a orgány Únie, európske, národné, regionálne alebo miestne orgány, ktoré sú poverené vymedzením vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a);
b)
používatelia v oblasti výskumu: univerzity alebo akékoľvek iné výskumné a vzdelávacie organizácie;
c)
komerční a súkromní používatelia;
d)
charitatívne, mimovládne a medzinárodné organizácie.
Článok 4
Ciele
1. Program Copernicus prispieva k týmto všeobecným cieľom:
a)
monitorovanie Zeme na podporu ochrany životného prostredia a úsilia o civilnú ochranu a civilnú bezpečnosť;
b)
maximalizácia socio-ekonomických výhod a tým aj podpora stratégie Európa 2020 a jej cieľov inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu prostredníctvom podpory využívania pozorovania Zeme v aplikáciách a službách;
c)
podpora vývoja konkurencieschopného európskeho priemyslu a služieb v oblasti kozmického priestoru a maximalizácia príležitostí pre európske podniky vyvíjať a poskytovať inovatívne systémy pozorovania Zeme a služby v tejto oblasti;
d)
zabezpečenie autonómneho prístupu k poznatkom o životnom prostredí a základným technológiám v oblasti pozorovania Zeme a geoinformačným službám a tým umožniť Európe dosiahnuť nezávislé prijímanie rozhodnutí a nezávislú činnosť;
e)
podpora a príspevok k európskym politikám, ako aj podpora globálnych iniciatív, ako je GEOSS.
2. Na účel dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v odseku 1 má program Copernicus tieto konkrétne ciele:
a)
poskytovať presné a spoľahlivé údaje a informácie používateľom programu Copernicus, a to na dlhodobom a udržateľnom základe, čím sa umožní poskytovať služby uvedené v článku 5 ods. 1, ako aj reagovať na požiadavky kmeňových používateľov programu Copernicus;
b)
poskytovať udržateľný a spoľahlivý prístup k údajom a informáciám získaným z pozorovania z kozmického priestoru na základe nezávislej európskej kapacity na pozorovanie Zeme s konzistentnými technickými špecifikáciami, vychádzajúc z existujúcich európskych a vnútroštátnych aktív a spôsobilostí a prípadne ich dopĺňajúc;
c)
poskytovať udržateľný a spoľahlivý prístup k údajom in situ vychádzajúc najmä z existujúcich kapacít prevádzkovaných na európskej a vnútroštátnej úrovni a z globálnych pozorovacích systémov a sietí.
3. Dosahovanie cieľov stanovených v odsekoch 1 a 2 sa meria pomocou týchto ukazovateľov:
a)
údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus sprístupnené v súlade s príslušnými požiadavkami na úrovne poskytovaných služieb v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a civilnej bezpečnosti;
b)
zvyšovanie dopytu po údajoch z programu Copernicus a informáciách z programu Copernicus, merané prostredníctvom vývoja počtu používateľov, objemu vyhľadaných údajov a informácií s pridanou hodnotou, zvyšovania počtu nadväzujúcich služieb a prostredníctvom rozširovania distribúcie v členských štátoch a Únii;
c)
využívanie údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus inštitúciami a orgánmi Únie, medzinárodnými organizáciami a európskymi, celoštátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi vrátane úrovne využívania a spokojnosti zo strany používateľov, ako aj ich prínosu pre európske spoločnosti;
d)
preniknutie na trh vrátane expanzie na existujúce trhy a vytváranie nových trhov, ako aj konkurencieschopnosť európskych prevádzkovateľov v nadväzujúcich odvetviach;
e)
nepretržitá dostupnosť údajov z programu Copernicus, ktoré podporujú služby programu Copernicus.
Článok 5
Zložka „služby“ programu Copernicus
1. Zložka „služby“ programu Copernicus obsahuje tieto služby:
a)
monitorovanie atmosféry, ktoré má poskytnúť informácie o kvalite ovzdušia na európskej úrovni a o chemickom zložení atmosféry na celosvetovej úrovni. Táto služba poskytuje najmä informácie pre systémy monitorovania kvality ovzdušia fungujúce na miestnej až celoštátnej úrovni, čím prispieva k monitorovaniu klimatických premenných zloženia atmosféry vrátane, ak je to realizovateľné, interakcie s lesnými pokrývkami;
b)
monitorovanie morského prostredia, ktoré má poskytnúť informácie o fyzickom stave a dynamike ekosystémov oceánov a morí, pokiaľ ide o svetový oceán a európske regionálne morské oblasti s cieľom podporiť bezpečnosť na mori, príspevok k monitorovaniu odpadových tokov, morského prostredia a polárnych a pobrežných regiónov a morských zdrojov, ako aj meteorologické predpovede a monitorovanie klímy;
c)
monitorovanie krajiny, ktoré má poskytnúť informácie o využívaní krajiny a krajinnej pokrývke, kryosfére, zmene klímy a biofyzikálnych premenných vrátane ich dynamiky s cieľom podporiť environmentálne monitorovanie biodiverzity, pôdy, vnútrozemských a pobrežných vôd, lesov a vegetácie a prírodných zdrojov na globálnej až miestnej úrovni, ako aj všeobecné vykonávanie politiky v oblasti životného prostredia, poľnohospodárstva, rozvoja, energetiky, urbanistického plánovania, infraštruktúry a dopravy;
d)
monitorovanie zmeny klímy, ktoré má poskytnúť informácie s cieľom zvýšiť znalostnú základňu na podporu politík zameraných na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie. Prispieva najmä k poskytovaniu základných klimatických premenných, analýz klímy, prognóz a ukazovateľov na časovej a priestorovej úrovni súvisiacich so stratégiami adaptácie a zmiernenia pre rôzne spoločenské oblasti a odvetvia Únie, ktoré by z nich mohli mať prospech;
e)
riadenie mimoriadnych situácií, ktoré má poskytnúť informácie pre reakcie na núdzové situácie, pokiaľ ide o rôzne druhy katastrof vrátane meteorologického nebezpečenstva, geofyzikálneho nebezpečenstva, katastrof náhodne a úmyselne spôsobených človekom a iných humanitárnych kríz, ako aj pre činnosti v súvislosti s predchádzaním mimoriadnym situáciám, pripravenosťou a reakciou na ne a obnovou;
f)
bezpečnostná služba, ktorá má poskytnúť informácie pre riešenie problémov Európy v oblasti civilnej bezpečnosti, pre zlepšenie kapacít na predchádzanie krízam, pripravenosť na ne a zásahy, najmä pri kontrole hraníc a námornej kontrole, ale aj pri podpore vonkajších činností Únie bez toho, aby boli dotknuté dohody o spolupráci, ktoré sa môžu uzavrieť medzi Komisiou a rôznym orgánmi pôsobiacimi v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, najmä Satelitné stredisko Európskej únie.
2. Poskytovanie služieb uvedených v odseku 1 zohľadní zásady subsidiarity a proporcionality, musí byť nákladovo efektívne a podľa potreby decentralizované, integrovať na európskej úrovni existujúce kapacity a údaje členských štátov získané z kozmického priestoru, in situ alebo referenčné údaje a kapacity, čím sa zamedzí zdvojovaniu. Je potrebné sa vyhnúť zberu nových údajov, ktoré zdvojujú existujúce zdroje, s výnimkou prípadu, ak je využívanie existujúcich alebo aktualizovateľných súborov údajov technicky nemožné, nákladovo neefektívne alebo ak nie je možné vykonať ho včas.
Tieto služby zahŕňajú prísne systémy kontroly kvality a poskytujú informácie o úrovni služieb vrátane ich dostupnosti, spoľahlivosti, kvality a včasného vykonávania.
3. S cieľom zabezpečiť vývoj služieb uvedených v odseku 1 a ich využívanie verejným sektorom sa vykonávajú aj tieto činnosti:
a)
vývojové činnosti s cieľom zvýšiť kvalitu a zlepšiť poskytovanie služieb vrátane ich vývoja a prispôsobovania, predchádzania vzniku operačných rizík alebo ich zmierňovania, ako aj využívania synergií s príbuznými činnosťami, napríklad v rámci programu Horizont 2020;
b)
podporné činnosti pozostávajúce z opatrení na účely podpory používania a rozšírenia využívania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus:
i)
verejnými orgánmi poverenými vymedzením, vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v odseku 1. Patrí medzi ne aj budovanie kapacít a vývoj štandardných postupov a nástrojov s cieľom integrovať údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus do pracovného procesu používateľov;
ii)
inými používateľmi a v nadväzujúcich aplikáciách. Patria medzi ne aj informačné činnosti, odborná príprava a činnosti týkajúce sa šírenia.
Článok 6
Zložka „kozmický priestor“ programu Copernicus
1. Zložkou „kozmický priestor“ programu Copernicus sa zabezpečuje pozorovanie z kozmického priestoru v prvom rade pre služby uvedené v článku 5 ods. 1.
2. Zložka „kozmický priestor“ programu Copernicus zahŕňa údaje získané špecializovanou misiou a údaje získané podpornou misiou a patria do nej tieto činnosti:
a)
zabezpečovanie pozorovaní z kozmického priestoru vrátane:
i)
dokončenia, údržby a prevádzky špecializovaných misií, čo zahŕňa stanovovanie úloh týkajúcich sa satelitov, monitorovanie a kontrolu satelitov, prijímanie a spracúvanie, archivovanie a šírenie údajov a nepretržitú kalibráciu a validáciu;
ii)
poskytovania údajov in situ na účely kalibrácie a validácie pozorovaní špecializovaných misií;
iii)
poskytovania, archivácie a šírenia údajov získaných podpornou misiou, ktoré dopĺňajú údaje získané špecializovanou misiou;
b)
činnosti, ktoré sú reakciou na meniace sa potreby používateľov vrátane:
i)
identifikácie nedostatkov v pozorovaní a špecifikácie nových špecializovaných misií na základe požiadaviek používateľov;
ii)
rozvoja zameraného na modernizáciu a doplnenie špecializovaných misií vrátane navrhovania a obstarávania nových prvkov súvisiacej kozmickej infraštruktúry;
c)
ochrana satelitov pred rizikom zrážky pri zohľadnení rámca Únie na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru;
d)
bezpečné vyradenie satelitov po skončení ich prevádzky.
Článok 7
Zložka „in situ“ programu Copernicus
1. Zložkou „in situ“ programu Copernicus sa poskytuje prístup k údajom in situ, a to najmä pre služby programu Copernicus uvedené v článku 5 ods. 1.
Jej súčasťou sú tieto činnosti:
a)
poskytovanie údajov in situ operačným službám vrátane údajov in situ tretích strán na medzinárodnej úrovni, vychádzajúc z existujúcich kapacít;
b)
koordinácia a harmonizácia zberu a poskytovania údajov in situ;
c)
technická pomoc Komisii, pokiaľ ide o servisné požiadavky na údaje in situ získané pozorovaním;
d)
spolupráca s prevádzkovateľmi in situ s cieľom podporiť súdržnosť vývojových činností týkajúcich sa infraštruktúry a sietí pre pozorovanie in situ;
e)
identifikácia nedostatkov v pozorovaní in situ, ktoré nemožno vyriešiť v rámci existujúcej infraštruktúry a sietí, ani na globálnej úrovni, a riešenie týchto nedostatkov rešpektujúc zásadu subsidiarity.
2. Údaje in situ sa využijú v rámci programu Copernicus v súlade s uplatniteľnými právami tretích strán, a to aj členských štátov, a uplatniteľnými obmedzeniami používania alebo opätovnej distribúcie.
3. V súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia môže činnosti spojené so zložkou „in situ“ zveriť čiastočne alebo úplne prevádzkovateľom služieb uvedeným v článku 11 ods. 1 tohto nariadenia alebo, ak je potrebná celková koordinácia, Európskej environmentálnej agentúre.
Článok 8
Finančné krytie
1. Finančné krytie pre vykonávanie činností uvedených v článkoch 5, 6 a 7 v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je 4 291,48 miliónov EUR v bežných cenách.
2. Suma uvedená v odseku 1 sa rozdelí podľa týchto kategórii výdavkov v bežných cenách:
a)
897,415 miliónov EUR na činnosti uvedené v článkoch 5 a 7;
b)
3 394,065 miliónov EUR na činnosti uvedené v článku 6 vrátane maximálnej sumy 26,5 miliónov EUR na činnosti uvedené v článku 6 ods. 2 písm. c).
3. Komisia môže prerozdeliť finančné prostriedky z jednej kategórie výdavkov do druhej, ako sa uvádza v odseku 2 písm. a) a b), a to najviac do výšky 10 % sumy uvedenej v odseku 1. Ak prerozdelenie dosiahne súhrnnú sumu vyššiu ako 10 % sumy uvedenej v odseku 1, Komisia uskutoční konzultáciu s výborom programu Copernicus v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3.
4. Úroky získané z predbežného financovania vyplateného subjektom, ktoré sú nepriamo zodpovedné za plnenie rozpočtu, sa priradia k činnostiam, ktoré sú predmetom dohody o delegovaní alebo zmluvy uzavretej medzi Komisiou a dotknutým subjektom. V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia subjekty zodpovedné za nepriame plnenie rozpočtu otvoria účty, ktoré umožnia identifikáciu finančných prostriedkov a súvisiacich úrokov.
5. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v rámci obmedzení viacročného finančného rámca. Rozpočtové záväzky týkajúce sa činností, ktoré prekračujú viac ako jeden finančný rok, možno rozdeliť do ročných splátok na niekoľko rokov.
6. Z finančných prostriedkov pridelených na program Copernicus možno pokryť aj náklady na prípravné činnosti, monitorovanie, kontrolu, audit a hodnotenie, ktoré sú priamo potrebné na riadenie programu Copernicus a dosiahnutie jeho cieľov, a to aj na štúdie, zasadnutia, informačné a komunikačné činnosti, ako aj výdavky spojené so sieťami IT zameranými na spracúvanie informácií a výmenu údajov.
7. Komisia môže poveriť vykonávaním programu Copernicus subjekty uvedené v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ak sa rozpočet programu Copernicus plní nepriamym riadením na základe článku 10 ods. 3 alebo článku 11 ods. 1, pravidlá verejného obstarávanie pre subjekty poverené úlohami týkajúcimi sa plnenia rozpočtu sa uplatňujú v rozsahu, ktorý umožňuje článok 60 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Potrebné osobitné úpravy týchto pravidiel, ako aj dojednania na predlžovanie existujúcich zmlúv sa vymedzia v príslušných dohodách o delegovaní.
KAPITOLA II
RIADENIE PROGRAMU COPERNICUS
Článok 9
Úloha Komisie
1. Celkovú zodpovednosť za program Copernicus a koordináciu jeho rôznych zložiek nesie Komisia. Hospodári s finančnými prostriedkami pridelenými podľa tohto nariadenia, dozerá na vykonávanie programu Copernicus vrátane stanovenia priorít, zapojenia používateľov, nákladov, harmonogramu, dosiahnutých výsledkov a verejného obstarávania.
2. Komisia riadi v mene Únie a v rámci svojich právomocí vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, pričom zabezpečuje koordináciu programu Copernicus s činnosťami na vnútroštátnej úrovni, na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni.
3. Komisia podporuje koordinované príspevky členských štátov na účely operačného poskytovania služieb a dlhodobú dostupnosť potrebných údajov získaných pozorovaním.
4. Komisia podporuje vhodný rozvoj služieb programu Copernicus a zabezpečí komplementárnosť, súlad a prepojenie programu Copernicus s ostatnými relevantnými politikami, nástrojmi, programami a opatreniami Únie s cieľom zabezpečiť, aby mali tieto politiky, nástroje, programy a opatrenia prospech zo služieb programu Copernicus.
5. Komisia podporuje dlhodobo stabilné investičné prostredie a pri rozhodovaní o zmene produktov služby týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie, sa radí so zainteresovanými stranami.
6. Komisia zaručí, že akýkoľvek subjekt poverený vykonávaním poskytuje svoje služby všetkým členským štátom.
7. Komisia prijme v súlade s článkom 31 delegované akty týkajúce sa vymedzenia požiadaviek na údaje na účely rozvoja zložky „služby“ programu Copernicus uvedenej v článku 5 ods. 1.
8. Komisia prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4 vykonávacie akty, pokiaľ ide o:
a)
technické špecifikácie zložky „služby“ programu Copernicus uvedenej v článku 5 ods. 1, pokiaľ ide o jej vykonávanie;
b)
technické špecifikácie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus uvedenej v článku 6, pokiaľ ide o jej vykonávanie a vývoj na základe požiadaviek používateľov.
9. Komisia členským štátov a Európskemu parlamentu včas poskytne všetky relevantné informácie týkajúce sa programu Copernicus, najmä pokiaľ ide o riadenie rizika, celkové náklady, ročné prevádzkové náklady každej významnej časti infraštruktúry programu Copernicus, harmonogram, dosiahnuté výsledky, verejné obstarávanie a hodnotenie správy práv duševného vlastníctva.
Článok 10
Úloha Európskej vesmírnej agentúry
1. Komisia uzavrie s ESA dohodu o delegovaní, ktorou ju poverí týmito úlohami:
a)
zabezpečenie technickej koordinácie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus;
b)
vymedzenie celkovej systémovej architektúry zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus a jej vývoj na základe požiadaviek používateľov, v koordinácii s Komisiou;
c)
hospodárenie s pridelenými prostriedkami;
d)
zabezpečenie monitorovacích a kontrolných postupov;
e)
vývoj nových špecializovaných misií;
f)
obstarávanie opakujúcich sa špecializovaných misií;
g)
vykonávanie špecializovaných misií, okrem tých, ktoré vykonáva EUMETSAT v súlade s odsekom 2 tohto článku;
h)
koordinácia mechanizmu prístupu zo strany služieb programu Copernicus k údajom získaným podpornou misiou;
i)
obstarávanie prístupových práv a rokovanie o podmienkach využívania komerčných satelitných údajov, ktoré sú potrebné pre služby programu Copernicus uvedené v článku 5 ods. 1.
2. Komisia uzavrie s organizáciou EUMETSAT dohodu o delegovaní, ktorou ju poverí povinnosťou vykonávať špecializované misie a poskytovať prístup k údajom získaným podpornou misiou na základe jej mandátu a odborných znalostí.
3. Dohody o delegovaní s ESA a organizáciou EUMETSAT sa uzavierajú na základe rozhodnutia o delegovaní, ktoré Komisia prijme v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
4. V súlade s článkom 60 nariadenia o rozpočtových pravidlách ESA a EUMETSAT konajú v prípade potreby ako verejní obstarávatelia, ktoré môžu prijať rozhodnutia týkajúce sa vykonávania a koordinácie úloh v oblasti verejného obstarávania na ne delegovaných.
5. Pokiaľ si to vyžaduje plnenie delegovaných úloh a rozpočtu, v dohode o delegovaní sa ustanovia všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými agentúre ESA a organizácii EUMETSAT a podľa potreby sa zohľadnia dlhodobé scenáre ESA (LTS). Stanovia sa v nich najmä opatrenia, ktoré sa majú vykonať, pokiaľ ide o vývoj zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, jej obstaranie a prevádzku, súvisiace financovanie, postupy riadenia, opatrenia na monitorovanie a kontrolu, opatrenia uplatniteľné v prípade nedostatočného plnenia zmlúv v zmysle nákladov, harmonogramu, dosahovaných výsledkov a verejného obstarávania, ako aj pravidlá týkajúce sa vlastníctva všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku.
6. Opatreniami na monitorovanie a kontrolu sa zabezpečí najmä systém predbežného odhadu nákladov, systematické informovanie Komisie o nákladoch a harmonograme a v prípade rozdielu medzi plánovanými rozpočtami, výsledkami a harmonogramom nápravné opatrenia, ktorými sa zaručí vykonávanie činností v rámci pridelených rozpočtov.
7. Rozhodnutie o delegovaní uvedené v odseku 3 tohto článku sa konzultuje s výborom programu Copernicus, a to v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3. Výbor programu Copernicus sa o dohodách o delegovaní, ktoré má uzavrieť Únia zastúpená Komisiou s ESA a organizáciou EUMETSAT, informuje vopred.
8. Komisia oznámi výboru programu Copernicus výsledky vyhodnotenia verejných súťaží a zmlúv so subjektmi zo súkromného sektora, ktoré majú uzavrieť ESA a organizáciou EUMETSAT, vrátane informácií o zadávaní zákaziek subdodávateľom.
Článok 11
Prevádzkovatelia služieb
1. Ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou opatrenia a existujúcimi osobitnými odbornými znalosťami, mandátom a prevádzkovou a riadiacou kapacitou, Komisia môže prostredníctvom dohôd o delegovaní alebo zmluvných dojednaní poveriť plnením úloh realizácie zložky „služby“ napríklad tieto subjekty:
a)
Európska environmentálna agentúra (EEA);
b)
Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX);
c)
Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA);
d)
Satelitné stredisko Európskej únie (SATCEN);
e)
Európske centrum pre strednodobé predpovede počasia (ECMWF);
f)
iné relevantné európske agentúry, zoskupenia alebo konzorciá vnútroštátnych orgánov.
Dohody o delegovaní s prevádzkovateľmi služieb sa uzavierajú na základe rozhodnutia o delegovaní, ktoré Komisia prijala v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Pri výbere subjektov uvedených v odseku 1 sa náležite zohľadňuje nákladová efektívnosť poverenia uvedenými úlohami a vplyv na štruktúru riadenia subjektov, ako aj na ich finančné a ľudské zdroje.
3. Rozhodnutie o delegovaní uvedené v odseku 1 tohto článku sa konzultuje s výborom programu Copernicus, a to v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3. Výbor programu Copernicus sa o dohodách o delegovaní, ktoré má uzavrieť Únia zastúpená s a prevádzkovateľmi služieb, informuje vopred.
Článok 12
Pracovný program Komisie
1. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu ročný pracovný program pre program Copernicus podľa článku 84 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Súčasťou ročného pracovného programu je plán realizácie s podrobnými informáciami o opatreniach týkajúcich sa zložiek programu Copernicus uvedených v článkoch 5, 6 a 7, pričom plán musí byť nastavený do budúcnosti a zohľadňovať meniace sa potreby používateľov a technologický pokrok.
3. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4 tohto nariadenia.
Článok 13
Spolupráca s členskými štátmi
1. Komisia spolupracuje s členskými štátmi s cieľom zlepšiť výmenu údajov a informácií medzi nimi a podporovať rozvoj distribúcie údajov na regionálnej a miestnej úrovni. Komisia sa usiluje zabezpečiť, aby potrebné údaje a informácie boli pre program Copernicus k dispozícii. Zásadnými príspevkami do programu Copernicus sú podporné misie členských štátov a služobné a in situ infraštruktúry.
2. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijímať opatrenia na propagáciu používania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus zo strany členských štátov a podporu ich prístupu k technológiám a rozvoju pozorovania Zeme. Takéto opatrenia nesmú narúšať voľnú hospodársku súťaž. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4.
KAPITOLA III
VEREJNÉ OBSTARÁVANIE
ODDIEL 1
Všeobecné ustanovenia týkajúce sa verejného obstarávania
Článok 14
Všeobecné zásady
Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 7 a opatrenia potrebné na ochranu základných záujmov Únie v oblasti bezpečnosti alebo verejnej bezpečnosti alebo na splnenie požiadaviek Únie na kontrolu vývozu, sa na program Copernicus uplatňuje nariadenie o rozpočtových pravidlách, najmä zásad otvoreného prístupu a spravodlivá hospodárska súťaž v celom odvetvovom dodávateľskom reťazci, verejné súťaže na základe transparentných a včasných informácií, jasné oznamovanie uplatniteľných pravidiel obstarávania, výberových kritérií a kritérií zadávania zákaziek a akýchkoľvek ďalších relevantných informácií umožňujúcich zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetkých potenciálnych uchádzačov.
Článok 15
Konkrétne ciele
Počas postupu verejného obstarávania musia verejní obstarávatelia vo svojich výzvach na predkladanie ponúk sledovať tieto ciele:
a)
presadzovanie čo najširšej a najotvorenejšej účasti všetkých hospodárskych subjektov, najmä nových subjektov a MSP, v celej Únii, a to aj tým, že uchádzači sa budú nabádať k zadávaniu zákaziek subdodávateľom;
b)
zamedzenie možnému zneužívaniu dominantného postavenia a zamedzenie závislosti od jedného dodávateľa;
c)
využitie predchádzajúcich investícií verejného sektora a získaných poznatkov, ako aj skúseností a odborných znalostí subjektov priemyslu, pričom je potrebné zabezpečiť dodržiavanie pravidiel konkurenčnej verejnej súťaže;
d)
získavanie dodávok z viacerých zdrojov vždy, keď je to možné, v záujme zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programu Copernicus, jeho nákladov a harmonogramu;
e)
vždy, keď je to vhodné, zohľadnenie celkových nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania.
ODDIEL II
Osobitné ustanovenia týkajúce sa verejného obstarávania
Článok 16
Stanovenie spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže
Verejný obstarávateľ prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže v prípade, že predchádzajúca účasť hospodárskeho subjektu na činnostiach súvisiacich s predmetom výzvy na predkladanie ponúk:
a)
môže tento hospodársky subjekt značne zvýhodniť z hľadiska dôverných informácií a teda vyvolať obavy, či bude dodržaná rovnosť zaobchádzania, alebo
b)
má vplyv na obvyklé podmienky hospodárskej súťaže alebo na nestrannosť a objektívnosť zadávania alebo plnenia zákaziek.
Uvedené opatrenia nesmú narúšať hospodársku súťaž, alebo ohroziť rovnosť zaobchádzania či dôvernosť zozbieraných údajov o podnikoch, ich obchodných vzťahoch a štruktúre ich nákladov. V tejto súvislosti sa týmito opatreniami prihliada na povahu a podmienky navrhovanej zákazky.
Článok 17
Bezpečnosť informácií
Ak ide o zákazky, ktoré zahŕňajú, vyžadujú si a/alebo obsahujú utajované skutočnosti, verejný obstarávateľ spresní v súťažných podkladoch opatrenia a požiadavky potrebné na to, aby sa zaistila bezpečnosť týchto utajovaných skutočností na požadovanej úrovni.
Článok 18
Spoľahlivosť dodávok
Verejný obstarávateľ spresní v súťažných podkladoch svoje požiadavky vo vzťahu k spoľahlivosti dodávok a poskytovania služieb na realizáciu zákazky.
Článok 19
Zákazka rozdelená na podmienené časti
1. Verejný obstarávateľ môže zadať zákazku rozdelenú na podmienené časti.
2. Zákazka rozdelená na podmienené časti obsahuje pevnú fázu, na ktorú sa vzťahuje rozpočtový záväzok a z ktorej vyplýva jednoznačný záväzok poskytovať práce, dodávky alebo služby dohodnuté v tejto časti, a jednu alebo niekoľko fáz, ktoré sú podmienené z hľadiska rozpočtu a výkonu. V súťažných podkladoch sa uvedú špecifické charakteristiky zákaziek rozdelených na podmienené časti. Vymedzí sa v nich najmä predmet zákazky, cena zákazky alebo pravidlá určenia ceny, ako aj dojednania týkajúce sa poskytovania prác, dodávok a služieb v každej fáze.
3. Záväzky pevnej fázy sú súčasťou konzistentného celku; to isté platí pre záväzky každej podmienenej fázy so zreteľom na záväzky v rámci predchádzajúcich fáz.
4. Plnenie každej podmienenej fázy zákazky podlieha rozhodnutiu verejného obstarávateľa oznámenému dodávateľovi v súlade so zmluvou. Ak sa tak v zmluve ustanovuje, v prípade oneskoreného potvrdenia podmienenej fázy zákazky alebo jej nepotvrdenia má dodávateľ nárok na náhradu za omeškanie alebo za nedodržanie zmluvy za podmienok v nej ustanovených.
5. Ak sa tak v zmluve ustanovuje, keď verejný obstarávateľ zistí, že v niektorej fáze neboli poskytnuté práce, dodávky alebo služby, ktoré boli pre túto fázu dohodnuté, môže požadovať náhradu škody a vypovedať zmluvu za podmienok v nej ustanovených.
Článok 20
Zmluvy s náhradou nákladov
1. Verejný obstarávateľ si môže za podmienok ustanovených v odseku 2 zvoliť zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov do cenového stropu.
Cenu, ktorá sa má zaplatiť v prípade takýchto zmlúv, tvorí náhrada všetkých priamych nákladov, ktoré vznikli dodávateľovi v súvislosti s plnením zmluvy, ako sú výdavky na pracovnú silu, materiál, spotrebný materiál a používanie zariadení a infraštruktúr nevyhnutných na plnenie zmluvy. K týmto výdavkom sa pripočíta buď paušálna suma pokrývajúca nepriame výdavky a zisk, alebo suma pokrývajúca nepriame náklady a motivačná odmena v závislosti od plnenia cieľov týkajúcich sa dosiahnutia výsledkov a dodržania harmonogramu.
2. Verejný obstarávateľ si môže zvoliť zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov v prípade, že objektívne nie je možné presne stanoviť pevnú cenu a možno primerane preukázať, že takáto pevná cena by bola neobvykle vysoká kvôli neistote súvisiacej s realizáciou zákazky, pretože:
a)
realizácia zákazky je veľmi zložitá alebo si vyžaduje používanie novej technológie a preto sú s ňou spojené značné technické riziká alebo
b)
činnosti, ktoré sú predmetom zmluvy, sa musia z prevádzkových dôvodov začať bezodkladne, aj keď pre značné riziká alebo skutočnosť, že realizácia zákazky sčasti závisí od realizácie iných zákaziek, ešte nemožno stanoviť pevnú a konečnú cenu.
3. Cenovým stropom je v prípade zmluvy s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov maximálna splatná cena. Možno ju prekročiť len vo výnimočných, riadne odôvodnených prípadoch a s predchádzajúcim súhlasom verejného obstarávateľa.
4. V súťažných podkladoch týkajúcich sa zákaziek s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov sa určí:
a)
typ zmluvy, a to či ide o zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov do cenového stropu;
b)
v prípade zmluvy s náhradou niektorých nákladov tie jej prvky, na ktoré sa vzťahuje náhrada nákladov;
c)
celkový cenový strop;
d)
kritériá na zadanie zákazky, ktoré musia umožniť posúdenie hodnovernosti odhadovaného celkového rozpočtu, nahraditeľných nákladov, mechanizmov určenia týchto nákladov, a zisku uvedeného v hodnotenej ponuke;
e)
mechanizmus pripočítania sumy uvedenej v odseku 1 k priamym nákladom;
f)
pravidlá a postupy zisťovania oprávnenosti nákladov plánovaných uchádzačom na realizáciu zákazky v súlade so zásadami uvedenými v odseku 5;
g)
pravidlá účtovania, ktoré musia uchádzači dodržiavať;
h)
parametre takejto zmeny v prípade, keď sa zmluva s náhradou niektorých nákladov má zmeniť na zmluvu s pevnou konečnou cenou.
5. Náklady vykázané dodávateľom počas plnenia zmluvy s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov sú oprávnené iba v prípade, ak:
a)
boli skutočne vynaložené počas trvania zmluvy, s výnimkou nákladov na zariadenia, infraštruktúry a dlhodobý nehmotný majetok nevyhnutný na plnenie zmluvy, ktoré možno považovať za oprávnené v celom rozsahu ich kúpnej ceny;
b)
sú uvedené v odhade celkového rozpočtu, ktorý možno upravovať dodatkami k pôvodnej zmluve;
c)
sú nevyhnutné na plnenie zmluvy;
d)
vyplývajú z plnenia zmluvy a boli vynaložené v súvislosti s ňou;
e)
sa dajú identifikovať, overiť, vykázať v účtovnom zázname dodávateľa a určiť v súlade s účtovnými štandardmi uvedenými v podkladoch a zmluve;
f)
sú v súlade s požiadavkami platných daňových a sociálnych právnych predpisov;
g)
sa neodchyľujú od podmienok zmluvy;
h)
sú primerané, opodstatnené a vyhovujú požiadavkám riadneho finančného hospodárenia, najmä pokiaľ ide o hospodárnosť a efektívnosť.
Dodávateľ zodpovedá za zúčtovanie svojich nákladov a za riadne vedenie svojich účtovných záznamov alebo akéhokoľvek iného dokumentu potrebného na preukázanie skutočnosti, že náklady, za ktoré žiada náhradu, mu skutočne vznikli a sú v súlade so zásadami stanovenými v tomto článku. Náklady, ktoré dodávateľ nemôže odôvodniť, sa považujú za neoprávnené a ich náhrada sa zamietne.
6. Verejný obstarávateľ plní na účely zabezpečenia riadneho plnenia zmlúv s náhradou nákladov tieto úlohy:
a)
určenie čo najrealistickejšieho cenového stropu, a umožnenie flexibility potrebnej na zohľadnenie technických ťažkostí;
b)
zmena zmluvy s náhradou niektorých nákladov na zmluvu s celkovou pevnou konečnou cenou hneď, ako bude počas plnenia zmluvy možné takúto pevnú konečnú cenu stanoviť. Na tento účel určí parametre zmeny, na základe ktorých sa zmluva uzavretá ako zmluva s náhradou nákladov zmení na zmluvu s pevnou konečnou cenou;
c)
prijatie opatrení na monitorovanie a kontrolu, ktorými ustanoví najmä systém predpovedania odhadov nákladov;
d)
určenie vhodných zásad, nástrojov a postupov na plnenie zmlúv, najmä na účely zistenia a kontroly oprávnenosti nákladov vykazovaných dodávateľom alebo jeho subdodávateľmi počas plnenia zmluvy a na účely prijímania dodatkov k zmluve;
e)
kontrola toho, či sa dodávateľ a jeho subdodávatelia riadia účtovnými štandardmi stanovenými v zmluve a plnia si povinnosť predkladať svoje účtovné doklady, ktoré by mali odrážať skutočný a neskreslený stav účtov;
f)
počas plnenia zmluvy nepretržité zabezpečovanie účinnosti zásad, nástrojov a postupov uvedených v písmene d).
Článok 21
Dodatky
Verejný obstarávateľ a dodávatelia môžu zmeniť zmluvu dodatkom za predpokladu, že tento dodatok spĺňa všetky tieto podmienky:
a)
nemení sa ním predmet zmluvy;
b)
nenarúša sa ním ekonomická rovnováha zmluvy;
c)
nezavádzajú sa ním podmienky, ktorými by sa, ak by boli stanovené v súťažných podkladoch od začiatku, umožnila účasť iných ako pôvodných uchádzačov, alebo výber inej ako pôvodne vybranej ponuky.
Článok 22
Zadanie zákazky subdodávateľom
1. Verejný obstarávateľ požiada uchádzača, aby súťažou zadal časť zákazky na príslušných úrovniach subdodávateľom - spoločnostiam, ktoré nepatria do jeho skupiny, najmä novým subjektom na trhu a MSP.
2. Verejný obstarávateľ vyjadrí požadovaný podiel zákazky, ktorý sa má zadať subdodávateľom, ako rozpätie minimálneho a maximálneho percentuálneho podielu. Zabezpečí, aby tieto percentuálne podiely boli primerané cieľu a hodnote zákazky pri zohľadnení povahy dotknutého odvetvia činnosti, a najmä zistenému stavu hospodárskej súťaže a priemyselnému potenciálu.
3. Ak uchádzač vo svojej ponuke uvedie, že nemá v úmysle zadať žiadnu časť zákazky subdodávateľom alebo zadá subdodávateľom podiel, ktorý je menší ako minimálny podiel uvedený v odseku 2, verejnému obstarávateľovi poskytne dôvody takéhoto postupu. Verejný obstarávateľ predloží túto informáciu Komisii.
4. Verejný obstarávateľ môže odmietnuť subdodávateľov, ktorých vybral záujemca vo fáze prideľovania pôvodnej zákazky alebo uchádzač vybratý na plnenie zmluvy. Toto odmietnutie, ktoré môže byť založené len na kritériách výberu uchádzačov pre pôvodnú zákazku, odôvodní písomne.
KAPITOLA IV
DÁTOVÁ A BEZPEČNOSTNÁ POLITIKA
Článok 23
Dátová a informačná politika programu Copernicus
1. Politika týkajúca sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus pre opatrenia financované v rámci programu Copernicus podporuje ciele uvedené v článku 4 a tieto ciele:
a)
propagácia využívania a výmeny údajov a informácií z programu Copernicus;
b)
posilnenie európskych trhov v oblasti pozorovania Zeme, a najmä nadväzujúcich odvetví s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest;
c)
prispievanie k udržateľnému a nepretržitému poskytovaniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus;
d)
podpora európskych výskumných, technologických a inovačných spoločenstiev.
2. Údaje získané špecializovanou misiou a informácie z programu Copernicus sa sprístupňujú plne, voľne a bezplatne prostredníctvom platforiem na šírenie informácií z programu Copernicus podľa vopred vymedzených technických podmienok, pričom sa na ne vzťahujú tieto obmedzenia:
a)
podmienky udeľovania licencií týkajúce sa údajov a informácií tretích strán;
b)
formáty, charakteristiky a prostriedky šírenia;
c)
bezpečnostné záujmy a vonkajšie vzťahy Únie alebo jej členských štátov;
d)
riziko narušenia systému, prostredníctvom ktorého sa získavajú údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus, a to z bezpečnostných alebo technických dôvodov;
e)
zabezpečenie spoľahlivého prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus pre európskych používateľov.
Článok 24
Podmienky a obmedzenia prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus a ich využívania
1. Komisia, dodržiavajúc dátové a informačné politiky tretích strán a bez toho, aby boli dotknuté predpisy a postupy týkajúce sa kozmických a in situ infraštruktúr pod vnútroštátnou kontrolou alebo pod kontrolou medzinárodných organizácií, môže v súlade s článkom 31 prijímať delegované akty týkajúce sa:
a)
podmienok a postupov, ktoré sa vzťahujú na prístup k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus vrátane prostriedkov šírenia, ich registráciu a používanie;
b)
špecifických technických kritérií potrebných na zabránenie narušeniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus vrátane prioritného prístupu;
c)
kritérií a postupov obmedzenia nadobúdania alebo šírenia údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus z dôvodu konfliktu práv.
2. Komisia, dodržiavajúc dátové a informačné politiky tretích strán a bez toho, aby boli dotknuté predpisy a postupy týkajúce sa kozmických a in situ infraštruktúr pod vnútroštátnou kontrolou alebo pod kontrolou medzinárodných organizácií, môže v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4 prijímať opatrenia týkajúce sa:
a)
technických špecifikácií prenosu a používania údajov získaných špecializovanou misiou prenášaných na prijímacie stanice alebo prostredníctvom vyhradených širokopásmových prepojení so stanicami, ktoré nie sú súčasťou programu Copernicus;
b)
technických špecifikácií archivácie údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus.
3. Komisia v súlade s týmto nariadením a uplatniteľnými právami tretích strán ustanoví relevantné podmienky a postupy udeľovania licencií v súvislosti s údajmi získanými špecializovanou misiou a informáciami z programu Copernicus a prenosom satelitných údajov na prijímacie stanice alebo prostredníctvom vyhradených širokopásmových prepojení so stanicami, ktoré nie sú súčasťou programu Copernicus.
Článok 25
Ochrana bezpečnostných záujmov
1. Komisia zhodnotí bezpečnostný rámec programu Copernicus zohľadňujúc ciele uvedené v článku 4. Na tento účel posudzuje Komisia potrebné bezpečnostné opatrenia, ktoré musia byť navrhnuté tak, aby sa predišlo akýmkoľvek rizikám alebo ohrozeniu záujmov alebo bezpečnosti Únie alebo jej členských štátov, najmä na zaistenie súladu so zásadami uvedenými v rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutí 2013/488/EÚ.
2. Komisia na základe hodnotenia uvedeného v odseku 1 ustanoví prostredníctvom vykonávacích aktov potrebné technické špecifikácie týkajúce sa bezpečnosti programu Copernicus. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4.
3. Komisii môžu pri vymedzení technických špecifikácií bezpečnostného rámca uvedeného v odseku 2 pomáhať nezávislí experti z členských štátov.
4. Bez ohľadu na odsek 2 prijme Rada opatrenia, ktoré sa majú prijať vždy, keď by bezpečnosť Únie alebo jej členských štátov mohla byť ovplyvnená údajmi alebo informáciami poskytnutými programom Copernicus.
5. Ak sa v rámci programu Copernicus vygenerujú utajované skutočnosti EÚ alebo sa s takýmito skutočnosťami nakladá, všetci účastníci zaručia úroveň ochrany rovnocennú úrovni ochrany stanovenej v predpisoch v prílohe k rozhodnutiu 2001/844/ES, ESUO, Euratom a prílohách k rozhodnutiu 2013/488/EÚ.
KAPITOLA V
RÔZNE
Článok 26
Medzinárodná spolupráca
1. Na programe Copernicus sa môžu zúčastniť tieto krajiny alebo medzinárodné organizácie na základe vhodných dohôd:
a)
krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;
b)
kandidátske krajiny, ako aj potenciálne kandidátske krajiny v súlade s príslušnými rámcovými dohodami alebo protokolom k dohode o pridružení, ktorými sa stanovujú všeobecné zásady a podmienky týkajúce sa účasti týchto krajín na programoch Únie;
c)
Švajčiarska konfederácia, ostatné tretie krajiny neuvedené v písmenách a) a b) a medzinárodné organizácie v súlade s dohodami, ktoré uzavrela Únia s týmito tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami podľa článku 218 ZFEÚ, v ktorých sú stanovené podmienky a podrobné pravidlá ich účasti.
2. Krajiny alebo medzinárodné organizácie uvedené v odseku 1 môžu poskytovať programu Copernicus finančnú alebo vecnú podporu. Uvedená finančná podpora a príspevky sa považujú za vonkajší pripísaný príjem v súlade s článkom 21 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách a sú prípustné podľa podmienok dohody uzavretej s príslušnou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou.
3. Program Copernicus sa môže v záujme posilnenia svojho globálneho rozmeru a komplementárnosti venovať medzinárodnej koordinácii systémov pozorovania a súvisiacej výmene údajov, zohľadňujúc pritom existujúce medzinárodné dohody a koordinačné procesy.
Článok 27
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme primerané opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie pri vykonávaní opatrení financovaných v rámci programu Copernicus, a to uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek ďalším nezákonným činnostiam, prostredníctvom účinných kontrol, a v prípade zistenia nezrovnalostí, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a prípadne aj účinnými, primeranými a odrádzajúcimi správnymi a peňažnými sankciami.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci programu Copernicus.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou o grante, rozhodnutím o grante alebo so zmluvou financovanou v rámci programu Copernicus nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému nezákonnému konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia o grante vyplývajúce z vykonávania programu Copernicus musia obsahovať ustanovenia, ktorými sa Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľuje právomoc vykonávať takéto audity a vyšetrovania v súlade s ich príslušnými právomocami.
Článok 28
Vlastníctvo
1. Únia je vlastníkom všetkých hmotných aj nehmotných aktív vytvorených alebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Na tento účel sa s tretími stranami v prípade potreby uzavrú dohody o existujúcich vlastníckych právach.
2. Podmienky vzťahujúce sa na prevod vlastníctva na Úniu sa stanovia v dohodách uvedených v odseku 1.
3. Komisia prostredníctvom vhodného rámca zabezpečuje optimálne využitie aktív uvedených v tomto článku; konkrétne čo najefektívnejšie spravuje práva duševného vlastníctva týkajúce sa programu Copernicus, pričom prihliada na potrebu chrániť a zhodnocovať práva duševného vlastníctva Únie, záujmy všetkých zainteresovaných strán a potrebu harmonického vývoja na trhoch i nových technológií, ako aj kontinuity služieb. Na tento účel zabezpečí, aby zmluvy uzavreté v rámci programu Copernicus obsahovali možnosť prevádzať práva duševného vlastníctva vyplývajúce z práce odvedenej v rámci programu Copernicus alebo na tieto práva udeľovať licencie.
Článok 29
Pomoc Komisii
Komisii môžu pomáhať nezávislí experti z rôznych oblastí súvisiacich s oblasťou pôsobnosti programu Copernicus spomedzi širokej škály zainteresovaných strán vrátane zástupcov používateľov programu Copernicus a vnútroštátnych subjektov zodpovedných za kozmický priestor a poskytovať jej potrebné technické a vedecké odborné znalosti, ako aj medzidisciplinárne a medziodvetvové perspektívy, zohľadňujúc pritom príslušné existujúce iniciatívy na úrovni Únie, celoštátnej a regionálnej úrovni.
Článok 30
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor (ďalej len „výbor programu Copernicus“). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Výbor programu Copernicus zasadá v osobitných zloženiach, najmä pokiaľ ide bezpečnostné aspekty (ďalej len „bezpečnostná rada“).
2. Výbor programu Copernicus zriadi používateľské fórum ako pracovnú skupinu poskytujúcu výboru programu Copernicus poradenstvo o aspektoch požiadaviek používateľov v súlade so svojim rokovacím poriadkom.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
4. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
5. Zástupcovia subjektov, ktoré sú poverené úlohami v rámci programu Copernicus, sa podľa potreby zúčastňujú na práci výboru programu Copernicus ako pozorovatelia a za podmienok stanovených v jeho rokovacom poriadku.
6. V dohodách uzavretých Úniou v súlade s článkom 26 sa môže ustanoviť prípadná účasť zástupcov tretích krajín alebo medzinárodných organizácií na práci výboru programu Copernicus za podmienok stanovených v jeho rokovacom poriadku.
7. Výbor programu Copernicus zasadá pravidelne, podľa možnosti každý štvrťrok. Komisia na každom zasadnutí predloží správu o pokroku v programe Copernicus. V týchto správach sa poskytne všeobecný prehľad o stave a vývoji programu Copernicus, najmä pokiaľ ide o riadenie rizík, náklady, harmonogram a dosiahnuté výsledky, obstarávanie a relevantné poradenstvo poskytované Komisii.
Článok 31
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 9 ods. 7 a článku 24 ods. 1 sa Komisii udeľuje na obdobie trvania programu Copernicus.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 9 ods. 7 a článku 24 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie o odvolaní nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 9 ods. 7 a článku 24 ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 32
Hodnotenie
1. Komisia do 31. decembra 2017 vypracuje po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých úloh financovaných v rámci programu Copernicus na úrovni ich výsledkov a vplyvov, o ich európskej pridanej hodnote a o efektívnosti využívania zdrojov. Hodnotenie sa zaoberá tým, či sú všetky ciele naďalej relevantné, ako aj prínosom opatrení k cieľom opísaným v článku 4, výkonnosťou organizačnej štruktúry a rozsahom poskytnutých služieb. Súčasťou hodnotenia je posúdenie možnej účasti relevantných európskych agentúr (vrátane Agentúry pre európsky GNSS) a prípadné súvisiace legislatívne návrhy.
Posúdia sa v ňom najmä vplyvy politiky týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus na zainteresované strany, nadväzujúcich používateľov, vplyv na podniky, ako aj na štátne a súkromné investície do infraštruktúr na pozorovanie Zeme.
2. Komisia vykoná hodnotenie uvedené v odseku 1 v úzkej spolupráci s prevádzkovateľmi a používatelia programu Copernicus a preskúma účinnosť a efektívnosť programu Copernicus a jeho prínos k cieľom uvedeným v článku 4. Komisia oznámi výsledky týchto hodnotení Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov a v prípade potreby navrhne vhodné opatrenia.
3. Komisia môže v prípade potreby využiť pomoc nezávislých subjektov, uskutočniť hodnotenie metód vykonávania projektov, ako aj vplyvu ich vykonávania, aby posúdila, či sa dosiahli ciele vrátane cieľov v oblasti ochrany životného prostredia.
4. Komisia môže členský štát požiadať, aby predložil osobitné hodnotenie opatrení a súvisiacich projektov financovaných podľa tohto nariadenia, prípadne jej poskytol informácie a pomoc potrebnú na uskutočnenie hodnotenia takýchto projektov.
Článok 33
Zrušenie
1. Nariadenie (EÚ) č. 911/2010 sa zrušuje.
2. Všetky opatrenia prijaté na základe nariadenia (EÚ) č. 911/2010 zostávajú v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nariadenie (EÚ) č. 911/2010 sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe.
Článok 34
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 3. apríla 2014