NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 596/2014
ze dne 16. dubna 2014
o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Skutečný vnitřní trh s finančními službami je rozhodující pro hospodářský růst a vytváření pracovních míst v Unii.
(2)
Integrovaný, účinný a transparentní finanční trh vyžaduje integritu. Řádné fungování trhů s cennými papíry a důvěra veřejnosti v trhy jsou nezbytnými předpoklady hospodářského růstu a blahobytu. Zneužívání trhu narušuje integritu finančních trhů a důvěru veřejnosti v cenné papíry a deriváty.
(3)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES (4) doplnila a aktualizovala právní rámec Unie na ochranu integrity trhu. Nicméně vzhledem k tomu, že od vstupu uvedené směrnice v platnost došlo k vývoji v oblasti legislativy, trhu a technologií, který vedl k významným proměnám podoby finančních trhů, by tato směrnice měla být nyní nahrazena. Nový legislativní nástroj je také třeba k zajištění jednotných pravidel a přehlednosti klíčových pojmů a jednotných předpisů v souladu se závěry zprávy ze dne 25. února 2009 vypracované skupinou na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU, které předsedá Jacques de Larosière (dále jen „de Larosièrova skupina“).
(4)
Je třeba vytvořit jednotnější a pevnější rámec, který zachová integritu trhu, zabrání případným regulatorním arbitrážím, zajistí odpovědnost při pokusech o manipulaci a zvýší právní jistotu a zjednoduší regulaci pro účastníky trhu. Toto nařízení má za cíl přispět rozhodujícím způsobem k řádnému fungování vnitřního trhu, a mělo by proto vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jak je vykládáno jednotně v judikatuře Soudního dvora Evropské unie.
(5)
S cílem odstranit zbývající překážky obchodování a závažná narušení hospodářské soutěže mající za následek rozdílnost práva členských států a zamezit vznikání případných dalších překážek obchodování a závažných narušení hospodářské soutěže je nezbytné přijmout nařízení, kterým se stanoví jednotnější výklad právní úpravy Unie týkající se zneužívání trhu, jenž jasněji vymezuje pravidla, která budou platit ve všech členských státech. Vezmou-li na sebe požadavky týkající se zneužívání trhu formu nařízení, mělo by být zajištěno, že tyto požadavky jsou přímo uplatnitelné. Tím by měly být zajištěny jednotné podmínky, neboť se zamezí vzniku rozdílných vnitrostátních požadavků vlivem provedení směrnice. Toto nařízení bude vyžadovat, aby se všechny osoby v celé Unii řídily stejnými pravidly. Rovněž sníží složitost regulačních pravidel a náklady firem na jejich plnění, a to především pro podniky působící v přeshraničním styku, a přispěje k zamezení narušení hospodářské soutěže.
(6)
Komise ve svém sdělení ze dne 25. června 2008„Small Business Act pro Evropu“ vyzývá Unii a její členské státy, aby navrhovaly pravidla s cílem snížit administrativní zátěž, přijímaly právní předpisy pro potřeby emitentů na trzích malých a středních podniků a usnadnily přístup těchto emitentů k financování. Řada ustanovení směrnice 2003/6/ES ukládá emitentům, zejména těm, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trzích pro růst malých a středních podniků, administrativní zátěž, která by měla být snížena.
(7)
Zneužívání trhu je pojem, který zahrnuje protiprávní jednání na finančních trzích, a pro účely tohoto nařízení je třeba jej chápat tak, že sestává z obchodování zasvěcené osoby, nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace a manipulace s trhem. Takové jednání snižuje úplnou a řádnou průhlednost trhu, která je předpokladem pro operace všech hospodářských subjektů na integrovaných finančních trzích.
(8)
Oblast působnosti směrnice 2003/6/ES se zaměřila na finanční nástroje, které byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování na těchto trzích. V posledních letech se nicméně stále více finančních nástrojů obchodovalo v mnohostranných obchodních systémech. Existují i finanční nástroje, které se obchodují pouze na jiných typech organizovaných obchodních systémů nebo formou OTC. Působnost tohoto nařízení by proto měla zahrnovat všechny finanční nástroje obchodované na regulovaném trhu v mnohostranných obchodních systémech nebo a na jakékoliv jiné jednání nebo činnosti, které mohou mít vliv na takové finanční nástroje, bez ohledu na to, zda probíhají v obchodním systému či nikoli. V případě určitých typů mnohostranných obchodních systémů, které podobně jako regulované trhy pomáhají společnostem získávat finanční prostředky pro vlastní kapitál, platí zákaz zneužívání trhu rovněž v případě, kdy byla podána žádost o přijetí k obchodování na takovém trhu. Oblast působnosti tohoto nařízení by měla proto zahrnovat finanční nástroje, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému. To by mělo zlepšit ochranu investorů, zachovat integritu trhů a zajistit, aby byla zneužívání trhu s těmito nástroji jednoznačně zakázána.
(9)
Pro účely transparentnosti by organizátoři regulovaného trhu, mnohostranného obchodního systému či organizovaného obchodního systému měli neprodleně oznamovat svým příslušným orgánů údaje o svých finančních nástrojích, které přijali k obchodování, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování nebo které jsou obchodovány v jejich obchodním systému. Pokud již nástroj není přijat k obchodování, mělo by být podáno druhé oznámení. Tyto povinnosti by se měly vztahovat rovněž na finanční nástroje, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v jejich obchodním systému, a finanční nástroje, které byly přijaty k obchodování před vstupem tohoto nařízení v platnost. Toto oznámení by mělo být příslušnými orgány podáno Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) a ESMA by měl zveřejňovat seznam všech těchto oznámených finančních nástrojů. Toto nařízení se vztahuje na tyto finanční nástroje bez ohledu na to, zda jsou uvedeny na seznamu, který zveřejňuje orgán ESMA.
(10)
Je možné, že některé finanční nástroje, které nejsou obchodovány v obchodním systému, jsou používány ke zneužívání trhu. To platí i pro finanční nástroje, jejichž cena nebo hodnota závisí na finančních nástrojích obchodovaných v obchodním systému nebo jejichž cena nebo hodnota má vliv na tyto nástroje, a rovněž pro finanční nástroje, jejichž obchodování má vliv na cenu nebo hodnotu jiných finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému. Příkladem použití těchto nástrojů ke zneužívání trhu mohou být vnitřní informace týkající se určité akcie nebo obligace, které mohou být použity k nákupu derivátu této akcie nebo obligace, nebo index hodnoty závisející na této akcii nebo obligaci. Je-li určitý finanční nástroj používán jako referenční cena, může být derivát obchodovaný formou OTC použit k tomu, aby měl výhodu z manipulovaných cen, nebo k manipulaci ceny finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému. Dalším příkladem je plánované vydání balíku cenných papírů, na něž se sice nevztahuje toto nařízení, avšak obchodování s těmito cennými papíry by mohlo ovlivnit cenu nebo hodnotu stávajících kotovaných cenných papírů, na něž se toto nařízení vztahuje. Toto nařízení se rovněž vztahuje na situaci, kdy cena nebo hodnota nástroje obchodovaného v obchodním systému závisí na nástroji obchodovaném formou OTC. Stejný princip by měl platit pro spotové komoditní smlouvy, jejichž cena je založena na ceně derivátu, a na nákupu spotových komoditních smluv, vůči nimž jsou finanční nástroje referencovány.
(11)
Obchodování s cennými papíry nebo souvisejícími nástroji za účelem stabilizace cenných papírů nebo obchodování s vlastními akciemi v rámci programů zpětného odkupu mohou být z ekonomických důvodů legitimní, a za určitých okolností by tedy měly být vyloučeny ze zákazů týkajících se zneužívání trhu, pokud jsou tyto činnosti prováděny s nezbytnou transparentností a jsou zveřejňovány informace týkající se stabilizace nebo programu zpětného odkupu.
(12)
Obchodování s vlastními akciemi v rámci programů zpětného odkupu a stabilizace finančního nástroje, na které by se nevztahovala výjimka podle tohoto nařízení, by neměly být samy o sobě považovány za zneužívání trhu.
(13)
Členské státy, členové Evropského systému centrálních bank (ESCB), ministerstva a jiné orgány a subjekty zvláštního určení jednoho či více členských států a Unie a některé další veřejné orgány nebo osoby jednající jejich jménem by neměly být omezovány v provádění měnové politiky, politiky směnných kurzů nebo správy veřejného dluhu, pokud jsou příslušné činnosti prováděny ve veřejném zájmu a výhradně za účelem provádění těchto politik. Rovněž by neměly obchody, pokyny nebo jednání Unie, subjektu zvláštního určení jednoho nebo několika členských států, Evropská investiční banka, Evropský nástroj finanční stability, Evropský mechanismus stability nebo mezinárodní finanční instituce zřízené dvěma nebo více členskými stát, být omezovány při mobilizování financování a poskytování finanční pomoci ve prospěch svých členů. Takové výjimky z oblasti působnosti tohoto nařízení může být v souladu s tímto nařízením rozšířeno na některé veřejné orgány pověřené správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahující a na centrální banky třetích zemí. Tyto výjimky pro měnovou politiku, politiku směnných kurzů a správu veřejného dluhu by se současně neměly vztahovat na případy, kdy tyto orgány uskutečňují obchody, pokyny nebo jednání, jež nemají za účel provádění těchto politik, nebo pokud osoby pracující v těchto orgánech uskutečňují obchody, pokyny nebo jednání svým jménem.
(14)
Racionálně uvažující investoři opírají svá investiční rozhodnutí o informace, které již mají k dispozici, to znamená, o informace dostupné ex ante. Proto by otázka, zda by při investičním rozhodování racionální investor pravděpodobně vzal v úvahu konkrétní informaci, měla být hodnocena na základě informací dostupných ex ante. Takové hodnocení musí vzít v potaz předpokládaný dopad informací v kontextu všech souvisejících činností emitenta jako celku, spolehlivost zdroje informací a jiné tržní proměnné, které mohou mít vliv na finanční nástroje, související spotové komoditní smlouvy a za určitých okolností dražené produkty odvozené od povolenek na emise.
(15)
Informace dostupné ex post se mohou použít k ověření předpokladu, že informace dostupné ex ante byly citlivé na cenu, ale neměly by se použít ke stíhání osob, které došly k přiměřeným závěrům na základě ex ante informací, které měly k dispozici.
(16)
Pokud se vnitřní informace týkají procesu, který probíhá ve více fázích, může každá z těchto fází stejně jako celý proces představovat vnitřní informace. Dílčím krokem v dlouhodobém procesu může sám o sobě být souhrn okolností nebo událost, které nastaly nebo u nichž lze na základě celkového posouzení faktorů existujících v dané době realisticky předpokládat, že nastanou. Tento pojem by však neměl být chápan tak, že je nutné brát v potaz velikost dopadu tohoto souhrnu okolností nebo této události na ceny daných finančních nástrojů. Dílčí krok by měl být považován za vnitřní informaci, pokud sám o sobě splňuje kritéria stanovená tímto nařízením pro vnitřní informace.
(17)
Informace týkající se určité události nebo souhrnu okolností, které jsou dílčím krokem v dlouhodobém procesu, se mohou týkat například stavu smluvních jednání, podmínek, na kterých se strany prozatímně dohodnou v rámci smluvních jednání, možnosti umisťování finančních nástrojů, podmínek, za kterých budou finanční nástroje uváděny na trh, prozatímních podmínek umisťování finančních nástrojů nebo, úvah o zahrnutí finančního nástroje hlavního indexu nebo odstranění finančního nástroje z takového indexu.
(18)
Právní jistota účastníků trhu by se měla zvýšit díky užšímu vymezení dvou prvků, jež jsou zásadní pro definici vnitřní informace, a sice přesné povahy takové informace a významu jejího možného dopadu na ceny finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv a dražených produktů odvozených od povolenek na emise. V případě derivátů, které jsou velkoobchodními energetickými produkty, by se mělo jako na vnitřní informace nahlížet zejména na informace, jejichž zveřejnění se vyžaduje v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 (5).
(19)
Toto nařízení nemá za cíl zakázat diskuse obecného charakteru o obchodním a tržním vývoji mezi zúčastněnými stranami a managementem týkající se emitenta. Tyto vztahy mají zásadní význam pro efektivní fungování trhů a neměly by být tímto nařízením zakázány.
(20)
Spotové trhy a odvozené trhy s deriváty jsou vysoce propojené a globální a ke zneužívání trhu může docházet napříč všemi trhy i napříč hranicemi států, což může způsobit značná systémová rizika. To platí jak pro obchodování zasvěcené osoby, tak pro manipulaci s trhem. Vnitřní informace ze spotových trhů mohou zejména přinést prospěch osobám obchodujícím na finančním trhu. Důvěrná informace ve vztahu ke komoditním derivátům by měla být vymezena jako informace, která odpovídá obecné definici vnitřní informace ve vztahu k finančním trhům a která musí být uveřejněna v souladu s ustanoveními právních předpisů na unijní nebo vnitrostátní úrovni, tržních pravidel, smluv nebo zvyklostí na příslušném trhu s komoditními deriváty nebo spotovém trhu. Významné příklady těchto pravidel obsahuje nařízení (EU) č. 1227/2011 pro energetické trhy a databáze JODI pro ropu. Tyto informace mohou sloužit jako základ pro rozhodnutí účastníků trhu investovat do komoditních derivátů nebo uzavřít související spotové komoditní smlouvy, a měly by proto představovat vnitřní informace, které musí být uveřejněny, pokud by mohly mít významný dopad na ceny těchto derivátů nebo související spotové komoditní smlouvy.
Kromě toho se mohou manipulativní strategie vyskytovat i napříč spotovými trhy a trhy s deriváty. Obchodování s finančními nástroji včetně komoditních derivátů, lze využít k manipulaci se souvisejícími spotovými komoditními smlouvami a spotové komoditní smlouvy lze využít k manipulaci se souvisejícími finančními nástroji. Zákaz manipulace s trhem by měl tyto spojitosti zachytit. Není však vhodné ani možné rozšířit působnost tohoto nařízení na jednání, které se netýká finančních nástrojů, například na obchodování se spotovými komoditními smlouvami, které má vliv pouze na spotovém trhu. V konkrétním případě velkoobchodních energetických produktů by příslušné orgány měly brát v úvahu specifický charakter definic nařízení (EU) č. 1227/2011, když budou uplatňovat definice vnitřní informace, obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem podle tohoto nařízení na finanční nástroje týkající se velkoobchodních energetických produktů.
(21)
Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (6) mají Komise, členské státy a jiné úředně stanovené subjekty odpovědnost mimo jiné za technická hlediska vydávání povolenek na emise, jejich bezplatné přidělování způsobilým průmyslovým odvětvím a novým účastníkům trhu a obecně za rozvoj a provádění rámcové politiky Unie v oblasti klimatu, což jsou aspekty, které jsou základem poskytování povolenek na emise pro subjekty splňující podmínky systému EU pro obchodování s emisemi. Při plnění těchto úkolů mohou mít tyto veřejné subjekty mimo jiné přístup k cenově citlivým neveřejným informacím a podle směrnice 2003/87/ES mohou být nuceny vykonávat určité tržní operace týkající se povolenek na emise. V důsledku klasifikace povolenek na emise jako finančních nástrojů v rámci revize směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (7), budou tyto nástroje rovněž spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení.
Protože Komise, členské státy a jiné úředně stanovené subjekty musí být schopny rozvíjet a provádět politiku Unie v oblasti klimatu, měly by být činnosti těchto veřejných orgánů týkající se povolenek na emise, pokud jsou prováděny výlučně ve veřejném zájmu a výslovně s cílem provádět tuto politiku, vyňaty z působnosti tohoto nařízení. Tato výjimka by neměla mít negativní dopad na celkovou transparentnost trhu, neboť tyto veřejné orgány mají zákonnou povinnost vykonávat svou činnost způsobem, který zaručuje řádné, spravedlivé a nediskriminační zveřejňování nových rozhodnutí, vývoje a údajů, které jsou cenově citlivé, a přístup k nim. Záruky spravedlivého a nediskriminačního zveřejňování specifických cenově citlivých informací, které jsou v držení veřejných orgánů, jsou také dány směrnicí 2003/87/ES a prováděcími opatřeními přijatými na jejím základě. Výjimka pro veřejné orgány při plnění cílů politiky Unie v oblasti klimatu by se zároveň neměla vztahovat na případy, kdy se tyto veřejné orgány účastní činností nebo obchodů, které neprobíhají v rámci plnění cílů politiky Unie v oblasti klimatu, nebo kdy se osoby pracující pro tyto orgány účastní takových činností na vlastní odpovědnost.
(22)
V souladu s článkem 43 Smlouvy o fungování EU a za účelem provádění mezinárodních smluv uzavřených na základě Smlouvy o fungování EU Komise, členské státy a ostatní úředně určené orgány mimo jiné odpovídají za provádění společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky. Při výkonu těchto povinností provádějí tyto veřejné orgány činnosti a přijímají opatření k řízení zemědělských trhů a rybolovu, včetně veřejných intervencí, uvalení dodatečných dovozních cel nebo jejich zrušení. S ohledem na oblast působnosti tohoto nařízení, jehož některá ustanovení se rovněž vztahují na spotové komoditní smlouvy, které mají nebo pravděpodobně budou mít vliv na finanční nástroje a na finanční nástroje, jejichž hodnota závisí na hodnotě spotových komoditních smluv a které mají nebo pravděpodobně budou mít vliv na spotové komoditní smlouvy, je nezbytné zajistit, aby nebyla omezena činnost Komise, členských států a ostatních úředně určených orgánů, pokud jde o provádění společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky. Aby byla zachována schopnost Komise, členských států a jiných úředně stanovených subjektů vyvíjet a provádět společnou zemědělskou politiku a společnou rybářskou politiku, měly by být jejich činnosti, pokud jsou prováděny výlučně ve veřejném zájmu a výslovně s cílem provádět tuto politiku, vyňaty z působnosti tohoto nařízení. Tato výjimka by neměla mít negativní dopad na celkovou transparentnost trhu, neboť tyto veřejné orgány mají zákonnou povinnost vykonávat svou činnost způsobem, který zaručuje řádné, spravedlivé a nediskriminační zveřejňování nových rozhodnutí, vývoje a údajů, které jsou cenově citlivé, a přístup k nim. Výjimka pro veřejné orgány při plnění cílů společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky by se zároveň neměla vztahovat na případy, kdy se tyto veřejné orgány účastní činností nebo obchodů, které neprobíhají v rámci plnění cílů těchto společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky, nebo kdy se osoby pracující pro tyto orgány účastní takových činností na vlastní účet.
(23)
Podstatným rysem obchodování zasvěcené osoby je získání nespravedlivé výhody na základě vnitřní informace na úkor třetích stran, které tyto informace nemají, čímž je narušena integrita finančních trhů a důvěra investorů. Zákaz obchodování zasvěcené osoby by měl proto platit tehdy, získá-li osoba, která má k dispozici vnitřní informaci, díky této informaci nespravedlivou výhodu tím, že v souladu s touto informací provede tržní transakce tím, že nabude nebo zcizí finanční nástroj, pokusí se takový nástroj nabýt nebo zcizit, zruší či změní nebo se pokusí zrušit či změnit pokyn k nabytí nebo zcizení takového finančního nástroje, a to přímo nebo nepřímo na vlastní účet nebo na účet třetí strany. Použití vnitřní informace může rovněž spočívat v obchodování s povolenkami na emise a jejich deriváty a v podávání nabídek na dražbách povolenek na emise nebo od nich odvozených dražených produktů, které má daná osoba v držení podle nařízení Komise (EU) č. 1031/2010 (8).
(24)
Pokud právnická nebo fyzická osoba, která disponuje vnitřní informací, nabude nebo zcizí finanční nástroje, k nimž se tato informace vztahuje, nebo se pokusí tyto nástroje nabýt nebo zcizit, a to přímo nebo nepřímo na svůj vlastní účet nebo na účet třetí strany, je třeba se domnívat, že tato osoba tuto informaci použila. Touto domněnkou není dotčena právo na obhajobu. Otázku, zda určitá osoba porušila zákaz obchodování zasvěcené osoby nebo se pokusila provádět obchodování zasvěcené osoby, je třeba analyzovat s ohledem na účel tohoto nařízení, kterým je ochrana integrity finančního trhu a posílení důvěry investorů, k čemuž je nutná záruka, že investoři budou postaveni na stejnou úroveň a chráněni před zneužíváním vnitřních informací.
(25)
Pokyny zadané dříve, než má daná osoba vnitřní informací k dispozici, by neměly být považovány za obchodování zasvěcené osoby. Avšak jakmile tato osoba začne mít vnitřní informaci k dispozici, je třeba se domnívat, že jakákoli následná změna ve vztahu k této informaci v pokynech zadaných před tím, než ji začala mít k dispozici, včetně zrušení nebo změny pokynu nebo pokusu o jeho zrušení nebo změnu, jsou považovány za obchodování zasvěcené osoby. Tato domněnka by mohla být nicméně vyvrácena, pokud daná osoba prokáže, že vnitřní informaci při provádění obchodu nepoužila.
(26)
Používání vnitřních informací může spočívat v nabytí nebo zcizení finančního nástroje nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, ve zrušení či změně pokynu nebo v pokusu o nabytí nebo zcizení se finančního nástroje nebo o zrušení či změnu pokynu ze strany osoby, která ví nebo by měla vědět, že informace je vnitřní. V tomto ohledu by příslušné orgány měly posoudit, co by běžná a rozumná osoba za daných okolností věděla nebo měla vědět.
(27)
Toto nařízení by mělo být vykládáno způsobem slučitelným s opatřeními členských států na ochranu zájmů držitelů převoditelných cenných papírů spojených s hlasovacími právy ve společnosti (nebo které mohou být spojeny s takovými právy v důsledku výkonu práv nebo konverze), je-li společnost předmětem veřejné nabídky na převzetí nebo jakékoli jiné navrhované změny kontroly. Toto nařízení by zejména mělo být vykládáno způsobem slučitelným s právními a správními předpisy přijatými v souvislosti s nabídkami na převzetí, obchody za účelem fúze a jinými obchody majícími vliv na vlastnictví společností nebo kontrolu nad společnostmi, které jsou regulovány orgány dohledu jmenovanými členskými státy podle článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES (9).
(28)
Výzkum a odhady vycházející z veřejně dostupných údajů by neměly být považovány samy o sobě za vnitřní informace, a pouhá skutečnost, že obchod je proveden na základě výzkumů nebo odhadů, by proto neměla být považována za používání vnitřní informace. Příkladem, kdy může tato informace představovat vnitřní informaci, je situace, kdy trh běžně očekává zveřejnění nebo rozšíření informace a kdy toto zveřejnění nebo rozšíření přispívá k procesu utváření cen finančních nástrojů nebo tato informace poskytuje názory uznávaného tržního komentátora nebo instituce, kteří mohou ovlivňovat ceny souvisejících finančních nástrojů. Za účelem zjištění, zda by obchodovaly na základě vnitřní informace, proto musí tržní subjekty zvažovat, v jakém rozsahu jsou informace neveřejné a jaký by mohly mít vliv na finanční nástroje, pokud by byly tyto nástroje obchodovány před jejich zveřejněním nebo rozšířením.
(29)
Aby nebyly neúmyslně zakázány legitimní formy finanční činnosti, zejména pokud nevedou k zneužívání trhu, je nezbytné uznat určité legitimní jednání. To může například zahrnovat uznání úlohy tvůrců trhu, pokud legitimně poskytují tržní likviditu.
(30)
Pouhá skutečnost, že tvůrci trhu nebo osoby oprávněné vystupovat jako protistrany se omezí jen na provozování vlastní povolené obchodní činnosti spočívající v nákupu nebo prodeji finančních nástrojů nebo že osoby oprávněné provádět pokyny jménem třetích stran s vnitřními informacemi se omezí na svědomité vykonání, rušení nebo změnu pokynu, by neměla být považována za používání těchto vnitřních informací. Ustanovení na ochranu tvůrců trhu stanovené v tomto nařízení, orgány oprávněné jednat jako protistrany nebo osoby oprávněné vykonávat pokyny jménem třetích stran s vnitřními informacemi se nevztahují na činnosti jednoznačné zakázané tímto nařízením, včetně praxe známé jako „front-running“. Situace, kdy právnické osoby přijaly veškerá přiměřená opatření k zamezení zneužívání trhu, avšak zneužití se dopustily fyzické osoby jménem právnické osoby v rámci svého zaměstnání, by neměla být považována za zneužití trhu právnickou osobou. Jiným příkladem situace, který by neměla být považována za využití vnitřní informace, jsou obchody prováděné na základě předchozího závazku. Pouhý přístup k vnitřním informacím o jiné společnosti a jejich použití v souvislosti s veřejnou nabídkou na převzetí s cílem získat kontrolu nad touto společností nebo v souvislosti s návrhem na fúzi s touto společností by nemělo být považováno za obchodování zasvěcené osoby.
(31)
Vzhledem k tomu, že nabytí nebo zcizení finančních nástrojů nutně zahrnuje předchozí rozhodnutí o nabytí nebo zcizení přijaté osobou, která provádí některý z těchto obchodů, pouhé nabytí nebo zcizení by nemělo být považováno za použití vnitřní informace. Jednání na základě vlastních obchodních plánů a strategií by nemělo být považováno za používání vnitřní informace. Žádná z těchto osob, ani právnická ani fyzická osoba, by neměly být chráněny z důvodu své profesní funkce; tyto osoby by měly být chráněny, pouze pokud jednají vhodným způsobem a dodržují normy své profese a ustanovení tohoto nařízení, zejména pokud jde o ochranu integrity trhu a investorů. Pokud příslušný orgán zjistí, že důvod k provedení těchto obchodů nebo pokynů nebo jednání nebyl legitimní nebo že daná osoba použila vnitřní informaci, může se mít za to, že došlo k porušení.
(32)
Sondováním trhu se rozumí interakce mezi osobou prodávající finanční nástroje a jedním nebo více potenciálními investory před oznámením obchodu s cílem zjistit zájem potenciálních investorů o případný obchod a jeho cenu, velikost a strukturu. Sondování trhu by mohlo zahrnovat původní nebo sekundární nabídku příslušných cenných papírů a je odlišné od běžného obchodování. Jedná se o vysoce cenný nástroj ke zjišťování názorů potenciálních investorů, rozšíření dialogu s akcionáři, zajištění hladkého průběhu obchodů a sladění názorů emitentů, stávajících akcionářů a potenciálních nových investorů. Mohou být zvláště přínosné v situaci, kdy trhy nemají důvěru, nebo pokud chybí příslušné srovnávací kritérium, nebo pokud na trzích dochází ke kolísání. Schopnost provádět sondování trhu je důležitá pro řádné fungování finančních trhů a sondování trhu by samo o sobě nemělo být považováno za zneužívání trhu.
(33)
Příklady sondování trhu zahrnují situace, v nichž podnik na straně prodeje vede diskuse s emitentem o možném obchodu a rozhodl se zjistit zájem potenciálních investorů s cílem stanovit podmínky obchodu; pokud má emitent v úmyslu oznámit emisi dluhu nebo akcií a podnik na straně prodeje kontaktuje hlavní investory a s ohledem na úplné podmínky obchodu s cílem získat finanční závazek účasti na obchodu; nebo pokud prodávající strana hodlá prodat velký objem cenných papírů jménem určitého investora a snaží se zjistit potenciální zájem o tyto cenné papíry mezi ostatními potenciálními investory.
(34)
Provádění sondování trhu může vyžadovat, aby byly potenciálním investorům poskytnuty vnitřní informace. Potenciální finanční zisk z obchodování na základě vnitřní informace předané v rámci sondování trhu existuje obecně pouze tehdy, existuje-li trh s finančním nástrojem, který je předmětem sondování trhu, nebo se souvisejícím finančním nástrojem. Vzhledem k načasování těchto diskusí je možné, že vnitřní informace mohou být potenciálním investorům poskytnuty v průběhu sondování trhu poté, co byl finanční nástroj přijat k obchodování na regulovaném trhu nebo obchodován formou mnohostranných obchodních systémů nebo organizovaných obchodních systémů. Před tím, než se zapojí do sondování trhu, by účastníci trhu měli posoudit, zda sondování trhu bude zahrnovat poskytnutí vnitřní informace.
(35)
Vnitřní informace jsou považovány za oprávněně poskytnuté, pokud jsou poskytnuty v rámci běžného výkonu zaměstnání, profese nebo funkce určité osoby. Pokud sondování trhu zahrnuje zpřístupnění vnitřní informace, bude se mít za to, že účastník trhu zpřístupňující vnitřní informaci jedná v rámci svého běžného pracovněprávního vztahu, profese nebo povinnosti, pokud v době zpřístupnění informace dotyčnou osobu informuje, že jí poskytl vnitřní informaci, a získal její souhlas; že je jeho obchodování a jednání na základě této informace omezeno ustanoveními tohoto nařízení; že musí být učiněny přiměřené kroky na ochranu důvěrnosti informace; a že musí informovat účastníka trhu, který poskytuje informaci, o totožnosti všech fyzických a právnických osob, jimž je informace poskytnuta v průběhu přípravy reakce na sondování trhu. Účastník trhu, který poskytuje vnitřní informaci, by měl rovněž dodržovat povinnosti, které podrobně stanoví regulační technické normy, pokud jde o uchovávání záznamů o poskytnuté informaci. Na účastníky trhu, kteří nedodržují při provádění sondování trhu toto nařízení, by se neměla použít domněnka, že nedovoleně zpřístupnili vnitřní informaci, avšak neměli by mít možnost využít výjimky poskytnuté těm, kteří toto nařízení dodržují. Otázka, zda se účastníci dopustili porušení zákazu nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace, by měla být posouzena s ohledem na veškerá příslušná ustanovení tohoto nařízení a všichni účastníci trhu zpřístupňující vnitřní informace by měli mít povinnost předtím, než se zapojí do sondování trhu, písemně zaznamenat své posouzení, zda sondování trhu bude zahrnovat zpřístupnění vnitřních informací.
(36)
Potenciální investoři, kteří jsou předmětem sondování trhu, by měli naopak zvážit, zda jim zpřístupněné informace představují vnitřní informace, na jejichž základě by nesměli obchodovat a které by nesměli dále zpřístupnit. Na potenciální investory se nadále vztahují pravidla pro obchodování zasvěcené osoby a nedovolené zpřístupnění vnitřní informace stanovená v tomto nařízení. Na pomoc potenciálním investorům v jejich úvahách, a pokud jde o to, jaké kroky by měli učinit, aby neporušovali toto nařízení, by orgán ESMA měl vydat příslušné obecné pokyny.
(37)
Nařízení (EU) č. 1031/2010 stanoví pro dražby povolenek na emise dva paralelní režimy proti zneužívání trhu. Nicméně v důsledku klasifikace povolenek na emise jako finančních nástrojů by toto nařízení mělo představovat jednotný soubor pravidel s opatřeními k zamezení zneužívání trhu vztahující se na celý primární a sekundární trh s povolenkami na emise. Toto nařízení by se také mělo vztahovat na jednání nebo obchody včetně nabídek, týkající se dražeb povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, a to i když se nejedná o finanční nástroje, na dražební platformě povolené jako regulovaný trh v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010.
(38)
Toto nařízení by mělo stanovit opatření týkající se manipulace s trhem, která mohou být přizpůsobena novým formám obchodování nebo novým strategiím, které mohou mít nekalý charakter. S ohledem na skutečnost, že obchodování s finančními nástroji je stále více automatizováno, je žádoucí, aby definice manipulace s trhem poskytovala příklady konkrétních nekalých strategií, které lze provádět prostřednictvím veškerých dostupných metod obchodování, včetně algoritmického a vysokofrekvenčního obchodování. Uvedené příklady nemají za cíl být vyčerpávající ani nemají naznačovat, že stejné strategie prováděné jinými prostředky by neměly také nekalou povahu.
(39)
Zákaz zneužívání trhu by se měl rovněž vztahovat na osoby, které jednají ve vzájemné spolupráci za účelem zneužívání trhu. Příkladem mohou být mimo jiné makléři, kteří vypracovávají a doporučují obchodní strategie, které mají vést k zneužití trhu, osoby, které vybízejí osobu disponující vnitřní informací, aby tuto informaci nedovoleně zpřístupnila, osoby, které vyvíjejí software ve spolupráci s obchodníkem za účelem usnadnění zneužívání trhu.
(40)
Aby odpovědnost nesly právnické i fyzické osoby, které se podílejí na rozhodování právnických osob, je nezbytné uznat rozdílnost vnitrostátních právních úprav v členských státech. Měly by se přímo týkat metod stanovení odpovědnosti ve vnitrostátním právu.
(41)
Za účelem doplnění zákazu manipulace s trhem by toto nařízení mělo zahrnovat zákaz pokusu o manipulaci s trhem. Pokus o manipulaci s trhem je třeba odlišit od jednání, které je pravděpodobným výsledkem manipulace s trhem, neboť toto nařízení zakazuje obě tyto činnosti. Takový pokus může zahrnovat situace, kdy činnost je zahájena, avšak není dokončena, například v důsledku technického selhání nebo neuposlechnutí příkazu k obchodování. Zákaz pokusů o manipulaci s trhem je nutný proto, aby mohly příslušné orgány za takové pokusy ukládat sankce.
(42)
Aniž je dotčen cíl tohoto nařízení a jeho přímo uplatnitelná ustanovení, osoba, která provádí obchody nebo zadává pokyny k obchodování, které mohou být považovány za manipulaci s trhem, může být schopna prokázat, že její důvody pro toto jednání byly oprávněné a že její obchody a pokyny k obchodování byly v souladu s uznávanými postupy na daném trhu. Uznávané tržní postupy může stanovit pouze příslušný orgán odpovědný za dohled nad zneužíváním trhu na daném trhu. Postupy, které jsou přijímány na určitém trhu, nelze považovat za platné pro jiné trhy, pokud příslušné orgány těchto jiných trhů tyto postupy oficiálně nepřijaly. Jestliže příslušný orgán prokáže, že pro tyto obchody nebo pokyny k obchodování existoval jiný, neoprávněný důvod, má se za to, že došlo k porušení.
(43)
Toto nařízení by mělo rovněž definovat to, že dopouštět se manipulace s trhem u finančního nástroje, nebo se o to pokoušet, může mít podobu využití souvisejících finančních nástrojů, jako jsou derivátové nástroje, které se obchodují na jiném obchodním systému nebo formou OTC.
(44)
Mnoho finančních nástrojů je oceňováno pomocí referenčních hodnot. Skutečná manipulace s referenčními hodnotami, včetně mezibankovních nabídkových sazeb, nebo pokus o tuto manipulaci může mít vážný dopad na důvěru v trh a může způsobit značné ztráty investorům a narušit reálnou ekonomiku. Ve vztahu k referenčním hodnotám je tudíž nutné zavést zvláštní ustanovení, která zachovají integritu trhů a zajistí, aby příslušné orgány mohly prosadit jasný zákaz manipulace s těmito hodnotami. Tato ustanovení by se měla vztahovat na všechny zveřejněné referenční hodnoty, včetně těch, které jsou dostupné na internetu, ať už zdarma či nikoli, jako jsou referenční hodnoty CDS a indexy indexů. Je nezbytné doplnit obecný zákaz manipulace s trhem o zákaz manipulace se samotnou referenční hodnotou a předávání nepravdivých nebo zavádějících informací, zákaz poskytování nepravdivých nebo zavádějících vstupních údajů nebo zákaz jakékoliv jiné činnosti, která manipuluje s výpočtem referenční hodnoty, včetně metodiky výpočtu této referenční hodnoty, pokud je tento výpočet definován široce a zahrnuje i přijímání a hodnocení veškerých údajů, které se týkají výpočtu této referenční hodnoty a zahrnují zejména očištěné údaje, a včetně metodiky pro daný referenční údaj, která může být zčásti nebo zcela algoritmická nebo založená na úsudku. Tato pravidla doplňují nařízení (EU) č. 1227/2011, které zakazuje úmyslné poskytování nepravdivých informací podnikům provádějícím posuzování cen nebo vydávajícím zprávy týkající se trhu s velkoobchodními energetickými produkty, jež má za následek uvedení účastníků trhu, kteří na základě takových posouzení cen nebo zpráv týkajících se trhu jednají, v omyl.
(45)
Za účelem zajištění jednotných tržních podmínek mezi obchodními systémy a mechanismy, které jsou předmětem tohoto nařízení, by organizátor regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů a organizovaných obchodních systémů měl být povinen zavést a zachovávat účinná opatření, systémy a postupy pro předcházení a odhalování praktik manipulace s trhem a zneužívání trhu.
(46)
Manipulace nebo pokus o manipulaci s finančními nástroji může spočívat i v zadání pokynu, který nemusí být proveden. Dále lze finančním nástrojem manipulovat prostřednictvím jednání, k němuž dochází mimo obchodní systém. Z tohoto důvodu by měly osoby, které profesně sjednávají nebo provádějí obchody, být povinny zavést a zachovávat účinná opatření, systémy a postupy pro odhalování a oznamování podezřelých obchodů. Měly by rovněž oznamovat podezřelé pokyny a obchody, k nimž dochází mimo obchodní systém.
(47)
Manipulace nebo pokus o manipulaci s finančními nástroji může spočívat i v šíření nepravdivých nebo zavádějících informací. Rozšiřování nepravdivých nebo zavádějících informací může mít v poměrně krátké časové době významný dopad na ceny finančních nástrojů. Může spočívat ve vytvoření zjevně nepravdivé informace, ale rovněž v záměrném zatajení podstatných skutečností a ve vědomě nepřesném vykazování informací. Tato forma manipulace s trhem má obzvláště škodlivé důsledky pro investory, protože je nutí vycházet při svých investičních rozhodnutích z nepravdivých nebo zavádějících informací. Škodlivé důsledky to má i pro emitenty, protože snižuje důvěru v dostupné informace o nich. Absence důvěry v trh může zase ohrozit schopnost emitenta vydávat nové finanční nástroje nebo zajišťovat si úvěry od jiných účastníků trhu s cílem financovat svůj provoz. Informace se na trhu šíří velmi rychle. V důsledku toho mohou následky škod na straně investorů a emitentů přetrvávat po poměrně dlouhou dobu až do okamžiku, kdy dojde k odhalení, že daná informace je nepravdivá nebo zavádějící, a kdy ji také bude emitent nebo osoby odpovědné za její šíření moci opravit. Je tedy nezbytné, aby na rozšiřování nepravdivých nebo zavádějících informací, včetně zvěstí a nepravdivých nebo zavádějících zpráv, bylo pohlíženo jako na porušení tohoto nařízení. Z tohoto důvodu je vhodné znemožnit osobám působícím na finančních trzích volně sdělovat informace, které nejsou v souladu s jejich vlastním názorem a o nichž vědí nebo by měly vědět, že jsou nepravdivé nebo zavádějící, na úkor investorů a emitentů.
(48)
Vzhledem k nárůstu využívání internetových stránek, blogů a sociálních sítí je důležité vyjasnit, že šíření nepravdivých nebo zavádějících informací prostřednictvím internetu, včetně sociálních sítí nebo anonymních blogů, by mělo být považováno za zneužívání trhu pro účely tohoto nařízení rovnocenné šíření těchto informací prostřednictvím tradičnějších komunikačních kanálů.
(49)
Uveřejnění vnitřních informací emitentem je nezbytné k tomu, aby se zabránilo obchodování zasvěcené osoby a zajistilo se, že investoři nejsou uváděni v omyl. Emitenti by proto měli být povinni co nejdříve informovat veřejnost o vnitřních informacích. Tato povinnost však může být za zvláštních okolností v rozporu s oprávněnými zájmy emitenta. V těchto případech by mělo být povoleno poskytovat informace později, pokud se odkladem zveřejnění neuvede veřejnost v omyl a emitent je schopen zajistit důvěrnost informací. Emitent je povinen poskytovat vnitřní informace pouze tehdy, požádal-li o přijetí finančního nástroje k obchodování nebo schválil-li tuto žádost.
(50)
Pro účely uplatňování požadavků na uveřejnění vnitřních informací a odložení tohoto uveřejnění, jak stanoví toto nařízení, se mohou oprávněné zájmy týkat zejména následujících okolností, jejichž výčet není úplný: a) probíhající jednání nebo související okolnosti, pokud by výsledek nebo obvyklý průběh jednání mohly být ovlivněny uveřejněním. Zejména v případě, že je finanční životaschopnost emitenta ve vážném a bezprostředním ohrožení, třebaže nikoli v oblasti působnosti úpadkového práva, může být uveřejnění informací pozdrženo o omezenou dobu, pokud by takové uveřejnění vážně ohrozilo zájmy stávajících a potenciálních akcionářů závažným narušením závěru konkrétních jednání, jejichž cílem je zajistit dlouhodobé finanční oživení emitenta; b) rozhodnutí přijatá nebo smlouvy uzavřené řídicím orgánem emitenta, které musí schválit jiný orgán emitenta, aby se staly platnými, pokud struktura uvedeného emitenta vyžaduje oddělení těchto orgánů, jestliže by uveřejnění těchto informací před jejich schválením společně se současným oznámením, že ještě dojde ke schválení, ohrozilo správné vyhodnocení informací ze strany veřejnosti.
(51)
Je třeba, aby se požadavek zveřejňovat vnitřní informace vztahoval na účastníky trhu s povolenkami na emise. Aby nebylo nutné ukládat oznamovací povinnosti, které nejsou užitečné, a aby se zachovala nákladová účinnost plánovaného opatření, jeví se jako nezbytné omezit regulatorní dopad tohoto požadavku pouze na ty organizátory systému EU pro obchodování s emisemi, u nichž se lze vzhledem k jejich velikosti a činnosti důvodně domnívat, že by mohli mít významný dopad na ceny povolenek na emise, od nich odvozených dražených produktů nebo souvisejících derivátových finančních nástrojů a na nabídky v dražbách podle nařízení (EU) č. 1031/2010. Komise by měla přijmout formou aktu v přenesené pravomoci opatření, kterými se stanoví minimální hranice pro účely uplatňování této výjimky. Zveřejňované informace by se měly týkat fyzických operací subjektu, který informace zveřejňuje, a nikoli jeho vlastních plánů nebo strategií pro povolenky na emise, od nich odvozené dražené produkty nebo související derivátové finanční nástroje. Tam, kde se účastníci trhu s povolenkami na emise již řídí povinností zveřejňovat vnitřní informace, zejména na základě nařízení (EU) č. 1227/2011, by požadavek zveřejňovat vnitřní informace týkající se povolenek na emise neměl vést k opakování povinného zveřejňování informací s prakticky stejným obsahem. V případě účastníků trhu s povolenkami na emise, jejichž souhrnné emise nebo jmenovitý tepelný příkon je roven stanovené hranici nebo nižší, jsou informace o jejich fyzických opatřeních považovány za nevýznamné pro účely zveřejňování a nejsou považovány za informace mající významný dopad na ceny povolenek na emise, od nich odvozených dražených produktů nebo souvisejících derivátových finančních nástrojů. Na tyto účastníky trhu s povolenkami na emise by se však měl vztahovat zákaz obchodování zasvěcené osoby ve vztahu k jakýmkoli jiným informacím, k nimž mají přístup a které jsou vnitřními informacemi.
(52)
V zájmu ochrany veřejného zájmu, zachování stability finančního systému a zamezení například toho, aby krize likvidity ve finančních institucích vyústily v důsledku náhlého vyzvednutí prostředků v krize solventnosti, může být ve výjimečných případech vhodné odložit zveřejnění vnitřních informací v případě úvěrových institucí a finančních institucí. To se může vztahovat zejména na informace týkající se dočasných problémů s likviditou, pokud finanční instituce potřebují úvěr od centrální banky včetně nouzového poskytnutí likvidity od centrální banky a pokud by zveřejnění této informace mělo systémový dopad. Pro tento odklad by měl emitent obdržet souhlas příslušného orgánu, přičemž zájem širší veřejnosti a ekonomický zájem na odkladu zveřejnění by měl převážit nad zájmem trhu na získání informace, jejíž zveřejnění má být odloženo.
(53)
Pokud jde o finanční instituce, zejména pokud jsou tyto instituce příjemci úvěru centrálních bank včetně nouzového poskytnutí likvidity, měl by posouzení, zda má určitá informace systémový význam a zda je odložení zveřejnění ve veřejném zájmu, provést příslušný orgán, případně po konzultaci s národní centrální bankou, orgánem pro makroobezřetnostní dozor nebo jiným příslušným vnitrostátním orgánem.
(54)
Použití nebo pokus o použití vnitřní informace pro obchodování na vlastní účet nebo na účet třetí strany by mělo být jednoznačně zakázáno. Použití vnitřní informace může rovněž spočívat v obchodování s povolenkami na emise a jejich deriváty a v podávání nabídek na dražbách povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, které má osoba, která ví nebo by měla vědět, že tato informace představuje vnitřní informaci, v držení podle nařízení (EU) č. 1031/2010. Informace týkající se vlastních obchodních plánů a strategií účastníka trhu nejsou považovány za vnitřní informace, nicméně informace týkající se obchodních plánů a strategií třetích stran mohou představovat vnitřní informace.
(55)
Požadavek na zveřejnění vnitřních informací může představovat zátěž pro malé a střední podniky ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (10), jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trzích pro růst malých a středních podniků, a to k nákladům na kontrolu informací, které mají, a na právní poradenství o tom, zda a kdy musí být informace zveřejněny. Přesto je rychlé zveřejnění vnitřních informací nezbytné pro zajištění důvěry investorů v tyto emitenty. Proto by měl mít orgán ESMA možnost vydávat obecné pokyny, které pomáhají emitentům splnit povinnost zveřejnit vnitřní informace a neohrozit přitom ochranu investorů.
(56)
Seznamy zasvěcených osob jsou důležitým nástrojem pro regulační orgány při vyšetřování možného zneužívání trhu, ale rozdíly mezi členskými státy v oblasti údajů, které budou v těchto seznamech uvedeny, představují pro emitenty zbytečnou administrativní zátěž. Datová pole povinná pro seznamy zasvěcených osob by se proto měla sjednotit, a tím tyto náklady snížit. Je důležité, aby osoby zařazené na seznamy zasvěcených osob byly informovány o této skutečnosti a o jejích důsledcích podle tohoto nařízení a podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/57/EU (11). Požadavek vést a neustále aktualizovat seznamy zasvěcených osob představuje pro emitenty na trzích pro růst malých a středních podniků administrativní zátěž. Protože jsou příslušné orgány schopny vykonávat účinný dohled nad zneužíváním trhu, aniž by seznamy od těchto emitentů měly po celou dobu k dispozici, měli by být tito emitenti z této povinnosti vyňati za účelem snížení administrativních nákladů, které z tohoto nařízení plynou. Tito emitenti by nicméně měli poskytovat příslušným orgánům na jejich žádost seznam zasvěcených osob.
(57)
Povinnost emitentů nebo osob jednajících jejich jménem nebo na jejich účet sestavovat seznamy osob, které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo jiným způsobem a které mají přístup k vnitřním informacím týkajícím se přímo nebo nepřímo emitenta, je cenným opatřením k zajištění integrity trhu. Tyto seznamy mohou sloužit emitentům nebo uvedeným osobám ke kontrole toku těchto vnitřních informací, což přispívá k lepšímu zvládání jejich povinnosti mlčenlivosti. Tyto seznamy mohou rovněž představovat pro příslušné orgány užitečný nástroj k identifikaci osob, které mají přístup k vnitřním informacím, a zjištění data, kdy tyto osoby získaly k těmto informacím přístup. Přístupem osob uvedených na tomto seznamu k vnitřním informacím týkajícím se přímo nebo nepřímo emitenta nejsou dotčeny zákazy stanovené tímto nařízením.
(58)
Větší průhlednost operací prováděných osobami s řídicí pravomocí v rámci emitenta, případně osobami s nimi úzce propojenými, představuje preventivní opatření proti zneužívání trhu, zejména obchodování zasvěcené osoby. Rovněž uveřejňování těchto obchodů, přinejmenším jednotlivě, může být velmi cenným zdrojem informací pro investory. Je třeba upřesnit, že povinnost zveřejnit obchody osob s řídicí pravomocí se také týká zastavení nebo půjčování finančních nástrojů, neboť zastavování akcií může mít významný a potenciální destabilizující vliv na společnost v případě náhlého neočekávaného zcizení. Pokud by nedošlo ke zveřejnění, trh by například nevěděl, že existuje zvýšené riziko významné budoucí změny ve vlastnictví akcií, zvýšení objemu akcií na trhu nebo ztráty hlasovacích práv v této společnosti. Oznámení podle tohoto nařízení je proto nutné v případě, kdy zastavení cenných papírů je součástí rozsáhlejšího obchodu, v němž správce zastavuje cenné papíry jako kolaterál za účelem získání úvěru od třetí strany. Úplná a řádná transparentnost trhu je nezbytným předpokladem pro důvěru tržních subjektů a zejména důvěru akcionářů společnosti. Je třeba upřesnit, že povinnost zveřejnit obchody osob s řídicí pravomocí se také týká obchodů prováděných jinou osobou jednající dle svého uvážení jménem osoby s řídicí pravomocí. S cílem zajistit úměrnou rovnováhu mezi mírou transparentnosti a počtem oznámení pro příslušné orgány i veřejnost by měly být v tomto nařízení zavedeny prahové hodnoty, do nichž se obchody nemusí oznamovat.
(59)
Oznamování obchodů uskutečněných na vlastní účet osobami s řídicí pravomocí v rámci emitenta nebo osobou s nimi úzce propojenou je nejen cennou informací pro účastníky trhu, ale také dalším prostředkem kontroly trhu pro příslušné orgány. Povinností oznamovat obchody nejsou dotčeny zákazy stanovené tímto nařízením.
(60)
Obchody by měly být oznamovány v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (12).
(61)
Osobám s řídicí pravomocí by mělo být zakázáno obchodovat předtím, než je oznámena průběžná finanční zpráva nebo finanční zpráva předkládaná na konci roku, kterou je příslušný emitent povinen zveřejňovat podle pravidel platných v obchodním systému, v němž jsou akcie emitenta přijaty k obchodování, nebo podle vnitrostátních předpisů, pokud neexistují zvláštní a omezené okolnosti, které jsou důvodem pro to, aby emitenti udělili osobě s řídicí pravomocí povolení obchodovat. Povolením uděleným emitentem nejsou dotčeny zákazy stanovené tímto nařízením.
(62)
Účinnost dohledu příslušných orgánů každého členského státu zaručí soubor nástrojů, pravomocí a zdrojů. Toto nařízení proto zejména stanovuje minimální soubor pravomocí v oblasti dohledu a vyšetřování, které by měly být svěřeny příslušným orgánům členských států podle vnitrostátního práva. Pokud tak vyžaduje vnitrostátní právo, měly by být tyto pravomoci vykonávány na základě žádosti podané příslušným soudním orgánům. Při výkonu svých pravomocí podle tohoto nařízení by měly příslušné orgány jednat objektivně a nestranně a měly by rozhodovat samostatně.
(63)
K integritě trhu by měly na své úrovni též přispět podniky na trhu a hospodářské subjekty. V tomto smyslu by určení jediného orgánu příslušného pro oblast zneužívání trhu nemělo vyloučit spolupráci nebo rozdělení pravomocí příslušného orgánu mezi tento orgán a podniky na trhu za účelem zajištění účinné kontroly dodržování tohoto nařízení. Pokud osoby, které vytvářejí nebo šíří investiční doporučení nebo jiné informace, jimiž doporučují nebo navrhují určitou investiční strategii spojenou s jedním nebo více finančními nástroji, rovněž jednají v těchto nástrojích na svůj vlastní účet, měly by být příslušné orgány mimo jiné oprávněny vyžádat si od těchto osob veškeré informace nezbytné k určení, zda doporučení vypracovaná nebo šířená touto osobou splňují požadavky tohoto nařízení.
(64)
Pro účely odhalování případů obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem je nezbytné, aby byly příslušné úřady v souladu s vnitrostátním právem oprávněny vstupovat do prostor fyzických a právnických osob a zajišťovat tam dokumenty. Přístupu do těchto prostor je zapotřebí, pokud existuje důvodné podezření, že existují dokumenty a jiné údaje týkající se předmětu vyšetřování, které mohou být důležité pro prokázání, že došlo k obchodování zasvěcené osoby nebo ke zneužívání trhu. Kromě toho je přístup do těchto prostor nezbytný v případě, že osoba, které byl vznesen požadavek na poskytnutí informací, tento požadavek zcela nebo zčásti nesplní, nebo existují důvodné pochyby o tom, že pokud by byl takový požadavek vznesen, byl by splněn, nebo že dokumenty nebo informace, kterých se tento požadavek týká, by nebyly odstraněny, zfalšovány nebo zničeny. Je-li v souladu s vnitrostátními právními předpisy požadováno předchozí povolení soudního orgánu příslušného členského státu, měl by se vstup do prostor uskutečnit až po obdržení tohoto předchozího soudního povolení.
(65)
Existující záznamy telefonních rozhovorů a záznamy o datových přenosech od investičních podniků, úvěrových institucí a finančních institucí, které provádějí obchody a vedou záznamy o jejich provedení, jakož i existující záznamy o telefonních a datových přenosech od telekomunikačních operátorů představují zásadní a někdy jediný důkaz pro odhalování a prokazování existence obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem. Pomocí záznamů o telefonních a datových přenosech je možné stanovit totožnost osoby odpovědné za šíření nepravdivé nebo zavádějící informace nebo to, že dané osoby byly po určitou dobu v kontaktu a že mezi dvěma nebo více lidmi existuje nějaký vztah. Příslušné orgány by proto měly mít možnost požadovat existující záznamy telefonních rozhovorů, elektronické komunikace a záznamy o datových přenosech uchovávané investičním podnikem, úvěrovou institucí nebo finanční institucí v souladu se směrnicí 2014/65/EU. Přístup k datovým a telefonním záznamům je nutný k zajištění důkazů a vodítek při vyšetřování možného obchodování zasvěcené osoby nebo manipulace s trhem, a tedy pro odhalování případů zneužívání trhu a ukládání sankcí za ně. V zájmu zavedení rovných podmínek v Unii ve vztahu k přístupu k existujícím záznamům o telefonních a datových přenosech uchovávaným telekomunikačním operátorem nebo existujícím záznamům telefonních rozhovorů a datových přenosů uchovávaným investičním podnikem, by měly mít příslušné orgány možnost požadovat v souladu s vnitrostátním právem existující záznamy o telefonních a datových přenosech od telekomunikačního operátora, pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy a existující záznamy telefonních rozhovorů a datových přenosů v držení investičního podniku, úvěrové instituce nebo finanční instituce a pokud existuje důvodné podezření, že tyto záznamy týkající se předmětu kontroly nebo vyšetřování mohou být relevantní pro prokazování obchodování zasvěcené osoby nebo manipulace s trhem, kdy dochází k porušení tohoto nařízení. Přístup k záznamům o telefonních a datových přenosech uchovávaným telekomunikačním operátorem nezahrnuje přístup k obsahu hlasové telefonní komunikace.
(66)
Ačkoli toto nařízení stanovuje minimální soubor pravomocí, které by měly být svěřeny příslušným orgánům, tyto pravomoci by měly být vykonávány v rámci úplného systému vnitrostátního práva, který zaručuje dodržování základních práv, včetně práva na soukromí. Protože výkon těchto pravomoci může vést k závažnému narušení práva na ochranu soukromého a rodinného života, soukromí a komunikací, měly by členské státy uplatňovat přiměřená a účinná opatření zamezující zneužívání, jako je ve vhodných případech povinnost získat předchozí souhlas soudních orgánů daného členského státu. Členské státy by měly umožnit příslušným orgánům vykonávat tyto pravomoci v míře nezbytné pro řádné vyšetřování závažných případů, v nichž neexistují rovnocenné prostředky k účinnému dosažení stejného výsledku.
(67)
Vzhledem k tomu, že zneužívání trhu může probíhat přes hranice a trhy, měly by příslušné orgány být povinny s výjimkou výjimečných případů spolupracovat a vyměňovat si informace s jinými příslušnými regulačními orgány a s orgánem ESMA, a to zejména při vyšetřování. Pokud je příslušný orgán přesvědčen, že ke zneužívání trhu dochází nebo došlo v jiném členském státě nebo že se dotýká finančních nástrojů obchodovaných v jiném členském státě, měl by tuto skutečnost oznámit příslušnému orgánu a ESMA. V případech zneužívání trhu s přeshraničními účinky by orgán ESMA měl mít možnost koordinovat vyšetřování, pokud o to požádá jeden z dotčených příslušných orgánů.
(68)
Je nezbytné, aby příslušné orgány měly nástroje pro účinný dohled nad evidencí příkazů na různých trzích. Podle směrnice 2014/65/EU mohou příslušné orgány požadovat a obdržet údaje od ostatních příslušných orgánů týkající se evidence příkazů s cílem pomoci při sledování a odhalování manipulace s trhem na přeshraničním základě.
(69)
S cílem zajistit výměnu informací a spolupráci s orgány třetích zemí v souvislosti s účinným prosazováním tohoto nařízení by příslušné orgány měly uzavřít se svými partnery ve třetích zemích dohody o spolupráci. Veškeré předávání osobních údajů prováděné na základě těchto dohod by mělo být v souladu se směrnicí 95/46/ES a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (13).
(70)
Obezřetnostní a podnikatelský rámec pro finanční sektor by měl spočívat na pevném režimu dohledu, vyšetřování a sankcí. Za tímto účelem by měly být orgány dohledu vybaveny dostatečnými pravomocemi jednat a měly by mít možnost využívat rovnocenné, silné a odrazující sankce za všechna finanční pochybení a tyto sankce by měly být účinně vymáhány. De Larosièrova skupina však měla za to, že žádný z těchto prvků v současné době není zaveden. Revize stávajících sankčních pravomocí ukládat sankce a jejich praktická aplikace zaměřená na podporu sbližování sankcí v celém rozsahu dohledových činností byla provedena v rámci sdělení Komise ze dne 8. prosince 2010 o posílení sankčních režimů ve finančním odvětví.
(71)
Proto by měl být stanoven soubor správních sankcí a jiných správních opatření, které zajistí jednotný přístup v členských státech a posílí jejich odrazující účinek. Příslušné orgány by měly mít možnost zakazovat výkon činnosti vedoucích pracovníků investičních podniků. Sankce ukládané ve specifických případech by měly být ve vhodných případech stanoveny s přihlédnutím k faktorům, jako je vrácení všech zjištěných finančních výhod, závažnost a trvání porušení pravidel, různé přitěžující a polehčující faktory a měly by mít odstrašující účinek a případně by mohly zahrnovat zmírnění sankce v případě spolupráce s příslušným orgánem. Skutečná výše správních pokut uložených v konkrétním případě může dosáhnout maximální úrovně stanovené tímto nařízením nebo vyšší úrovně stanovené vnitrostátními právními předpisy ve velmi závažných případech porušení, zatímco pokuty výrazně nižší než maximální úroveň mohou být použity v méně závažných případech porušení nebo v případě urovnání. Toto nařízení nebrání členským státům stanovit vyšší úrovně správních sankcí a jiných správních opatření.
(72)
Ačkoli nic nebrání členským státům stanovit za stejná porušení správní a trestní sankce, členské státy by neměly mít povinnost stanovit pravidla pro správní sankce v případě porušení tohoto nařízení, pokud je stejné porušení předmětem trestní sankce do 3. července 2016 podle vnitrostátního práva. V souladu s vnitrostátním právem nejsou členské státy povinny ukládat za stejný přestupek správní i trestní sankce, avšak mohou tak učinit, pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy. Zachováním trestních sankcí namísto správních sankcí za porušení tohoto nařízení nebo směrnice 2014/57/EU by však neměla být omezena či jinak ovlivněna schopnost příslušných orgánů příslušných včas spolupracovat a mít přístup k informacím a vyměňovat si informace s orgány příslušnými k řešení a příslušnými orgány v jiných členských státech, a to ani po postoupení daného případu porušení příslušným soudním orgánům k trestnímu stíhání.
(73)
Aby měla rozhodnutí příslušných orgánů odrazující účinek na širokou veřejnost, měla by být zpravidla zveřejňována. Zveřejňování rozhodnutí je pro příslušné orgány rovněž důležitým nástrojem k informování účastníků trhu o tom, jaké jednání je považováno za porušení tohoto nařízení, a pro podporu řádného chování účastníků trhu na obecnější úrovni. Pokud zveřejnění způsobuje zúčastněným nepřiměřenou škodu, ohrožuje stabilitu finančních trhů nebo probíhající vyšetřování, příslušný orgán zveřejní správní sankce a jiná správní opatření anonymním způsobem, který je v souladu s vnitrostátními předpisy, nebo zveřejnění odloží. Příslušné orgány by měly mít možnost nezveřejňovat sankce a jiná správní opatření, pokud se má za to, že anonymní nebo odložené zveřejnění nestačí k tomu, aby bylo vyloučeno ohrožení stability finančních trhů. Příslušné orgány by rovněž měly mít povinnost zveřejňovat méně významná opatření, jejichž zveřejnění by bylo nepřiměřené.
(74)
Informátoři mohou sdělovat příslušným orgánům nové informace, které jim pomáhají při odhalování případů obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem a ukládání sankcí za ně. Ochota oznamovat tyto přečiny však může být nižší v důsledku strachu z odplaty nebo z nedostatku pobídek. Oznamování porušení tohoto nařízení je nutné k tomu, aby příslušné orgány mohly odhalovat případy zneužívání trhu a ukládat za ně sankce. Opatření týkající se informátorů jsou nezbytná k usnadnění odhalování případů zneužívání trhu a k zajištění ochrany a dodržování práv informátorů a obviněných osob. Toto nařízení by proto mělo zajistit, aby byla k dispozici odpovídající opatření, která umožní informátorům upozorňovat příslušné orgány na případná porušení tohoto nařízení a ochrání je před odvetou. Členské státy by měly mít možnost poskytovat finanční pobídky osobám, které nabízejí významné informace o potenciálním porušení tohoto nařízení. Informátoři by však měli mít nárok na finanční pobídky jen v případě, že poskytnou nové informace, které nejsou ze zákona povinni oznámit, a pokud tyto informace vedou k sankcím za porušení tohoto nařízení. Členské státy by měly rovněž zajistit, aby informátorské programy, které zavedou, obsahovaly mechanismy, které poskytují odpovídající ochranu obviněných osob, zejména pokud jde o právo na ochranu osobních údajů, a postupy pro zajištění práva obviněné osoby na obhajobu a práva být vyslechnut před přijetím rozhodnutí, jež se této osoby týká, jakož i práva žádat u soudu o účinný opravný prostředek proti rozhodnutí, jež se této osoby týká.
(75)
Jelikož členské státy přijaly právní předpisy provádějící směrnici 2003/6/ES a jelikož se před úplným zavedením uplatnitelného rámce předpokládá přijetí aktů v přenesené pravomoci, regulačních technických norem a prováděcích technických norem podle tohoto nařízení, je třeba odložit použití hmotněprávních ustanovení tohoto nařízení na dostatečně dlouhou dobu.
(76)
S cílem usnadnit hladký přechod k používání tohoto nařízení lze pokračovat v používání tržních postupů existujících před vstupem tohoto nařízení v platnost a uznávaných příslušnými orgány v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2273/2003 (14) pro účely použití čl. 1 bodu 2 písm. a) směrnice 2003/6/ES, pokud jsou oznámeny orgánu ESMA ve stanovené lhůtě, a to až do doby, než příslušný orgán přijme rozhodnutí o pokračování těchto postupů v souladu s tímto nařízením.
(77)
Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Toto nařízení by proto mělo být vykládáno a používáno v souladu s těmito právy a zásadami. Pokud se toto nařízení odvolává zejména na pravidla upravující svobodu tisku a svobodu slova v ostatních médiích a pravidla nebo kodexy upravující povolání novináře, je třeba přihlédnout k těmto svobodám, jak jsou zaručeny v Unii a členských státech a uznány podle článku 11 Listiny a jiných příslušných ustanovení.
(78)
V zájmu zvýšení transparentnosti a poskytnutí více informací pro účely fungování režimu sankcí by příslušné orgány měly každoročně poskytovat orgánu ESMA souhrnné anonymizované údaje. Tyto údaje by měly uvádět počet případů, kdy bylo zahájeno vyšetřování, počet vyšetřovaných případů a počet uzavřených případů v daném období.
(79)
Směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001 upravují zpracování osobních údajů prováděné orgánem ESMA v rámci tohoto nařízení a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy. Jakákoliv výměna nebo přenos informací ze strany příslušných orgánů by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES. Jakákoliv výměna nebo předávání informací orgánem ESMA by měla být v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001.
(80)
Tímto nařízením, jakož i akty v přenesené pravomoci, prováděcími akty, regulačními technickými normami, prováděcími technickými normami a obecnými pokyny přijatými v souladu s ním není dotčeno uplatňování pravidel Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(81)
Za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o výjimku z oblasti působnosti tohoto nařízení pro některé veřejné orgány a centrální banky třetích zemí a některé určené subjekty třetích zemí, které uzavřely dohodu o propojení s Unií ve smyslu článku 25 směrnice 2003/87/ES; ukazatele manipulativního jednání ve výčtu v příloze I k tomuto nařízení; prahové hodnoty pro stanovení uplatnění povinnosti uveřejnění na účastníky trhu s povolenkami na emise; okolnosti, za nichž může být povoleno obchodování v uzavřeném období a druhy určitých obchodů prováděných osobami s řídicí pravomocí v rámci emitenta nebo osobami úzce propojenými, jež zakládají oznamovací povinnost. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné práce vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(82)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění tohoto nařízení, pokud jde o postupy pro hlášení porušení tohoto nařízení, by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci s cílem stanovit uvedené postupy včetně ustanovení pro činnost na základě těchto zpráv a opatření na ochranu osob pracujících na základě pracovní smlouvy a opatření na ochranu osobních údajů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (15).
(83)
Technické normy v odvětví finančních služeb by v celé Unii měly zajistit jednotné podmínky v záležitostech, na které se vztahuje toto nařízení. Protože se jedná o orgán s vysoce specializovanou odborností, bylo by efektivní a vhodné svěřit orgánu ESMA vypracování návrhu regulačních a prováděcích technických norem pro předložení Komisi, které se nebudou týkat výběru variant politiky.
(84)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat návrhy regulačních technických norem vypracovaných orgánem ESMA, v nichž bude stanoven obsah oznámení, která budou podávat organizátoři regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů a organizovaných obchodních systémů, pokud jde o finanční nástroje přijaté k obchodování nebo obchodované nebo o finanční nástroje, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v jejich obchodním systému, dále způsob a podmínky kompilace, zveřejnění a vedení seznamu těchto nástrojů ze strany orgánu ESMA, podmínky, jež musí splňovat programy zpětného odkupu a stabilizace, včetně podmínek pro obchodování, časová a objemová omezení, povinnosti v oblasti zveřejňování a podávání zpráv a cenové podmínky pro stabilizaci, pokud jde o postupy a opatření pro obchodní systémy zaměřené na prevenci a odhalování zneužívání trhu a systémy a šablony, které budou osoby používat pro odhalování a oznamování podezřelých pokynů a obchodů, dále vhodná ustanovení, postupy a požadavky na uchovávání záznamu v procesu sondování trhu a pokud jde o technická opatření pro kategorie osob pro objektivní prezentaci informací doporučujících investiční strategii a pro zveřejnění konkrétních zájmů nebo upozornění na střety zájmů, k přijetí prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci dle článku 290 Smlouvy o fungování EU a v souladu s články 10 až 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (16). Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(85)
Komise by rovněž měla mít pravomoc přijímat prováděcí technické normy prostřednictvím prováděcích aktů dle článku 291 Smlouvy o fungování EU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010. Orgánu ESMA by mělo být svěřeno vypracování návrhu prováděcích technických norem k předložení Komisi pro otázky zveřejňování vnitřních informací, formátů seznamů zasvěcených osob a formulářů a postupů pro spolupráci a výměnu informací příslušných orgánů mezi sebou a s ESMA.
(86)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zabránění zneužívání trhu v podobě obchodování zasvěcené osoby, nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace a manipulace s trhem, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(87)
Jelikož ustanovení směrnice 2003/6/ES již nejsou relevantní či dostatečná, měla by být uvedená směrnice zrušena k 3. červenci 2016. Požadavky a zákazy uvedené v tomto nařízení jsou v těsném vztahu s požadavky a zákazy uvedenými ve směrnici 2014/65/EU, a proto by měly vstoupit v platnost současně se vstupem v platnost uvedené směrnice.
(88)
Pro řádné uplatňování tohoto nařízení je nutné, aby členské státy přijaly všechna nezbytná opatření k zajištění toho, aby do 3. července 2016 byly jejich vnitrostátní právní předpisy v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, která se týkají příslušných orgánů a jejich pravomocí, správních sankcí a jiných správních opatření, hlášení porušení a uveřejňování rozhodnutí.
(89)
Evropský inspektor ochrany údajů vydal své stanovisko dne 10. února 2012 (17),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví společný regulační rámec týkající se obchodování zasvěcené osoby, nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace a manipulace s trhem (zneužívání trhu) a zavádí opatření proti zneužívání trhu s cílem zajistit integritu finančních trhů v Unii, zlepšit ochranu investorů a posílit důvěru v tyto trhy.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na:
a)
finanční nástroje přijaté k obchodování na regulovaném trhu nebo ty, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování na regulovaném trhu;
b)
finanční nástroje obchodované v mnohostranném obchodním systému nebo přijaté k obchodování v mnohostranném obchodním systému nebo ty, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému;
c)
finanční nástroje obchodované v organizovaném obchodním systému;
d)
finanční nástroje, na které se nevztahují písmena a), b) nebo c), jejichž cena nebo hodnota závisí na ceně nebo hodnotě finančního nástroje uvedeného v těchto písmenech nebo na takovou cenu nebo hodnotu má dopad a které mohou zahrnovat mimo jiné i swapy úvěrového selhání nebo rozdílové smlouvy.
Toto nařízení se rovněž vztahuje na jednání nebo obchody včetně nabídek, týkající se dražeb povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, a to i když se nejedná o finanční nástroje, na dražební platformě povolené jako regulovaný trh v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010. Aniž by byla dotčena jakákoli ustanovení týkající se konkrétně nabídek předložených v souvislosti s dražbou, vztahují se na tyto nabídky požadavky a zákazy uvedené v tomto nařízení týkající se pokynů k obchodování.
2. Články 12 a 15 se také vztahují na:
a)
spotové komoditní smlouvy, které nejsou velkoobchodními energetickými produkty a kde obchod, pokyn nebo jednání má, pravděpodobně bude mít nebo má mít vliv na cenu nebo hodnotu finančního nástroje uvedeného v odstavci 1;
b)
druhy finančních nástrojů, včetně derivátových smluv nebo derivátových nástrojů pro přenos úvěrového rizika, kde obchod, pokyn, nabídka nebo jednání má nebo pravděpodobně bude mít vliv na cenu nebo hodnotu spotové komoditní smlouvy, kde cena nebo hodnota závisí na ceně nebo hodnotě těchto finančních nástrojů, a
c)
jednání v souvislosti s referenčními hodnotami.
3. Toto nařízení se vztahuje na jakýkoliv obchod, pokyn či jednání týkající se finančních nástrojů uvedených v odstavcích 1 a 2, bez ohledu na to, zda k tomuto obchodu, pokynu či jednání došlo v obchodním systému.
4. Zákazy a požadavky uvedené v tomto nařízení se vztahují na činnosti a opomenutí, k nimž dojde v Unii a ve třetí zemi a které se týkají nástrojů uvedených v odstavcích 1 a 2.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„finančním nástrojem“ jakýkoli finanční nástroj vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU;
2)
„investičním podnikem“ jakýkoli investiční podnik vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU;
3)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce vymezená v čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (18);
4)
„finanční institucí“ finanční instituce vymezená v čl. 4 odst. 1 bodu 26 nařízení (EU) č. 575/2013;
5)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/65/EU;
6)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU;
7)
„mnohostranným obchodním systémem“ mnohostranný systém vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU;
8)
„organizovaným obchodním systémem“ systém nebo mechanismus v Unii vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 23 směrnice 2014/65/EU;
9)
„uznávanými tržními postupy“ konkrétní tržní postupy, které uznává příslušný orgán v souladu s článkem 13;
10)
„obchodním systémem“ obchodní systém vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU;
11)
„trhem pro růst malých a středních podniků“ trh pro růst malých a středních podniků vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 12 směrnice 2014/65/EU;
12)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán určený v souladu s článkem 22, pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak;
13)
„osobou“ fyzická nebo právnická osoba;
14)
„komoditou“ komodita vymezená v čl. 2 bodě 1 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (19);
15)
„spotovou komoditní smlouvou“ jakákoli smlouva o dodávce komodity obchodované na spotovém trhu s dodáním ihned při vypořádání obchodu, a smlouva o dodávce komodity, která není finančním nástrojem, včetně fyzického vypořádání smlouvy;
16)
„spotovým trhem“ komoditní trh, na kterém se komodity prodávají za hotové a dodávají se ihned při vypořádání obchodu, a jiné nefinanční trhy, jako jsou termínové komoditní trhy;
17)
„programem zpětného odkupu“ obchodování s vlastními akciemi v souladu s články 21 až 27 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/30/EU (20);
18)
„algoritmickým obchodováním“ algoritmické obchodování vymezené v čl. 4 odst. 1 bodu 39 směrnice 2014/65/EU;
19)
„povolenkami na emise“ povolenky na emise vymezené v příloze I oddíle C bodě 11 směrnice 2014/65/EU;
20)
„účastníkem trhu s povolenkami na emise“ osoba, která provádí obchody, včetně zadávání pokynů k obchodování, s povolenkami na emise, od nich odvozenými draženými produkty nebo s nimi souvisejícími deriváty a na kterou se neuplatní výjimka podle čl. 17 odst. 2 druhého pododstavce;
21)
„emitentem“ právnická osoba podle soukromého nebo veřejného práva, která emituje finanční nástroje nebo navrhuje jejich emisi, přičemž emitentem je v případě depozitních poukázek představujících finanční nástroje emitent zastoupeného finančního nástroje;
22)
„velkoobchodním energetickým produktem“ velkoobchodní energetický produkt vymezený v čl. 2 bodu 4 nařízení (EU) č. 1227/2011;
23)
„vnitrostátním regulačním orgánem“ vnitrostátní regulační orgán vymezený v čl. 2 bodu 10 nařízení (EU) č. 1227/2011;
24)
„komoditními deriváty“ komoditní deriváty vymezené v čl. 2 odst. 1 bodu 30 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (21);
25)
„osobou s řídicí pravomocí“ osoba v rámci emitenta, účastníka trhu s povolenkami na emise nebo jiného subjektu uvedeného v čl. 19 odst. 10, která je:
a)
členem správního, řídicího nebo dozorčího orgánu tohoto subjektu, nebo
b)
vedoucím pracovníkem, který není členem orgánů uvedených v písmenu a), který má pravidelný přístup k vnitřním informacím týkajícím se přímo nebo nepřímo tohoto subjektu a pravomoc činit řídicí rozhodnutí, která ovlivňují budoucí vývoj a obchodní vyhlídky tohoto subjektu;
26)
„osobou úzce propojenou“:
a)
manžel/manželka či partner, kterého vnitrostátní právní předpisy uznávají za osobu rovnocennou manželovi/manželce;
b)
vyživované dítě v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
c)
příbuzný, který s ní ke dni uskutečnění předmětného obchodu žil po dobu nejméně jednoho roku ve společné domácnosti, nebo
d)
právnická osoba, svěřenský fond nebo společenství, jejichž řídicí funkce jsou vykonávány osobou s řídicí pravomocí nebo osobou uvedenou v písmenech a), b) nebo c) nebo které jsou přímo nebo nepřímo ovládány touto osobou, které byly zřízeny ve prospěch této osoby, nebo jejichž ekonomické zájmy v podstatě odpovídají ekonomickým zájmům této osoby;
27)
„záznamy o datových přenosech“ záznamy provozních údajů ve smyslu čl. 2 písm. b) druhého odstavce směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (22);
28)
„osobou, která profesně sjednává nebo provádí obchody“ osoba, která se profesně zabývá přijímáním a předáváním pokynů nebo prováděním obchodů týkajících se finančních nástrojů;
29)
„referenční hodnotou“ veřejně dostupná nebo zveřejněná sazba, index nebo číselná hodnota, která je periodicky nebo pravidelně vypočítávána použitím určitého vzorce nebo na základě hodnoty jednoho nebo více podkladových aktiv nebo cen, včetně odhadů cen, platných či odhadovaných úrokových sazeb nebo jiných hodnot nebo údajů z průzkumů, přičemž s odkazem na tuto referenční hodnotu se určuje částka splatná u finančního nástroje nebo hodnota finančního nástroje;
30)
„tvůrcem trhu“ tvůrce trhu vymezený v čl. 4 odst. 1 bodu 7 směrnice 2014/65/EU;
31)
„postupným navyšováním účasti“ (stake-building) nákup cenných papírů ve společnosti, na který se nevztahuje právní ani regulační povinnost oznámit nabídku na převzetí v souvislosti s touto společností;
32)
„účastníkem trhu zpřístupňujícím vnitřní informace“ fyzická či právnická osoba spadající do jakékoli z kategorií stanovených v čl. 11 odst. 1 písm. a) až d) a čl. 11 odst. 2, která zpřístupňuje informace v průběhu sondování trhu;
33)
„vysokofrekvenčním obchodováním“ vysokofrekvenční obchodování vymezené v čl. 4 odst. 1 bodu 40 směrnice 2014/65/EU;
34)
„informací doporučující nebo navrhující investiční strategii“ informace:
i)
od nezávislého analytika, investičního podniku, úvěrové instituce, jakékoli jiné osoby, jejíž hlavní podnikatelskou činností je vypracovávání investičního doporučení, nebo fyzické osoby, které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo jiným způsobem, kteří přímo či nepřímo vyjadřují konkrétní investiční doporučení s ohledem na finanční nástroj nebo emitenta, nebo
ii)
od jiných osob, než jsou osoby uvedené v bodě i), které přímo navrhují konkrétní investiční rozhodnutí s ohledem na finanční nástroj;
35)
„investičními doporučeními“ informace doporučující nebo navrhující investiční strategii, výslovně či implicitně, s ohledem na jeden nebo více finančních nástrojů či emitentů, včetně stanoviska ohledně současné nebo budoucí hodnoty či ceny těchto nástrojů, a určené pro distribuční kanály nebo pro veřejnost.
2. Pro účely článku 5 se rozumí:
a)
„cennými papíry“:
i)
akcie a cenné papíry rovnocenné akciím,
ii)
dluhopisy a jiné formy dluhových cenných papírů, nebo
iii)
dluhové cenné papíry konvertibilní nebo vyměnitelné za akcie nebo za jiné cenné papíry rovnocenné akciím;
b)
„souvisejícími nástroji“ tyto finanční nástroje, včetně nástrojů nepřijatých k obchodování nebo obchodovaných v obchodním systému nebo pro něž nebyla podána žádost o přijetí k obchodování v obchodním systému:
i)
smlouvy nebo práva týkající se úpisu, nabývání nebo zcizování cenných papírů,
ii)
finanční deriváty cenných papírů,
iii)
jestliže jsou cennými papíry konvertibilní nebo vyměnitelné dluhové nástroje, takové cenné papíry, na které mohou být tyto konvertibilní nebo vyměnitelné dluhové nástroje konvertovány nebo vyměněny,
iv)
nástroje emitované nebo zaručené emitentem nebo ručitelem cenných papírů, jejichž tržní cena může podstatně ovlivnit cenu dotyčných cenných papírů, nebo naopak,
v)
jestliže cennými papíry jsou cenné papíry rovnocenné akciím, akcie představované těmito cennými papíry a veškeré jiné cenné papíry rovnocenné těmto akciím;
c)
„významnou distribucí“ primární nebo sekundární nabídka cenných papírů lišící se od běžného obchodování jak hodnotou nabízených cenných papírů, tak prodejními metodami;
d)
„stabilizací“ nákup nebo nabídka nákupu cenných papírů nebo obchod se s nimi rovnocennými souvisejícími nástroji, uskutečněné úvěrovou institucí či investičním podnikem v souvislosti s významnou distribucí takových cenných papírů výlučně za účelem podpory jejich tržní ceny po předem určenou dobu z důvodu prodejního tlaku na takové cenné papíry.
Článek 4
Oznamování a seznam finančních nástrojů
1. Organizátoři regulovaných trhů a investiční podniky a organizátoři mnohostranných obchodních systémů nebo organizovaných obchodních systémů oznámí bezodkladně příslušným orgánům obchodního systému každý finanční nástroj, pro nějž byla předložena žádost o přijetí k obchodování v jejich obchodním systému, jež byl přijat k obchodování nebo s nímž je obchodováno poprvé.
Rovněž oznámí příslušnému orgánu obchodního systému finanční nástroje, které již nejsou obchodovány nebo již nejsou přijaty k obchodování, ledaže je datum, kdy tento finanční nástroj přestane být obchodován nebo není přijat k obchodování, známo a bylo uvedeno v oznámení učiněném podle prvního pododstavce.
Oznámení uvedená v tomto odstavci obsahují případně názvy a identifikátory dotyčných finančních nástrojů a datum a čas, kdy byla předložena žádost o přijetí k obchodování a datum a čas prvního obchodu.
Organizátoři trhů a investiční podniky příslušným orgánům obchodního systému rovněž předají informace uvedené v třetím pododstavci, pokud se jedná o finanční nástroje, které byly předmětem žádosti o přijetí k obchodování nebo byly přijaty k obchodování před 2. červencem 2014 a které jsou po uvedeném dni stále přijaty k obchodování.
2. Příslušné orgány obchodního systému bezodkladně zašlou oznámení obdržená podle odstavce 1 orgánu ESMA, který tato oznámení okamžitě po jejich obdržení zveřejní ve formě seznamu na svých internetových stránkách. Orgán ESMA tento seznam aktualizuje okamžitě poté, co od příslušného orgánu obchodního systému obdrží oznámení. Tento seznam neomezuje oblast působnosti tohoto nařízení.
3. Tento seznam obsahuje tyto informace:
a)
názvy a identifikátory finančních nástrojů, které jsou předmětem žádosti o přijetí k obchodování, byly přijaty k obchodování nebo byly obchodovány poprvé na regulovaných trzích, v mnohostranných obchodních systémech a v organizovaných obchodních systémech;
b)
datum a čas podání žádosti o přijetí k obchodování, přijetí k obchodování nebo prvního obchodování;
c)
podrobnosti ohledně obchodních míst, v nichž jsou finanční nástroje předmětem žádosti o přijetí k obchodování, kdy byly přijaty k obchodování nebo kde byly poprvé obchodovány, a
d)
datum a čas, kdy se s finančními nástroji přestane obchodovat nebo přestanou být přijaty k obchodování.
4. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se stanoví:
a)
obsah oznámení podle odstavce 1, a
b)
podoba a podmínky sestavování, zveřejňování a vedení seznamu uvedeného v odstavci 3.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (23).
5. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se stanoví časový harmonogram, formát a vzor podávání oznámení podle odstavců 1a 2.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 5
Výjimka pro programy zpětného odkupu a stabilizace
1. Zákazy uvedené v článcích 14 a 15 tohoto nařízení se nevztahují na obchodování s vlastními akciemi v rámci programů zpětného odkupu, pokud:
a)
budou před začátkem obchodování uveřejněny úplné podrobnosti o daném programu;
b)
dané obchody jsou oznámeny příslušnému orgánu obchodního systému podle odstavce 3 jako součást programu zpětného odkupu a následně uveřejněny;
c)
pokud jsou dodrženy přiměřené mezní hodnoty s ohledem na objem a cenu;
d)
probíhá v souladu s cíli uvedenými v odstavci 2 a s podmínkami uvedenými v tomto článku a v regulačních technických normách podle odstavce 6.
2. Aby se na program zpětného odkupu mohla vztahovat výjimka podle odstavce 1, musí jeho jediným účelem být:
a)
snížení základního kapitálu emitenta;
b)
splnění povinností vyplývajících z dluhových finančních nástrojů vyměnitelných za kapitálové nástroje, nebo
c)
splnění podmínek vyplývajících z akciových opčních programů nebo jiné distribuce akcií zaměstnancům nebo členům správních řídicích orgánů nebo dozorčích orgánů emitenta nebo přidruženého podniku.
3. Aby se na něj vztahovala výjimka podle odstavce 1, oznámí emitent příslušnému orgánu obchodního systému, na němž byly akcie přijaty k obchodování nebo jsou obchodovány, každý obchod související s programy zpětného odkupu, včetně informací uvedených v čl. 25 odst. 1 a 2 a čl. 26 odst. 1, 2 a 3 nařízení (EU) č. 600/2014.
4. Zákazy uvedené v článcích 14 a 15 tohoto nařízení se nevztahují na obchodování s cennými papíry nebo souvisejícími nástroji za účelem stabilizace cenných papírů, pokud:
a)
je stabilizace prováděna po omezenou dobu;
b)
jsou uveřejněny relevantní informace o této stabilizaci a jsou oznámeny příslušnému orgánu obchodního systému podle odstavce 5;
c)
jsou dodrženy přiměřené mezní hodnoty s ohledem na cenu a
d)
toto obchodování probíhá v souladu s podmínkami pro stabilizaci stanovenými v regulačních technických normách uvedených v odstavci 6.
5. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 1, musí podrobnosti o všech stabilizačních obchodech oznamovat emitenti, nabízející nebo subjekty uskutečňující stabilizaci, bez ohledu na to, zda jednají jménem takových osob či nikoli, příslušnému orgánu obchodního systému nejpozději na konci sedmého burzovního dne ode dne provedení těchto operací.
6. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem s cílem stanovit podmínky, které musí splňovat programy zpětného odkupu a stabilizační opatření uvedená v odstavcích 1 a 4, včetně podmínek pro obchodování, omezení týkajících se času a objemu, povinností zveřejňování informací a podávání zpráv a podmínek týkajících se cen.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 6
Výjimka pro činnosti v oblasti řízení měnové politiky a správy veřejného dluhu a činnosti týkající se politiky v oblasti klimatu
1. Toto nařízení se nevztahuje na obchody, pokyny nebo jednání, které v rámci řízení měnové nebo kurzové politiky či politiky v oblasti správy veřejného dluhu provádějí:
a)
členský stát;
b)
členové ESCB;
c)
ministerstvo, agentura nebo subjekt zvláštního určení jednoho či několik členských států nebo osoba jednající jejich jménem;
d)
v případě členského státu, který je federálním státem, člen této federace.
2. Toto nařízení se rovněž nevztahuje na obchody, pokyny nebo jednání, které provádí Komise nebo jiný úředně určený subjekt nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem při provádění správy veřejného dluhu.
Toto nařízení se rovněž nevztahuje na takové obchody, pokyny nebo jednání, které provádí
a)
Unie;
b)
subjekt zvláštního určení pro jeden nebo několik členských států;
c)
Evropská investiční banka;
d)
Evropský nástroj finanční stability;
e)
Evropský mechanismus stability;
f)
mezinárodní finanční instituce zřízená dvěma nebo více členskými státy, jejímž účelem je mobilizovat financování a poskytovat finanční pomoc ve prospěch svých členů, kteří čelí vážným finančním problémům nebo jsou jimi ohroženi.
3. Toto nařízení se nevztahuje na činnost členských států, Komise nebo jakéhokoli jiného úředně určeného subjektu nebo jakékoli osoby jednající jejich jménem, která se týká povolenek na emise a která se provádí ve snaze dosahovat cílů politiky Unie v oblasti klimatu v souladu se směrnicí 2003/87/ES.
4. Toto nařízení se nevztahuje na činnost členských států, Komise nebo jakéhokoli jiného úředně určeného subjektu nebo jakékoli osoby jednající jejich jménem, která je prováděna v rámci společné zemědělské politiky Unie nebo společné rybářské politiky Unie v souladu s akty přijatými nebo mezinárodními dohodami uzavřenými na základě Smlouvy o fungování EU.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 s cílem rozšířit výjimky stanovené v odstavci 1 na některé veřejné orgány a centrální banky třetích zemí.
Za tímto účelem Komise do 3. ledna 2016 vypracuje a předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jak se v mezinárodním prostředí přistupuje k veřejným orgánům pověřeným správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahujícím a k centrálním bankám třetích zemí.
Tato zpráva bude obsahovat srovnávací analýzu toho, jakým způsobem se přistupuje k těmto orgánům a k centrálním bankám v právních řádech třetích zemí, a také norem v oblasti řízení rizik, které se uplatňují na obchody prováděné těmito orgány a centrálními bankami v dotčených jurisdikcích. Pokud zpráva dospěje k závěru, zejména na základě srovnávací analýzy, že je nezbytné vyjmout měnové úkoly těchto centrálních bank třetích zemí z působnosti povinností a zákazů tohoto nařízení, rozšíří Komise výjimku uvedenou v odstavci 1 rovněž na centrální banky těchto třetích zemí.
6. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 s cílem rozšířit výjimku uvedenou v odstavci 3 na některé úředně určené veřejné orgány třetích zemí, které uzavřely dohodu s Unií podle článku 25 směrnice 2003/87/ES.
7. Tento článek se neuplatní na osoby pracující na základě pracovní smlouvy či na jiném základě pro orgány uvedené v tomto článku v případech, kdy tyto osoby na svůj vlastní účet přímo či nepřímo provádějí obchody nebo pokyny či se zapojují do jednání.
KAPITOLA 2
VNITŘNÍ INFORMACE, OBCHODOVÁNÍ ZASVĚCENÉ OSOBY, NEDOVOLENÉ ZPŘÍSTUPNĚNÍ VNITŘNÍ INFORMACE A MANIPULACE S TRHEM
Článek 7
Vnitřní informace
1. Pro účely tohoto nařízení se jako vnitřní informace označují následující typy informací:
a)
informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo několika emitentů nebo jednoho nebo několika finančních nástrojů a která, pokud by byla zveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto finančních nástrojů nebo na ceny souvisejících derivátových finančních nástrojů;
b)
ve vztahu ke komoditním derivátům informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týkající se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více takových derivátů nebo týkající se přímo souvisejících spotových komoditních smluv, a která, pokud by byla uveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto derivátů nebo souvisejících spotových komoditních smluv a která představuje informaci, u níž se dá rozumně očekávat, že bude zveřejněna v souladu s právními či regulatorními předpisy na úrovni EU nebo na vnitrostátní úrovni, pravidly trhu, smlouvou, praxí nebo zvyklostmi na příslušných trzích komoditních derivátů nebo spotových trzích nebo u níž tyto předpisy její zpřístupnění stanovují;
c)
ve vztahu k povolenkám na emise a na nich založeným draženým produktům informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více z těchto nástrojů a která, pokud by byla uveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto nástrojů nebo na ceny souvisejících derivátových finančních nástrojů;
d)
pro osoby pověřené prováděním pokynů týkajících se finančních nástrojů to také znamená informaci dodanou klientem a týkající se dosud nevyřízených pokynů klienta k finančním nástrojům, která je přesné povahy, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více emitentů nebo jednoho nebo více finančních nástrojů a která, pokud by byla uveřejněna, by pravděpodobně měla významný dopad na ceny těchto finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv nebo na ceny souvisejících derivátových finančních nástrojů.
2. Pro účely odstavce 1 se informace považuje za informaci přesné povahy, pokud je jejím obsahem souhrn okolností, který existuje nebo u něhož lze důvodně očekávat, že vznikne, nebo událost, která nastala nebo u níž lze důvodně očekávat, že nastane, pokud je konkrétní natolik, že umožňuje vyvozovat závěry týkající se možného vlivu tohoto souhrnu okolností nebo události na ceny finančních nástrojů nebo souvisejících derivátních finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv nebo dražených produktů založených na povolenkách na emise. V této souvislosti v případě dlouhodobého procesu, který má vyústit nebo vyústí v konkrétní okolnosti či událost, lze tyto budoucí okolnosti či tuto budoucí událost, jakož i dílčí kroky tohoto procesu, které jsou spojeny s vyústěním v tyto budoucí okolnosti nebo v tuto budoucí událost nebo v tuto okolnost či událost vyústí považovat informace přesné povahy.
3. Dílčí krok dlouhodobého procesu představuje vnitřní informaci, pokud sám o sobě splňuje kritéria tohoto článku pro vnitřní informace.
4. Pro účely odstavce 1 se informací, která by, pokud by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny finančních nástrojů, derivátních finančních nástrojů, souvisejících spotových komoditních smluv nebo dražených produktů založených na povolenkách na emise, rozumí informace, kterou by racionální investor pravděpodobně použil jako součást základu pro svá investiční rozhodnutí.
V případě účastníků trhu s povolenkami na emise, jejichž souhrnné emise nebo jmenovitý tepelný příkon je roven hranici stanovené v souladu s čl. 17 odst. 2 druhým pododstavcem nebo nižší, nejsou informace o jejich fyzických opatřeních považovány za informace mající významný dopad na ceny povolenek na emise, od nich odvozených dražených produktů nebo souvisejících derivátových finančních nástrojů.
5. Orgán ESMA vydá obecné pokyny k vytvoření informativního a neúplného výčtu informací, u nichž se dá rozumně očekávat, že budou zveřejněny v souladu s právními či regulatorními předpisy na úrovni Unie nebo vnitrostátním právem, s pravidly trhu, smlouvou, praxí nebo zvyklostmi na příslušných trzích komoditních derivátů nebo spotových trzích podle odst. 1 písm. b nebo u nichž tyto předpisy jejich zpřístupnění stanovují. Orgán ESMA řádně zohlední specifické rysy těchto trhů.
Článek 8
Obchodování zasvěcené osoby
1. Pro účely tohoto nařízení dochází k obchodování zasvěcené osoby tehdy, když osoba disponuje vnitřní informací a použije ji při nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, jichž se informace týká, na svůj vlastní účet nebo na účet třetí osoby, přímo nebo nepřímo. Za obchodování zasvěcené osoby se považuje také využití vnitřní informace ke zrušení nebo změně pokynu týkajícího se finančního nástroje, jehož se informace týká, pokud byl tento pokyn zadán předtím, než dotyčná osoba vnitřní informaci získala. V souvislosti s dražbami povolenek na emise nebo jiných, na nich založených dražených produktů, které se konají v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010, dochází k využití vnitřní informace rovněž při předkládání, úpravě nebo stažení nabídky osobou na její vlastní účet nebo na účet třetí osoby.
2. Pro účely tohoto nařízení osoba doporučuje jiné osobě obchodování zasvěcené osoby nebo ji k tomu navádí tehdy, když tato osoba disponuje vnitřní informací a:
a)
na základě této informace doporučuje jiné osobě nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, jichž se informace týká, nebo tuto osobu k takovémuto nabytí nebo zcizení navádí, nebo
b)
na základě této informace doporučuje jiné osobě zrušení nebo změnu pokynu týkajícího se finančního nástroje, jehož se informace týká, nebo tuto osobu k takovémuto zrušení nebo změně navádí.
3. Použití doporučení nebo navádění podle odstavce 2 se považuje za obchodování zasvěcené osoby ve smyslu tohoto článku v případě, kdy osobě, která využívá daného doporučení nebo návodu, je nebo by mělo být známo, že se zakládá na informacích zasvěcené osoby.
4. Tento článek se použije na každou osobu, která disponuje vnitřní informací v důsledku toho, že:
a)
je členem správních, řídicích nebo dozorčích orgánů emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
b)
má podíl na kapitálu emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
c)
má přístup k této informaci v souvislosti s výkonem zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním povinností, nebo
d)
je zapojena do trestné činnosti.
Tento článek se rovněž použije na každou osobu, která disponuje vnitřní informací za jiných okolností než těch uvedených v prvním pododstavci, pokud tato osoba ví nebo by měla vědět, že se jedná o vnitřní informaci.
5. Pokud je daná osoba právnickou osobou, tento článek se v souladu s vnitrostátním právem rovněž použije na fyzické osoby, které se podílejí na rozhodnutí o nabytí, zcizení, zrušení či změně pokynu jménem dotyčné právnické osoby.
Článek 9
Legitimní jednání
1. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že právnická osoba disponuje nebo disponovala vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak na základě určitého nabytí nebo zcizení obchodování zasvěcené osoby, pokud tato právnická osoba:
a)
zavedla, prováděla a udržovala odpovídající a účinná vnitřní opatření a postupy, které účinně zajišťují, aby ani fyzická osoba, která jejím jménem rozhodla o nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, kterých se daná informace týká, ani žádná jiná fyzická osoba, která mohla jakýmkoli způsobem ovlivnit toto rozhodnutí, nedisponovala vnitřní informací, a
b)
nepodněcovala, nevydávala doporučení, nenaváděla nebo jiným způsobem neovlivňovala fyzickou osobu, která jménem této právnické osoby nabyla nebo zcizila finanční nástroje, kterých se tato informace týká.
2. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba disponuje vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak na základě určitého nabytí nebo zcizení obchodování zasvěcené osoby, pokud tato osoba:
a)
je pro finanční nástroj, kterého se uvedená informace týká, tvůrcem trhu, nebo osobou oprávněnou jednat jako protistrana, a nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, kterých se tato informace týká, je provedeno oprávněně v rámci běžného výkonu její funkce tvůrce trhu nebo protistrany u tohoto finančního nástroje, nebo
b)
je oprávněna provádět pokyny jménem třetích stran a nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, k nimž se tento pokyn vztahuje, je provedeno jakožto oprávněný pokyn v rámci běžného výkonu zaměstnání, povolání nebo funkce této osoby.
3. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba disponuje vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak na základě určitého nabytí nebo zcizení obchodování zasvěcené osoby, pokud tato osoba provádí obchod za účelem nabytí nebo zcizení finančních nástrojů, přičemž tento obchod provádí v rámci plnění povinnosti, která vznikla v dobré víře a není určena k obejití zákazu obchodování zasvěcené osoby a:
a)
tato povinnost vyplývá z pokynu zadaného nebo z dohody uzavřené předtím, než dotyčná osoba získala vnitřní informaci, nebo
b)
tento obchod se provádí za účelem splnění právní nebo regulační povinnosti, která vznikla předtím, než dotyčná osoba disponovala vnitřní informací.
4. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba disponuje vnitřní informací, neznamená, že tato osoba uvedenou informaci využila a dopustila se tak obchodování zasvěcené osoby, pokud tato osoba získala uvedenou vnitřní informaci při uskutečňování veřejného převzetí společnosti či fúze se společností, a použije uvedenou vnitřní informaci pouze za účelem uskutečnění této fúze či veřejného převzetí, za předpokladu, že ve chvíli schválení této fúze nebo přijetí nabídky ze strany akcionářů této společnosti byly veškeré vnitřní informace uveřejněny či jiným způsobem přestaly být vnitřními informacemi.
Tento odstavec se nevztahuje na postupné navyšování účasti (stake-building).
5. Pro účely článků 8 a 14 pouhá skutečnost, že určitá osoba využívá při nabytí či zcizení vlastní znalosti o tom, že se rozhodla nabýt či zcizit finanční nástroje, sama o sobě neznamená, že tato osoba využila vnitřní informaci.
6. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5 tohoto článku, za porušení zákazu obchodování zasvěcené osoby podle článku 14 může být nicméně považován případ, kdy příslušný orgán stanoví, že v pozadí daných pokynů k obchodování, obchodů či jednání byl nelegitimní důvod.
Článek 10
Nedovolené zpřístupnění vnitřní informace
1. Pro účely tohoto nařízení dochází k nedovolenému zpřístupnění vnitřní informace tehdy, pokud osoba disponuje vnitřní informací a zpřístupní tuto informaci jakékoli jiné osobě, s výjimkou případů, kdy dojde k tomuto zpřístupnění informací v rámci běžného výkonu zaměstnání, povolání či plnění povinností.
Tento odstavec se vztahuje na všechny fyzické či právnické osoby v situacích či za okolností uvedených v čl. 8 odst. 4.
2. Pro účely tohoto nařízení se pokračující zpřístupnění doporučení nebo podnětů podle čl. 8 odst. 2 považuje za nedovolené zpřístupnění vnitřní informace podle tohoto článku v případě, že osobě, která zveřejňuje doporučení nebo podněty, je nebo by mělo být známo, že se toto jednání zakládá na vnitřní informaci.
Článek 11
Sondování trhu
1. Sondování trhu spočívá ve sdělení informací před oznámením obchodu jednomu či několika potenciálním investorům, s cílem odhadnout zájem potenciálních investorů o případný obchod a podmínky týkající se tohoto obchodu, jako je jeho případný rozsah či cena:
a)
emitentem;
b)
druhotným předkladatelem finančního nástroje, v takovém množství či hodnotě, které tento obchod odlišují od běžného obchodování, přičemž způsob prodeje se zakládá na předchozím posouzení případného zájmu potenciálních investorů;
c)
účastníkem trhu s povolenkami na emise, nebo
d)
třetí stranou jednající jménem nebo na účet osoby uvedené v písmenech a), b) či c).
2. Aniž je dotčen čl. 23 odst. 3, za sondování trhu je považováno rovněž zpřístupnění vnitřní informace osobou, která má v úmyslu učinit nabídku na převzetí cenných papírů společnosti či fúzi se společností, stranám oprávněným k těmto cenným papírům, za předpokladu, že:
a)
dotyčné informace jsou nezbytné k tomu, aby si strany oprávněné k těmto cenným papírům mohly učinit názor na to, zda jsou ochoty své cenné papíry nabídnout, a
b)
ochota stran oprávněných k cenným papírům nabídnout své cenné papíry je rozumně požadována pro rozhodnutí o tom, zda nabídka na převzetí či fúze budou učiněny.
3. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace před zahájením sondování trhu především zváží, zda toto sondování trhu bude zahrnovat zpřístupnění vnitřní informace. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace si svůj závěr a důvody, které jej k němu vedly, písemně zaznamená. Na žádost předá tyto písemné záznamy příslušnému orgánu. Tato povinnost se vztahuje na každý jednotlivý případ zpřístupnění informací v průběhu celého sondování trhu. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace aktualizuje písemné záznamy uvedené v tomto odstavci odpovídajícím způsobem.
4. Pro účely čl. 10 odst. 1 se zpřístupnění vnitřní informace v průběhu sondování trhu považuje za zpřístupnění této informace v rámci běžného výkonu zaměstnání, povolání či plnění povinností, pokud účastník trhu zveřejňující vnitřní informaci splnil podmínky stanovené v odstavcích 3 a 5 tohoto článku.
5. Za účelem uplatnění odstavce 4, účastník trhu zveřejňující vnitřní informaci musí před takovýmto zpřístupněním:
a)
získat souhlas osoby, které je sondování trhu určeno, s obdržením vnitřních informací;
b)
informovat osobu, které je sondování trhu určeno, o zákazu využít tyto informace či pokusit se využít tyto informace k tomu, aby nabyla nebo zcizila, na vlastní účet či na účet třetí strany, finanční nástroje, jichž se tyto informace týkají;
c)
informovat osobu, které je sondování trhu určeno, o zákazu využít tyto informace či pokusit se využít tyto informace k tomu, aby zrušila či pozměnila pokyn, který byl již vydán a který se vztahuje na finanční nástroj, jehož se tyto informace týkají a
d)
informovat osobu, které je sondování trhu určeno, o tom, že svým souhlasem s obdržením těchto informací se zavazuje k tomu, že s těmito informacemi bude zacházet jako s vnitřními.
Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace vytvoří a uchová záznam všech informací, které předal osobě, jíž je sondování trhu určeno, včetně informací zveřejněných v souladu s písm. a) až d) prvního pododstavce, a záznamy o totožnosti potenciálních investorů, jímž byly dané informace zveřejněny, mimo jiné právnických a fyzických osob jednajících jménem potenciálního investora, a záznamy o datech a časech každého zpřístupnění informací. Na žádost předloží účastník trhu zveřejňující vnitřní informace tento záznam příslušnému orgánu.
6. Pokud zveřejněné informace přestaly být v průběhu sondování trhu vnitřními informacemi podle mínění účastníka trhu zveřejňujícího vnitřní informace, tento účastník trhu o tom co nejdříve vyrozumí osoby, které je obdržely.
Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace vede záznam o informacích podle tohoto odstavce a na žádost jej předloží příslušnému orgánu.
7. Aniž jsou dotčena ustanovení tohoto článku, osoba, které je sondování trhu určeno, sama posoudí, zda disponuje vnitřními informacemi, případně kdy přestane vnitřními informacemi disponovat.
8. Účastník trhu zveřejňující vnitřní informace uchovává záznamy uvedené v tomto článku po dobu alespoň pěti let.
9. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem ke stanovení vhodných opatření, postupů a požadavků pro vedení záznamů pro osoby v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 4, 5, 6 a 8.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předá Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
10. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro stanovení systémů a vzorů oznámení pro osoby v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 4, 5, 6 a 8 tohoto článku, zejména přesného formátu záznamů uvedených v odstavcích 4 až 8 a technických prostředků pro vhodné sdělení informací uvedených v odstavci 6 osobě, které je sondování trhu určeno.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi nejpozději do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
11. Orgán ESMA vydá obecné pokyny určené osobám, jimž je sondování trhu určeno, v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010, které se týkají:
a)
faktorů, které tyto osoby mají zohlednit, pokud jim jsou sděleny informace jako součást sondování trhu, aby posoudily, zda lze tyto informace pokládat za vnitřní;
b)
opatření, která tyto osoby mají učinit, pokud jim vnitřní informace byly sděleny, aby splnily podmínky stanovené v článcích 8 a 10 tohoto nařízení, a
c)
záznamů, které tyto osoby mají uchovávat, aby prokázaly, že splnily podmínky stanovené v článcích 8 a 10 tohoto nařízení.
Článek 12
Manipulace s trhem
1. Pro účely tohoto nařízení se jako manipulace s trhem označují následující činnosti:
a)
uzavření obchodu, zadání pokynu k obchodování nebo jiné jednání, které:
i)
dává nebo je způsobilé dávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku, poptávku nebo cenu finančního nástroje, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, nebo
ii)
zajišťuje nebo je způsobilé zajistit cenu jednoho nebo několika finančních nástrojů, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise na neobvyklé nebo umělé úrovni,
pokud osoba, která uzavírá obchod, vydává pokyn k obchodování nebo jinak jedná, neprokáže, že tento obchod, pokyn nebo jednání probíhá z legitimních důvodů a v souladu s uznávanými tržními postupy zavedenými podle článku 13;
b)
uzavření obchodu, zadání pokynu k obchodování nebo jiná činnost nebo jednání, které ovlivňuje nebo pravděpodobně ovlivní cenu jednoho nebo několika finančních nástrojů, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, přičemž jsou použity fiktivní prostředky nebo jiná forma klamavého nebo lstivého jednání;
c)
šíření informací prostřednictvím médií, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky, které vydávají nebo budou pravděpodobně vydávat nesprávné nebo zavádějící signály týkající se nabídky, poptávky nebo ceny finančního nástroje, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise nebo zajišťují nebo pravděpodobně zajistí cenu jednoho nebo několika finančních nástrojů, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise na neobvyklé nebo umělé úrovni, včetně šíření zvěsti, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící;
d)
předání nepravdivých anebo zavádějících informací nebo nepravdivých nebo zavádějících vstupních údajů ve vztahu k referenční hodnotě, pokud osoba, která tyto informace či vstupní údaje předala, věděla nebo měla vědět, že jsou nepravdivé nebo zavádějící, nebo jakékoli jiné jednání, které manipuluje s výpočtem referenční hodnoty.
2. Za manipulaci s trhem je mimo jiné považováno toto jednání:
a)
jednání osoby nebo osob jednajících ve shodě směřující k získání dominantního postavení v oblasti nabídky nebo poptávky po finančním nástroji, souvisejících spotových komoditních smlouvách nebo dražených produktech odvozených od povolenek na emise, které má nebo bude pravděpodobně mít přímo nebo nepřímo za následek fixaci nákupních nebo prodejních cen nebo vytváří nebo bude pravděpodobně vytvářet jiné nespravedlivé podmínky pro obchodování;
b)
nákup nebo prodej finančních nástrojů v době otevírání nebo uzavírání trhu, který má nebo pravděpodobně bude mít účinek oklamat investory jednající na základě uvedených cen včetně zahajovacích nebo závěrečných cen;
c)
zadávání pokynů obchodnímu systému včetně jejich zrušení či jakýchkoli úprav, všemi dostupnými prostředky obchodování, včetně elektronických prostředků, jako jsou strategie algoritmického nebo vysokofrekvenčního obchodování, a které má jeden z účinků uvedených v odst. 1 písm. a) nebo b), za účelem:
i)
narušení nebo zpoždění fungování systému obchodování obchodního systému, nebo pravděpodobného dosažení tohoto účinku,
ii)
ztížení identifikace skutečných pokynů v systému obchodování obchodního systému pro další osoby, nebo pravděpodobného dosažení tohoto účinku, a to prostřednictvím zadání pokynů, které má za následek přetížení nebo destabilizaci evidence příkazů, nebo
iii)
vytvoření nebo pravděpodobného vytvoření nepravdivého nebo zavádějícího signálu o nabídce nebo poptávce po finančním nástroji nebo o jeho ceně, zejména prostřednictvím zadání pokynů na zahájení nebo posílení určitého trendu;
d)
využití příležitostného nebo pravidelného přístupu k tradičním nebo elektronickým médiím k vyslovení názoru na finanční nástroj, související spotovou komoditní smlouvu nebo dražený produkt odvozený od povolenek na emise (nebo nepřímo na jejich emitenta) po předchozím otevření pozice na tento finanční nástroj, související spotovou komoditní smlouvu nebo dražený produkt odvozený od povolenek na emise s následným prospěchem z dopadů vysloveného názoru na cenu tohoto nástroje, související spotové komoditní smlouvy nebo draženého produktu odvozeného od povolenek na emise, a to bez současného zveřejnění střetu zájmů odpovídajícím a účinným způsobem;
e)
koupě nebo prodej povolenek na emise nebo souvisejících derivátů na sekundárním trhu před dražbou konanou podle nařízení (EU) č. 1031/2010 s účinkem fixování dražebních zúčtovacích cen za dražené produkty na neobvyklých nebo umělých úrovních nebo matení účastníků dražby podávajících nabídky.
3. Pro účely použití odst. 1 písm. a) a b) a aniž jsou dotčeny formy jednání uvedené v odstavci 2, stanoví příloha I demonstrativní výčet ukazatelů týkajících se využívání fiktivních prostředků nebo jakýchkoli jiných forem klamavého nebo lstivého jednání a demonstrativní výčet ukazatelů týkajících se nepravdivých nebo zavádějících signálů a zajišťování cen.
4. Pokud je osoba uvedená v tomto článku právnickou osobou, tento článek se v souladu s vnitrostátním právem použije také na fyzické osoby, které se podílí na rozhodnutí o provedení činností na účet dotyčné právnické osoby.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35, které upřesní ukazatele uvedené v příloze I, s cílem objasnit jejich prvky a vzít v úvahu technický vývoj na finančních trzích.
Článek 13
Uznávané tržní postupy
1. Zákaz uvedený v článku 15 se nevztahuje na činnosti uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. a) za předpokladu, že osoba uzavírající obchod, zadávající pokyn k obchodování či jednající jinak stanoví, že tento obchod, pokyn či jednání vykonává z legitimních důvodů a v souladu s uznávanými tržními postupy zavedenými podle tohoto článku.
2. Příslušný orgán může zavést uznávaný tržní postup při zohlednění následujících kritérií:
a)
zda tržní postup stanoví významnou míru transparentnosti z hlediska trhu;
b)
zda tržní postup zajišťuje vysoký stupeň ochrany z hlediska působení tržních sil a patřičnou souhru sil nabídky a poptávky;
c)
zda tržní postup má kladný vliv na likviditu a účinnost trhu;
d)
zda tržní postup zohledňuje mechanismus obchodování na příslušném trhu a umožňuje účastníkům tohoto trhu reagovat náležitým a včasným způsobem na nově vzniklou situaci na trhu, vytvořenou tímto postupem;
e)
zda tržní postup nepředstavuje riziko pro integritu přímo nebo nepřímo souvisejících trhů, regulovaných i neregulovaných, v rámci dotčeného finančního nástroje v Unii;
f)
závěry veškerých šetření příslušného tržního postupu, která byla provedena příslušným orgánem nebo jiným orgánem, zejména pokud jde o posouzení toho, zda byla daným tržním postupem porušena pravidla nebo předpisy určené k předcházení zneužívání trhu nebo kodexy chování, bez ohledu na to, zda se týká příslušného trhu nebo trhů přímo nebo nepřímo souvisejících v rámci Unie, a
g)
strukturální charakteristiky příslušného trhu, mimo jiné, zda je regulován či nikoli, druhy obchodovaných finančních nástrojů a typy účastníků tohoto trhu, včetně míry účasti drobných investorů.
Tržní postup, který byl zaveden příslušným orgánem jako uznávaný tržní postup na určitém trhu, nelze považovat za platný pro jiné trhy, pokud příslušné orgány těchto jiných trhů uvedený postup podle tohoto článku neuznaly.
3. Dříve, než bude zaveden uznávaný tržní postup v souladu s odstavcem 2, oznámí příslušný orgán orgánu ESMA a ostatním příslušným orgánům svůj záměr zavést uznávaný tržní postup a uvede podrobné informace o posouzení provedeném podle kritérií stanovených v odstavci 2. Toto oznámení se provádí nejpozději tři měsíce předtím, než zamýšlený uznávaný tržního postup bude uplatňován.
4. Do dvou měsíců od přijetí oznámení vydá orgán ESMA stanovisko pro příslušný oznamující orgán, ve kterém posoudí slučitelnost uznávaného tržního postupu s odstavcem 2 a s regulačními technickými normami přijatými podle odstavce 7. Orgán ESMA rovněž posoudí, zda zavedení uznávaného tržního postupu nebude ohrožovat důvěru ve finanční trh Unie. Stanovisko se zveřejní na internetových stránkách orgánu ESMA.
5. Jestliže některý příslušný orgán zavede uznávaný tržní postup v rozporu se stanoviskem orgánu ESMA vydaným v souladu s odstavcem 4, zveřejní na svých internetových stránkách do 24 hodin od zavedení tohoto uznávaného tržního postupu oznámení, ve kterém plně vysvětlí důvody tohoto kroku, včetně zdůvodnění, proč tento uznávaný tržní postup neohrožuje důvěru v trh.
6. Domnívá-li se některý příslušný orgán, že jiný příslušný orgán zavedl uznávaný tržní postup, který nesplňuje kritéria podle odstavce 2, orgán ESMA bude v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010 dotyčným orgánům nápomocen při dosahování dohody.
Nepodaří-li se dotyčným příslušným orgánům dosáhnout dohody, může orgán ESMA přijmout rozhodnutí v souladu s čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku vypracuje orgán ESMA návrhy regulačních technických norem, které stanoví kritéria, postup a požadavky pro zavedení uznávaného tržního postupu podle odstavců 2, 3 a 4 a požadavky pro jeho zachování, ukončení nebo pro změnu podmínek pro jeho uznání.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předá Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
8. Příslušné orgány pravidelně a alespoň každé dva roky přezkoumávají uznávané tržní postupy, které přijaly, zejména s ohledem na významné změny prostředí příslušných trhů, jako jsou např. změny pravidel obchodování nebo tržních infrastruktur, s cílem rozhodnout, zda je zachovají, ukončí nebo zda změní podmínky pro jejich uznávání.
9. Orgán ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam uznávaných tržních postupů a uvede, ve kterých členských státech se tyto postupy uplatňují.
10. Orgán ESMA sleduje uplatňování uznávaných tržních postupů a předkládá Komisi každoročně zprávu o jejich uplatňování na dotčených trzích.
11. Příslušné orgány oznámí uznávané tržní postupy, které zavedly před 2. červencem 2014 orgánu ESMA do tří měsíců od vstupu regulačních technických norem podle odstavce 7 v platnost.
Uznávané tržní postupy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce se v dotyčném členském státě používají, dokud příslušný orgán nepřijme rozhodnutí o pokračování daného postupu na základě stanoviska orgánu ESMA podle odstavce 4.
Článek 14
Zákaz obchodování zasvěcené osoby a nedovoleného zpřístupnění vnitřní informace
Je zakázáno:
a)
provádět obchodování zasvěcené osoby nebo se o ně pokoušet;
b)
doporučovat jiné osobě, aby prováděla obchodování zasvěcené osoby, nebo ji k tomu navádět, nebo
c)
nedovoleně zveřejnit vnitřní informaci.
Článek 15
Zákaz manipulace s trhem
Je zakázáno provádět manipulaci s trhem nebo se o ni pokoušet.
Článek 16
Prevence a odhalování zneužívání trhu
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující činnost obchodního systému zavedou a zachovávají účinná opatření, systémy a postupy v souladu s články 31 a 54 směrnice 2014/65/EU zaměřené na prevenci a odhalování obchodování zasvěcené osoby a manipulace s trhem a pokusů o ně.
Osoba uvedená v prvním pododstavci ohlásí bezodkladně příslušnému orgánu obchodního systému pokyny a obchody, včetně jejich zrušení a změn, které by mohly představovat obchodování zasvěcené osoby, manipulaci s trhem či pokus o ně.
2. Osoba, která profesně sjednává nebo provádí obchody, zavede a provádí účinná opatření, systémy a postupy k detekci a hlášení podezřelých pokynů a obchodů. Má-li tato osoba důvodné podezření, že pokyn nebo obchod s jakýmkoli finančním nástrojem, ať již zadané nebo provedené v obchodním systému nebo mimo něj, by mohly představovat obchodování zasvěcené osoby, manipulaci s trhem či pokus o ně, je tato osoba povinna tuto skutečnost bez prodlení oznámit příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 3.
3. Aniž je dotčen článek 22, osoby, které profesně sjednávají nebo provádějí obchody, dodržují oznamovací předpisy členského státu, ve kterém mají sídlo nebo ústředí, nebo, v případě pobočky, členského státu, ve kterém se pobočka nachází. Oznámení se činí příslušnému orgánu tohoto členského státu.
4. Příslušné orgány uvedené v odstavci 3, které obdrží oznámení podezřelých pokynů a obchodů předají tuto informaci okamžitě příslušným orgánům dotčeného obchodního systému.
5. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví:
a)
vhodná opatření, systémy a postupy pro splnění požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2, a
b)
vzory oznámení, které budou osoby používat v rámci plnění požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2016.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 3
POŽADAVKY NA ZVEŘEJŇOVÁNÍ
Článek 17
Zveřejňování vnitřních informací
1. Emitent je povinen co nejdříve informovat veřejnost o vnitřních informacích, jež se tohoto emitenta přímo týkají.
Emitent zajistí, aby vnitřní informace byly zveřejněny způsobem, který umožní rychlý přístup a úplné, správné a včasné posouzení informací ze strany veřejnosti a případně v úředně určeném mechanismu podle článku 21 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (24). Emitent nesmí zveřejnění vnitřních informací spojit s uváděním svých činností na trh. Emitent umístí a po dobu přinejmenším pěti let uchovává na svých internetových stránkách veškeré vnitřní informace, které je povinen zveřejnit.
Tento článek se vztahuje na emitenty, kteří požadovali nebo schválili přijetí svých finančních nástrojů k obchodování na regulovaném trhu v některém z členských států nebo v případě nástrojů obchodovaných pouze v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému na emitenty, kteří schválili obchodování se svými finančními nástroji v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému nebo kteří požádali o přijetí svých finančních nástrojů k obchodování v mnohostranném obchodním systému v některém z členských států.
2. Účastník trhu s povolenkami na emise je povinen účinně a včas zveřejnit vnitřní informace týkající se povolenek na emise, které drží v souvislosti se svým podnikáním, včetně činností v oblasti letectví podle vymezení v příloze I směrnice 2003/87/ES nebo zařízení ve smyslu čl. 3 písm. e) uvedené směrnice, které daný účastník, mateřská společnost nebo přidružená společnost vlastní nebo kontroluje, nebo za něž je z provozního hlediska účastník, jeho mateřská společnost nebo přidružená společnost odpovědná, a to zcela nebo částečně. Pokud jde o zařízení, musí toto sdělení obsahovat relevantní informace o kapacitě a využití zařízení, včetně plánovaných či neplánovaných odstávek těchto zařízení.
První pododstavec se nevztahuje na účastníky trhu s povolenkami na emise, pokud činnosti v oblasti letectví nebo zařízení, které vlastní, kontroluje nebo za něž je zodpovědný, produkovaly v předchozím roce emise pod úrovní minimální prahové hodnoty ekvivalentu oxidu uhličitého, a v případě zařízení, kde probíhá spalování, nepřesáhl jmenovitý tepelný příkon minimální prahovou hodnotu.
Komisi je svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 opatření, kterými se stanoví minimální hranice ekvivalentu oxidu uhličitého a minimální hranice jmenovitého tepelného příkonu pro účely uplatnění výjimky stanovené v druhém pododstavci tohoto odstavce.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35, opatření, kterými se určí příslušný orgán pro oznamování podle odstavců 4 a 5 tohoto článku.
4. Emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise může na svou vlastní odpovědnost odložit zveřejnění vnitřních informací za předpokladu, že jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
okamžité zveřejnění pravděpodobně ohrozí oprávněné zájmy emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
b)
odkladem zveřejnění pravděpodobně nedojde k uvedení veřejnosti v omyl;
c)
emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise je schopen zajistit důvěrnost těchto informací.
V případě dlouhodobého procesu, který probíhá ve fázích a který má vyústit nebo vyústí v konkrétní okolnost či událost, může emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise na svou vlastní odpovědnost zveřejnění vnitřních informací týkajících se tohoto procesu odložit za podmínek stanovených v písmenech a), b) a c) prvního pododstavce.
Pokud emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise odložil zveřejnění vnitřních informací podle tohoto odstavce, je povinen oznámit příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 3, že zveřejnění informací bylo odloženo, a poskytnout písemné vysvětlení, jakým způsobem byly splněny podmínky stanovené v tomto odstavci, okamžitě poté, co tyto informace uveřejní. Členské státy mohou alternativně zajistit, aby záznam tohoto vysvětlení byl poskytnut pouze na žádost příslušného orgánu uvedeného v odstavci 3.
5. Za účelem zachování stability finančního systému může emitent, kterým je úvěrová instituce nebo finanční instituce, na svou vlastní odpovědnost odložit zveřejnění vnitřní informace, včetně informace týkající se dočasného problému s likviditou a zejména potřeby získat od centrální banky či věřitele poslední instance dočasnou pomoc na zajištění likvidity, a to za předpokladu, že jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
zveřejnění vnitřních informací by mohlo ohrozit finanční stabilitu emitenta a finančního systému;
b)
odklad zveřejnění je ve veřejném zájmu;
c)
lze zajistit důvěrnost těchto informací, a
d)
příslušný orgán uvedený v odstavci 3 souhlasil s odložením za předpokladu splnění podmínek uvedených v písmenech a), b) a c).
6. Pro účely odst. 5 písm. a) až d) oznámí emitent příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 3 svůj záměr odložit zveřejnění vnitřních informací a prokáže, že podmínky uvedené v odst. 5 písm. a), b) a c) byly splněny. Příslušný orgán uvedený v odstavci 3 konzultuje ve vhodném případě s národní centrální bankou nebo makroobezřetnostním orgánem, byl-li zřízen, nebo jinak s následujícími orgány:
a)
je-li emitentem úvěrová instituce či investiční podnik, s orgánem určeným podle čl. 133 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (25);
b)
v ostatních případech neuvedených v písmenu a) s jakýmkoli jiným vnitrostátním orgánem odpovědným za dohled nad emitentem.
Příslušný orgán uvedený v odstavci 3 zajistí, aby zveřejnění vnitřních informací bylo odloženo pouze na dobu, která je nezbytná ve veřejném zájmu. Příslušný orgán uvedený v odstavci 3 alespoň jednou týdně hodnotí, zda jsou stále splněny podmínky uvedené v odst. 5 písm. a), b) a c).
Nesouhlasí-li příslušný orgán uvedený v odstavci 3 s odložením zveřejnění vnitřních informací, zveřejní emitent vnitřní informace okamžitě.
Tento odstavec se použije v případech, kdy se emitent nerozhodne o odkladu zveřejnění vnitřních informací podle odstavce 4.
Odkazy v tomto odstavci na příslušný orgán uvedený v odstavci 3 není dotčena schopnost příslušného orgánu uplatňovat své funkce jakýmkoli ze způsobů uvedených v čl. 23 odst. 1.
7. Nebylo-li zveřejnění vnitřních informací odloženo v souladu s odstavci 4 a 5 a důvěrnost těchto vnitřních informací již není zaručena, emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise zveřejní uvedené vnitřní informace co nejdříve.
Tento odstavec se týká i situací, kdy se zvěst konkrétně týká vnitřní informace, jejíž zveřejnění bylo odloženo podle odstavců 4 nebo 5, pokud je zvěst natolik přesná, že nasvědčuje tomu, že důvěrnost této informace již není zachována.
8. V případě, že emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise, nebo osoba jednající jeho jménem či na jeho účet sdělí vnitřní informaci třetí osobě při běžném výkonu zaměstnání, povolání či plnění povinností, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1, musí tuto informaci kompletně a účinně zveřejnit buď současně v případě úmyslného uveřejnění, nebo neprodleně v případě neúmyslného uveřejnění. Tento odstavec se nepoužije v případě, že osoba, která přijímá informaci, je povinna zachovávat mlčenlivost, a to bez ohledu na to, zda tato povinnost vyplývá ze zákona, předpisů, stanov nebo ze smlouvy.
9. V případě, že se obchodní systém takto rozhodne, může pro emitenty na daném trhu umístit vnitřní informace týkající se emitentů, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trhu pro růst malých a středních podniků, na svých internetových stránkách namísto na internetových stránkách emitenta.
10. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, které stanoví:
a)
technické prostředky pro vhodné zveřejňování vnitřních informací podle odstavců 1, 2, 8 a 9, a
b)
technické prostředky pro odklad zveřejnění vnitřních informací podle odstavců 4 a 5.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
11. Orgán ESMA vydá obecné pokyny k vytvoření informativního a neúplného seznamu oprávněných zájmů emitenta, jak je uvedeno v odst. 4 písm. a), a situací, v nichž by odložení zveřejnění vnitřních informací pravděpodobně uvedlo veřejnost v omyl, jak je uvedeno v odst. 4 písm. b).
Článek 18
Seznamy zasvěcených osob
1. Emitenti nebo osoby jednající jejich jménem nebo na jejich účet jsou povinni:
a)
sestavit seznam všech osob, které mají přístup k vnitřním informacím a které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo provádějí úkoly, na základě nichž mají přístup k vnitřním informacím, jako jsou poradci, účetní či ratingové agentury (seznam zasvěcených osob);
b)
neprodleně seznam zasvěcených osob aktualizovat v souladu s odstavcem 4, a
c)
na žádost předložit co nejdříve seznam zasvěcených osob příslušnému orgánu.
2. Emitenti nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem nebo na jejich účet učiní veškeré přiměřené kroky k zajištění toho, aby veškeré osoby uvedené na seznamu zasvěcených osob písemně potvrdily právní a regulační povinnosti, které pro ně z této skutečnosti vyplývají, a aby si byly vědomy sankcí souvisejících s obchodováním zasvěcené osoby a nedovoleným zpřístupněním vnitřní informace.
Pokud seznam zasvěcených osob sestavuje a aktualizuje jiná osoba jednající jménem nebo na účet emitenta, je emitent nadále plně odpovědný za dodržení tohoto článku. Emitent si vždy zachovává právo přístupu k seznamu zasvěcených osob.
3. Seznam zasvěcených osob obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
totožnost každé osoby, která má přístup k vnitřním informacím;
b)
důvod, proč je tato osoba uvedena na seznamu zasvěcených osob;
c)
datum a čas, kdy tato osoba obdržela přístup k vnitřním informacím, a
d)
datum sestavení seznamu zasvěcených osob.
4. Emitenti nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem nebo na jejich účet neprodleně aktualizují seznam zasvěcených osob, včetně data aktualizace, za těchto okolností:
a)
pokud dojde ke změně důvodu uvedení osoby na seznamu zasvěcených osob;
b)
pokud nová osoba získá přístup k vnitřním informacím a je tedy třeba ji zařadit na seznam zasvěcených osob, a
c)
pokud osoba ztrácí přístup k vnitřním informacím.
Vždy se uvádí datum a čas změny, která vedla k aktualizaci.
5. Emitenti nebo jakákoli osoba jednající jejich jménem nebo na jejich účet uchovávají seznam zasvěcených osob po dobu alespoň pěti let od chvíle, kdy byl sestaven či aktualizován.
6. Emitenti, jejichž finanční nástroje jsou přijaty k obchodování na trhu pro růst malých a středních podniků, jsou osvobozeni od povinnosti sestavit seznam zasvěcených osob, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
emitent přijme veškerá přiměřená opatření s cílem zajistit, aby veškeré osoby s přístupem k vnitřním informacím znaly právní a regulační povinnosti, které pro ně vyplývají, a byly si vědomy sankcí souvisejících s obchodováním zasvěcené osoby a nedovoleným zpřístupněním vnitřní informace, a
b)
emitent je schopný předložit na žádost příslušnému orgánu seznam zasvěcených osob.
7. Tento článek se vztahuje na emitenty, kteří požadovali nebo schválili přijetí svých finančních nástrojů k obchodování na regulovaném trhu v některém z členských států nebo v případě nástroje obchodovaného pouze v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému na emitenty, kteří schválili obchodování se svými finančními nástroji v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému nebo kteří požádali o přijetí svých finančních nástrojů k obchodování v mnohostranném obchodním systému v některém z členských států.
8. Odstavce 1 až 5 tohoto článku se rovněž vztahují na:
a)
účastníky trhu s povolenkami na emise ve vztahu k vnitřním informacím týkajícím se povolenek na emise, které vzniknou v souvislosti s fyzickými operacemi tohoto účastníka trhu s povolenkami na emise;
b)
všechny dražební platformy, dražitele a subjekty sledující dražby ve vztahu k dražbám povolenek na emise nebo jiných od nich odvozených dražených produktů, které se konají v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010.
9. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, kterými stanoví přesný formát seznamů zasvěcených osob a formát pro aktualizaci těchto seznamů uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 19
Obchody osob s řídicí pravomocí
1. Osoby s řídicí pravomocí, jakož i osoby, jež jsou s nimi v úzce propojené, oznámí emitentovi nebo účastníku trhu s povolenkami na emise a příslušnému orgánu uvedenému v odst. 2 druhém pododstavci:
a)
v případě emitentů každý obchod uskutečněný na jejich vlastní účet, vztahující se k akciím nebo dluhovým nástrojům daného emitenta nebo k derivátům nebo k jiným finančním nástrojům s nimi spojeným;
b)
v případě účastníků trhu s povolenkami na emise každý obchod uskutečněný na jejich vlastní účet, vztahující se k povolenkám na emise, od nich odvozeným dražebním produktům nebo souvisejícím derivátům.
Toto oznámení bude učiněno neprodleně a nejpozději do tří obchodních dnů od uskutečnění uvedeného obchodu.
První pododstavec se použije, jakmile celkový objem obchodů v kalendářním roce dosáhne prahové hodnoty stanovené v odstavci 8, případně v odstavci 9.
2. Pro účely odstavce 1 a aniž je dotčeno právo každého členského státu uložit jiné oznamovací povinnosti, než jsou povinnosti uvedené v tomto článku, musí být veškeré obchody uskutečněné na vlastní účet osobami uvedenými v odstavci 1 oznámeny těmito osobami příslušným orgánům.
Platné předpisy pro oznamování, jež musí osoby uvedené v odstavci 1 dodržovat, jsou předpisy členského státu, ve kterém je emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise registrován. Oznámení se činí příslušnému orgánu dotyčného členského státu do tří pracovních dnů ode dne uskutečnění obchodu. Není-li emitent registrován v žádném členském státě, oznámí obchod příslušnému orgánu domovského členského státu v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2004/109/ES, a pokud jej nelze určit, příslušnému orgánu obchodního systému.
3. Emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise zajistí, aby informace oznámené v souladu s odstavcem 1 byly neprodleně uveřejněny, a to do tří pracovních dnů ode dne, kdy se obchod uskutečnil, a způsobem, který umožní rychlý a nediskriminační přístup k těmto informacím v souladu s prováděcími technickými normami uvedenými v čl. 17 odst. 10 písm. a).
Emitent nebo účastník trhu s povolenkami na emise využije takové sdělovací prostředky, na něž se lze rozumně spolehnout, že zajistí účinné rozšíření informací veřejnosti v celé Unii, a v případě potřeby využije úředně určený mechanismus uvedený v článku 21 směrnice 2004/109/ES.
Vnitrostátním právním předpisem lze alternativně stanovit, že dané informace může zveřejnit samotný příslušný orgán.
4. Tento článek se vztahuje na emitenty, kteří:
a)
požadovali nebo schválili přijetí svých finančních nástrojů k obchodování na regulovaném trhu nebo
b)
v případě nástroje obchodovaného pouze v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému na emitenty, kteří schválili obchodování se svými finančními nástroji v mnohostranném obchodním systému či organizovaném obchodním systému nebo kteří požádali o přijetí svých finančních nástrojů k obchodování v mnohostranném obchodním systému.
5. Emitenti a účastníci trhu s povolenkami na emise písemně oznámí osobám s řídicí pravomocí jejich povinnosti vyplývající z tohoto článku. Emitenti a účastníci trhu s povolenkami na emise sestaví seznam veškerých osob s řídicí pravomocí a osob, jež jsou s nimi v úzce propojené.
Osoby s řídicí pravomocí písemně oznámí osobám, jež jsou s nimi úzce propojené, jejich povinnosti vyplývající z tohoto článku a ponechají si kopii tohoto oznámení.
6. Oznámení o obchodu uvedené v odstavci 1 obsahuje tyto údaje:
a)
jméno osoby;
b)
důvod oznámení;
c)
název příslušného emitenta nebo účastníka trhu s povolenkami na emise;
d)
popis a identifikátor finančního nástroje;
e)
povahu obchodu či obchodů (např. nabytí či zcizení) s uvedením, zda je obchod spojen s prováděním akciových opčních programů či s konkrétními příklady uvedenými v odstavci 7;
f)
datum a místo obchodu či obchodů, a
g)
cenu a objem obchodu či obchodů. V případě zástavy, jejíž podmínky stanoví změnu její hodnoty, je třeba tuto skutečnost zveřejnit společně s její hodnotou v den uplatnění zástavy.
7. Pro účely odstavce 1 zahrnují obchody, pro něž platí oznamovací povinnost, rovněž toto jednání:
a)
zastavení nebo půjčení finančních nástrojů osobou s řídicí pravomocí nebo jménem úzce propojené osoby uvedené v odstavci 1;
b)
obchody uskutečněné osobami, které profesně sjednávají nebo provádí obchody, nebo jinou osobou jménem osoby s řídicí pravomocí nebo osoby s ní úzce propojenou, uvedené v odstavci 1, včetně případů, kdy daná osoba jedná dle vlastního uvážení;
c)
obchody uskutečněné v rámci životního pojištění definované v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (26), pokud:
i)
pojistníkem je osoba s řídicí pravomocí nebo osoba, jež je s ní úzce propojena podle odstavce 1,
ii)
investiční riziko nese pojistník a
iii)
pojistník je oprávněn činit nebo může dle vlastního uvážení činit investiční rozhodnutí týkající se konkrétních nástrojů v rámci tohoto životního pojištění či uskutečňovat obchody týkající se konkrétních nástrojů v rámci tohoto životního pojištění.
Pro účely písmene a) není třeba oznamovat zástavu nebo obdobné zajištění týkající se finančních nástrojů v souvislosti s jejich uložením na depozitní účet, pokud a dokud tato zástava nebo zajištění nejsou určeny k zajištění konkrétního úvěrového nástroje.
Po dobu, kdy je držitel pojistné smlouvy povinen oznamovat obchody podle tohoto článku, není pojišťovna vázána oznamovací povinností.
8. Odstavec 1 se vztahuje na každý obchod uskutečněný po dosažení celkové výše 5 000 EUR za období kalendářního roku. Prahová hodnota ve výši 5 000 EUR se určí sečtením všech obchodů uvedených v odstavci 1 bez započtení.
9. Příslušný orgán může rozhodnout o navýšení prahové hodnoty stanovené v odstavci 8 na 20 000 EUR. Předtím, než tuto prahovou hodnotu zavede, informuje orgán ESMA o svém rozhodnutí a o důvodech, které jej k němu vedly, s konkrétním odkazem na tržní podmínky, a to předtím, než vyšší prahovou hodnotu zavede. Orgán ESMA na svých internetových stránkách zveřejní seznam prahových hodnot, které jsou uplatňovány v souladu s tímto článkem, a odůvodnění těchto prahových hodnot poskytnutá příslušnými orgány.
10. Tento článek se rovněž vztahuje na obchody osob s řídicí pravomocí v rámci jakékoli dražební platformy, dražitele a subjekty sledující dražby, zapojené do dražeb pořádaných podle nařízení (EU) č. 1031/2010 a osoby, jež jsou s těmito osobami úzce propojené, pokud se jejich obchody týkají povolenek na emise, jejich derivátů či od nich odvozených dražených produktů. Tyto osoby oznámí své obchody dražebním platformám, dražitelům či subjektům sledujícím dražby a příslušnému orgánu místa registrace dražební platformy, dražitele či subjektu sledujícího dražby. Informace takto oznámené musí být zveřejněny dražebními platformami, dražiteli, subjekty sledujícími dražby nebo příslušným orgánem v souladu s odstavcem 3.
11. Aniž jsou dotčeny články 14 a 15, osoba s řídicí pravomocí v rámci emitenta se nesmí přímo ani nepřímo podílet na obchodech na svůj vlastní účet či na účet třetí strany v souvislosti s akciemi či dluhovými nástroji emitenta nebo deriváty či jinými s nimi souvisejícími finančními nástroji, a to během uzavřeného období 30 kalendářních dnů před oznámením průběžné finanční zprávy nebo zprávy na konci roku, kterou je emitent povinen uveřejnit v souladu s:
a)
pravidly obchodního systému, kde jsou akcie emitenta přijaty k obchodování, nebo
b)
vnitrostátními právními předpisy.
12. Aniž jsou dotčeny články 14 a 15, emitent může dovolit osobě s řídicí pravomocí v jeho rámci, aby během uzavřeného období uvedeného v odstavci 11 obchodovala na svůj vlastní účet či na účet třetí strany buď:
a)
na individuálním základě s ohledem na výjimečné okolnosti vyžadující okamžitý prodej akcií, jako jsou závažné finanční potíže, nebo
b)
s ohledem na povahu daného obchodování v případě obchodů uskutečňovaných v rámci systémů zaměstnaneckých akcií, systémů spoření, nároků či oprávněnosti k akciím nebo v souvislosti s nimi nebo obchodů, kdy se podíl na výtěžku z příslušného cenného papíru nemění.
13. Komisi je v souladu s článkem 35 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými upřesní okolnosti, za kterých může emitent povolit obchodování během uzavřeného období, jak je uvedeno v odstavci 12, včetně okolností, které lze považovat za výjimečné, a druhů obchodů, které by opravňovaly k udělení povolení obchodovat.
14. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35 opatření, kterými se stanoví druhy obchodů, jež zakládají povinnost uvedenou v odstavci 1.
15. Za účelem zajištění jednotného uplatňování odstavce 1 orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem týkajících se formátu nebo vzorové podoby, v němž mají být informace uvedené v odstavci 1 oznamovány a uveřejňovány.
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 20
Investiční doporučení a statistiky
1. Osoby, které vydávají nebo rozšiřují investiční doporučení nebo jiné informace doporučující či navrhující investiční strategii, vyvinou přiměřenou snahu o zajištění objektivní prezentace těchto informací a informují o svých zájmech nebo upozorňují na střet zájmů v souvislosti s finančními nástroji, jichž se informace týkají.
2. Veřejné instituce, které rozšiřují statistiky nebo prognózy, jež mohou mít významný vliv na finanční trhy, rozšiřují tyto statistiky objektivně a průhledně.
3. Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se stanoví technická opatření pro kategorie osob uvedených v odstavci 1, pro objektivní předkládání investičních doporučení nebo jiných informací doporučujících či navrhujících investiční strategii a pro uveřejňování konkrétních zájmů nebo upozorňování na střety zájmů.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Technická opatření stanovená v regulačních technických normách podle odstavce 3 se nevztahují na novináře, kteří podléhají příslušným rovnocenným právním předpisům v členských státech, včetně příslušné rovnocenné samoregulace, za předpokladu, že tyto předpisy mají obdobné účinky jako tato technická opatření. Členské státy oznámí znění těchto příslušných rovnocenných předpisů Komisi.
Článek 21
Zveřejňování nebo šíření informací ve sdělovacích prostředcích
Pro účely článku 10, čl. 12 odst. 1 písm. c) a článku 20, jsou-li informace zveřejňovány nebo šířeny a jsou-li doporučení formulována nebo šířena pro účely žurnalistiky nebo jiné formy projevu ve sdělovacích prostředcích, je třeba toto zveřejňování nebo šíření informací posoudit s ohledem na pravidla týkající se svobody tisku a svobody projevu v ostatních sdělovacích prostředcích a na pravidla nebo kodexy, jimiž se řídí výkon novinářské činnosti, s výjimkou situací:
a)
příslušné osoby nebo osoby s nimi úzce propojené získávají, přímo nebo nepřímo, výhodu nebo zisk ze zveřejňování nebo šíření zmíněných informací, nebo
b)
zveřejnění nebo šíření je činěno se záměrem uvést trh v omyl, pokud jde o nabídku, poptávku nebo cenu finančních nástrojů.
KAPITOLA 4
ORGÁN ESMA A PŘÍSLUŠNÉ ORGÁNY
Článek 22
Příslušné orgány
Aniž jsou dotčeny pravomoci soudních orgánů, určí každý členský stát jediný správní orgán příslušný pro účely tohoto nařízení. Členské státy o tomto orgánu informují Komisi, orgán ESMA a další příslušné orgány jiných členských států. Příslušný orgán zajistí, aby se na jeho území používala ustanovení tohoto nařízení ve vztahu k veškerým činnostem prováděným na jeho území a k činnostem prováděným v zahraničí týkajícím se nástrojů přijatých k obchodování na regulovaném trhu, pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, dražené v dražební platformě nebo které jsou obchodovány v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému nebo pro něž byla podána žádost o přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému na jeho území.
Článek 23
Pravomoci příslušných orgánů
1. Příslušné orgány vykonávají své funkce a pravomoci některým z následujících způsobů:
a)
přímo;
b)
ve spolupráci s jinými orgány nebo podniky na trhu;
c)
v rámci své odpovědnosti přenesením pravomoci na jiné orgány nebo podniky na trhu;
d)
podáním žádosti u příslušných soudních orgánů.
2. Aby mohly plnit své povinnosti podle tohoto nařízení, musí mít příslušné orgány v souladu s vnitrostátním právem alespoň tyto dohledové a vyšetřovací pravomoci:
a)
mít přístup k jakémukoli dokumentu a k údajům v jakékoli podobě a získat nebo pořídit jejich kopii;
b)
požadovat informace od jakékoli osoby, včetně těch, které se postupně zúčastňují předávání pokynů nebo provádění příslušných operací, jakož i jejich nadřízených, a pokud je to nutné, předvolat a vyslechnout každou takovou osobu za účelem získání informací;
c)
ve vztahu ke komoditním derivátům požadovat informace od účastníků souvisejících spotových trhů podle standardizovaných formátů, získávat zprávy o obchodech a mít přímý přístup k systémům obchodníků;
d)
provádět kontroly na místě a šetření na jiných místech, než jsou soukromá obydlí fyzických osob;
e)
s výhradou druhého pododstavce, vstupovat do prostor fyzických a právnických osob za účelem zabavení dokumentů a údajů v jakékoli formě, pokud existuje důvodné podezření, že dokumenty nebo údaje týkající se předmětu dané kontroly nebo šetření mohou být relevantní pro dokazování případu obchodování zasvěcené osoby nebo manipulace s trhem porušujícího toto nařízení;
f)
předávat záležitosti k trestnímu vyšetřování;
g)
požadovat stávající záznamy telefonních rozhovorů, elektronické komunikace nebo záznamy o datových přenosech uchovávaných investičním podnikem, úvěrovou institucí nebo finanční institucí;
h)
požadovat, pokud to není v rozporu s vnitrostátními právními předpisy, stávající záznamy o datových přenosech uchovávaných telekomunikačním operátorem v případě, kdy existuje důvodné podezření z porušení předpisů a kdy tyto záznamy mohou být relevantní pro vyšetřování porušení čl. 14 písm. a) nebo b) nebo článku 15;
i)
požadovat zmrazení nebo obstavení aktiv či obojí;
j)
pozastavit obchodování s příslušným finančním nástrojem;
k)
požadovat dočasné zrušení veškerých postupů, které jsou podle příslušného orgánu v rozporu s tímto nařízením;
l)
uložit dočasný zákaz výkonu profesionální činnosti, a
m)
přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění toho, aby veřejnost byla správně informována, mimo jiné opravou zveřejněných nepravdivých nebo zavádějících informací, což se může týkat i požadavku, aby emitent nebo jiná osoba, která zveřejnila nebo šířila nepravdivé nebo zavádějící informace, zveřejnila opravné prohlášení.
Je-li v souladu s vnitrostátními právními předpisy požadováno při vstupu do prostor fyzické a právnické osoby uvedené v prvním pododstavci písm. e) předchozí povolení soudního orgánu příslušného členského státu, lze pravomoc uvedenou ve zmíněném písmenu uplatnit až po obdržení tohoto předchozího povolení.
3. Členské státy zajistí přijetí vhodných opatření tak, aby příslušné orgány měly veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro plnění jejich povinností.
Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení právních a správních předpisů přijatých v souvislosti s nabídkami na převzetí, obchody za účelem fúze a jinými obchody majícími vliv na vlastnictví společností nebo kontrolu nad společnostmi, které jsou regulovány orgány dohledu jmenovanými členskými státy podle článku 4 směrnice 2004/25/ES, jež zavádějí požadavky nad rámec požadavků vyplývajících z tohoto nařízení.
4. U osoby předávající informace příslušnému orgánu v souladu s tímto nařízením se má za to, že neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývajícím ze smlouvy nebo právního či správního předpisu, a pro oznamující osobu nevzniká žádný typ odpovědnosti v souvislosti s jejím oznámením.
Článek 24
Spolupráce s orgánem ESMA
1. Příslušné orgány spolupracují pro účely tohoto nařízení s orgánem ESMA v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
2. Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné pro plnění jejích úkolů v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1095/2010.
3. Za účelem zajištění jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací uvedených v odstavci 2.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 25
Povinnost spolupracovat
1. Příslušné orgány spolupracují mezi sebou navzájem a s orgánem ESMA tam, kde je to nezbytné pro účely tohoto nařízení, pokud se neuplatní jedna z výjimek uvedených v odstavci 2. Příslušné orgány poskytují pomoc příslušným orgánům jiných členských států a orgánu ESMA. Především si bez zbytečného odkladu vyměňují informace a spolupracují při vyšetřování, dohledu a vymáhání práva.
Povinnost spolupráce a pomoci stanovená v prvním pododstavci se vztahuje také na Komisi, pokud jde o výměnu informací týkajících se komodit, které jsou zemědělskými produkty uvedenými v příloze I Smlouvy o fungování EU.
Příslušné orgány a orgán ESMA spolupracují v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, zejména s článkem 35 uvedeného nařízení.
Pokud se členské státy rozhodly v souladu s čl. 30 odst. 1 druhým pododstavcem stanovit za porušení ustanovení tohoto nařízení podle tohoto článku trestní sankce, zajistí, aby byla přijata vhodná opatření k tomu, aby příslušné orgány měly veškeré nezbytné pravomoci ke spolupráci se soudními orgány v rámci své jurisdikce, která jim umožní získat konkrétní informace týkající se trestního vyšetřování či řízení zahájeného kvůli možnému porušení tohoto nařízení a poskytnout tyto informace ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA, aby mohly pro účely tohoto nařízení splnit svou povinnost vzájemné spolupráce a spolupráce s orgánem ESMA.
2. Příslušný orgán může odmítnout jednat na žádost o poskytnutí informací či na žádost o spolupráci na vyšetřování pouze za těchto výjimečných okolností, totiž pokud:
a)
by sdělení relevantních informací mohlo nepříznivě ovlivnit bezpečnost dotčeného členského státu, zejména co se týče boje proti terorismu a jiným závažným trestným činům;
b)
vyhovění žádosti pravděpodobně nepříznivě ovlivní vlastní vyšetřování či vymáhání práva nebo případně trestní vyšetřování;
c)
v souvislosti se stejnými činy a proti stejným osobám bylo již zahájeno soudní řízení před orgány dotčeného členského státu, nebo
d)
v dotčeném členském státě byl již vydán pravomocný rozsudek ve vztahu k těmto osobám za stejné činy.
3. Příslušné orgány a orgán ESMA spolupracují s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER) zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (27) a s vnitrostátními regulačními orgány členských států tak, aby zajistily přijetí koordinovaného přístupu k vymáhání příslušných pravidel tam, kde se obchody, pokyny k obchodování nebo jiné kroky či jednání vztahují na jeden či více finančních nástrojů, na něž se vztahuje toto nařízení, jakož i na jeden nebo více velkoobchodních energetických produktů, na které se vztahují články 3, 4 a 5 nařízení (EU) č. 1227/2011. Při uplatňování článků 7, 8 a 12 tohoto nařízení u finančních nástrojů týkajících se velkoobchodních energetických produktů příslušné orgány zohlední specifickou povahu definic v článku 2 nařízení (EU) č. 1227/2011 a ustanovení článků 3, 4 a 5 nařízení (EU) č. 1227/2011.
4. Příslušné orgány na vyžádání neprodleně poskytují veškeré informace nutné pro účely uvedené v odstavci 1.
5. V případě, že je příslušný orgán přesvědčen o tom, že na území jiného členského státu dochází nebo došlo k jednání, které je v rozporu s ustanoveními tohoto nařízení, nebo že dochází k jednání ovlivňujícímu finanční nástroje obchodované v obchodním systému nacházejícím se v jiném členském státě, oznámí tuto skutečnost co nejpodrobněji příslušnému orgánu tohoto jiného členského státu a orgánu ESMA a v případě velkoobchodních energetických produktů agentuře ACER. Zainteresované příslušné orgány různých členských států provádějí vzájemné konzultace a konzultace s orgánem ESMA a v případě velkoobchodních energetických produktů s agenturou ACER ohledně přijetí vhodných opatření a vzájemně se informují o podstatných událostech dosavadního vývoje. Koordinují svůj postup, aby se předešlo možnému zdvojení a překrývání při uplatňování správních sankcí a jiných správních opatření, v těchto přeshraničních případech v souladu s články 30 a 31 a vzájemně si pomáhají při prosazování svých rozhodnutí.
6. Příslušný orgán jednoho členského státu může pro účely kontroly nebo šetření na místě požádat o pomoc příslušný orgán jiného členského státu.
Příslušný žádající orgán může informovat orgán ESMA o všech žádostech uvedených v prvním pododstavci. V případě šetření nebo kontroly s přeshraničním účinkem koordinuje orgán ESMA kontroly nebo šetření, je-li o to požádán některým z příslušných orgánů.
Pokud příslušný orgán obdrží od příslušného orgánu jiného členského státu žádost, aby provedl kontrolu nebo šetření na místě, může provést některý z následujících kroků:
a)
provést kontrolu nebo šetření na místě sám;
b)
umožnit příslušnému orgánu, který podal žádost, účastnit se kontroly nebo šetření na místě;
c)
umožnit příslušnému orgánu, který podal žádost, provést kontrolu nebo šetření na místě sám;
d)
jmenovat auditory nebo odborníky, kteří provedou kontrolu nebo šetření na místě;
e)
rozdělit se o konkrétní úkoly související s kontrolními činnostmi s ostatními příslušnými orgány.
Příslušné orgány mohou též spolupracovat s příslušnými orgány jiných členských států v souvislosti s usnadněním vymáhání peněžitých sankcí.
7. Aniž je dotčen článek 258 Smlouvy o fungování EU, může příslušný orgán, jehož žádosti o informace nebo pomoc podle odstavců 1, 3, 4 a 5 není v přiměřené lhůtě vyhověno nebo jehož žádost o informace nebo pomoc je zamítnuta, toto zamítnutí nebo absenci konání v přiměřeném časovém horizontu předložit orgánu ESMA.
V těchto případech může orgán ESMA jednat v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010, aniž je dotčena jeho možnost jednat v souladu s článkem 17 nařízení (EU) č. 1095/2010.
8. Příslušné orgány spolupracují a vyměňují si informace s příslušnými vnitrostátními a regulačními orgány třetích zemí odpovědných za související spotové trhy v případě, že mají důvodné podezření, že došlo nebo dochází k jednání, které představuje obchodování zasvěcené osoby, nedovolené zpřístupnění vnitřní informace nebo manipulaci s trhem, jež porušuje toto nařízení. Tato spolupráce zajistí konsolidovaný přehled o finančních a spotových trzích a odhalování přeshraničních případů zneužívání trhu i zneužívání napříč trhy u ukládání sankcí za ně.
V souvislosti s povolenkami na emise musí být rovněž zajištěna spolupráce a výměna informací podle prvního pododstavce se:
a)
subjektem sledujícím dražby ve vztahu k dražbám povolenek na emise nebo jiných dražených produktů na nich založených, které se konají v souladu s nařízením (EU) č. 1031/2010, a
b)
příslušnými orgány, správci registru, včetně hlavního správce, a dalšími veřejnými orgány pověřenými dohledem nad dodržováním směrnice 2003/87/ES.
Orgán ESMA v rámci spolupráce a výměny informací mezi příslušnými orgány a regulačními orgány v jiných členských státech a třetích zemích vystupuje jako zprostředkovatel a koordinátor. Příslušné orgány pokud možno uzavírají ujednání o spolupráci s regulačními orgány třetích zemí odpovědnými za související spotové trhy v souladu s článkem 26.
9. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací a pomoc uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 26
Spolupráce s třetími zeměmi
1. Příslušné orgány členských států uzavírají v případě potřeby dohody o spolupráci s orgány dohledu třetích zemí, pokud jde o výměnu informací s orgány dohledu ve třetích zemích a vymáhání povinností vyplývajících z tohoto nařízení ve třetích zemích. Tyto dohody zajistí alespoň účinnou výměnu informací, která příslušným orgánům umožňuje plnit své povinnosti podle tohoto nařízení.
Příslušný orgán informuje orgán ESMA a ostatní příslušné orgány, pokud navrhuje uzavřít takové dohody.
2. Kdykoli je to možné, orgán ESMA usnadňuje a koordinuje rozvoj dohod o spolupráci mezi příslušnými orgány a orgány dohledu třetích zemí.
Za účelem zajištění důsledné harmonizace tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem obsahující vzorovou dohodu o spolupráci, kterou, je-li to možné, mají používat příslušné orgány členských států.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předá Komisi do 3. července 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Kdykoli je to možné, orgán ESMA rovněž mezi příslušnými orgány usnadňuje a koordinuje výměnu informací získaných od orgánů dohledu třetích zemí, které mohou být důležité pro přijetí opatření podle článků 30 a 31.
3. Příslušné orgány uzavírají dohody o výměně informací s orgány dohledu třetích zemí pouze tehdy, pokud sdělované informace podléhají zárukám profesního tajemství, které jsou alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v článku 27. Účelem této výměny informací je plnění úkolů těchto příslušných orgánů.
Článek 27
Profesní tajemství
1. Na veškeré vnitřní informace přijaté, vyměněné nebo předané podle tohoto nařízení se vztahují podmínky profesního tajemství stanovené v odstavci 2 a 3.
2. Veškeré informace, které se týkají obchodních nebo provozních podmínek a jiných ekonomických či osobních záležitostí, vyměňované mezi příslušnými orgány podle tohoto nařízení se považují za vnitřní a podléhají požadavkům profesního tajemství s výjimkou případů, kdy příslušný orgán v okamžiku jejich předání uvede, že dané informace mohou být sdělovány nebo pokud je jejich sdělení nezbytné pro účely soudního řízení.
3. Povinnost mlčenlivosti v rámci profesního tajemství se vztahuje na všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušný orgán nebo jakýkoli orgán nebo podnik na trhu, na něhož příslušný orgán přenesl své pravomoci, včetně auditorů a odborníků smluvně najatých příslušným orgánem. Informace, na něž se vztahuje profesní tajemství, nesmějí být sděleny žádné jiné osobě nebo orgánu, vyjma na základě ustanovení unijního a vnitrostátního práva.
Článek 28
Ochrana osobních údajů
Pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci tohoto nařízení, plní příslušné orgány své úkoly pro účely tohoto nařízení v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES. Pokud jde o zpracování osobních údajů orgánem ESMA v rámci tohoto nařízení, řídí se orgán ESMA ustanoveními nařízení (ES) č. 45/2001.
Osobní údaje se uchovávají po dobu nejvýše pěti let.
Článek 29
Poskytnutí osobních údajů třetím zemím
1. Příslušný orgán členského státu může předávat osobní údaje do třetích zemí za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice 95/46/ES, a pouze po posouzení jednotlivých případů. Příslušný orgán se ujistí, že je předání nezbytné pro účely tohoto nařízení a že tato třetí země nepředá údaje jiné třetí zemi bez výslovného písemného souhlasu a splnění podmínek stanovených příslušným orgánem členského státu.
2. Příslušný orgán členského státu předá orgánu dohledu třetí země osobní údaje získané od příslušného orgánu jiného členského státu pouze v případě, že příslušný orgán daného členského státu získal výslovný souhlas od příslušného orgánu, který tyto údaje předal, a případně pokud jsou tyto údaje předány pouze pro účely, pro které tento příslušný orgán dal svůj souhlas.
3. V případě, že dohoda o spolupráci umožňuje výměnu osobních údajů, musí být v souladu s vnitrostátními právními a správními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
KAPITOLA 5
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ A SANKCE
Článek 30
Správní sankce a jiná správní opatření
1. Aniž jsou dotčeny trestní sankce a aniž jsou dotčeny dohledové pravomoci příslušných orgánů v souladu s článkem 23, členské státy poskytnou v souladu s vnitrostátním právem příslušným orgánům pravomoc přijmout příslušné správní sankce a jiná správní opatření v případě alespoň těchto porušení:
a)
porušení článků 14 a 15, čl. 16 odst. 1 a 2, čl. 17 odst. 1, 2, 4, 5 a 8, čl. 18 odst. 1 až odst. 6, čl. 19 odst. 1, 2, 3, 5, 6, 7 a 11 a čl. 20 odst. 1, a
b)
neposkytnutí spolupráce či nevyhovění v souvislosti s vyšetřováním, kontrolou nebo žádostí podle čl. 23 odst. 2.
Členské státy mohou rozhodnout, že nestanoví pravidla pro správní sankce podle prvního pododstavce, pokud jsou k 3. červenci 2016 porušení uvedená v prvním pododstavci písm. a) a b) již předmětem trestních sankcí podle jejich vnitrostátních právních předpisů. V takovémto případě členské státy oznámí Komisi a orgánu ESMA podrobně příslušné části jejich trestněprávních předpisů.
Do 3. července 2016 oznámí členské státy Komisi a orgánu ESMA podrobně předpisy uvedené v prvním a druhém pododstavci. Členské státy oznámí Komisi a orgánu ESMA neprodleně také všechny jejich následné změny.
2. Členské státy v souladu s vnitrostátním právem zajistí, aby v případě porušení uvedených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) měly příslušné orgány pravomoc ukládat alespoň následující správní sankce a přijmout alespoň následující správní opatření:
a)
příkaz osobě odpovědné za porušení, aby toto jednání ukončila a zdržela se jeho opakování;
b)
vrácení zisku plynoucího z porušení nebo ztráty, které se dotyčná osoba díky porušením vyhnula, pokud je lze zjistit;
c)
veřejné upozornění, které označuje osobu odpovědnou za porušení a povahu tohoto porušení;
d)
odnětí nebo pozastavení oprávnění investičního podniku;
e)
dočasný zákaz výkonu řídicí funkce v investičních podnicích pro jakoukoli osobu s řídicí pravomocí v investičním podniku nebo pro jakoukoli jinou fyzickou osobu, která nese za porušení odpovědnost;
f)
v případě opakovaného porušení článků 14 nebo 15 trvalý zákaz výkonu řídicí funkce v investičních podnicích pro jakoukoli osobu s řídicí pravomocí v investičním podniku nebo pro jakoukoli jinou fyzickou osobu, která nese za porušení odpovědnost;
g)
dočasný zákaz obchodování na vlastní účet pro jakoukoli osobu s řídicí pravomocí v investičním podniku nebo pro jakoukoli jinou fyzickou osobu, která nese za porušení odpovědnost;
h)
nejvyšší správní peněžité sankce ve výši alespoň trojnásobku výše dosaženého zisku nebo zamezené ztráty, jež jsou důsledkem porušení, pokud je lze stanovit;
i)
pokud jde o fyzické osoby, nejvyšší správní peněžité sankce ve výši alespoň:
i)
5 000 000 EUR v případě porušení článků 14 a 15, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014,
ii)
1 000 000 EUR v případě porušení článků 16 a 17, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014, a
iii)
500 000 EUR v případě porušení článků 18, 19 a 20, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014;
j)
pokud jde o právnické osoby, nejvyšší správní peněžité sankce ve výši alespoň:
i)
15 000 000 EUR nebo 15 % celkového ročního obratu této právnické osoby podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídicím orgánem v případě porušení článků 14 a 15, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014,
ii)
2 500 000 EUR nebo 2 % jejího celkového ročního obratu podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídicím orgánem v případě porušení článků 16 a 17, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014,
iii)
1 000 000 EUR v případě porušení článků 18, 19 a 20, nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 2. července 2014.
Odkazy na příslušný orgán v tomto odstavci není dotčena schopnost příslušného orgánu uplatňovat své funkce jakýmkoli ze způsobů uvedených v čl. 23 odst. 1.
Pro účely prvního pododstavce písm. j) bodů i) a ii), pokud je právnická osoba mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem, který je povinen sestavovat konsolidované účetní závěrky podle směrnice 2013/34/EU (28), je příslušným celkovým obratem celkový roční obrat nebo odpovídající druh příjmů podle příslušných účetních směrnic - směrnice Rady 86/635/EHS (29) pro banky a směrnice Rady 91/674/EHS (30) pro pojišťovny - vyplývající z nejnovější dostupné konsolidované účetní závěrky schválené řídicím orgánem vrcholného mateřského podniku.
3. Členské státy mohou pro uvedené příslušné orgány stanovit i jiné pravomoci vedle těch, které jsou uvedeny v odstavci 2, a mohou stanovit vyšší úrovně sankcí, než jsou ty, které stanovuje uvedený odstavec.
Článek 31
Výkon pravomocí v oblasti dohledu a ukládání sankcí
1. Členské státy zajistí, že při určování druhu a úrovně správních sankcí vezmou příslušné orgány v úvahu veškeré významné okolnosti, včetně, bude-li to vhodné:
a)
závažnosti a délky trvání porušení;
b)
míry odpovědnosti osoby odpovědné za porušení;
c)
finanční síly osoby odpovědné za porušení, což je vyjádřeno například celkovým obratem právnické osoby nebo ročním příjmem fyzické osoby;
d)
významu realizovaného zisku nebo zamezených ztrát pro osobu odpovědnou za porušení, pokud je lze určit;
e)
úrovně spolupráce osoby odpovědné za porušení s příslušným orgánem, aniž by byla dotčena nutnost zajistit vrácení realizovaných zisků či zamezených ztrát;
f)
předchozího porušení osobou odpovědnou za porušení, a
g)
opatření, která poté, co k porušení došlo, přijala osoba odpovědná za porušení pro to, aby se dané porušení neopakovalo.
2. Příslušné orgány při výkonu svých pravomocí ukládat správní sankce a jiná správní opatření podle článku 30 navzájem úzce spolupracují, aby zajistily, že výkon jejich pravomoci v oblasti dohledu, vyšetřovací pravomoci a ukládané správní sankce a přijímaná jiná správní opatření jsou účinné a přiměřené podle tohoto nařízení. Své činnosti koordinují v souladu s článkem 25, aby se při výkonu svých pravomocí v oblasti dohledu a vyšetřovacích pravomocí a při ukládání správních sankcí v přeshraničních případech předešlo zdvojení a překrývání.
Článek 32
Oznamování porušení
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zavedly účinné mechanismy, které umožní oznamování skutečných nebo možných porušení tohoto nařízení příslušným orgánům.
2. Mechanismy uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň:
a)
zvláštní postupy pro příjem oznámení o porušení a následná opatření včetně zavedení bezpečných komunikačních kanálů pro tato oznámení;
b)
přiměřenou ochranu pro osoby pracující na základě pracovní smlouvy, v rámci jejich zaměstnání, které oznámí porušení nebo které jsou obviněny z porušení, a to přinejmenším před odplatou, diskriminací a ostatními druhy nespravedlivého zacházení;
c)
ochranu osobních údajů jak osoby, která oznamuje porušení, tak fyzické osoby, která se tohoto porušení údajně dopustila, včetně ochrany v souvislosti se zachováním mlčenlivosti o jejich totožnosti, a to ve všech fázích řízení a aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy vyžadující zveřejnění těchto informací v rámci vyšetřování nebo následných soudních řízení.
3. Členské státy požadují, aby zaměstnavatelé vykovávající činnosti, které jsou regulovány regulací finančních služeb, zavedli pro své zaměstnance vhodné vnitřní postupy, které jim umožní oznámit porušení tohoto nařízení.
4. Členské státy mohou zavést finanční pobídky pro osoby, které nabízejí relevantní informace o možném porušení tohoto nařízení, jež jsou poskytovány v souladu s vnitrostátním právem, pokud pro tyto osoby již neexistují jiné právní nebo smluvní povinnosti oznamovat tyto informace a za předpokladu, že tyto informace jsou nové a že vedou k uložení správní nebo trestní sankce nebo přijetí jiného správního opatření za porušení tohoto nařízení.
5. Komise přijme prováděcí akty za účelem upřesnění postupů uvedených v odstavci 1, včetně způsobu oznamování a následných zpráv, a opatření na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy a opatření na ochranu osobních údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 36 odst. 2.
Článek 33
Výměna informací s orgánem ESMA
1. Příslušné orgány poskytnou orgánu ESMA každoročně souhrnné informace o všech správních sankcích a jiných správních opatřeních uložených příslušným orgánem v souladu s články 30, 31 a 32. Orgán ESMA tyto informace zveřejní ve výroční zprávě. Příslušné orgány rovněž poskytnou orgánu ESMA každoročně anonymizované a souhrnné údaje o veškerých správních šetřeních uskutečněných v souladu s uvedenými články.
2. Pokud členské státy v souladu s čl. 30 odst. 1 druhým pododstavcem stanovily za porušení uvedená ve zmíněném článku trestní sankce, poskytnou jejich příslušné orgány orgánu ESMA každoročně anonymizované a souhrnné údaje o veškerých uskutečněných trestních šetřeních a trestních sankcích uložených soudními orgány v souladu s články 30, 31 a 32. Orgán ESMA zveřejní údaje o uložených trestních sankcích ve výroční zprávě.
3. V případě, že příslušný orgán uveřejnil správní nebo trestní sankce či jiná správní opatření, oznámí je současně orgánu ESMA.
4. Pokud se uveřejněné správní nebo trestní sankce či jiná správní opatření vztahují na investiční podnik povolený v souladu se směrnicí 2014/65/EU, uvede orgán ESMA odkaz na uveřejněnou sankci či opatření v rejstříku investičních podniků podle čl. 5 odst. 3 uvedené směrnice.
5. Za účelem jednotného uplatňování tohoto článku orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do 3. července 2016.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 34
Zveřejnění rozhodnutí
1. S výhradou třetího pododstavce, příslušné orgány uveřejní jakékoli rozhodnutí o uložení správní sankce či jiného správního opatření za porušení tohoto nařízení na svých internetových stránkách ihned poté, co osoba, jíž se toto rozhodnutí týká, byla o tomto rozhodnutí informována. Při tomto zveřejnění se uvedou alespoň informace o druhu a povaze porušení a totožnosti osoby, které se týká dané rozhodnutí.
První pododstavec se nevztahuje na rozhodnutí ukládající opatření vyšetřovací povahy.
Pokud však má příslušný orgán na základě individuálního posouzení přiměřenosti uveřejnění těchto údajů za to, že uveřejnění totožnosti právnické osoby, jíž se toto rozhodnutí týká, nebo osobních údajů fyzické osoby by bylo nepřiměřené, nebo pokud by toto uveřejnění ohrozilo probíhající vyšetřování nebo stabilitu finančních trhů, příslušné orgány:
a)
zveřejnění rozhodnutí odloží, dokud důvody pro toto odložení nepominou;
b)
rozhodnutí uveřejní anonymně a způsobem, který je v souladu s vnitrostátním právem, pokud toto zveřejnění zajistí účinnou ochranu dotyčných osobních údajů;
c)
rozhodnutí neuveřejní v případě, že příslušný orgán má za to, že toto zveřejnění v souladu s písmeny a) nebo b) nebude dostatečné, aby zajistilo, že:
i)
stabilita finančních trhů nebude ohrožena, nebo
ii)
zveřejnění těchto rozhodnutí je nepřiměřené s ohledem na opatření, která jsou považována za méně významná.
Pokud se příslušný orgán rozhodne zveřejnit rozhodnutí anonymně podle třetího pododstavce písm. b), může odložit zveřejnění příslušných údajů na přiměřenou dobu, pokud se předpokládá, že důvody pro anonymní zveřejnění během této doby pominou.
2. Je-li rozhodnutí předmětem odvolání k vnitrostátnímu soudnímu, správnímu či jinému orgánu, příslušné orgány rovněž tuto informaci okamžitě zveřejní na svých internetových stránkách, stejně jako veškeré následné informace týkající se výsledku takového odvolání. Každé rozhodnutí, kterým se ruší rozhodnutí, proti němuž lze podat odvolání, se rovněž uveřejňuje.
3. Příslušné orgány zajistí, aby každé rozhodnutí, které se uveřejní v souladu s tímto článkem, zůstalo dostupné na jejich internetových stránkách po dobu alespoň pěti let od jeho uveřejnění. Osobní údaje obsažené v rámci zveřejnění se ponechají na internetových stránkách příslušného orgánu po dobu, která je nezbytně nutná v souladu s platnými předpisy pro ochranu údajů.
KAPITOLA 6
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
Článek 35
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 5, čl. 17 odst. 2 třetím pododstavci, čl. 17 odst. 3 a čl. 19 odst. 13 nebo 14 je svěřena Komisi na dobu neurčitou ode dne 2. července 2014.
3. Přenesení pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 5, čl. 17 odst. 2 třetím pododstavci, čl. 17 odst. 3 a čl. 19 odst. 13 nebo 14 mohou Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 12 odst. 5, čl. 17 odst. 2 třetím pododstavci, čl. 17 odst. 3 nebo čl. 19 odst. 13 nebo 14 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitku nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 36
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (31). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA 7
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 37
Zrušení směrnice 2003/6/ES a jejích prováděcích předpisů
Směrnice 2003/6/ES a směrnice Komise 2004/72/ES (32), 2003/125/ES (33) a 2003/124/ES (34) a nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 (35) se zrušují s účinkem ode dne 3. července 2016. Odkazy na směrnici 2003/6/ES se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II tohoto nařízení.
Článek 38
Zpráva
Komise do 3. července 2019 podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení, případně spolu s legislativním návrhem na jeho změny. Tato zpráva posoudí mimo jiné:
a)
vhodnost zavedení společných pravidel, pokud jde o potřebu toho, aby všechny členské státy byly povinny zavést správní sankce za obchodování zasvěcené osoby a manipulaci s trhem;
b)
skutečnost, zda je definice vnitřních informací dostačující k pokrytí veškerých informací, které příslušné orgány potřebují k tomu, aby účinně bojovaly proti zneužití trhu;
c)
vhodnost podmínek, za kterých je vydáván zákaz obchodování v souladu s čl. 19 odst. 11, s cílem určit, zda existují další okolnosti, za nichž by měl být zákaz udělen;
d)
posouzení možnosti vytvoření rámce Unie pro dohled nad evidencí příkazů napříč trhy v souvislosti se zneužitím trhu včetně doporučení pro takový rámec, a
e)
oblast působnosti ustanovení o referenčních hodnotách.
Pro účely výše prvního pododstavce písmene a) orgán ESMA vypracuje přehled o uplatňování správních sankcí a pokud se členské státy rozhodly zavést v souladu s čl. 30 odst. 1 za porušení tohoto nařízení podle uvedeného článku trestní sankce, provádění těchto trestních sankcí v členských státech. Tento přehled zahrnuje rovněž veškeré údaje předložené podle čl. 33 odst. 1 a 2.
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se od 3. července 2016 s výjimkou čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 5 odst. 6, čl. 6 odst. 5 a 6, čl. 7 odst. 5, čl. 11 odst. 9, 10 a 11, čl. 12 odst. 5, čl. 13 odst. 7 a 11, čl. 16 odst. 5, čl. 17 odst. 2 druhého pododstavce, čl. 17 odst. 3, 10 a 11, čl. 18 odst. 9, čl. 19 odst. 13, 14 a 15, čl. 20 odst. 3, čl. 24 odst. 3, čl. 25 odst. 9, čl. 26 odst. 2 druhého, třetího a čtvrtého pododstavce, čl. 32 odst. 5 a čl. 33 odst. 5, které se použijí ode dne 2. července 2014.
3. Členské státy do 3. července 2016 přijmou nezbytná opatření pro dosažení souladu s články 22, 23 a 30, čl. 31 odst. 1 a články 32 a 34.
4. Odkazy v tomto nařízení na směrnici 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 600/2014 se do 3. ledna 2017 považují za odkazy na směrnici 2004/39/ES v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV směrnice 2014/65/EU, pokud uvedená srovnávací tabulka obsahuje ustanovení uvedené ve směrnici 2004/39/ES.
Pokud ustanovení této směrnice odkazují na organizované obchodní systémy, trhy pro růst malých a středních podniků, povolenky na emise nebo dražené produkty odvozené od povolenek na emise, tato ustanovení se použijí na organizované obchodní systémy, trhy pro růst malých a středních podniků, povolenky na emise nebo dražené produkty odvozené od povolenek na emise do 3. ledna 2017.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 596/2014
zo 16. apríla 2014
o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Skutočný vnútorný trh pre finančné služby je rozhodujúci pre hospodársky rast a vytváranie pracovných miest v Únii.
(2)
Integrovaný, účinný a transparentný finančný trh si vyžaduje integritu trhu. Hladké fungovanie trhov s cennými papiermi a dôvera verejnosti v trhy sú nevyhnutnou podmienkou hospodárskeho rastu a blahobytu. Zneužívanie trhu poškodzuje integritu finančných trhov a dôveru verejnosti v cenné papiere a deriváty.
(3)
Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES (4) sa doplnil a aktualizoval právny rámec Únie na ochranu integrity trhu. Avšak vzhľadom na legislatívny, trhový a technologický vývoj od nadobudnutia účinnosti uvedenej smernice, ktorý viedol k významným zmenám finančného prostredia, by sa uvedená smernica teraz mala nahradiť. Nový legislatívny nástroj je takisto potrebný na zabezpečenie jednotných pravidiel a jasnosti základných pojmov a jednotného súboru pravidiel v súlade so závermi správy z 25. februára 2009, ktorú vypracovala skupina na vysokej úrovni pre finančný dohľad v EÚ, na čele ktorej bol Jacques de Larosière (ďalej len „skupina de Larosièra“).
(4)
Je potrebné vytvoriť jednotnejší a silnejší rámec s cieľom zachovať integritu trhu, zabrániť prípadnej regulačnej arbitráži, zabezpečiť vyvodenie zodpovednosti pri pokusoch o manipuláciu a zabezpečiť väčšiu právnu istotu a menšiu regulačnú zložitosť pre účastníkov trhu. Cieľom tohto nariadenia je rozhodujúcim spôsobom prispieť k riadnemu fungovaniu vnútorného trhu, a preto by sa malo zakladať na článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako sa vykladá v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie.
(5)
S cieľom odstrániť zostávajúce prekážky obchodovania a výrazné narušenia hospodárskej súťaže vyplývajúce z rozdielov medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi a zabrániť vzniku akýchkoľvek ďalších prekážok obchodovania a výrazných narušení hospodárskej súťaže, je potrebné prijať nariadenie, ktorým sa vytvorí jednotnejší výklad rámca Únie týkajúceho sa zneužívania trhu, ktorý jasnejšie vymedzí pravidlá uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. Sformulovanie požiadaviek týkajúcich sa zneužívania trhu vo forme nariadenia zabezpečí, že tieto požiadavky budú priamo uplatniteľné. To by malo zabezpečiť jednotné podmienky tým, že sa zabráni rozdielnosti vnútroštátnych požiadaviek v dôsledku transpozície smernice. Toto nariadenie bude požadovať, aby sa všetky osoby riadili rovnakými pravidlami v celej Únii. Nariadenie takisto zníži zložitosť predpisov a náklady spoločností na ich dodržiavanie, najmä v prípade spoločností pôsobiacich na cezhraničnej úrovni, a prispeje k odstráneniu narušení hospodárskej súťaže.
(6)
Komisia vo svojom oznámení z 25. júna 2008 o iniciatíve Small Business Act pre Európu vyzýva Úniu a jej členské štáty, aby navrhli pravidlá s cieľom znížiť administratívnu záťaž, prispôsobiť právne predpisy potrebám emitentov na rastových trhoch malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) a uľahčiť prístup týchto emitentov k financiám. Mnohé ustanovenia smernice 2003/6/ES kladú administratívnu záťaž na emitentov, najmä tých, ktorých finančné nástroje sú prijaté na obchodovanie na rastových trhoch MSP, pričom táto záťaž by sa mala obmedziť.
(7)
Zneužívanie trhu je pojem, ktorý zahŕňa neoprávnené konanie na finančných trhoch a na účely tohto nariadenia by sa mal chápať tak, že pozostáva z obchodovania s využitím dôverných informácií, neoprávneného zverejňovania dôverných informácií a manipulácie s trhom. Takéto konanie bráni úplnej a riadnej transparentnosti trhu, ktorá je predpokladom pre obchodovanie všetkých hospodárskych subjektov na integrovaných finančných trhoch.
(8)
Rozsah pôsobnosti smernice 2003/6/ES sa zameriaval na finančné nástroje prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, alebo pre ktoré sa podala žiadosť o prijatie na obchodovanie na takomto trhu. Avšak v posledných rokoch sa s finančnými nástrojmi čoraz viac obchodovalo v rámci multilaterálnych obchodných systémov (MTF). Existujú aj finančné nástroje, s ktorými sa obchoduje len v rámci iných druhov organizovaných obchodných systémov (OTF) alebo sa s nimi obchoduje len mimo burzy (OTC). Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia by mal preto zahrnúť akýkoľvek finančný nástroj, s ktorým sa obchoduje na regulovanom trhu, MTF alebo OTF, a akékoľvek iné správanie alebo konanie, ktoré môže mať vplyv na takýto finančný nástroj bez ohľadu na to, či sa udeje na obchodnom mieste. V prípade určitých druhov MTF, ktoré tak ako regulované trhy pomáhajú spoločnostiam získať kapitálové financovanie, sa zákaz zneužitia trhu rovnako uplatňuje aj vtedy, ak sa podala žiadosť o prijatie na obchodovanie na takomto trhu. Preto by mali do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia patriť aj finančné nástroje, v súvislosti s ktorými bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie v rámci MTF. To by malo zlepšiť ochranu investorov, zachovať integritu trhov a zabezpečiť, aby sa jasne zakázalo zneužívanie trhu v prípade týchto nástrojov.
(9)
Na účely transparentnosti by mali organizátori regulovaných trhov, MTF alebo OTF bezodkladne oznamovať svojmu príslušnému orgánu podrobnosti o finančných nástrojoch, ktoré prijali na obchodovanie, pre ktoré bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie alebo s ktorými sa obchodovalo na ich obchodnom mieste. Druhé oznámenie by sa malo zasielať, keď nástroj prestane byť prijatý na obchodovanie. Takéto povinnosti by sa mali vzťahovať aj na finančné nástroje, pre ktoré bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie na ich obchodnom mieste, a finančné nástroje, ktoré boli prijaté na obchodovanie pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia. Oznámenia by mali by mali príslušné orgány predkladať orgánu Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) a orgán ESMA by mal uverejňovať zoznam všetkých oznámených finančných nástrojov. Toto nariadenie sa vzťahuje na finančné nástroje bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú uvedené v zozname uverejňovanom orgánom ESMA.
(10)
Je možné, že určité finančné nástroje, s ktorými sa neobchoduje na obchodnom mieste, sa využijú na zneužitie trhu. To zahŕňa finančné nástroje, ktorých cena alebo hodnota závisí od finančných nástrojov, s ktorými sa obchoduje na obchodnom mieste, alebo má na ne vplyv, alebo obchodovanie s ktorými má vplyv na cenu alebo hodnotu iných finančných nástrojov, s ktorými sa obchoduje na obchodnom mieste. Príklady, kedy sa takéto nástroje môžu využiť na zneužitie trhu, zahŕňajú dôverné informácie týkajúce sa akcie alebo dlhopisu, ktoré môžu byť použité na nákup derivátu danej akcie alebo dlhopisu, alebo indexu, ktorého hodnota závisí od danej akcie alebo dlhopisu. Keď je finančný nástroj použitý ako referenčná cena, OTC derivát sa môže použiť na získanie prospechu zo zmanipulovaných cien alebo na manipuláciu ceny finančného nástroja, s ktorým sa obchoduje na danom obchodnom mieste. Ďalším príkladom je plánovaná emisia novej tranže cenných papierov, ktoré inak nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, ale obchodovanie s týmito nástrojmi by mohlo mať vplyv na ceny alebo hodnoty existujúcich kótovaných cenných papierov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Toto nariadenie sa vzťahuje aj na situáciu, keď cena alebo hodnota nástroja, s ktorým sa obchoduje na obchodnom mieste, závisí od nástroja, s ktorým sa obchoduje mimoburzovo (OTC). Rovnaká zásada by sa mala vzťahovať na spotové zmluvy týkajúce sa komodít, ktorých cena je založená na cene derivátu, a na nákup spotových zmlúv týkajúcich sa komodít, ku ktorým sa vzťahujú iné finančné nástroje.
(11)
Obchodovanie s cennými papiermi alebo pridruženými nástrojmi v záujme stabilizácie cenných papierov alebo obchodovanie s vlastnými akciami v rámci programov spätného výkupu môžu byť legitímne z ekonomických dôvodov, a preto by sa za určitých okolností mali vyňať zo zákazov týkajúcich sa zneužívania trhu za predpokladu, že sa tieto opatrenia vykonajú v rámci potrebnej transparentnosti, t. j. zverejnia sa relevantné informácie týkajúce sa stabilizácie alebo programu spätného výkupu.
(12)
Obchodovanie s vlastnými akciami v rámci programov spätného výkupu a stabilizácia finančného nástroja, ktoré by nemali prospech z výnimiek podľa tohto nariadenia, by sa samy osebe nemali považovať za činnosti, ktoré predstavujú zneužívanie trhu.
(13)
Členské štáty, členovia Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), ministerstvá a iné agentúry a účelovo zriadené subjekty jedného alebo viacerých členských štátov, a Únie a niektoré ďalšie verejné orgány alebo osoby konajúce v ich mene by sa nemali obmedzovať pri vykonávaní menovej a devízovej politiky alebo politiky v oblasti správy verejného dlhu, ak sa vykonávajú vo verejnom záujme a len v záujme vykonávania týchto politík. Rovnako by sa transakcie alebo pokyny či konanie uskutočňované Úniou, účelovo zriadeným subjektom jedného alebo viacerých členských štátov, Európskou investičnou bankou, Európskym nástrojom finančnej stability, Európskym mechanizmom pre stabilitu alebo medzinárodnou finančnou inštitúciou, ktorú zriadili dva alebo viaceré členské štáty, nemali obmedzovať pri mobilizácii finančných prostriedkov a poskytovaní finančnej pomoci v prospech svojich členov. Takéto vyňatie z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia môže byť v súlade s týmto nariadením rozšírené na určité verejné orgány poverené správou verejného dlhu alebo zasahujúce do jeho správy a na centrálne banky tretích krajín. Zároveň by sa výnimky pre menovú politiku, devízovú politiku alebo politiku v oblasti správy verejného dlhu nemali vzťahovať na prípady, keď sa uvedené orgány podieľajú na transakciách, pokynoch alebo konaní, ktoré nie sú v záujme vykonávania týchto politík, alebo keď sa osoby, ktoré pracujú pre uvedené orgány, podieľajú na transakciách, pokynoch alebo konaní na vlastný účet.
(14)
Uvážliví investori vychádzajú pri svojich investičných rozhodnutiach z informácií, ktoré už majú k dispozícii, a to z informácií dostupných ex ante. Preto by sa otázka, či je pravdepodobné, že by uvážlivý investor pri investičnom rozhodnutí zobral do úvahy konkrétnu časť informácie, mala posudzovať na základe informácie dostupnej ex ante. Takéto posudzovanie má brať do úvahy očakávaný vplyv informácie vzhľadom na činnosť príslušného emitenta v jej celosti, spoľahlivosť zdroja informácií a akékoľvek iné trhové premenné, ktoré pravdepodobne za daných okolností ovplyvnia finančné nástroje, súvisiace spotové zmluvy týkajúce sa komodít alebo dražené produkty založené na emisných kvótach.
(15)
Informácia ex post sa môže použiť na overenie predpokladu, že informácia ex ante bola cenovo citlivá, ale nemala by sa použiť na konanie proti osobám, ktoré vyvodili logické závery z informácie ex ante, ktorú mali k dispozícii.
(16)
Keď sa dôverné informácie týkajú procesu, ku ktorému dochádza vo fázach, môže každá fáza procesu, ako aj celkový proces predstavovať dôvernú informáciu. Medzistupeň v zdĺhavom procese môže sám osebe predstavovať súbor okolností alebo udalosť, ktorá existuje, alebo pri ktorej existuje reálna perspektíva, že bude existovať alebo sa vyskytne, a to na základe celkového posúdenia faktorov existujúcich v príslušnom čase. Uvedený pojem by sa však nemal vykladať v tom zmysle, že veľkosť vplyvu uvedeného súboru okolností alebo udalosti na ceny dotknutých finančných nástrojov sa musí vziať do úvahy. Medzistupeň by sa mal považovať za dôvernú informáciu, ak sám osebe spĺňa kritériá dôvernej informácie ustanovené v tomto nariadení.
(17)
Informácia, ktorá sa vzťahuje k udalosti alebo súboru okolností, ktoré sú medzistupňom v zdĺhavom procese, sa môže týkať napríklad k stavu rokovaní o zmluve, predbežne dohodnutým podmienkam pri rokovaniach o zmluve, možnosti umiestnenia finančných nástrojov, podmienkam, za ktorých sa uvedú finančné nástroje na trh, predbežným podmienkam umiestnenia finančných nástrojov alebo úvahám o zaradení finančného nástroja do hlavného indexu alebo vypusteniu finančného nástroja z takéhoto indexu.
(18)
Právna istota pre účastníkov trhu by sa mala zvýšiť prostredníctvom užšieho vymedzenia dvoch z prvkov nevyhnutných pre vymedzenie dôvernej informácie, a to presnosti tejto informácie a významnosti jej možného účinku na ceny finančných nástrojov, súvisiacich spotových zmlúv týkajúcich sa komodít alebo dražených produktov založených na emisných kvótach. V prípade derivátov, ktoré sú veľkoobchodnými energetickými produktmi, by sa za dôverné informácie mali považovať predovšetkým informácie, ktorých zverejnenie sa požaduje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 (5).
(19)
Toto nariadenie nemá za cieľ zakázať diskusie všeobecnej povahy týkajúce sa obchodného a trhového vývoja týkajúceho sa emitenta medzi akcionármi a vedením. Takéto vzťahy sú nevyhnutné pre efektívne fungovanie trhov a nemali by byť týmto nariadením zakázané.
(20)
Spotové trhy a súvisiace trhy s derivátmi sú úzko prepojené a globálne a zneužívanie trhu sa môže uskutočniť na viacerých trhoch, ako aj cezhranične, čo môže viesť k závažným systémovým rizikám. Platí to pre obchodovanie s využitím dôverných informácií aj manipuláciu s trhom. Dôverné informácie zo spotového trhu môžu využiť predovšetkým osoby, ktoré obchodujú na finančnom trhu. Dôverná informácia vo vzťahu ku komoditnému derivátu by mala byť vymedzená ako informácia, ktorá spĺňa všeobecné vymedzenie dôvernej informácie vo vzťahu k finančným trhom a ktorej zverejnenie sa vyžaduje v súlade so zákonnými alebo regulačnými ustanoveniami na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni, trhovými pravidlami, zmluvami alebo zvyklosťami na príslušnom trhu s komoditnými derivátmi alebo spotovom trhu. Významným príkladom takýchto pravidiel je aj nariadenie (EÚ) č. 1227/2011 pre trh s energiou a databáza pre ropu Spoločnej ropnej dátovej iniciatívy (JODI - Joint Organisations Database Initiative). Takáto informácia môže slúžiť ako základ pre rozhodnutia účastníkov trhu o uzavretí zmlúv o komoditných derivátoch alebo súvisiacich spotových zmlúv týkajúcich sa komodít, a preto by mala predstavovať dôvernú informáciu, ktorej zverejnenie sa vyžaduje, ak je pravdepodobné, že bude mať významný vplyv na ceny takýchto derivátov alebo súvisiacich spotových zmlúv týkajúcich sa komodít.
Manipulatívne stratégie sa okrem toho môžu rozšíriť aj na spotové trhy a trhy s derivátmi. Obchodovanie s finančnými nástrojmi vrátane komoditných derivátov sa môže využiť na manipuláciu súvisiacich spotových zmlúv týkajúcich sa komodít a spotové zmluvy týkajúce sa komodít sa môžu použiť na manipuláciu so súvisiacimi finančnými nástrojmi. Zákaz manipulácie s trhom by mal zachytiť tieto vzájomné prepojenia. Nie je však vhodné ani možné rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia na konanie, ktoré nezahŕňa finančné nástroje, napríklad na obchodovanie so spotovými zmluvami týkajúcimi sa komodít, ktoré ovplyvňujú len spotový trh. V konkrétnom prípade veľkoobchodných energetických produktov by príslušné orgány mali zohľadňovať osobitné vlastnosti vymedzení pojmov v nariadení (EÚ) č. 1227/2011, keď uplatňujú vymedzenia pojmov dôvernej informácie, obchodovania s využitím dôverných informácií a manipulácie s trhom podľa tohto nariadenia na finančné nástroje súvisiace s veľkoobchodnými energetickými produktmi.
(21)
V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (6) sú Komisia, členské štáty a iné oficiálne určené orgány zodpovedné okrem iného za technické hľadisko vydávania emisných kvót, ich bezplatné prideľovanie oprávneným priemyselným odvetviam a novým účastníkom trhu a všeobecnejšie za rozvoj a vykonávanie rámca politiky Únie v oblasti zmeny klímy, ktorý predstavuje základ pre ponuku emisných kvót nákupcom spĺňajúcim podmienky systému Únie na obchodovanie s emisiami (EU ETS). Pri výkone uvedených úloh môžu tieto verejné orgány okrem iného mať prístup k neverejným informáciám citlivým z hľadiska ceny a v zmysle smernice 2003/87/ES môžu byť nútené vykonávať určité trhové operácie týkajúce sa emisných kvót. V dôsledku zaradenia emisných kvót medzi finančné nástroje v rámci preskúmania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES (7) budú uvedené nástroje takisto patriť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.
Keďže Komisia, členské štáty a iné oficiálne určené orgány musia byť naďalej schopné rozvíjať a vykonávať politiku Únie v oblasti klímy, mali by byť činnosti uvedených verejných orgánov, ak sú vykonávané vo verejnom záujme a vyslovene na účely vykonávania tejto politiky a v súvislosti s emisnými kvótami, vyňaté z uplatňovania tohto nariadenia. Takáto výnimka by nemala mať negatívny vplyv na celkovú transparentnosť trhu, keďže tieto verejné orgány majú zákonnú povinnosť konať takým spôsobom, ktorý zabezpečí riadne, spravodlivé a nediskriminačné zverejňovanie všetkých nových rozhodnutí, okolností a údajov citlivých z hľadiska ceny, ako aj riadny, spravodlivý a nediskriminačný prístup k nim. Smernica 2003/87/ES a vykonávacie opatrenia prijaté na jej základe okrem toho obsahujú opatrenia na ochranu spravodlivého a nediskriminačného zverejňovania osobitných informácií citlivých z hľadiska ceny, ktorými disponujú verejné orgány. Zároveň by sa výnimka pre verejné orgány konajúce v záujme vykonávania politiky Únie v oblasti zmeny klímy nemala vzťahovať na prípady, keď sa tieto verejné orgány podieľajú na činnosti alebo transakciách, ktoré nie sú v záujme vykonávania politiky Únie v oblasti zmeny klímy, alebo keď sa osoby, ktoré pracujú pre tieto orgány, podieľajú na takejto činnosti alebo transakciách na vlastný účet.
(22)
Podľa článku 43 ZFEÚ a v záujme vykonávania medzinárodných dohôd uzatvorených na základe ZFEÚ sú Komisia, členské štáty a iné oficiálne určené orgány okrem iného zodpovedné za vykonávanie spoločnej poľnohospodárskej politiky a spoločnej rybárskej politiky. Pri výkone týchto povinností uvedené verejné orgány vykonávajú činnosti a prijímajú opatrenia zamerané na riadenie poľnohospodárskych trhov a rybolovných oblastí, ktoré zahŕňajú verejné intervencie, ukladanie dodatočných alebo pozastavenie dovozných ciel. Vzhľadom na rozsah pôsobnosti tohto nariadenia, určité jeho ustanovenia, ktoré sa vzťahujú aj na spotové zmluvy týkajúce sa komodít, ktoré majú alebo by mohli mať vplyv na finančné nástroje, a na finančné nástroje, ktorých hodnota závisí od hodnoty spotových zmlúv týkajúcich sa komodít a ktoré majú alebo by mohli mať vplyv na spotové zmluvy týkajúce sa komodít, je potrebné zabezpečiť, aby činnosti Komisie, členských štátov a iných oficiálne určených orgánov na vykonávanie spoločnej poľnohospodárskej politiky a spoločnej rybárskej politiky neboli obmedzované. Keďže Komisia, členské štáty a iné oficiálne určené orgány musia byť naďalej schopné rozvíjať a vykonávať spoločnú poľnohospodársku politiku a spoločnú rybársku politiku, mali by byť ich činnosti, ak sú vykonávané vo verejnom záujme a výlučne na účely vykonávania týchto politík, vyňaté z uplatňovania tohto nariadenia. Takáto výnimka by nemala mať negatívny vplyv na celkovú transparentnosť trhu, keďže tieto verejné orgány majú zákonnú povinnosť konať takým spôsobom, ktorý zabezpečí riadne, spravodlivé a nediskriminačné zverejňovanie všetkých nových rozhodnutí, okolností a údajov citlivých z hľadiska ceny, ako aj riadny, spravodlivý a nediskriminačný prístup k nim. Zároveň by sa výnimka pre verejné orgány konajúce v záujme vykonávania spoločnej poľnohospodárskej politiky a spoločnej rybárskej politiky nemala vzťahovať na prípady, keď sa tieto verejné orgány podieľajú na činnosti alebo transakciách, ktoré nie sú v záujme vykonávania spoločnej poľnohospodárskej politiky a spoločnej rybárskej politiky, alebo keď sa osoby, ktoré pracujú pre tieto orgány, podieľajú na takejto činnosti alebo transakciách na vlastný účet.
(23)
Základnou charakteristikou obchodovania s využitím dôverných informácií je získanie nespravodlivej výhody na úkor tretích strán na základe dôvernej informácie, o ktorej nevedia, a v dôsledku toho narušenie integrity finančných trhov a dôvery investorov. Preto by mal zákaz obchodovania s využitím dôverných informácií uplatňovať vtedy, keď osoba, ktorá disponuje takouto informáciou, využije neoprávnenú výhodu, ktorú jej táto informácia poskytuje, tak, že v súlade s ňou uskutoční transakciu na trhu, a to nadobudnutie či predaj, pokus o nadobudnutie či predaj, alebo zrušenie či zmenu, alebo pokus o zrušenie či zmenu pokynu na nadobudnutie či predaj finančných nástrojov, ktorých sa táto informácia týka, či už na vlastný účet alebo na účet tretej strany, a to priamo alebo nepriamo. Využívanie dôverných informácií môže tiež spočívať v obchodovaní s emisnými kvótami a ich derivátmi a v predkladaní ponúk na aukciách emisných kvót alebo iných dražených produktov na nich založených, ktoré sa konajú v súlade s nariadením Komisie (EÚ) č. 1031/2010 (8).
(24)
Ak právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá disponuje dôvernou informáciou, nadobudne či prevedie alebo sa pokúsi nadobudnúť či previesť finančné nástroje, ktorých sa táto informácia týka, či už na vlastný účet alebo na účet tretej strany, a to priamo alebo nepriamo, malo by sa predpokladať, že daná osoba využila túto informáciu. Týmto predpokladom nie sú dotknuté práva na obhajobu. Otázka, či osoba porušila zákaz obchodovania s využitím dôverných informácií alebo sa pokúsila o obchodovanie s využitím dôverných informácií, by sa mala analyzovať vzhľadom na účel tohto nariadenia, ktorým je ochrana integrity finančných trhov a posilnenie dôvery investorov, ktorá sa zakladá na uistení, že investori sa budú nachádzať v rovnakom postavení a budú chránení proti zneužívaniu dôverných informácií.
(25)
Pokyny zadané pred tým, ako osoba získala dôvernú informáciu, by sa nemali považovať za obchodovanie s využitím dôverných informácií. Avšak, ak už osoba získala dôvernú informáciu, mala by sa uplatniť domnienka, že všetky následné zmeny týchto pokynov súvisiace s touto informáciou vydaných pred získaním týchto informácií vrátane zrušenia či zmeny pokynu alebo pokusu o zrušenie či zmenu pokynu sú obchodovaním s využitím dôverných informácií. Tento predpoklad by sa však mal dať vyvrátiť v prípade, že osoba preukáže, že dôvernú informáciu pri vykonaní transakcie nevyužila.
(26)
Využívanie dôverných informácií môže spočívať v nadobudnutí či prevode finančného nástroja alebo draženého produktu založeného na emisných kvótach, zrušení či zmene pokynu alebo pokuse o nadobudnutie či prevod finančného nástroja alebo o zrušenie či zmenu pokynu osobou, ktorá vie alebo mala vedieť, že informácie predstavujú dôverné informácie. V tomto ohľade by príslušné orgány mali zvážiť, čo by bežná a rozumná osoba za daných okolností vedela alebo mala vedieť.
(27)
Toto nariadenie by sa malo vykladať spôsobom, ktorý je v súlade s opatreniami prijatými členskými štátmi na ochranu záujmov držiteľov prevoditeľných cenných papierov s hlasovacími právami v spoločnosti (alebo ktoré môžu mať takéto práva ako dôsledok výkonu práv alebo konverzie), ak je spoločnosť vystavená verejnej ponuke na prevzatie alebo akejkoľvek inej navrhnutej zmene kontroly. Toto nariadenie by sa malo vykladať najmä spôsobom, ktorý je v súlade so zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami prijatými v súvislosti s ponukami na prevzatie, splynutiami a zlúčeniami a inými transakciami, ktoré ovplyvňujú vlastníctvo alebo kontrolu spoločností regulovaných orgánmi dohľadu, ktoré určili členské štáty podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES (9).
(28)
Výskum a odhady vychádzajúce z verejne dostupných údajov by sa samy o sebe nemali považovať za dôverné informácie, a skutočnosť, že transakcia sa vykonáva na základe výskumu alebo odhadu, by sa nemala preto považovať za využitie dôverných informácií. Avšak, napríklad, ak uverejnenie alebo distribúcia informácie je bežne očakávaná trhom, a keď toto uverejnenie alebo distribúcia prispieva k procesu tvorby cien finančných nástrojov, alebo keď informácia poskytuje názory uznávaného komentátora trhu alebo inštitúcie, ktoré môžu ovplyvniť ceny súvisiacich finančných nástrojov, táto informácia môže predstavovať dôvernú informáciu. Účastníci trhu preto musia zvážiť, do akej miery je informácia neverejná, a možný vplyv na finančné nástroje obchodované pred jej uverejnením alebo distribúciou, aby určili, či by obchodovali na základe dôverných informácií.
(29)
Aby nedošlo k neúmyselnému zákazu foriem finančnej činnosti, ktoré sú legitímne, najmä ak neexistuje žiadny účinok zneužívania trhu, je potrebné uznať určité legitímne konania. To môže zahŕňať napríklad uznanie úlohy tvorcov trhu, keď vykonávajú legitímnu úlohu zabezpečovania likvidity trhu.
(30)
Samotná skutočnosť, že tvorcovia trhu alebo osoby, ktoré majú povolenie konať ako protistrany, sa obmedzujú na vykonávanie svojej legitímnej obchodnej činnosti nákupu alebo predaja finančných nástrojov alebo že osoby s povolením vykonávať pokyny v mene tretích strán disponujúce dôvernými informáciami sa obmedzujú na riadne vykonávanie, rušenie alebo zmenu pokynov, by sa nemala považovať za využitie takýchto dôverných informácií. Ochrana ustanovená v tomto nariadení tvorcom trhu, subjektom s povolením konať ako protistrany alebo osobám s povolením vykonávať pokyny v mene tretích strán disponujúcim dôvernými informáciami sa však nevzťahuje na činnosti jasne zakázané podľa tohto nariadenia, napríklad prax bežne známu ako front-running (predbiehanie). Ak právnické osoby prijali všetky primerané opatrenia na zabránenie výskytu zneužitia trhu, ale napriek tomu fyzické osoby, ktoré zamestnávajú, sa dopustia zneužitia trhu v mene právnickej osoby, toto by sa nemalo považovať za zneužitie trhu právnickou osobou. Ďalším príkladom, ktorý by sa nemal považovať za využitie dôverných informácií, sú transakcie uskutočnené na splnenie predchádzajúceho záväzku, ktorý sa stal splatným. Samotný prístup k dôverným informáciám súvisiacim s inou spoločnosťou a ich využitie v súvislosti s verejnou ponukou na prevzatie na účely získania kontroly nad touto spoločnosťou alebo navrhnutie zlúčenia alebo splynutia s touto spoločnosťou by sa nemalo považovať za obchodovanie s využitím dôverných informácií.
(31)
Keďže nadobudnutie alebo prevod finančných nástrojov nevyhnutne zahŕňa predchádzajúce rozhodnutie nadobudnúť alebo previesť ich, ktoré prijme osoba vykonávajúca jednu či druhú z týchto operácií, samotné vykonanie tohto nadobudnutia alebo prevodu by sa nemalo považovať za využitie dôverných informácií. Konanie na základe vlastných plánov a stratégií obchodovania by sa nemalo považovať za využívanie dôverných informácií. Žiadna z týchto právnických osôb alebo fyzických osôb by však nemala byť chránená z titulu svojej pracovnej funkcie. Mali by byť chránené, len ak konajú vhodným a náležitým spôsobom a spĺňajú štandardy očakávané od ich profesie a stanovené v tomto nariadení, konkrétne integritu trhu a ochranu investorov. Napriek tomu možno stále usúdiť, že došlo k porušeniu, ak príslušný orgán skonštatuje, že dôvod na tieto transakcie alebo pokyny či toto konanie nebol legitímny alebo že osoba využila dôverné informácie.
(32)
Skúmania trhu sú interakcie medzi predajcom finančných nástrojov a jedným alebo viacerými potenciálnymi investormi pred oznámením transakcie s cieľom posúdiť záujem potenciálnych investorov o možnú transakciu a jej ocenenie, veľkosť a štruktúru. Skúmania trhu by mohli zahŕňať primárnu alebo sekundárnu ponuku príslušných cenných papierov a sú odlišné od bežného obchodovania. Sú veľmi cenným nástrojom na zistenie názoru potenciálnych investorov, posilnenie akcionárskeho dialógu, zaistenie plynulého priebehu transakcií a zladenie názorov emitentov, existujúcich akcionárov a potenciálnych nových investorov. Môžu byť zvlášť užitočné, keď trhom chýba dôvera alebo relevantná referenčná hodnota alebo sú nestabilné. Schopnosť vykonávať skúmania trhu je tak dôležitá pre riadne fungovanie finančných trhov a skúmania trhu samy osebe by sa nemali považovať za zneužívanie trhu.
(33)
Príklady skúmaní trhu zahŕňajú situácie, keď predávajúca spoločnosť rokovala s emitentom o potenciálnej transakcii a rozhodla sa posúdiť potenciálny záujem investorov s cieľom stanoviť podmienky, za ktorých sa transakcia uskutoční; keď emitent zamýšľa oznámiť emisiu dlhopisov alebo dodatočnú emisiu akcií a predávajúca spoločnosť kontaktuje kľúčových investorov a poskytne im úplné podmienky obchodu s cieľom získať finančný záväzok k účasti na transakcii; alebo v prípade, keď sa predávajúci snaží predať veľké množstvo cenných papierov v mene investora a snaží sa odhadnúť potenciálny záujem o tieto cenné papiere u iných potenciálnych investorov.
(34)
Vykonávanie skúmaní trhu si môže vyžadovať poskytovanie dôverných informácií potenciálnym investorom. Vo všeobecnosti existuje potenciál finančne profitovať z obchodovania na základe dôverných informácií poskytnutých v rámci skúmania trhu len vtedy, ak existuje trh s finančným nástrojom, ktorý je predmetom skúmania trhu, alebo s príbuzným finančným nástrojom. Vzhľadom na načasovanie takýchto diskusií je možné, že dôverné informácie sa potenciálnemu investorovi poskytnú v priebehu skúmania trhu po tom, ako bol finančný nástroj prijatý na obchodovanie na regulovanom trhu alebo ako sa s ním obchodovalo v rámci MTF alebo OTF. Pred tým, ako účastník trhu poskytujúci informácie uskutoční skúmanie trhu, malo by sa posúdiť, či toto skúmanie trhu bude zahŕňať zverejnenie dôverných informácií.
(35)
Dôverná informácia by sa mala považovať za legitímne zverejnenú, ak je zverejnená v rámci bežného výkonu zamestnania, povolania alebo povinností. Ak skúmanie trhu zahŕňa zverejnenie dôverných informácií, účastník trhu zverejňujúci informácie sa bude považovať za konajúceho v rámci bežného výkonu svojho zamestnania, povolania alebo povinností, ak v čase zverejnenia informuje osobu, ktorej poskytuje informácie, a získa od nej súhlas, že jej môžu byť poskytnuté dôverné informácie; že bude pri obchodovaní alebo konaní na základe týchto informácií obmedzená ustanoveniami tohto nariadenia; že je potrebné prijať primerané opatrenia, aby sa naďalej chránila dôvernosť informácie; a že musí informovať účastníka trhu zverejňujúceho informácie o totožnosti všetkých fyzických osôb a právnických osôb, ktorým je táto informácia poskytnutá v priebehu vypracovania odpovede na skúmanie trhu. Účastník trhu zverejňujúci informácie by mal tiež spĺňať povinnosti, ktoré sa podrobne stanovia v regulačných technických predpisoch, pokiaľ ide o vedenie záznamov o zverejnených informáciách. O účastníkoch trhu, ktorí pri vykonávaní skúmania trhu nedodržiavajú toto nariadenie, by sa nemalo predpokladať, že neoprávnene zverejnili dôverné informácie, ale nemali by môcť využiť výnimku poskytnutú tým, ktorí tieto ustanovenia dodržiavajú. Otázka, či porušili zákaz neoprávneného zverejnenia dôverných informácií, by sa mala analyzovať vzhľadom na všetky relevantné ustanovenia tohto nariadenia, a všetci účastníci trhu zverejňujúci informácie by mali mať povinnosť pred uskutočnením skúmania trhu písomne zaznamenať svoje hodnotenie, či toto skúmanie trhu bude zahŕňať zverejnenie dôverných informácií.
(36)
Potenciálni investori, ktorí sú predmetom skúmania trhu, by zase mali zvážiť, či informácie, ktoré im boli zverejnené, predstavujú dôverné informácie, čo by im znemožňovalo obchodovať na ich základe alebo ich zverejňovať ďalej. Potenciálni investori naďalej podliehajú pravidlám obchodovania s využitím dôverných informácií a neoprávneného zverejňovania dôverných informácií, ako sa stanovuje v tomto nariadení. S cieľom pomôcť potenciálnym investorom pri ich úvahách by mal orgán ESMA vydať usmernenia, pokiaľ ide o to, aké kroky by mali prijať, aby nedošlo k rozporu s týmto nariadením.
(37)
V nariadení (EÚ) č. 1031/2010 sa ustanovujú dva súbežné systémy týkajúce sa zneužívania trhu uplatniteľné na aukcie emisných kvót. Avšak v dôsledku zaradenia emisných kvót medzi finančné nástroje by toto nariadenie malo predstavovať jednotný súbor predpisov týkajúcich sa opatrení proti zneužívaniu trhu platný pre celý primárny a sekundárny trh s emisnými kvótami. Toto nariadenie by sa malo vzťahovať aj na konanie alebo transakcie vrátane ponúk týkajúce sa obchodovania s emisnými kvótami na aukčnej platforme, ktorá bola schválená ako regulovaný trh, alebo na takéto obchodovanie s inými draženými produktmi, ktoré sú na nich založené, vrátane toho, keď produkty obchodované formou aukcie nie sú finančné nástroje v súlade s nariadením (EÚ) č. 1031/2010.
(38)
V tomto nariadení by sa mali stanoviť opatrenia týkajúce sa manipulácie s trhom, ktoré sa môžu prispôsobiť novým formám obchodovania alebo novým stratégiám, ktoré môžu predstavovať zneužívanie. S ohľadom na skutočnosť, že obchodovanie s finančnými nástrojmi je čoraz viac automatizované, je žiaduce, aby definícia manipulácie s trhom poskytovala príklady konkrétnych stratégií zneužívania, ktoré sa môžu vykonávať prostredníctvom akýchkoľvek dostupných prostriedkov obchodovania vrátane algoritmického a vysokofrekvenčného obchodovania. Uvedené príklady nie sú vyčerpávajúce ani sa nimi netvrdí, že rovnaké stratégie vykonávané prostredníctvom iných prostriedkov by takisto nepredstavovali zneužívanie.
(39)
Zákazy týkajúce sa zneužívania trhu by mali zahŕňať aj osoby, ktoré spolupracujú s cieľom dopustiť sa zneužívania trhu. Príklady by mohli zahŕňať, ale nie sú obmedzené na sprostredkovateľov, ktorí navrhujú a odporúčajú stratégiu obchodovania, ktorej cieľom je zneužitie trhu, osoby, ktoré nabádajú osobu disponujúcu dôvernými informáciami, aby ich neoprávnene zverejnila, alebo osoby, ktoré vyvíjajú softvér v spolupráci s obchodníkom na účel uľahčenia zneužitia trhu.
(40)
Aby sa zaistilo, že zodpovednosť ponesie tak právnická osoba, ako aj akákoľvek fyzická osoba, ktorá sa podieľa na rozhodovaní právnickej osoby, je potrebné uznať rôzne vnútroštátne právne mechanizmy v členských štátoch. Takéto mechanizmy by sa mali týkať priamo metód určenia zodpovednosti vo vnútroštátnom práve.
(41)
S cieľom doplniť zákaz manipulácie s trhom by toto nariadenie malo zahŕňať zákaz týkajúci sa pokusu o manipuláciu s trhom. Pokus o manipuláciu s trhom by sa mal odlíšiť od správania, ktoré by pravdepodobne viedlo k manipulácii s trhom, keďže obe činnosti sú podľa tohto nariadenia zakázané. Takéto pokusy môžu zahŕňať situácie, keď činnosť začala, ale nebola dokončená, napríklad v dôsledku zlyhania techniky alebo pokynu na obchodovanie, ktorý nebol vykonaný. Zákaz pokusov o manipuláciu s trhom je potrebný, aby sa príslušným orgánom umožnilo uložiť sankcie za takéto pokusy.
(42)
Bez toho, aby bol dotknutý cieľ tohto nariadenia a jeho priamo uplatniteľné ustanovenia, osoba, ktorá uzatvára transakcie alebo vydáva pokyny na obchodovanie, ktoré možno považovať za manipuláciu s trhom, môže byť schopná preukázať, že jej dôvody pre uzatvorenie takýchto transakcií alebo vydanie pokynov na obchodovanie sú legitímne a že transakcie a pokyny na obchodovanie sú v zhode s uznanými postupmi na príslušnom trhu. Uznané trhové postupy môže stanoviť iba príslušný orgán zodpovedný za dohľad nad zneužívaním trhu na dotknutom trhu. Postupy, ktoré sú uznané na konkrétnom trhu, sa nemôžu považovať za uplatniteľné na iných trhoch, pokiaľ príslušné orgány týchto trhov tieto postupy oficiálne neuznali. Napriek tomu možno stále usúdiť, že došlo k porušeniu, ak príslušný orgán skonštatuje, že dôvod na tieto transakcie alebo pokyny na obchodovanie nebol legitímny.
(43)
V tomto nariadení by sa malo takisto ujasniť, že manipulácia s trhom alebo pokus o manipuláciu s trhom v prípade finančných nástrojov môžu mať podobu použitia súvisiacich finančných nástrojov, ako sú derivátové nástroje, ktoré sa obchodujú na inom obchodnom mieste alebo OTC.
(44)
Mnohé finančné nástroje sa oceňujú odkazom na referenčné hodnoty. Skutočná manipulácia s referenčnými hodnotami vrátane medzibankových úrokových sadzieb alebo pokus o ňu môže mať vážny vplyv na dôveru trhu a môže viesť k významným stratám pre investorov alebo k narušeniu reálnej ekonomiky. Preto sú potrebné osobitné ustanovenia v súvislosti s referenčnými hodnotami, aby sa chránila integrita trhov a zaistilo sa, že príslušné orgány budú môcť presadzovať jasný zákaz manipulácie s referenčnými hodnotami. Uvedené ustanovenia by sa mali vzťahovať na všetky uverejňované referenčné hodnoty vrátane tých, ktoré sú prístupné cez internet, či už zadarmo alebo nie, napríklad na referenčné hodnoty CDS a indexy indexov. Je potrebné doplniť všeobecný zákaz manipulácie s trhom tým, že sa zakáže manipulácia so samotnou referenčnou hodnotou a zasielanie nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií, poskytovanie nepravdivých alebo zavádzajúcich vstupných hodnôt alebo akákoľvek iná činnosť, ktorou sa manipuluje výpočet referenčnej hodnoty, pričom výpočet sa všeobecne definuje tak, že zahŕňa príjem a hodnotenie všetkých údajov, ktoré sa týkajú výpočtu tejto referenčnej hodnoty a zahŕňajú najmä upravené údaje, ako aj metodika výpočtu referenčnej hodnoty, či už je úplne alebo čiastočne algoritmická alebo založená na úsudku. Uvedené pravidlá dopĺňajú nariadenie (EÚ) č. 1227/2011, ktorým sa zakazuje zámerné poskytovanie nepravdivých informácií podnikom, ktoré poskytujú hodnotenia cien alebo správy o trhu veľkoobchodných energetických produktov, ktorých účinkom je zavádzanie účastníkov trhu konajúcich na základe týchto hodnotení cien alebo správ o trhu.
(45)
S cieľom zabezpečiť jednotné trhové podmienky medzi obchodnými miestami a systémami, ktoré sú predmetom tohto nariadenia, by sa malo vyžadovať, aby akákoľvek osoba, ktorá prevádzkuje regulované trhy, MTF a OTF, zaviedla a zachovala účinné opatrenia, systémy a postupy zamerané na predchádzanie a odhaľovanie praktík manipulácie s trhom a zneužívania.
(46)
Manipulácia alebo pokus o manipuláciu s finančnými nástrojmi môže spočívať aj v zadávaní pokynov, ktoré sa nemusia vykonať. Finančný nástroj sa okrem toho môže manipulovať prostredníctvom konania mimo obchodného miesta. Osoby, ktoré profesionálne zabezpečujú alebo vykonávajú transakcie, by mali mať povinnosť zaviesť a zachovávať účinné opatrenia, systémy a postupy na odhaľovanie a nahlasovanie podozrivých transakcií. Mali by tiež oznamovať podozrivé pokyny a podozrivé transakcie, ktoré sa vykonávajú mimo obchodného miesta.
(47)
Manipulácia alebo pokus o manipuláciu s finančnými nástrojmi môže spočívať aj v šírení nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií. Šírenie nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií môže mať významný vplyv na ceny finančných nástrojov v pomerne krátkom časovom období. Môže spočívať vo vymyslení zjavne nepravdivých informácií, ale aj v úmyselnom vynechaní podstatných skutočností, ako aj vo vedomom nahlásení nesprávnych informácií. Táto forma manipulácie s trhom je osobitne škodlivá pre investorov, pretože spôsobuje, že zakladajú svoje investičné rozhodnutia na nesprávnych alebo skreslených informáciách. Je škodlivá aj pre emitentov, pretože znižuje dôveru v dostupné informácie, ktoré sa ich týkajú. Nedostatok dôvery na trhu môže zase ohroziť schopnosť emitenta emitovať nové finančné nástroje alebo zabezpečiť si úver od ostatných účastníkov trhu na financovanie svojich operácií. Informácie sa na trhu šíria veľmi rýchlo. V dôsledku toho môže poškodenie investorov a emitentov pretrvávať pomerne dlhú dobu, než sa zistí, že informácie sú nepravdivé alebo zavádzajúce, a emitent alebo osoby zodpovedné za ich šírenie ich môžu opraviť. Je preto nevyhnutné zaradiť šírenie nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií, vrátane neoverených a nepravdivých alebo zavádzajúcich správ, medzi porušenia tohto nariadenia. Je preto vhodné nepovoliť osobám, ktoré sú aktívne na finančných trhoch, slobodne na úkor investorov a emitentov uverejňovať informácie v rozpore s vlastným názorom alebo najlepším vedomím a svedomím, o ktorých vedia alebo by mali vedieť, že sú nepravdivé alebo zavádzajúce.
(48)
Vzhľadom na zvýšené využívanie webových stránok, blogov a sociálnych médií je dôležité objasniť, že šírenie nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií prostredníctvom internetu vrátane stránok sociálnych médií alebo anonymných blogov by sa malo na účely tohto nariadenia považovať za rovnocenné šíreniu prostredníctvom tradičnejších komunikačných prostriedkov.
(49)
Zverejnenie dôverných informácií emitentom je nevyhnutné, aby sa zabránilo obchodovaniu s využitím dôverných informácií a zabezpečilo, aby investori neboli zavádzaní. Preto by sa malo požadovať, aby emitenti čo najskôr informovali verejnosť o dôverných informáciách. Táto povinnosť však môže za osobitných okolností poškodiť legitímne záujmy emitenta. Za takýchto okolností by neskoršie zverejnenie malo byť povolené za predpokladu, že odklad by pravdepodobne nezavádzal verejnosť a že emitent dokáže zabezpečiť dôvernosť informácií. Emitent má povinnosť zverejniť dôverné informácie len vtedy, ak požiadal o prijatie finančného nástroja na obchodovanie alebo ak bolo toto prijatie schválené.
(50)
Na účely uplatňovania požiadaviek týkajúcich sa sprístupnenia dôverných informácií verejnosti a odklad tohto sprístupnenia, ako sa uvádza v tomto nariadení, sa oprávnené záujmy môžu konkrétne týkať okolností uvedených v tomto, nie vyčerpávajúcom zozname: a) prebiehajúce rokovania alebo s nimi súvisiace prvky, keď je pravdepodobné, že výsledok alebo normálny priebeh týchto rokovaní by bol ovplyvnený sprístupnením verejnosti. Najmä v prípade, že je finančná životaschopnosť emitenta vážne a bezprostredne ohrozená, avšak nie v rozsahu pôsobnosti uplatniteľného konkurzného práva, môže sa sprístupnenie informácie verejnosti odložiť na obmedzené časové obdobie, ak by takéto sprístupnenie informácie verejnosti vážne ohrozilo záujem existujúcich a potenciálnych akcionárov narušením uzavretia konkrétnych rokovaní, ktoré majú zabezpečiť dlhodobé finančné ozdravenie emitenta; b) rozhodnutia prijaté alebo zmluvy uzatvorené riadiacim orgánom emitenta, ktoré musí schváliť iný orgán emitenta, aby nadobudli účinnosť, ak si organizácia takéhoto emitenta vyžaduje oddelenie týchto orgánov, za predpokladu, že sprístupnenie informácií verejnosti pred takýmto schválením spoločne so súčasným oznámením, že schvaľovanie stále prebieha, by ohrozilo správne posúdenie informácie verejnosťou.
(51)
Okrem toho sa požiadavka zverejňovať dôverné informácie musí adresovať účastníkom trhu s emisnými kvótami. S cieľom zabrániť povinnosti trhu predkladať správy, ktoré nie sú užitočné, a udržať nákladovú efektívnosť predpokladaných opatrení sa zdá nevyhnutné obmedziť regulačný vplyv tejto požiadavky len na tie subjekty EU ETS, pri ktorých vzhľadom na ich veľkosť a činnosť možno odôvodnene predpokladať, že môžu mať významný vplyv na cenu emisných kvót, dražených produktov na nich založených alebo súvisiacich derivátových finančných nástrojov a na ponuky v aukciách podľa nariadenia (EÚ) č. 1031/2010. Komisia by mala prostredníctvom delegovaného aktu prijať opatrenia, ktorými sa stanoví minimálna prahová hodnota na účely uplatňovania tejto výnimky. Informácie, ktoré sa majú uverejniť, by sa mali týkať fyzických operácií uverejňujúcej strany, a nie jej vlastných plánov či stratégií obchodovania s emisnými kvótami, dražených produktov na nich založených alebo súvisiacich derivátových finančných nástrojov. Keď účastníci trhu s emisnými kvótami už plnia rovnocenné požiadavky súvisiace so zverejňovaním dôverných informácií, najmä na základe nariadenia (EÚ) č. 1227/2011, povinnosť zverejňovať dôverné informácie týkajúce sa emisných kvót by nemala viesť k duplicite povinného zverejňovania v podstate rovnakého obsahu. Keďže v prípade účastníkov trhu s emisnými kvótami s agregovanými emisiami alebo menovitým tepelným príkonom nižším alebo rovným stanovenej prahovej hodnote sa informácie o ich fyzických operáciách nepovažujú za významné na účely zverejňovania, mali by sa rovnako považovať za informácie, ktoré nemajú významný vplyv na cenu emisných kvót, dražené produkty na nich založené alebo súvisiace derivátové finančné nástroje. Na takýchto účastníkov trhu s emisnými kvótami by sa však mal napriek tomu vzťahovať zákaz obchodovania s využitím dôverných informácií vo vzťahu k akejkoľvek inej informácii, ku ktorej majú prístup a ktorá je dôvernou informáciou.
(52)
V záujme ochrany verejného záujmu, zachovania stability finančného systému a napríklad zabránenia tomu, aby sa krízy likvidity vo finančných inštitúciách premenili na krízy platobnej schopnosti z dôvodu náhleho výberu prostriedkov, môže byť vhodné za výnimočných podmienok povoliť odklad zverejnenia dôverných informácií pre úverové inštitúcie alebo finančné inštitúcie. Uvedené sa môže vzťahovať najmä na informácie vzťahujúce sa k dočasným problémom s likviditou, keď potrebujú pôžičku od centrálnej banky vrátane núdzovej pomoci centrálnej banky na zabezpečenie likvidity, ak by zverejnenie informácií malo systémový dosah. Tento odklad by mal byť podmienený tým, že emitent získa súhlas relevantného príslušného orgánu, pričom je zrejmé, že širší verejný a hospodársky záujem na oddialení zverejnenia prevažuje nad záujmom trhu na získaní informácie, ktorá je predmetom odkladu.
(53)
V súvislosti s finančnými inštitúciami, najmä keď prijímajú pôžičky z centrálnej banky vrátane núdzovej pomoci na zabezpečenie likvidity, by hodnotenie toho, či má informácia systémový význam a či je odklad zverejnenia vo verejnom záujme, mal vykonať príslušný orgán po prípadnej konzultácii s národnou centrálnou bankou, makroprudenciálnym orgánom alebo akýmkoľvek iným relevantným vnútroštátnym orgánom.
(54)
Využívanie alebo pokus o využívanie dôverných informácií na obchodovanie na vlastný účet alebo na účet tretej strany by malo byť jednoznačne zakázané. Využívanie dôverných informácií môže tiež spočívať v obchodovaní s emisnými kvótami a ich derivátmi a v predkladaní ponúk na aukciách emisných kvót alebo iných dražených produktov na nich založených, ktoré sa konajú v súlade s nariadením (EÚ) č. 1031/2010, osobami, ktoré vedia, alebo by mali vedieť, že informácia, ktorou disponujú, predstavuje dôvernú informáciu. Informácie týkajúce sa vlastných plánov a stratégií obchodovania účastníka trhu by sa nemali považovať za dôverné informácie, aj keď informácie týkajúce sa plánov a stratégií obchodovania tretej strany by mohli predstavovať dôverné informácie.
(55)
Požiadavka zverejňovať dôverné informácie môže byť zaťažujúca pre malé a stredné podniky ako sa vymedzujú v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (10), ktorých finančné nástroje sú prijaté na obchodovanie na rastových trhoch malých a stredných podnikov, vzhľadom na náklady na monitorovanie informácií, ktorými disponujú, a získanie právneho poradenstva o tom, či a kedy sa informácie musia zverejniť. Napriek tomu je rýchle zverejnenie dôverných informácií nevyhnutné na zabezpečenie dôvery investorov v týchto emitentov. Orgán ESMA by mal preto mať možnosť vydávať usmernenia, ktoré pomáhajú emitentom plniť si povinnosť zverejňovať dôverné informácie bez toho, aby bola ohrozená ochrana investorov.
(56)
Zoznamy osôb disponujúcich dôvernými informáciami sú pre regulačné orgány dôležitým nástrojom pri vyšetrovaní možných zneužití trhu, avšak vnútroštátne rozdiely týkajúce sa údajov, ktoré sa majú uvádzať v týchto zoznamoch, kladú zbytočnú administratívnu záťaž na emitentov. Dátové polia požadované v prípade zoznamov osôb disponujúcich dôvernými informáciami by mali byť preto jednotné, aby sa tieto náklady znížili. Je dôležité informovať o tejto skutočnosti a jej dôsledkoch osoby začlenené do zoznamu osôb disponujúcich dôvernými informáciami podľa tohto nariadenia a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/57/EÚ (11). Požiadavka viesť a neustále aktualizovať zoznamy osôb disponujúcich dôvernými informáciami kladie administratívnu záťaž osobitne na emitentov na rastových trhoch malých a stredných podnikov. Keďže príslušné orgány sú schopné vykonávať účinný dohľad nad zneužívaním trhu bez toho, aby boli v prípade týchto emitentov stále k dispozícii tieto zoznamy, uvedení emitenti by sa mali oslobodiť od tejto povinnosti s cieľom znížiť administratívne náklady vyplývajúce z tohto nariadenia. Takíto emitenti by však mali príslušným orgánom poskytnúť zoznam osôb disponujúcich dôvernými informáciami na požiadanie.
(57)
Pre ochranu integrity trhu je dôležité, aby emitenti alebo akékoľvek osoby konajúce v ich mene alebo na ich účet vypracovali zoznamy osôb, ktoré pre nich pracujú na základe pracovnej zmluvy alebo inak a majú prístup k dôverným informáciám týkajúcim sa, či už priamo alebo nepriamo, emitenta. Takéto zoznamy môžu slúžiť emitentom alebo takýmto osobám na kontrolu toku dôverných informácií, a tým im pomôcť zvládnuť ich povinnosti týkajúce sa mlčanlivosti. Navyše môžu takéto zoznamy predstavovať pre príslušné orgány aj užitočný nástroj na identifikáciu akejkoľvek osoby, ktorá má prístup k dôverným informáciám, a dátumu, kedy získala prístup. Prístupom osôb uvedených na takomto zozname k dôverným informáciám týkajúcim sa emitenta priamo či nepriamo nie sú dotknuté zákazy stanovené v tomto nariadení.
(58)
Väčšia transparentnosť transakcií uskutočňovaných osobami vykonávajúcimi riadiace úlohy na úrovni emitentov a prípadne osobami s nimi úzko spojenými predstavuje preventívne opatrenie proti zneužívaniu trhu, najmä obchodovaniu s využitím dôverných informácií. Uverejňovanie týchto transakcií, prinajmenšom individuálne, môže tiež byť veľmi cenným zdrojom informácií pre investorov. Je potrebné objasniť, že povinnosť uverejňovať transakcie týchto manažérov zahŕňa aj založenie alebo zapožičiavanie finančných nástrojov, keďže založenie akcií môže viesť k významnému a potenciálne destabilizujúcemu vplyvu na spoločnosť v prípade náhleho, nepredvídaného prevodu. Bez zverejnenia by trh nevedel, že existovala zvýšená pravdepodobnosť napríklad významnej budúcej zmeny vo vlastníctve akcií, zvýšenia ponuky akcií na trhu, alebo straty hlasovacích práv v tejto spoločnosti. Z tohto dôvodu sa oznámenie podľa tohto nariadenia vyžaduje, ak sa založenie cenných papierov uskutočňuje ako súčasť širšej transakcie, v rámci ktorej manažér založí cenné papiere ako kolaterál na získanie úveru od tretej strany. Okrem toho je úplná a riadna transparentnosť trhu nevyhnutným predpokladom dôvery účastníkov trhu, a najmä dôvery akcionárov spoločnosti. Takisto je potrebné objasniť, že povinnosť uverejňovať transakcie uvedených manažérov zahŕňa transakcie iných osôb vykonávajúcich rozhodnutia z poverenia manažéra. S cieľom zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi úrovňou transparentnosti a počtom správ predkladaných príslušným orgánom a verejnosti by sa mali v tomto nariadení zaviesť prahové hodnoty, pod ktorými sa transakcie nemusia oznamovať.
(59)
Oznamovanie transakcií vykonávaných osobami vykonávajúcimi riadiace úlohy na vlastný účet alebo osobou s nimi úzko spojenou nie je len významnou informáciou pre účastníkov trhu, ale tiež predstavuje pre príslušné orgány ďalší prostriedok na vykonávanie dohľadu nad trhmi. Povinnosťou oznamovať transakcie nie sú dotknuté zákazy stanovené v tomto nariadení.
(60)
Oznamovanie transakcií by malo byť v súlade s pravidlami prenosu osobných údajov stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (12).
(61)
Osobám vykonávajúcim riadiace úlohy by sa malo zakázať obchodovanie pred oznámením priebežnej finančnej správy alebo koncoročnej správy, ktoré je príslušný emitent povinný zverejniť v súlade s pravidlami obchodného miesta, na ktorom sú akcie emitenta prijaté na obchodovanie, alebo podľa vnútroštátneho práva, ak neexistujú osobitné alebo obmedzené okolnosti, ktoré by odôvodnili povolenie zo strany emitentov umožňujúce osobám vykonávajúcim riadiace úlohy obchodovať. Žiadnym takýmto povolením emitenta však nie sú dotknuté zákazy stanovené v tomto nariadení.
(62)
Súbor účinných nástrojov, právomocí a zdrojov pre príslušný orgán každého členského štátu zaručí účinnosť dohľadu. V tomto nariadení sa preto stanovuje najmä minimálny súbor právomocí dohľadu a vyšetrovacích právomocí, ktoré by mali byť zverené príslušným orgánom členských štátov v súlade s vnútroštátnym právnom. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať, ak to vnútroštátne právo vyžaduje, obrátením sa na príslušné justičné orgány. Pri výkone svojich právomocí podľa tohto nariadenia by príslušné orgány mali konať objektívne a nestranne a pri svojom rozhodovaní zostať autonómne.
(63)
Účastníci trhu a všetky hospodárske subjekty by mali prispievať aj k integrite trhu. V tomto zmysle by určenie jedného príslušného orgánu pre zneužívanie trhu nemalo vylučovať väzby na účely spolupráce alebo delegovanie úloh v rámci zodpovednosti príslušného orgánu medzi týmto orgánom a účastníkmi trhu s cieľom zaručiť efektívny dohľad nad dodržiavaním ustanovení tohto nariadenia. Ak osoby, ktoré vypracúvajú alebo šíria investičné odporúčania alebo iné informácie odporúčajúce alebo navrhujúce investičnú stratégiu týkajúcu sa jedného alebo viacerých finančných nástrojov, tiež obchodujú s takýmito nástrojmi na vlastný účet, príslušné orgány by mali okrem iného mať možnosť vyžadovať od týchto osôb alebo požiadať tieto osoby o akékoľvek informácie potrebné na určenie, či sú odporúčania vypracované alebo šírené týmito osobami v súlade s týmto nariadením.
(64)
V záujme odhaľovania prípadov obchodovania s využitím dôverných informácií a manipulácie s trhom je potrebné, aby príslušné orgány mali v súlade s vnútroštátnym právom možnosť vstúpiť do priestorov fyzických osôb a právnických osôb s cieľom zaistiť dokumenty. Prístup do takýchto priestorov je potrebný v prípade dôvodného podozrenia, že dokumenty a iné údaje spojené s predmetom vyšetrovania existujú a môžu mať význam pri dokazovaní prípadu obchodovania s využitím dôverných informácií alebo zneužitia trhu. Okrem toho je prístup do takýchto priestorov potrebný, keď osoba, ktorej už bola poslaná žiadosť o informácie, tejto žiadosti úplne alebo čiastočne nevyhovela, alebo ak existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že v prípade predloženia žiadosti jej nebude vyhovené, alebo že dokumenty alebo informácie, na ktoré sa žiadosť o informácie vzťahuje, by boli odstránené, zmanipulované alebo zničené. Ak je v súlade s vnútroštátnym právom potrebné predchádzajúce povolenie justičného orgánu dotknutého členského štátu, vstup do priestorov by sa mal uskutočniť po získaní uvedeného predchádzajúceho povolenia justičného orgánu.
(65)
Existujúce nahrávky telefonických konverzácií a záznamy o prenose údajov od investičných spoločností, úverových inštitúcií a finančných inštitúcií, ktoré vykonávajú transakcie a dokumentujú ich vykonanie, ako aj existujúce telefónne záznamy a záznamy o prenose údajov od telekomunikačných operátorov predstavujú dôležité, a niekedy jediné dôkazy pre odhalenie a dokázanie existencie obchodovania s využitím dôverných informácií a manipulácie s trhom. Telefónne záznamy a záznamy o prenose údajov môžu preukázať totožnosť osoby zodpovednej za šírenie nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií alebo skutočnosť, že osoby boli v určitej dobe v kontakte a že existuje vzťah medzi dvomi alebo viacerými osobami. Príslušné orgány by preto mali mať možnosť vyžiadať si existujúce nahrávky telefonických konverzácií, záznamy elektronickej komunikácie a záznamy o prenose údajov, ktoré má k dispozícii investičná spoločnosť, úverová inštitúcia či finančná inštitúcia v súlade so smernicou 2014/65/EÚ. Prístup k dátovým a telefónnym záznamom je potrebný v záujme zabezpečenia dôkazov a vyšetrovania indícií týkajúcich sa možného obchodovania s využitím dôverných informácií alebo manipulácie s trhom, a tým pre odhaľovanie a ukladanie sankcií za zneužívania trhu. S cieľom zaviesť v Únii rovnaké podmienky vo vzťahu k prístupu k telefónnym záznamom a existujúcim záznamom o prenose údajov, ktoré má telekomunikačný operátor, alebo k existujúcim nahrávkam telefonických konverzácií a záznamom o prenose údajov, ktoré má investičná spoločnosť, úverová inštitúcia alebo finančná inštitúcia, by príslušné orgány mali mať v súlade s vnútroštátnym právom možnosť vyžiadať si existujúce telefónne záznamy a existujúce záznamy o prenose údajov, ktoré má telekomunikačný operátor, pokiaľ to povoľuje vnútroštátne právo, a existujúce nahrávky telefonických konverzácií, ako aj záznamy o prenose údajov, ktoré má investičná spoločnosť, a to v prípadoch dôvodného podozrenia, že takéto záznamy spojené s predmetom kontroly alebo vyšetrovania môžu mať význam pri dokazovaní obchodovania s využitím dôverných informácií alebo manipulácie s trhom, ktoré porušujú toto nariadenie. Prístup k telefónnym záznamom a záznamom o prenose údajov, ktoré má telekomunikačný operátor, nezahŕňa prístup k obsahu hlasovej komunikácie prostredníctvom telefónu.
(66)
Aj keď sa v tomto nariadení stanovuje minimálny súbor právomocí, ktoré by mali byť zverené príslušným orgánom, tieto právomoci sa musia vykonávať v rámci uceleného systému vnútroštátneho práva, ktorý zaručuje dodržiavanie základných práv vrátane práva na súkromie. Pre výkon uvedených právomocí, ktoré môžu predstavovať vážne zásahy do práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života, obydlia a komunikácie, by členské štáty mali mať zavedené primerané a účinné záruky proti akémukoľvek zneužitiu, napríklad v prípade potreby požiadavka získať predchádzajúci súhlas justičných orgánov dotknutého členského štátu. Členské štáty by mali poskytnúť príslušným orgánom možnosť, aby vykonávali takéto právomoci zasahujúce do súkromia v rozsahu potrebnom na riadne vyšetrenie závažných prípadov, ak neexistujú rovnocenné prostriedky na účinné dosiahnutie rovnakého výsledku.
(67)
Vzhľadom na to, že zneužitie trhu sa môže uskutočňovať cezhranične a na viacerých trhoch, malo by sa vyžadovať, aby príslušné orgány za každých okolností s výnimkou výnimočných okolností spolupracovali a vymieňali si informácie s inými príslušnými orgánmi a regulačnými orgánmi a s orgánom ESMA, a to najmä v súvislosti s vyšetrovaniami. Keď je príslušný orgán presvedčený, že k zneužitiu trhu dochádza alebo došlo v inom členskom štáte alebo že ovplyvňuje finančné nástroje, s ktorými sa obchoduje v inom členskom štáte, mal by túto skutočnosť oznámiť príslušnému orgánu a orgánu ESMA. Orgán ESMA by mal mať v prípadoch zneužívania trhu s cezhraničným vplyvom možnosť koordinovať vyšetrovania, ak o to požiada jeden z dotknutých príslušných orgánov.
(68)
Je nevyhnutné, aby príslušné orgány mali potrebné nástroje na účinný dohľad nad knihami objednávok naprieč trhmi. Podľa smernice 2014/65/EÚ môžu príslušné orgány požadovať a prijímať od iných príslušných orgánov údaje týkajúce sa knihy objednávok s cieľom uľahčiť monitorovanie a odhaľovanie manipulácie s trhom na cezhraničnom základe.
(69)
S cieľom zabezpečiť výmenu informácií a spoluprácu s orgánmi tretích krajín, pokiaľ ide o účinné presadzovanie tohto nariadenia, by príslušné orgány mali uzavrieť dohody o spolupráci s ich náprotivkami v tretích krajinách. Akýkoľvek prenos osobných údajov vykonávaný na základe týchto dohôd by mal byť v súlade so smernicou 95/46/ES a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (13).
(70)
Spoľahlivý prudenciálny a podnikateľský rámec pre finančný sektor by sa mal opierať o silné režimy dohľadu, vyšetrovania a sankcií. Orgány dohľadu by mali mať na tento účel dostatočné právomoci konať a mali by mať možnosť spoliehať sa na rovnocenné, silné a odrádzajúce sankčné režimy v súvislosti so všetkými finančnými deliktami a sankcie by sa mali účinne presadzovať. Skupina de Larosièra však došla k záveru, že žiadny z týchto prvkov nie je v súčasnosti zavedený. Preskúmanie existujúcich právomocí ukladať sankcie a ich praktického uplatňovania zamerané na podporu konvergencie sankcií v celom rozsahu činností dohľadu sa vykonalo v oznámení Komisie z 8. decembra 2010 o posilňovaní sankčných režimov v odvetví finančných služieb.
(71)
Preto by sa mal stanoviť súbor správnych sankcií a iných správnych opatrení s cieľom zaručiť jednotný prístup v členských štátoch a posilniť ich odrádzajúci účinok. Príslušný orgán by mal mať možnosť zakázať vykonávanie riadiacich funkcií v rámci investičných spoločností. Sankcie uložené v osobitných prípadoch by sa mali stanoviť s prípadným prihliadnutím na faktory, ako je vrátenie akejkoľvek zistenej finančnej výhody, závažnosť a trvanie porušenia, akékoľvek priťažujúce alebo poľahčujúce faktory, potreba, aby pokuty mali odrádzajúci účinok, a prípadne by mali zahŕňať úľavy za spoluprácu s príslušným orgánom. Konkrétne môže skutočná výška správnych pokút, ktoré sa majú uložiť v konkrétnom prípade, dosiahnuť maximálnu úroveň stanovenú v tomto nariadení alebo vyššiu úroveň stanovenú vo vnútroštátnom práve v prípade veľmi závažných porušení, zatiaľ čo pokuty podstatne nižšie, ako je maximálna úroveň, sa môžu použiť v prípade menej závažných porušení alebo v prípade urovnania. Toto nariadenie neobmedzuje možnosť členských štátov stanoviť vyššie správne sankcie alebo iné správne opatrenia.
(72)
Aj keď členským štátom nič nebráni v tom, aby stanovili pravidlá pre správne, ako aj trestné sankcie za rovnaké porušenia, od členských štátov by sa nemalo vyžadovať, aby stanovili pravidlá pre správne sankcie za porušenia tohto nariadenia, ktoré už sú predmetom vnútroštátneho trestného práva do 3. júla 2016. V súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi členské štáty nie sú povinné ukladať správne a trestné sankcie za to isté porušenie, ale môžu tak urobiť, ak to ich vnútroštátne právo povoľuje. Zachovaním trestných sankcií za porušenia tohto nariadenia alebo smernice 2014/57/EÚ namiesto správnych sankcií by sa však nemala obmedziť alebo inak ovplyvniť možnosť príslušných orgánov spolupracovať a mať prístup k informáciám alebo si informácie včas vymieňať s príslušnými orgánmi v iných členských štátoch na účely tohto nariadenia, a to aj po akomkoľvek predložení predmetných porušení príslušným justičným orgánom na trestné stíhanie.
(73)
S cieľom zabezpečiť, aby rozhodnutia prijaté príslušnými orgánmi mali odrádzajúci účinok na širokú verejnosť, mali by sa zvyčajne uverejniť. Uverejňovanie rozhodnutí je zároveň dôležitým nástrojom príslušných orgánov na informovanie účastníkov trhu o tom, aké konanie sa považuje za porušenie tohto nariadenia, ako aj na podporu šírenia dobrého správania medzi účastníkmi trhu. Ak by takéto uverejnenie spôsobilo neprimeranú škodu zúčastneným osobám alebo ohrozilo stabilitu finančných trhov či prebiehajúce prešetrovanie, príslušný orgán by mal uverejniť správne sankcie a iné správne opatrenia na anonymnom základe spôsobom, ktorý je v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, alebo uverejnenie odložiť. Príslušné orgány by mali mať možnosť neuverejniť sankcie a iné správne opatrenia, ak sa anonymné alebo neskoršie uverejnenie nepovažuje za dostatočné na to, aby sa zaistilo, že stabilita finančných trhov nebude ohrozená. Príslušné orgány by tiež nemali byť povinné uverejňovať opatrenia, ktoré sa považujú za menej významné a ktorých uverejnenie by bolo neprimerané.
(74)
Informátori prinášajú do pozornosti príslušných orgánov nové informácie, ktoré im pomáhajú pri odhaľovaní a ukladaní sankcií za obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipuláciu s trhom. Informátorov však môže odrádzať strach z odvetných opatrení alebo nedostatok motivácie. Nahlasovanie porušení tohto nariadenia je nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby príslušné orgány mohli odhaľovať a postihovať zneužívanie trhu. Opatrenia týkajúce sa informátorov sú nevyhnutné na uľahčenie odhaľovania a ukladania sankcií za zneužívanie trhu a na zabezpečenie ochrany a dodržiavania práv informátora a obvinenej osoby. Toto nariadenie by preto malo zabezpečiť, aby sa zaviedli príslušné opatrenia, ktoré informátorom umožnia, aby upozorňovali príslušné orgány na prípadné porušenia tohto nariadenia, a ochránia ich pred odvetnými opatreniami. Členské štáty by mali mať možnosť stanoviť finančné stimuly pre osoby, ktoré ponúknu relevantné informácie o možných porušeniach tohto nariadenia. Informátori by však na tieto finančné stimuly mali byť oprávnení len vtedy, ak prinesú nové informácie, pri ktorých oznamovacia povinnosť nevyplýva zo zákona, a keď tieto informácie vedú k sankciám za porušenie tohto nariadenia. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby systémy nahlasovania porušení informátormi, ktoré uplatňujú, zahŕňali mechanizmy, ktoré zabezpečujú primeranú ochranu obvinených osôb, najmä pokiaľ ide o právo na ochranu ich osobných údajov a postupy na zabezpečenie práva obvinených osôb na obranu a vypočutie pred prijatím rozhodnutia, ktoré sa ich dotýka, ako aj právo požiadať súd o účinný prostriedok nápravy v súvislosti s rozhodnutím, ktoré sa ich dotýka.
(75)
Keďže členské štáty prijali právne predpisy vykonávajúce smernicu 2003/6/ES a keďže by sa delegované akty, regulačné technické predpisy a vykonávacie technické predpisy stanovené v tomto nariadení mali prijať pred užitočným uplatňovaním rámca, ktorý sa má zaviesť, je potrebné odložiť uplatňovanie podstatných ustanovení tohto nariadenia o dostatočne dlhú dobu.
(76)
S cieľom umožniť bezproblémový prechod k uplatňovaniu tohto nariadenia sa trhové postupy existujúce pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia a uznané príslušnými orgánmi v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2273/2003 (14) na účely uplatnenia článku 1 bodu 2 písm. a) smernice 2003/6/ES môžu naďalej uplatňovať za predpokladu, že sú oznámené orgánu ESMA v rámci stanovenej lehoty až pokiaľ príslušný orgán nerozhodne o pokračovaní týchto postupov v súlade s týmto nariadením.
(77)
Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“). Preto by sa toto nariadenie malo vykladať a uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami. Najmä, ak sa v tomto nariadení odkazuje na pravidlá týkajúce sa slobody tlače a slobody prejavu v iných médiách, ako aj pravidlá alebo kódexy upravujúce žurnalistickú profesiu, tieto slobody by sa mali zohľadniť, ako je zaručené v Únii a v členských štátoch a ako sú uznané v článku 11 charty a v iných príslušných ustanoveniach.
(78)
S cieľom zvýšiť transparentnosť a lepšie podložiť uplatňovanie sankčných režimov by príslušné orgány mali na ročnom základe poskytovať orgánu ESMA anonymné a súhrnné údaje. Tieto údaje by mali zahŕňať počet začatých vyšetrovaní, počet prebiehajúcich vyšetrovaní, a počet vyšetrovaní uzavretých v priebehu príslušného obdobia.
(79)
Spracovanie osobných údajov vykonávané orgánom ESMA v rámci tohto nariadenia a pod dohľadom príslušných orgánov členských štátov, najmä nezávislých verejných orgánov určených členskými štátmi, sa riadi smernicou 95/46/ES a nariadením (ES) č. 45/2001. Akákoľvek výmena alebo prenos informácií zo strany príslušných orgánov by mali byť v súlade s pravidlami prenosu osobných údajov ustanovenými v smernici 95/46/ES. Akákoľvek výmena alebo prenos informácií zo strany orgánu ESMA by mali byť v súlade s pravidlami prenosu osobných údajov ustanovenými v nariadení (ES) č. 45/2001.
(80)
Toto nariadenie, ako aj delegované akty, vykonávacie akty, regulačné technické predpisy, vykonávacie technické predpisy a usmernenia prijaté v súlade s ním sa nedotýkajú uplatňovania pravidiel Únie týkajúcich sa hospodárskej súťaže.
(81)
S cieľom bližšie určiť požiadavky stanovené v tomto nariadení by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o vyňatie určitých verejných orgánov a centrálnych bánk tretích krajín a určitých určených orgánov verejnej moci tretích krajín, ktoré majú dohodu o prepojení s Úniou v zmysle článku 25 smernice 2003/87/ES, z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia; ukazovatele manipulatívneho konania uvedenými v prílohe I k tomuto nariadeniu; prahové hodnoty pre stanovenie uplatňovania povinnosti sprístupnenia informácii verejnosti pre účastníkov trhu s emisnými kvótami; podmienky, za ktorých je možné povoliť obchodovanie počas obdobia, keď je zakázané; a povahu určitých transakcií uskutočňovaných osobami vykonávajúcimi riadiace úlohy alebo osobami úzko s nimi spojenými, ktoré by zakladali oznamovaciu požiadavku. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(82)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia, pokiaľ ide o postupy nahlasovania porušení tohto nariadenia, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby bližšie určila uvedené postupy vrátane spôsobov vykonávania nadväzných opatrení k hláseniam, opatrenia na ochranu osôb pracujúcich na základe pracovnej zmluvy a opatrenia na ochranu osobných údajov. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (15).
(83)
Technickými predpismi v oblasti finančných služieb by sa mali zabezpečiť jednotné podmienky v rámci Únie v záležitostiach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Bolo by efektívne a vhodné poveriť orgán ESMA ako subjekt s vysoko špecializovanými odbornými znalosťami, aby vypracoval návrh regulačných technických predpisov a návrh vykonávacích technických predpisov, ktoré neobsahujú politické voľby a ktoré sa predložia Komisii.
(84)
Komisii by sa mala udeliť právomoc prijímať prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (16) návrh regulačných technických predpisov, ktoré vypracoval orgán ESMA, s cieľom určiť obsah oznámení, ktoré budú musieť predkladať organizátori regulovaných trhov, MTF a OTF o finančných nástrojoch, ktoré prijali na obchodovanie, s ktorými sa obchodovalo alebo pre ktoré bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie na ich obchodnom mieste, spôsob a podmienky zostavovania, uverejňovania a vedenia zoznamov týchto nástrojov orgánom ESMA; podmienky, ktoré musia spĺňať programy spätného výkupu a stabilizačné opatrenia vrátane podmienok obchodovania, obmedzení týkajúcich sa času a objemu, povinností súvisiacich so zverejňovaním informácií a predkladaním správ a cenových podmienok stabilizácie, v súvislosti s postupmi a systémami opatrení pre obchodné miesta zameranými na predchádzanie zneužívaniu trhu a jeho odhaľovanie, ako aj systémami a vzorovými dokumentmi, ktoré majú používať osoby s cieľom odhaliť a nahlásiť podozrivé pokyny a transakcie; vhodné opatrenia, postupy a požiadavky na uchovávanie záznamov v rámci procesu skúmaní trhu a v súvislosti s technickými opatreniami pre kategórie osôb na objektívne predkladanie informácií odporúčajúcich investičnú stratégiu a na zverejňovanie osobitných záujmov alebo uvádzanie konfliktov záujmov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na úrovni expertov.
(85)
Komisii by sa mala udeliť aj právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy prostredníctvom vykonávacích aktov podľa článku 291 ZFEÚ a v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. Orgán ESMA by sa mal poveriť vypracovaním vykonávacích technických predpisov na predloženie Komisii týkajúcich sa sprístupňovania verejnosti dôverných informácií, formátov zoznamov osôb disponujúcich dôvernými informáciami a formátov a postupov pre spoluprácu a výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi navzájom a s orgánom ESMA.
(86)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zabrániť zneužívaniu trhu vo forme obchodovania s využitím dôverných informácií, neoprávneného zverejnenia dôverných informácií a manipulácie s trhom, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu jeho rozsahu a vplyvu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(87)
Ustanovenia smernice 2003/6/ES už nie sú relevantné alebo dostatočné, a preto by sa uvedená smernica mala zrušiť od 3. júla 2016. Požiadavky a zákazy v tomto nariadení úzko súvisia s požiadavkami a zákazmi uvedenými v smernici 2014/65/EÚ, a preto by mali nadobudnúť účinnosť dňom nadobudnutia účinnosti uvedenej smernice.
(88)
V záujme správneho uplatňovania tohto nariadenia je potrebné, aby členské štáty prijali všetky potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby ich vnútroštátne právo bolo do 3. júla 2016 v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia, ktoré sa týkajú príslušných orgánov a ich právomocí, ukladania správnych sankcií a iných správnych opatrení, oznamovania porušení a uverejňovania rozhodnutí.
(89)
Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vydal stanovisko 10. februára 2012 (17),
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA 1
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa ustanovuje spoločný regulačný rámec týkajúci sa obchodovania s využitím dôverných informácií, neoprávneného zverejnenia dôverných informácií a manipulácie s trhom (zneužívanie trhu), ako aj opatrení na zabránenie zneužívaniu trhu s cieľom zaistiť integritu finančných trhov v Únii a zvýšiť ochranu investorov a ich dôveru v tieto trhy.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
1. Toto nariadenie sa uplatňuje na:
a)
finančné nástroje prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu alebo finančné nástroje, pre ktoré bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie na regulovanom trhu;
b)
finančné nástroje, s ktorými sa obchoduje v rámci MTF, ktoré boli prijaté na obchodovanie v rámci MTF alebo pre ktoré bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie v rámci MTF;
c)
finančné nástroje, s ktorými sa obchoduje v rámci OTF;
d)
finančné nástroje, ktoré sa neuvádzajú v písmene a), b) ani c) a ktorých cena alebo hodnota závisí od ceny alebo hodnoty finančného nástroja uvedeného v uvedených písmenách alebo má na ne vplyv, vrátane okrem iného swapov na úverové zlyhanie a rozdielových zmlúv.
Toto nariadenie sa takisto uplatňuje na konanie alebo transakcie vrátane ponúk, ktoré sa týkajú obchodovania na aukčnej platforme, ktorá bola schválená ako regulovaný trh, s emisnými kvótami alebo s inými draženými produktmi, ktoré sú na nich založené, vrátane dražených produktov, ktoré nie sú finančnými nástrojmi, podľa nariadenia (EÚ) č. 1031/2010. Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek osobitné ustanovenia vzťahujúce sa na ponuky predložené v súvislosti s aukciou, sa na takéto ponuky vzťahujú všetky požiadavky a zákazy uvedené v tomto nariadení, ktoré sa týkajú pokynov na obchodovanie.
2. Články 12 a 15 sa uplatňujú aj na:
a)
spotové zmluvy týkajúce sa komodít, ktoré nie sú veľkoobchodnými energetickými produktmi, keď transakcia, pokyn alebo konanie má alebo je pravdepodobné, že bude mať vplyv na cenu alebo hodnotu finančného nástroja uvedeného v odseku 1;
b)
druhy finančných nástrojov vrátane derivátových kontraktov alebo derivátových nástrojov na prenos kreditného rizika, keď transakcia, pokyn, ponuka alebo konanie má alebo je pravdepodobné, že bude mať vplyv na cenu alebo hodnotu spotových zmlúv týkajúcich sa komodít, ak táto cena alebo hodnota závisí od ceny alebo hodnoty daných finančných nástrojov, a
c)
konanie súvisiace s referenčnými hodnotami.
3. Toto nariadenie sa uplatňuje na každú transakciu, pokyn alebo konanie týkajúce sa finančného nástroja, ako je uvedené v odsekoch 1 a 2, bez ohľadu na to, či sa táto transakcia, pokyn alebo konanie uskutočnili alebo neuskutočnili na obchodnom mieste.
4. Zákazy a požiadavky uvedené v tomto nariadení sa uplatňujú na opatrenia a opomenutia v Únii a v tretích krajinách týkajúce sa nástrojov uvedených v odsekoch 1 a 2.
Článok 3
Vymedzenia pojmov
1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„finančný nástroj“ je finančný nástroj v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 15 smernice 2014/65/EÚ;
2.
„investičná spoločnosť“ je investičná spoločnosť v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 smernice 2014/65/EÚ;
3.
„úverová inštitúcia“ je úverová inštitúcia v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (18);
4.
„finančná inštitúcia“ je finančná inštitúcia v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 26 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
5.
„organizátor trhu“ je organizátor trhu v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 18 smernice 2014/65/EÚ;
6.
„regulovaný trh“ je regulovaný trh v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 21 smernice 2014/65/EÚ;
7.
„multilaterálny obchodný systém“ alebo „MTF“ (multilateral trading facility - MTF) je multilaterálny systém v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 22 smernice 2014/65/EÚ;
8.
„organizovaný obchodný systém“ alebo „OTF“ (organised trading facility - OTF) je systém alebo mechanizmus v Únii v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 23 smernice 2014/65/EÚ;
9.
„uznaný trhový postup“ je osobitný trhový postup, ktorý je uznaný príslušným orgánom v súlade s článkom 13;
10.
„obchodné miesto“ je obchodné miesto v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 24 smernice 2014/65/EÚ;
11.
„rastový trh MSP“ je rastový trh MSP v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 12 smernice 2014/65/EÚ;
12.
„príslušný orgán“ je orgán určený v súlade s článkom 22, pokiaľ nie je v tomto nariadení stanovené inak;
13.
„osoba“ je akákoľvek fyzická osoba alebo právnická osoba;
14.
„komodita“ je komodita v zmysle článku 2 bode 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1287/2006 (19);
15.
„spotová zmluva týkajúca sa komodít“ je zmluva na dodávku komodít, s ktorými sa obchoduje na spotovom trhu a ktoré sa po vyrovnaní transakcie promptne dodávajú, a zmluva na dodávku komodít, ktorá nie je finančným nástrojom, vrátane forwardu, ktorý sa musí vyrovnať fyzicky;
16.
„spotový trh“ je komoditný trh, na ktorom sa komodity predávajú za hotovosť a po vyrovnaní transakcie sa promptne dodávajú, a iný nefinančný trh, ako je napríklad trh s forwardami týkajúcimi sa komodít;
17.
„program spätného výkupu“ je obchodovanie s vlastnými akciami v súlade s článkami 21 až 27 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/30/EÚ (20);
18.
„algoritmické obchodovanie“ je algoritmické obchodovanie v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 smernice 2014/65/EÚ;
19.
„emisná kvóta“ je emisná kvóta vymedzená v bode 11 oddielu C prílohy I k smernici 2014/65/EÚ;
20.
„účastník trhu s emisnými kvótami“ je akákoľvek osoba, ktorá vstupuje do transakcií s emisnými kvótami, vrátane zadávania pokynov na obchodovanie, draženými produktmi, ktoré sú na nich založené, alebo ich derivátmi, a ktorá nevyužíva výnimku podľa článku 17 ods. 2 druhého pododseku;
21.
„emitent“ je právnická osoba, ktorá sa riadi súkromným alebo verejným právom a ktorá emituje finančné nástroje alebo navrhuje ich emisiu, pričom emitent je v prípade depozitných certifikátov zastupujúcich finančné nástroje emitentom zastupovaných finančných nástrojov;
22.
„veľkoobchodný energetický produkt“ je veľkoobchodný energetický produkt v zmysle článku 2 bode 4 nariadenia (EÚ) č. 1227/2011;
23.
„národný regulačný orgán“ je národný regulačný orgán v zmysle článku 2 bode 10 nariadenia (EÚ) č. 1227/2011;
24.
„komoditné deriváty“ sú komoditné deriváty v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 30 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 (21);
25.
„osoba vykonávajúca riadiace úlohy“ je osoba v rámci emitenta, účastníka trhu s emisnými kvótami alebo iného subjektu uvedeného v článku 19 ods. 10, ktorá je:
a)
členom správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu tohto subjektu, alebo
b)
vedúcim pracovníkom, ktorý nie je členom orgánov uvedených v písmene a), ktorý má pravidelný prístup k dôverným informáciám týkajúcim sa priamo alebo nepriamo tohto subjektu, a právomoc prijímať manažérske rozhodnutia ovplyvňujúce budúci vývoj a obchodné perspektívy tohto subjektu;
26.
„osoba úzko spojená“ je:
a)
manžel(-ka) alebo partner(-ka), ktorý sa podľa vnútroštátneho práva považuje za rovnocenného manželovi(-ke);
b)
nezaopatrené deti podľa vnútroštátneho práva;
c)
príbuzný, ktorý k dátumu príslušnej transakcie zdieľa spoločnú domácnosť aspoň jeden rok, alebo
d)
právnická osoba, trust alebo obchodná spoločnosť, v ktorej vykonáva riadiace úlohy osoba vykonávajúca riadiace úlohy alebo osoba uvedená v písmenách a), b) alebo c), ktorá je priamo alebo nepriamo ovládaná takouto osobou, ktorá bola zriadená v prospech takejto osoby, alebo ktorej ekonomické záujmy sú v zásade rovnocenné so záujmami takejto osoby;
27.
„záznamy o prenose údajov“ sú záznamy o prenose údajov v zmysle článku 2 druhého pododseku písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (22);
28.
„osoba, ktorá profesionálne zabezpečuje alebo vykonáva transakcie“ je osoba, ktorá je v rámci svojho povolania zapojená do prijímania a odovzdávania pokynov pre finančné nástroje alebo do vykonávania transakcií s finančnými nástrojmi;
29.
„referenčná hodnota“ je akýkoľvek kurz, index alebo číselný údaj, ktorý má verejnosť k dispozícií alebo je uverejnený, ktorý sa pravidelne určuje pomocou vzorca alebo na základe hodnoty jedného alebo viacerých podkladových aktív alebo cien vrátane odhadovaných cien, skutočných alebo odhadovaných úrokových mier alebo iných hodnôt alebo prehľadov, a odkazom, na ktorý sa určuje suma splatná v rámci finančného nástroja alebo hodnota finančného nástroja;
30.
„tvorca trhu“ je tvorca trhu v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 7 smernice 2014/65/EÚ;
31.
„zvyšovanie podielu v spoločnosti“ je nadobudnutie cenných papierov spoločnosti, z ktorého nevyplýva právna ani regulačná povinnosť oznámiť ponuku na prevzatie týkajúcu sa tejto spoločnosti;
32.
„účastník trhu zverejňujúci informácie“ je fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá patrí do ktorejkoľvek kategórie stanovenej v článku 11 ods. 1 písm. a) až d) alebo v článku 11 ods. 2 a ktorá zverejňuje informácie v priebehu skúmania trhu;
33.
„vysokofrekvenčné obchodovanie“ je vysokofrekvenčné obchodovanie v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 40 smernice 2014/65/EÚ;
34.
„odporúčanie informácie alebo návrh investičnej stratégie“ je informácia:
i)
vypracovaná nezávislým analytikom, investičnou spoločnosťou, úverovou inštitúciou alebo inou osobou, ktorej hlavnou podnikateľskou činnosťou je vypracúvanie investičných odporúčaní, alebo fyzickou osobou pracujúcou pre nich na základe pracovnej zmluvy alebo inak, ktorá priamo alebo nepriamo vyjadruje konkrétne investičné návrhy týkajúce sa finančného nástroja alebo emitenta, alebo
ii)
vypracovaná inými osobami než tými, ktoré sú uvedené v bode i), ktorá priamo navrhuje určité investičné rozhodnutie týkajúce sa finančného nástroja;
35.
„investičné odporúčanie“ je informácia, ktorá explicitne alebo implicitne odporúča alebo navrhuje investičnú stratégiu týkajúcu sa jedného alebo viacerých finančných nástrojov alebo emitentov, vrátane akéhokoľvek stanoviska o súčasnej alebo budúcej hodnote alebo cene takýchto nástrojov, ktorá je určená pre distribučné kanály alebo pre verejnosť.
2. Na účely článku 5 sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„cenné papiere“ sú:
i)
akcie a iné cenné papiere rovnocenné s akciami;
ii)
dlhopisy a iné formy dlhových cenných papierov alebo
iii)
dlhové cenné papiere konvertibilné na akcie alebo iné cenné papiere rovnocenné s akciami alebo zameniteľné za akcie alebo iné cenné papiere rovnocenné s akciami;
b)
„pridružené nástroje“ sú tieto finančné nástroje vrátane tých, ktoré nie sú prijaté na obchodovanie alebo obchodované na obchodnom mieste alebo pre ktoré nebola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie na obchodnom mieste:
i)
zmluvy alebo práva na upísanie, nadobudnutie či prevod cenných papierov;
ii)
finančné deriváty založené na cenných papieroch;
iii)
ak pri cenných papieroch ide o konvertibilné alebo zameniteľné dlhové nástroje, cenné papiere, na ktoré môžu byť takéto dlhové nástroje konvertované alebo za ktoré môžu byť zamenené;
iv)
nástroje, ktoré emituje alebo zaručuje emitent alebo ručiteľ cenných papierov a ktorých trhová cena pravdepodobne výrazne ovplyvní cenu cenných papierov alebo naopak;
v)
ak cenné papiere sú cenné papiere rovnocenné s akciami, akcie zastúpené týmito cennými papiermi a akékoľvek iné cenné papiere rovnocenné s týmito akciami;
c)
„významná distribúcia“ je úvodná alebo sekundárna ponuka cenných papierov, ktorá je odlíšená od bežného obchodovania, a to z hľadiska celkovej hodnoty ponúkaných cenných papierov, ako aj z hľadiska použitých predajných metód;
d)
„stabilizácia“ je kúpa alebo ponuka na kúpu cenných papierov, alebo transakcia s rovnocennými pridruženými nástrojmi uskutočnená úverovou inštitúciou alebo investičnou spoločnosťou v súvislosti s významnou distribúciou takýchto cenných papierov výlučne s cieľom podporiť trhovú cenu týchto cenných papierov na vopred určené časové obdobie, a to z dôvodu predajného tlaku v súvislosti s týmito cennými papiermi.
Článok 4
Oznámenia a zoznam finančných nástrojov
1. Organizátori regulovaných trhov a investičné spoločnosti, ako aj organizátori trhov prevádzkujúci MTF alebo OTF, bezodkladne oznamujú príslušnému orgánu obchodného miesta každý finančný nástroj, pre ktorý je podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie na ich obchodnom mieste, ktorý je prijatý na obchodovanie, alebo s ktorým sa prvýkrát obchoduje.
Príslušnému orgánu obchodného miesta oznamujú aj to, ak sa s finančným nástrojom prestane obchodovať alebo nie je viac prijatý na obchodovanie, pokiaľ dátum, kedy sa s finančným nástrojom prestane obchodovať alebo nebude viac prijatý na obchodovanie, nie je známy a nebol uvedený v oznámení podanom v súlade s prvým pododsekom.
Oznámenia uvedené v tomto odseku zahŕňajú v prípade potreby názvy a identifikátory dotknutých finančných nástrojov a dátum a čas podania žiadosti o prijatie na obchodovanie alebo prijatia na obchodovanie a dátum a čas prvého obchodu.
Organizátori trhov a investičné spoločnosti postúpia príslušnému orgánu obchodného miesta aj informácie stanovené v treťom pododseku o finančných nástrojoch, ktoré boli predmetom žiadosti o prijatie na obchodovanie alebo ktoré boli prijaté na obchodovanie pred 2. júlom 2014 a ktoré sú stále prijaté na obchodovanie alebo s ktorými sa v daný deň obchodovalo.
2. Príslušné orgány obchodného miesta bez odkladu postúpia oznámenia, ktoré im sú doručené podľa odseku 1, orgánu ESMA. Orgán ESMA tieto oznámenia vo forme zoznamu uverejní na svojej webovej stránke okamžite po ich doručení. Po prijatí oznámenia príslušným orgánom obchodného miesta orgán ESMA okamžite tento zoznam aktualizuje. Zoznam neobmedzuje rozsah pôsobnosti tohto nariadenia.
3. Zoznam obsahuje tieto informácie:
a)
názvy a identifikátory finančných nástrojov, ktoré sú predmetom žiadosti o prijatie na obchodovanie, ktoré sú prijaté na obchodovanie alebo s ktorými sa obchoduje prvý raz na regulovaných trhoch, v rámci MTF a OTF;
b)
dátum a čas podania žiadosti o prijatie na obchodovanie, prijatia na obchodovanie alebo prvých obchodov;
c)
podrobné informácie o obchodných miestach, na ktorých sú finančné nástroje predmetom žiadosti o prijatie na obchodovanie, prijaté na obchodovanie alebo prvýkrát obchodované, a
d)
dátum a čas, keď sa s finančnými nástrojmi prestane obchodovať alebo keď nebudú viac prijaté na obchodovanie.
4. Na zabezpečenie jednotnej harmonizácie tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom ustanoviť:
a)
obsah oznámení uvedených v odseku 1 a
b)
spôsob a podmienky zostavovania, uverejňovania a vedenia zoznamu uvedeného v odseku 3.
Orgán ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisia je splnomocnená prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (23).
5. Na zabezpečenie jednotných podmienok uplatňovania tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov s cieľom stanoviť harmonogram, formát a vzor pre predloženie oznámení v súlade s odsekmi 1 a 2.
Orgán ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 5
Výnimka pre programy spätného výkupu a stabilizáciu
1. Zákazy uvedené v článkoch 14 a 15 tohto nariadenia sa neuplatňujú na obchodovanie s vlastnými akciami v rámci programov spätného výkupu, keď:
a)
sú všetky podrobnosti o programe zverejnené pred začiatkom obchodovania;
b)
obchody sú nahlásené príslušnému orgánu obchodného miesta v súlade s odsekom 3 ako súčasť programu spätného výkupu a následne zverejnené;
c)
sú dodržané primerané limity týkajúce sa ceny a objemu a
d)
uskutočňuje sa v súlade s cieľmi uvedenými v odseku 2 a podmienkami stanovenými v tomto článku a v regulačných technických predpisoch uvedených v odseku 6.
2. V záujme využitia výnimky stanovenej v odseku 1 musí mať program spätného výkupu ako svoj jediný účel:
a)
zníženie kapitálu emitenta;
b)
splnenie povinností vyplývajúcich z dlhových finančných nástrojov, ktoré sú zameniteľné za nástroje vlastného imania, alebo
c)
splnenie povinností vyplývajúcich z programov opcií na akcie alebo iných prídelov akcií zamestnancom alebo členom správnych, riadiacich alebo dozorných orgánov emitenta alebo pridruženej spoločnosti.
3. V záujme využitia výnimky stanovenej v odseku 1 emitent podáva správy príslušnému orgánu obchodného miesta, na ktorom boli akcie prijaté na obchodovanie alebo sa s nimi obchoduje, o každej transakcii týkajúcej sa programu spätného výkupu vrátane informácií uvedených v článku 25 ods. 1 a 2 a článku 26 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 600/2014.
4. Zákazy uvedené v článkoch 14 a 15 tohto nariadenia sa neuplatňujú na obchodovanie s cennými papiermi alebo pridruženými nástrojmi na stabilizáciu cenných papierov, keď:
a)
sa stabilizácia vykonáva len v obmedzenom období;
b)
sú príslušné informácie o stabilizácii zverejnené a oznámené príslušnému orgánu obchodného miesta v súlade s odsekom 5;
c)
sú dodržané primerané limity týkajúce sa ceny a
d)
takéto obchodovanie spĺňa podmienky stabilizácie stanovené v regulačných technických predpisoch uvedených v odseku 6.
5. Bez toho, aby bol dotknutý článok 23 ods. 1, emitenti, ponúkajúci alebo subjekty vykonávajúce stabilizáciu, ktoré konajú alebo nekonajú v mene takýchto osôb, musia príslušnému orgánu obchodného miesta oznámiť podrobné informácie o všetkých stabilizačných transakciách najneskôr do konca siedmeho obchodného dňa na trhu nasledujúceho po dni uskutočnenia takýchto transakcií.
6. Na zabezpečenie jednotnej harmonizácie tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom vymedziť podmienky, ktoré musia programy spätného výkupu a stabilizačné opatrenia uvedené v odsekoch 1 a 4 spĺňať, vrátane podmienok obchodovania, obmedzení týkajúcich sa času a objemu, povinností súvisiacich so zverejňovaním informácií a podávaním správ a cenových podmienok.
Orgán ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 6
Vyňatie v prípade činností súvisiacich s menovou politikou, činností riadenia verejného dlhu a činností súvisiacich s politikou v oblasti zmeny klímy
1. Toto nariadenie sa neuplatňuje na transakcie, pokyny alebo konanie v záujme menovej politiky, politiky výmenných kurzov alebo politiky riadenia verejného dlhu:
a)
členským štátom;
b)
členmi ESCB;
c)
ministerstvom, agentúrou alebo účelovo zriadeným subjektom jedného alebo viacerých členských štátov, alebo osobou konajúcou v jeho mene,
d)
v prípade členského štátu, ktorý je federálnym štátom, členom tvoriacim federáciu.
2. Toto nariadenie sa neuplatňuje na transakcie, pokyny alebo konanie vykonávané Komisiou alebo akýmkoľvek iným oficiálne určeným orgánom alebo akoukoľvek osobou konajúcou v jej mene v záujme politiky riadenia verejného dlhu.
Toto nariadenie sa neuplatňuje na transakcie, pokyny alebo konanie vykonávané:
a)
Úniou;
b)
účelovo zriadeným subjektom jedného alebo viacerých členských štátov;
c)
Európskou investičnou bankou;
d)
Európskym nástrojom finančnej stability;
e)
Európskym mechanizmom pre stabilitu;
f)
medzinárodnou finančnou inštitúciou, ktorú zriadili dva alebo viaceré členské štáty a ktorej účelom je mobilizovať finančné prostriedky a poskytovať finančnú pomoc v prospech jej členov, ktorí majú vážne finančné problémy alebo sú nimi ohrození.
3. Toto nariadenie sa neuplatňuje na činnosť členských štátov, Komisie alebo akéhokoľvek iného oficiálne určeného orgánu alebo akejkoľvek osoby konajúcej v ich mene, ktorá sa týka emisných kvót a ktorá sa vykonáva v záujme politiky Únie v oblasti klímy v súlade so smernicou 2003/87/ES.
4. Toto nariadenie sa nevzťahuje na činnosti členských štátov, Komisie alebo akéhokoľvek iného oficiálne určeného orgánu alebo akejkoľvek osoby konajúcej v ich mene, ktoré sa vykonávajú v záujme spoločnej poľnohospodárskej politiky Únie alebo v záujme spoločnej rybárskej politiky Únie v súlade s aktmi prijatými na základe ZFEÚ alebo medzinárodnými dohodami na jej základe uzatvorenými.
5. Komisia je splnomocnená prijímať v súlade s článkom 35 delegované akty týkajúce sa rozšírenia výnimky uvedenej v odseku 1 na určité orgány verejnej moci a centrálne banky tretích krajín.
Komisia na tento účel vypracuje a predloží do. januára 2016 Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej zhodnotí medzinárodné zaobchádzanie s orgánmi verejnej moci, ktorých úlohou je riadenie verejného dlhu alebo ktoré zasahujú do riadenia verejného dlhu, a s centrálnymi bankami v tretích krajinách.
Správa zahŕňa porovnávaciu analýzu zaobchádzania s týmito orgánmi a centrálnymi bankami v rámci právneho rámca tretích krajín a normy riadenia rizík uplatniteľné na transakcie uzatvorené týmito orgánmi a centrálnymi bankami v týchto jurisdikciách. Ak sa v správe dospeje k záverom, najmä so zreteľom na porovnávaciu analýzu, že je potrebné z povinností a zákazov v tomto nariadení vyňať menové povinnosti týchto centrálnych bánk tretích krajín, Komisia rozšíri výnimku uvedenú v odseku 1 aj na centrálne banky týchto tretích krajín.
6. Komisia je tiež splnomocnená prijímať v súlade s článkom 35 delegované akty týkajúce sa rozšírenia výnimky stanovenej v odseku 3 na určité určené orgány verejnej moci tretích krajín, ktoré s Úniou uzatvorili dohodu podľa článku 25 smernice 2003/87/ES.
7. Tento článok sa nevzťahuje na osoby pracujúce na základe pracovnej alebo inej zmluvy pre subjekty uvedené v tomto článku, keď tieto osoby uskutočňujú na vlastný účet priamo alebo nepriamo transakcie alebo pokyny, alebo sa zapájajú do konania.
KAPITOLA 2
DÔVERNÉ INFORMÁCIE, OBCHODOVANIE S VYUŽITÍM DÔVERNÝCH INFORMÁCIÍ, NEOPRÁVNENÉ ZVEREJŇOVANIE DÔVERNÝCH INFORMÁCIÍ A MANIPULÁCIA S TRHOM
Článok 7
Dôverné informácie
1. Na účely tohto nariadenia medzi dôverné informácie patria tieto typy informácií:
a)
presné informácie priamo alebo nepriamo súvisiace s jedným alebo viacerými emitentmi alebo s jedným alebo viacerými finančnými nástrojmi, ktoré neboli sprístupnené verejnosti a ktoré by v prípade ich sprístupnenia verejnosti mali pravdepodobne významný vplyv na ceny týchto finančných nástrojov alebo na cenu súvisiacich derivátových finančných nástrojov;
b)
v súvislosti s komoditnými derivátmi presné informácie priamo alebo nepriamo súvisiace s jedným alebo viacerými takýmito derivátmi alebo priamo súvisiace s príslušnou spotovou zmluvou týkajúcou sa komodít, ktoré neboli sprístupnené verejnosti a ktoré by v prípade ich sprístupnenia verejnosti mali pravdepodobne významný vplyv na ceny takýchto derivátov alebo súvisiacich spotových zmlúv týkajúcich sa komodít, pričom ide o informácie, pri ktorých sa oprávnene očakáva ich zverejnenie alebo ktoré sa musia zverejniť v súlade s právnymi alebo regulačnými predpismi na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni, trhovými pravidlami, zmluvou, postupom alebo zvyklosťou týkajúcimi sa príslušných trhov s komoditnými derivátmi alebo spotových trhov;
c)
v súvislosti s emisnými kvótami alebo draženými produktmi, ktoré sú na nich založené, presné informácie priamo alebo nepriamo súvisiace s jedným alebo viacerými takýmito nástrojmi, ktoré neboli sprístupnené verejnosti a ktoré by v prípade ich sprístupnenia verejnosti mali pravdepodobne významný vplyv na ceny takýchto nástrojov alebo na ceny súvisiacich derivátových finančných nástrojov;
d)
pre osoby poverené vykonaním pokynov týkajúcich sa finančných nástrojov to znamená aj informácie dodané klientom a týkajúce sa ešte nevykonaných pokynov klienta týkajúcich sa finančných nástrojov, ktoré sú presné a ktoré priamo alebo nepriamo súvisia s jedným alebo viacerými emitentmi alebo jedným alebo viacerými finančnými nástrojmi a ktoré by v prípade ich sprístupnenia verejnosti mali pravdepodobne významný vplyv na ceny týchto finančných nástrojov, cenu súvisiacich spotových zmlúv týkajúcich sa komodít alebo na cenu súvisiacich derivátových finančných nástrojov.
2. Na účely odseku 1 sa informácia považuje za presnú, ak označuje súbor okolností, ktoré existujú alebo ktorých existenciu možno odôvodnene očakávať, alebo udalosť, ktorá nastala alebo ktorú možno odôvodnene očakávať, a ak je dostatočne konkrétna, aby umožnila vyvodiť záver týkajúci sa možného vplyvu tohto súboru okolností alebo udalosti na ceny finančných nástrojov alebo súvisiaceho derivátového finančného nástroja, súvisiacich spotových zmlúv týkajúcich sa komodít alebo dražených produktov založených na emisných kvótach. V tejto súvislosti v prípade zdĺhavého procesu, ktorého zámerom je zapríčiniť osobitú okolnosť alebo osobitú udalosť, alebo ktorý povedie k osobitej okolnosti alebo osobitej udalosti, možno za presnú informáciu považovať takúto budúcu okolnosť alebo budúcu udalosť, a aj medzistupne tohto procesu súvisiace s dôvodmi zapríčinenia alebo vzniku tejto budúcej okolnosti alebo budúcej udalosti.
3. Medzistupeň v zdĺhavom procese sa považuje za dôvernú informáciu, ak sám osebe spĺňa kritériá dôvernej informácie uvedené v tomto článku.
4. Na účely odseku 1 informácia, ktorá by v prípade jej sprístupnenia verejnosti mala pravdepodobne významný vplyv na ceny finančných nástrojov, derivátových finančných nástrojov, súvisiacich spotových zmlúv týkajúcich sa komodít alebo dražených produktov založených na emisných kvótach, znamená informáciu, ktorú by obozretný investor pravdepodobne použil ako súčasť základu pre svoje investičné rozhodnutia.
V prípade účastníkov trhu s emisnými kvótami s agregovanými emisiami alebo menovitým tepelným príkonom nižším alebo rovným prahovej hodnote stanovenej v súlade s článkom 17 ods. 2 druhým pododsekom sa informácie o ich fyzických operáciách nepovažujú za informácie, ktoré majú významný vplyv na cenu emisných kvót, dražených produktov, ktoré sú na nich založené, alebo derivátových finančných nástrojov.
5. Orgán ESMA vydá usmernenia s cieľom zostaviť neúplný orientačný zoznam informácií, pri ktorých sa oprávnene očakáva ich zverejnenie alebo ktoré sa majú zverejniť v súlade s právnymi alebo regulačnými ustanoveniami v práve Únie alebo vo vnútroštátnom práve, trhovými pravidlami, zmluvou, postupom alebo zvyklosťou týkajúcimi sa príslušných trhov komoditných derivátov alebo spotových trhov uvedených v odseku 1 písm. b). Orgán ESMA náležite zohľadní osobitosti týchto trhov.
Článok 8
Obchodovanie s využitím dôverných informácií
1. Na účely tohto nariadenia obchodovanie s využitím dôverných informácií vzniká, keď osoba má dôverné informácie a využíva tieto informácie priamo alebo nepriamo na nadobudnutie alebo prevod finančných nástrojov, na ktoré sa tieto informácie vzťahujú, na vlastný účet alebo na účet tretej osoby. Využitie dôverných informácií na zrušenie alebo zmenu pokynu týkajúceho sa finančného nástroja, na ktorý sa tieto informácie vzťahujú, ak pokyn bol zadaný pred tým, ako príslušná osoba získala dôverné informácie, sa takisto považuje za obchodovanie s využitím dôverných informácií. V súvislosti s aukciami emisných kvót alebo iných dražených produktov, ktoré sú na nich založené, ktoré sa konajú v súlade s nariadením (EÚ) č. 1031/2010, využitie dôverných informácií zahŕňa aj situáciu, keď osoba predloží, zmení alebo stiahne ponuku na svoj vlastný účet alebo na účet tretej osoby.
2. Na účely tohto nariadenia k odporúčaniu, aby sa iná osoba zapojila do obchodovania s využitím dôverných informácií, alebo k navádzaniu inej osoby, aby sa zapojila do obchodovania s využitím dôverných informácií, dochádza vtedy, keď osoba pozná dôverné informácie:
a)
a odporučí na základe týchto informácií tejto inej osobe, aby nadobudla či previedla finančné nástroje, na ktoré sa tieto informácie vzťahujú, alebo navádza túto osobu, aby takéto nadobudnutie či prevod vykonala, alebo
b)
odporučí na základe týchto informácií tejto inej osobe, aby zrušila alebo zmenila pokyn týkajúci sa finančného nástroja, na ktorý sa tieto informácie vzťahujú, alebo navádza túto osobu, aby takéto zrušenie alebo zmenu vykonala.
3. Využitie odporúčaní alebo navádzaní uvedených v odseku 2 sa pokladá za obchodovanie s využitím dôverných informácií v zmysle tohto článku, ak osoba využívajúca odporúčanie alebo navádzanie vie alebo by mala vedieť, že je založené na dôverných informáciách.
4. Tento článok sa vzťahuje na akúkoľvek osobu, ktorá má dôverné informácie v dôsledku toho, že táto osoba:
a)
je členom správnych, riadiacich alebo dozorných orgánov emitenta alebo účastníka trhu s emisnými kvótami;
b)
má podiel na kapitále emitenta alebo účastníka trhu s emisnými kvótami;
c)
má prístup k informáciám v súvislosti s vykonávaním zamestnania, povolania alebo povinností alebo
d)
je zapojená do trestnej činnosti.
Tento článok sa takisto vzťahuje na akúkoľvek osobu, ktorá má dôverné informácie za iných okolností ako za okolností, ktoré sú uvedené v prvom pododseku, ak táto osoba vie alebo by mala vedieť, že ide o dôverné informácie.
5. Ak je osoba právnickou osobou, tento článok sa v súlade s vnútroštátnym právom vzťahuje aj na fyzické osoby, ktoré sa zúčastňujú na rozhodnutí vykonať nadobudnutie, prevod, zrušenie či zmenu pokynu na účet príslušnej právnickej osoby.
Článok 9
Legitímne konanie
1. Na účely článkov 8 a 14 sa zo samotnej skutočnosti, že právnická osoba má alebo mala dôverné informácie, nemá za to, že táto osoba použila tieto informácie, a teda sa zapojila do obchodovania s využitím dôverných informácií na základe nadobudnutia či prevodu, ak táto právnická osoba:
a)
stanovila, zaviedla a zachovala primerané a účinné vnútorné opatrenia a postupy, ktoré účinne zabezpečujú, že fyzická osoba, ktorá v jej mene rozhodla o nadobudnutí či prevode finančných nástrojov, na ktoré sa informácie vzťahujú, ani iná fyzická osoba, ktorá by mohla akokoľvek ovplyvniť toto rozhodnutie, nemala dôverné informácie, a
b)
nepodnietila, neposkytla odporúčanie, nenavádzala ani inak neovplyvnila fyzickú osobu, ani ktorá v mene právnickej osoby nadobudla či previedla finančné nástroje, na ktoré sa informácie vzťahujú.
2. Na účely článkov 8 a 14 sa zo samotnej skutočnosti, že osoba má dôverné informácie, nemá za to, že táto osoba použila tieto informácie, a teda sa zapojila do obchodovania s využitím dôverných informácií na základe nadobudnutia či prevodu, ak táto osoba:
a)
pre finančný nástroj, na ktorý sa tieto informácie vzťahujú, je tvorcom trhu alebo je osobou s povolením konať ako protistrana, pričom nadobudnutie či prevod finančných nástrojov, na ktoré sa tieto informácie vzťahujú, sa vykoná legitímne v rámci normálneho výkonu jej funkcie tvorcu trhu alebo protistrany k danému finančnému nástroju, alebo
b)
má povolenie vykonávať pokyny v mene tretích osôb, pričom nadobudnutie či prevod finančných nástrojov, na ktoré sa pokyn vzťahuje, sa vykoná s cieľom uskutočniť tento pokyn legitímne v rámci normálneho výkonu jej zamestnania, povolania alebo povinností.
3. Na účely článkov 8 a 14 sa zo samotnej skutočnosti, že osoba má dôverné informácie, nemá za to, že táto osoba použila tieto informácie, a teda sa zapojila do obchodovania s využitím dôverných informácií na základe nadobudnutia či prevodu, ak táto osoba vykoná transakciu na nadobudnutie či prevod finančných nástrojov ako súčasť plnenia záväzku, ktorý sa stal splatným, v dobrej viere, a nie s cieľom obísť zákaz obchodovania s využitím dôverných informácií, a že:
a)
táto povinnosť vyplýva z pokynu, ktorý bol zadaný pred tým, než príslušná osoba mala dôverné informácie, alebo z dohody, ktorá bola uzatvorená pred tým, než príslušná osoba mala dôverné informácie, alebo
b)
táto transakcia sa vykonáva s cieľom splniť právnu alebo regulačnú povinnosť, ktorá vznikla pred tým, než príslušná osoba mala dôverné informácie.
4. Na účely článkov 8 a 14 sa zo samotnej skutočnosti, že osoba má dôverné informácie, nemá za to, že táto osoba použila tieto informácie, a teda sa zapojila do obchodovania s využitím dôverných informácií, ak táto osoba získala tieto dôverné informácie v rámci verejného prevzatia spoločnosti alebo zlúčenia či splynutia so spoločnosťou, a využíva tieto dôverné informácie len na účely uskutočnenia tohto zlúčenia či splynutia alebo verejného prevzatia, pokiaľ v čase schválenia zlúčenia či splynutia alebo prijatia ponuky akcionármi tejto spoločnosti budú všetky dôverné informácie sprístupnené verejnosti alebo sa z iného dôvodu nebudú viac považovať za dôverné informácie.
Tento odsek sa neuplatňuje na zvyšovanie podielu v spoločnosti.
5. Na účely článkov 8 a 14 samotná skutočnosť, že osoba pri nadobudnutí či prevode finančných nástrojov využíva vlastné vedomosti o tom, že sa rozhodla nadobudnúť či previesť tieto finančné nástroje, sama o sebe nepredstavuje využitie dôverných informácií.
6. Bez ohľadu na odseky 1 až 5 tohto článku možno stále mať za to, že došlo k porušeniu zákazu obchodovania s využitím dôverných informácií stanovenému v článku 14, ak príslušný orgán skonštatuje, že dôvod na tieto pokyny na obchodovanie, transakcie alebo konania bol nelegitímny.
Článok 10
Neoprávnené zverejňovanie dôverných informácií
1. Na účely tohto nariadenia neoprávnené zverejňovanie dôverných informácií vzniká, keď osoba má dôverné informácie a ich poskytne akejkoľvek inej osobe s výnimkou prípadov, keď sa zverejnenie uskutočňuje v rámci normálneho výkonu zamestnania, povolania alebo povinností.
Tento odsek sa uplatňuje na všetky fyzické osoby alebo právnické osoby v situáciách alebo za okolností uvedených v článku 8 ods. 4.
2. Na účely tohto nariadenia sa postúpenie odporúčaní alebo navádzaní uvedených v článku 8 ods. 2 pokladá za neoprávnené zverejnenie dôverných informácií podľa tohto článku, ak osoba zverejňujúca odporúčanie alebo navádzanie vie alebo by mala vedieť, že sú založené na dôverných informáciách.
Článok 11
Skúmania trhu
1. Skúmanie trhu zahŕňa poskytnutie informácií pred oznámením transakcie s cieľom posúdiť záujem potenciálnych investorov o možnú transakciu a s ňou súvisiace podmienky, ako je jej možná veľkosť alebo ocenenie, jednému alebo viacerým potenciálnym investorom zo strany:
a)
emitenta;
b)
subjektu sekundárne ponúkajúceho finančný nástroj v takom množstve alebo hodnote, že transakcia sa odlišuje od bežného obchodovania a zahŕňa predajnú metódu založenú na predchádzajúcom posúdení potenciálneho záujmu potenciálnych investorov;
c)
účastníka trhu s emisnými kvótami alebo
d)
tretej osoby konajúcej v mene alebo na účet osoby uvedenej v písmene a), b) alebo c).
2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 23 ods. 3, zverejnenie dôverných informácií osobou, ktorá má v úmysle predložiť ponuku na prevzatie týkajúcu sa cenných papierov spoločnosti alebo uskutočniť zlúčenie alebo splynutie so spoločnosťou, stranám s právom na cenné papiere sa takisto považuje za skúmanie trhu za predpokladu, že:
a)
tieto informácie sú potrebné na to, aby stranám s právom na cenné papiere umožnili vytvoriť si názor na svoju ochotu ponúknuť svoje cenné papiere, a
b)
vôľa strán s právom na cenné papiere ponúknuť svoje cenné papiere je primerane nevyhnutná na prijatie rozhodnutia o predložení ponuky na prevzatie alebo zlúčenie či splynutie.
3. Účastník trhu zverejňujúci informácie pred vykonaním skúmania trhu osobitne zváži, či skúmanie trhu bude zahŕňať poskytnutie dôverných informácií. Účastník trhu zverejňujúci informácie písomne zaznamená svoje závery a dôvody ich prijatia. Na požiadanie poskytne tieto písomné záznamy príslušnému orgánu. Táto povinnosť sa vzťahuje na každé zverejnenie informácií v priebehu skúmania trhu. Účastník trhu zverejňujúci informácie aktualizuje písomné záznamy uvedené v tomto odseku.
4. Na účely článku 10 ods. 1 sa zverejnenie dôverných informácií v priebehu skúmania trhu považuje za zverejnenie dôverných informácií ako súčasť normálneho výkonu zamestnania, povolania alebo povinností osoby, ak účastník trhu zverejňujúci informácie dodržiava odseky 3 a 5 tohto článku.
5. Na účely odseku 4 účastník trhu zverejňujúci informácie musí pred poskytnutím informácií:
a)
získať súhlas osoby, pre ktorú sa vykonáva skúmanie trhu, so získaním dôverných informácií;
b)
informovať osobu, pre ktorú sa vykonáva skúmanie trhu, že má zakázané využiť či pokúsiť sa využiť tieto informácie na nadobudnutie či prevod finančných nástrojov, na ktoré sa tieto informácie vzťahujú, priamo alebo nepriamo na vlastný účet alebo na účet tretej osoby;
c)
informovať osobu, pre ktorú sa vykonáva skúmanie trhu, že má zakázané využiť či pokúsiť sa využiť tieto informácie na zrušenie alebo zmenu pokynu týkajúceho sa finančného nástroja, na ktorý sa tieto informácie vzťahujú, ktorý už bol zadaný, a
d)
informovať osobu, pre ktorú sa vykonáva skúmanie trhu, že s udelením súhlasu so získaním informácií je povinná zachovávať dôvernosť týchto informácií.
Účastník trhu zverejňujúci informácie uskutoční a uchováva záznam o všetkých informáciách, ktoré boli poskytnuté osobe, pre ktorú sa vykonáva skúmanie trhu, vrátane informácií poskytnutých v súlade s písmenami a) až d) prvého pododseku a identity potenciálnych investorov, ktorým boli informácie zverejnené, vrátane okrem iného právnických osôb a fyzických osôb konajúcich v mene potenciálneho investora a dátumu a času každého zverejnenia. Na požiadanie poskytne účastník trhu zverejňujúci informácie tento záznam príslušnému orgánu.
6. Ak informácie, ktoré boli v priebehu skúmania trhu poskytnuté, prestanú byť dôvernými informáciami na základe posúdenia účastníka trhu zverejňujúceho informácie, účastník trhu zverejňujúci informácie čo najskôr o tom informuje príjemcu.
Účastník trhu zverejňujúci informácie uchováva záznam o informáciách poskytnutých v súlade s týmto odsekom a na požiadanie ho poskytne príslušnému orgánu.
7. Bez ohľadu na ustanovenia tohto článku osoba, pre ktorú sa vykonáva skúmanie trhu, sama posúdi, či má dôverné informácie, alebo kedy prestane mať dôverné informácie.
8. Účastník trhu zverejňujúci informácie uchováva záznamy uvedené v tomto článku najmenej päť rokov.
9. Na zabezpečenie jednotnej harmonizácie tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom určiť pre osoby vhodné opatrenia, postupy a požiadavky na uchovávanie záznamov na účel dodržania požiadaviek stanovených v odsekoch 4, 5, 6 a 8.
Orgán ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
10. Na zabezpečenie jednotných podmienok uplatňovania tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov s cieľom stanoviť systémy a vzorové oznámenia, ktoré majú osoby používať na účel dodržania požiadaviek stanovených v odsekoch 4, 5, 6 a 8 tohto článku, najmä presnú štruktúru záznamov uvedených v odsekoch 4 až 8 a technické prostriedky na vhodné oznamovanie informácií uvedených v odseku 6 osobe, pre ktorú sa vykonáva skúmanie trhu.
Orgán ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
11. Orgán ESMA vydá usmernenia určené pre osoby, pre ktoré sa vykonáva skúmanie trhu, v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 týkajúce sa:
a)
faktorov, ktoré tieto osoby musia zvážiť, keď sú im poskytované informácie ako súčasť skúmania trhu, aby posúdili, či dané informácie možno pokladať za dôverné informácie;
b)
opatrení, ktoré tieto osoby musia prijať, ak im boli poskytnuté dôverné informácie, aby dodržali články 8 a 10 tohto nariadenia, a
c)
záznamov, ktoré tieto osoby musia uchovávať s cieľom preukázať dodržanie článkov 8 a 10 tohto nariadenia.
Článok 12
Manipulácia s trhom
1. Na účely tohto nariadenia manipulácia s trhom zahŕňa tieto činnosti:
a)
uzatváranie transakcií, zadávanie pokynov na obchodovanie alebo akékoľvek iné konanie, ktoré:
i)
dáva alebo pravdepodobne dá nesprávne alebo zavádzajúce signály, pokiaľ ide o ponuku, dopyt alebo cenu finančného nástroja, súvisiacej spotovej zmluvy týkajúcej sa komodít alebo draženého produktu založeného na emisných kvótach, alebo
ii)
zaisťuje alebo pravdepodobne zaistí cenu jedného alebo viacerých finančných nástrojov, súvisiacej spotovej zmluvy týkajúcej sa komodít alebo draženého produktu založeného na emisných kvótach na neprirodzenej alebo umelej úrovni,
pokiaľ osoba, ktorá vstúpila do transakcie, vydala pokyn na obchodovanie alebo sa zapojila do akéhokoľvek iného konania, nepreukáže, že takáto transakcia, pokyn alebo konanie sa uskutočnili z legitímnych dôvodov a v súlade s uznaným trhovým postupom zavedeným v súlade s článkom 13;
b)
uzatváranie transakcií, zadávanie pokynov na obchodovanie alebo akákoľvek iná činnosť alebo konanie, ktoré ovplyvňuje alebo pravdepodobne ovplyvní cenu jedného alebo viacerých finančných nástrojov, súvisiacej spotovej zmluvy týkajúcej sa komodít alebo draženého produktu založeného na emisných kvótach a pri ktorom sa využívajú fiktívne nástroje alebo akákoľvek iná forma podvodu alebo machinácie;
c)
šírenie informácií prostredníctvom médií vrátane internetu alebo akýmikoľvek inými prostriedkami, ktoré dáva alebo pravdepodobne dá nesprávne alebo zavádzajúce signály, pokiaľ ide o ponuku, dopyt alebo cenu finančného nástroja, súvisiacej spotovej zmluvy týkajúcej sa komodít, alebo draženého produktu založeného na emisných kvótach alebo ktoré zaisťuje alebo pravdepodobne zaistí cenu jedného alebo viacerých finančných nástrojov, súvisiacej spotovej zmluvy týkajúcej sa komodít alebo draženého produktu založeného na emisných kvótach na neprirodzenej alebo umelej úrovni, vrátane šírenia nepotvrdených správ, keď osoba, ktorá tieto informácie šíri, vedela alebo mala vedieť, že informácie sú nepravdivé alebo zavádzajúce;
d)
šírenie nepravdivých alebo zavádzajúcich informácií alebo poskytovanie nepravdivých alebo zavádzajúcich vstupných informácií týkajúcich sa referenčnej hodnoty, keď osoba, ktorá tieto informácie šíri alebo poskytuje, vedela alebo mala vedieť, že informácie sú nepravdivé alebo zavádzajúce, alebo akékoľvek iné konanie, ktorým sa manipuluje s výpočtom referenčnej hodnoty.
2. Za manipuláciu s trhom sa okrem iného považuje toto konanie:
a)
konanie osoby alebo osôb konajúcich v súčinnosti s cieľom zabezpečiť dominantné postavenie nad ponukou alebo dopytom po finančnom nástroji, súvisiacej spotovej zmluve týkajúcej sa komodít alebo draženom produkte založenom na emisných kvótach, ktoré má alebo pravdepodobne bude mať za následok priame alebo nepriame stanovenie kúpnych alebo predajných cien alebo vytvára či pravdepodobne vytvorí iné nespravodlivé obchodné podmienky;
b)
nákup alebo predaj finančných nástrojov na začiatku alebo na záver obchodovania, ktorý má alebo pravdepodobne bude mať za následok zavádzanie investorov konajúcich podľa zverejnených cien vrátane otváracích či záverečných cien;
c)
zadávanie pokynov na obchodné miesto vrátane ich akéhokoľvek zrušenia alebo zmeny prostredníctvom akýchkoľvek dostupných spôsobov obchodovania vrátane elektronických spôsobov, ako sú stratégie algoritmického a vysokofrekvenčného obchodovania, čo má jeden z následkov uvedených v odseku 1 písm. a) alebo b) tým, že:
i)
narúša alebo spôsobuje oneskorenie fungovania systému obchodovania na obchodnom mieste, alebo môže mať takýto následok;
ii)
sťažuje ostatným osobám identifikáciu skutočných pokynov v systéme obchodovania na obchodnom mieste, alebo môže mať takýto následok, a to aj zadávaním pokynov, ktorých výsledkom je preťaženie alebo destabilizácia knihy objednávok, alebo
iii)
vytvára alebo pravdepodobne vytvorí klamlivý alebo zavádzajúci signál o ponuke finančného nástroja alebo dopyte po ňom alebo o jeho cene, najmä zadávaním pokynov na začatie alebo zintenzívnenie trendu;
d)
využitie príležitostného alebo pravidelného prístupu k tradičným alebo elektronickým médiám na vyjadrenie názoru o finančnom nástroji, súvisiacej spotovej zmluve týkajúcej sa komodít alebo draženom produkte založenom na emisných kvótach (alebo nepriamo o emitentovi) po predchádzajúcom prijatí pozície k tomuto finančnému nástroju, súvisiacej spotovej zmluve týkajúcej sa komodít alebo draženému produktu založenému na emisných kvótach a následné profitovanie z vplyvu vyjadrených názorov na cenu tohto nástroja, súvisiacej spotovej zmluvy alebo draženého produktu založeného na emisných kvótach týkajúcej sa komodít bez toho, aby sa zároveň riadne a účinne zverejnil tento konflikt záujmov;
e)
nákup alebo predaj emisných kvót alebo súvisiacich derivátov na sekundárnom trhu pred uskutočnením aukcie konanej podľa nariadenia (EÚ) č. 1031/2010, ktorý má za následok stanovenie aukčnej zúčtovacej ceny dražených produktov na neprirodzenej alebo umelej úrovni alebo zavádzanie uchádzačov predkladajúcich ponuky na aukciách.
3. Na účely uplatňovania odseku 1 písm. a) a b) a bez toho, aby boli dotknuté spôsoby konania uvedené v odseku 2, sa v prílohe I uvádza neúplný zoznam ukazovateľov súvisiacich s využívaním fiktívneho nástroja alebo akejkoľvek inej formy podvodu alebo machinácie a neúplný zoznam ukazovateľov súvisiacich s klamlivými alebo zavádzajúcimi signálmi a zaistením ceny.
4. Ak osoba uvedená v tomto článku je právnická osoba, tento článok sa v súlade s vnútroštátnym právom vzťahuje aj na fyzické osoby, ktoré sa zúčastňujú na rozhodnutí vykonať činnosti na účet príslušnej právnickej osoby.
5. Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 35, ktorými sa bližšie určia ukazovatele stanovené v prílohe I, s cieľom objasniť ich prvky a zohľadniť technický vývoj na finančných trhoch.
Článok 13
Uznaný trhový postup
1. Zákaz stanovený v článku 15 sa neuplatňuje na činnosti uvedené v článku 12 ods. 1 písm. a), pokiaľ osoba, ktorá vstúpila do transakcie, vydala pokyn na obchodovanie alebo sa zapojila do akéhokoľvek iného konania, preukáže, že takáto transakcia, pokyn alebo konanie sa uskutočnili z legitímnych dôvodov a v súlade s uznaným trhovým postupom zavedeným v súlade s týmto článkom.
2. Príslušný orgán môže zaviesť uznaný trhový postup po zohľadnení týchto kritérií:
a)
či trhový postup poskytuje značnú úroveň transparentnosti vo vzťahu k trhu;
b)
či trhový postup zaručuje vysokú mieru ochranných opatrení, pokiaľ ide o pôsobenie trhových síl a riadne vzájomné pôsobenie síl ponuky a dopytu;
c)
či má trhový postup pozitívny vplyv na likviditu a efektívnosť trhu;
d)
či trhový postup zohľadňuje systém obchodovania na príslušnom trhu a umožňuje účastníkom trhu správne a včasne reagovať na novú situáciu na trhu spôsobenú týmto postupom;
e)
či trhový postup nevytvára riziká pre integritu priamo alebo nepriamo súvisiacich regulovaných či neregulovaných trhov v rámci príslušného finančného nástroja v Únii;
f)
výsledok posúdenia príslušného trhového postupu akýmkoľvek príslušným orgánom alebo iným orgánom, najmä pokiaľ ide o posúdenie toho, či príslušný trhový postup porušuje predpisy alebo nariadenia upravujúce zamedzenie zneužívania trhu alebo kódexy správania, bez ohľadu na to, či sa týka príslušného trhu alebo priamo či nepriamo súvisiacich trhov v rámci Únie, a
g)
štrukturálne charakteristiky príslušného trhu, okrem iného aj vrátane toho, či je alebo nie je regulovaný, druhy obchodovaných finančných nástrojov a druh účastníkov trhu vrátane miery účasti drobných investorov na príslušnom trhu.
Trhový postup, ktorý príslušný orgán zaviedol ako uznaný trhový postup na konkrétnom trhu, sa nepovažuje za uplatniteľný pre iné trhy, pokiaľ príslušné orgány týchto iných trhov tento postup neuznali podľa tohto článku.
3. Príslušný orgán pred zavedením uznaného trhového postupu v súlade s odsekom 2 oznámi orgánu ESMA a iným príslušným orgánom svoj úmysel zaviesť uznaný trhový postup a poskytne podrobnosti hodnotenia vykonaného podľa kritérií stanovených v odseku 2. Toto oznámenie sa vykoná najmenej tri mesiace pred zamýšľaným zavedením uznaného trhového postupu.
4. Orgán ESMA do dvoch mesiacov od prijatia oznámenia vydá oznamujúcemu príslušnému orgánu stanovisko, v ktorom posúdi zlučiteľnosť uznaného trhového postupu s odsekom 2 a regulačnými technickými predpismi prijatými podľa odseku 7. Orgán ESMA takisto posúdi, či by zavedenie uznaného trhového postupu neohrozilo dôveru trhu na finančnom trhu Únie. Stanovisko sa uverejní na webovej stránke orgánu ESMA.
5. V prípade, že príslušný orgán zavedie uznaný trhový postup v rozpore so stanoviskom orgánu ESMA vydaným v súlade s odsekom 4, do 24 hodín od zavedenia uznaného trhového postupu uverejní na svojej webovej stránke oznámenie, v ktorom v plnej miere vysvetlí dôvody takéhoto konania vrátane toho, prečo uznaný trhový postup neohrozuje dôveru trhu.
6. V prípade, že sa príslušný orgán domnieva, že iný príslušný orgán zaviedol uznaný trhový postup, ktorý nespĺňa kritériá stanovené v odseku 2, orgán ESMA týmto dotknutým orgánom pomôže dosiahnuť dohodu v súlade s jej právomocami podľa článku 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Ak sa dotknutým príslušným orgánom nepodarí dosiahnuť dohodu, orgán ESMA môže prijať rozhodnutie v súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
7. Na zabezpečenie jednotnej harmonizácie tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, ktorými sa stanovia kritériá, postup a požiadavky týkajúce sa zavedenia uznaného trhového postupu podľa odsekov 2, 3 a 4, ako aj požiadavky na jeho zachovanie, ukončenie alebo zmeny podmienok jeho uznania.
Orgán ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
8. Príslušné orgány pravidelne a najmenej každé dva roky preskúmajú uznané trhové postupy, ktoré zaviedli, pričom zohľadnia najmä významné zmeny príslušného trhového prostredia, ako sú zmeny obchodných pravidiel alebo infraštruktúry trhu, s cieľom rozhodnúť, či sa tieto postupy majú zachovať, ukončiť alebo či sa majú zmeniť podmienky ich uznávania.
9. Orgán ESMA na svojej webovej stránke uverejní zoznam uznaných trhových postupov s uvedením, v ktorých členských štátoch sa uplatňujú.
10. Orgán ESMA monitoruje uplatňovanie uznaných trhových postupov a predkladá Komisii výročnú správu o ich uplatňovaní na príslušných trhoch.
11. Príslušné orgány oznámia orgánu ESMA do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti regulačných technických predpisov uvedených v odseku 7 uznané trhové postupy, ktoré zaviedli pred 2. júlom 2014.
Uznané trhové postupy uvedené v prvom pododseku tohto odseku sa v príslušnom členskom štáte naďalej uplatňujú, až kým príslušný orgán neprijme rozhodnutie týkajúce sa pokračovania v uplatňovaní daného postupu v nadväznosti na stanovisko orgánu ESMA vydané podľa odseku 4.
Článok 14
Zákaz obchodovania s využitím dôverných informácií a neoprávneného zverejňovania dôverných informácií
Osoba sa nesmie:
a)
zapojiť sa alebo sa pokúsiť o zapojenie sa do obchodovania s využitím dôverných informácií;
b)
odporúčať, aby sa iná osoba zapojila do obchodovania s využitím dôverných informácií, alebo navádzať inú osobu, aby sa zapojila do obchodovania s využitím dôverných informácií, alebo
c)
neoprávnené zverejňovanie dôverných informácií.
Článok 15
Zákaz manipulácie s trhom
Osoba sa nesmie zapojiť ani sa pokúsiť o zapojenie sa do manipulácie s trhom.
Článok 16
Predchádzanie zneužívaniu trhu a jeho odhaľovanie
1. Organizátori trhov a investičné spoločnosti, ktoré prevádzkujú obchodné miesto, zavedú a zachovajú účinné opatrenia, systémy a postupy zamerané na predchádzanie obchodovania s využitím dôverných informácií, manipulácii s trhom a pokusom o obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipuláciu s trhom a ich odhaľovanie v súlade s článkami 31 a 54 smernice 2014/65/EÚ.
Osoba uvedená v prvom pododseku bezodkladne nahlási príslušnému orgánu obchodného miesta pokyny a transakcie vrátane ich zrušenia alebo zmeny, ktoré by mohli predstavovať obchodovanie s využitím dôverných informácií, manipuláciu s trhom alebo pokus o obchodovanie s využitím dôverných informácií alebo manipuláciu s trhom.
2. Každá osoba, ktorá profesionálne zabezpečuje alebo vykonáva transakcie, zavedie a zachová účinné opatrenia, systémy a postupy na odhaľovanie a nahlasovanie podozrivých pokynov a transakcií. Vždy, keď má táto osoba dôvodné podozrenie, že pokyn alebo transakcia týkajúce sa akéhokoľvek finančného nástroja, či už sú zadané alebo vykonané na obchodnom mieste alebo mimo neho, by mohli predstavovať obchodovanie s využitím dôverných informácií, manipuláciu s trhom alebo pokus o obchodovanie s využitím dôverných informácií alebo o manipuláciu s trhom, bezodkladne to oznámi príslušnému orgánu uvedenému v odseku 3.
3. Bez toho, aby bol dotknutý článok 22, sa na osoby, ktoré profesionálne zabezpečujú alebo vykonávajú transakcie, vzťahujú pravidlá oznamovania toho členského štátu, v ktorom sú registrované alebo majú svoje ústredie, alebo v prípade pobočky toho členského štátu, v ktorom sa daná pobočka nachádza. Oznámenie sa adresuje príslušnému orgánu tohto členského štátu.
4. Príslušné orgány uvedené v odseku 3, ktorým sú podozrivé pokyny a transakcie oznámené, takéto informácie bezodkladne postúpia príslušným orgánom dotknutých obchodných miest.
5. Na zabezpečenie jednotnej harmonizácie tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť:
a)
pre osoby vhodné opatrenia, systémy a postupy na účel dodržania požiadaviek stanovených v odsekoch 1 a 2 a
b)
vzorové oznámenia, ktoré majú osoby používať na účel dodržania požiadaviek stanovených v odsekoch 1 a 2.
Orgán ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2016.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
KAPITOLA 3
POŽIADAVKY NA ZVEREJNENIE INFORMÁCIÍ
Článok 17
Sprístupňovanie dôverných informácií verejnosti
1. Emitent čo najskôr informuje verejnosť o dôverných informáciách, ktoré sa ho priamo týkajú.
Emitent zabezpečí také sprístupnenie dôverných informácií verejnosti, ktoré umožní rýchly prístup a úplné, správne a včasné posúdenie informácií zo strany verejnosti a v náležitých prípadoch v rámci úradne určeného mechanizmu uvedeného v článku 21 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES (24). Emitent nesmie spájať sprístupnenie dôverných informácií verejnosti so trhovým zviditeľňovaním svojich činností. Emitent uverejní a uchová na svojej webovej stránke najmenej päť rokov všetky dôverné informácie, ktoré je povinný sprístupniť verejnosti.
Tento článok sa vzťahuje na emitentov, ktorí požiadali o prijatie svojich finančných nástrojov na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte alebo ktorých žiadosti o takéto prijatie boli schválené, a v prípade nástrojov, s ktorými sa obchoduje len v rámci MTF alebo OTF, na emitentov, ktorých žiadosti o prijatie ich finančných nástrojov na obchodovanie v rámci MTF alebo OTF boli schválené alebo ktorí požiadali o prijatie svojich finančných nástrojov na obchodovanie v rámci MTF v členskom štáte.
2. Účastník trhu s emisnými kvótami verejne, účinne a včas zverejní dôverné informácie týkajúce sa emisných kvót, ktoré drží v súvislosti so svojím podnikaním vrátane činností v oblasti letectva, ako sa uvádza v prílohe I k smernici 2003/87/ES, alebo zariadení v zmysle článku 3 písm. e) uvedenej smernice, ktoré príslušný účastník alebo jeho materský podnik alebo pridružený podnik vlastní alebo kontroluje alebo v ktorých je účastník alebo jeho materský podnik alebo pridružený podnik zodpovedný za otázky týkajúce sa prevádzky, úplne alebo čiastočne. Pokiaľ ide o zariadenia, takéto zverejnenie obsahuje náležité informácie o kapacite a využití zariadení vrátane plánovanej alebo neplánovanej nedostupnosti takýchto zariadení.
Prvý pododsek sa nevzťahuje na účastníkov trhu s emisnými kvótami, ak zariadenia alebo činnosti v oblasti letectva, ktoré vlastní, kontroluje alebo za ktoré zodpovedá, mali v predchádzajúcom roku emisie, ktoré nepresiahli minimálnu prahovú hodnotu ekvivalentu oxidu uhličitého a v prípade, že vykonávajú spaľovacie činnosti, ich menovitý tepelný príkon nepresahoval minimálnu prahovú hodnotu.
Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 35, ktorými sa stanoví minimálna prahová hodnota ekvivalentu oxidu uhličitého a minimálna prahová hodnota menovitého tepelného príkonu na účely uplatnenia výnimky stanovenej v druhom pododseku tohto odseku.
3. Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 35, ktorými sa stanoví príslušný orgán pre oznamovania podľa odsekov 4 a 5 tohto článku.
4. Emitent alebo účastník trhu s emisnými kvótami môže na vlastnú zodpovednosť odložiť sprístupnenie dôverných informácií verejnosti, pokiaľ sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
bezodkladné zverejnenie pravdepodobne poškodí oprávnené záujmy emitenta alebo účastníka trhu s emisnými kvótami;
b)
odloženie zverejnenia pravdepodobne nebude pre verejnosť zavádzajúce;
c)
emitent alebo účastník trhu s emisnými kvótami je schopný zabezpečiť dôvernosť týchto informácií.
V prípade zdĺhavého procesu, ku ktorému dochádza vo fázach a ktorého zámerom je vznik osobitnej okolnosti alebo osobitnej udalosti, alebo ktorý povedie k vzniku osobitej okolnosti alebo osobitej udalosti, môže emitent alebo účastník trhu s emisnými kvótami na vlastnú zodpovednosť odložiť sprístupnenie dôverných informácií súvisiacich s týmto procesom verejnosti za splnenia podmienok uvedených v písmenách a), b) a c) prvého pododseku.
Keď emitent alebo účastník trhu s emisnými kvótami odložil zverejnenie dôverných informácií podľa tohto odseku, informuje príslušný orgán podľa odseku 3 o tom, že zverejnenie týchto informácií bolo odložené, a poskytne mu písomné vysvetlenie toho, ako boli splnené podmienky stanovené v tomto odseku, a to bezodkladne po sprístupnení týchto informácií verejnosti. Ako alternatíva k tomu môže členský štát ustanoviť, že záznam tohto vysvetlenia sa má predložiť len na požiadanie príslušného orgánu podľa odseku 3.
5. V záujme zachovania stability finančného systému emitent, ktorý je úverovou inštitúciou alebo finančnou inštitúciou, môže na vlastnú zodpovednosť odložiť sprístupnenie dôverných informácií verejnosti vrátane informácií, ktoré sa týkajú dočasného problému s likviditou, a najmä potreby získať od centrálnej banky alebo veriteľa poslednej inštancie dočasnú pomoc na zabezpečenie likvidity, pokiaľ sú splnené všetky tieto podmienky:
a)
zverejnenie dôverných informácií predstavuj riziko narušenia finančnej stability emitenta a finančného systému;
b)
odklad zverejnenia je vo verejnom záujme;
c)
dôvernosť týchto informácií možno zaručiť; a
d)
príslušný orgán uvedený v odseku 3 udelil súhlas s odkladom na základe splnenia podmienok uvedených v písmenách a), b) a c).
6. Na účely písmen a) až d) odseku 5 emitent oznámi príslušnému orgánu podľa odseku 3 svoj úmysel odložiť zverejnenie dôverných informácií a poskytne dôkaz o tom, že podmienky stanovené v písmenách a), b) a c) odseku 5 sú splnené. Príslušný orgán podľa odseku 3 v prípade potreby uskutoční konzultáciu s národnou centrálnou bankou alebo s makroprudenciálnym orgánom, ak je ustanovený, alebo prípadne s týmito orgánmi:
a)
ak je emitentom úverová inštitúcia alebo investičná spoločnosť, s orgánom určeným v súlade s článkom 133 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (25);
b)
v iných prípadoch, než prípadoch uvedených v písmene a), s akýmkoľvek iným vnútroštátnym orgánom zodpovedným za dohľad nad emitentom.
Príslušný orgán podľa odseku 3 zabezpečí, aby bol odklad zverejnenia dôverných informácií len na také obdobie, aké je nevyhnutné vo verejnom záujme. Príslušný orgán podľa odseku 3 aspoň raz do týždňa zhodnotí, či sú stále splnené podmienky stanovené v písmenách a) b) a c) odseku 5.
Ak príslušný orgán podľa odseku 3 neudelí súhlas s odkladom zverejnenia dôverných informácií, emitent bezodkladne zverejní dôverné informácie.
Tento odsek sa uplatňuje v prípadoch, keď sa emitent nerozhodne odložiť zverejnenie dôverných informácií v súlade s odsekom 4.
Odkazom v tomto odseku na príslušný orgán podľa odseku 3 nie je dotknutá spôsobilosť príslušného orgánu na výkon svojich funkcií akýmkoľvek spôsobom uvedeným v článku 23 ods. 1.
7. Ak bolo zverejnenie dôverných informácií odložené v súlade s odsekom 4 alebo 5 a už naďalej nie je zaručená dôvernosť týchto dôverných informácií, emitent alebo účastník trhu s emisnými kvótami čo najskôr sprístupní tieto dôverné informácie verejnosti.
Tento odsek zahŕňa situácie, keď sa neoverená správa výslovne týka dôvernej informácie, ktorej zverejnenie bolo odložené v súlade s odsekom 4 alebo 5, pričom táto neoverená správa je dostatočne presná na to, aby sa ňou preukázalo, že dôvernosť tejto informácie už viac nie je zaručená.
8. Ak emitent alebo účastník trhu s emisnými kvótami, alebo osoba konajúca v ich mene alebo na ich účet poskytne akúkoľvek dôvernú informáciu tretej osobe v rámci normálneho výkonu zamestnania, povolania alebo povinností, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1, musia vykonať úplné a účinné sprístupnenie týchto informácií verejnosti, a to súčasne v prípade úmyselného zverejnenia a bezodkladne v prípade neúmyselného zverejnenia. Tento odsek sa neuplatní, ak je osoba, ktorá dostáva informácie, povinná zachovávať mlčanlivosť bez ohľadu na to, či táto povinnosť vyplýva zo zákona, nariadení, stanov alebo zo zmluvy.
9. Dôverné informácie týkajúce sa emitentov, ktorých finančné nástroje sú prijaté na obchodovanie na rastovom trhu MSP, môže obchodné miesto uviesť na svojej webovej stránke namiesto na webových stránkach emitenta, keď sa obchodné miesto rozhodne poskytovať emitentom tento nástroj na tomto trhu.
10. Na zabezpečenie jednotných podmienok uplatňovania tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov, aby určil:
a)
technické prostriedky na vhodné sprístupňovanie dôverných informácií verejnosti podľa odsekov 1, 2, 8 a 9 a
b)
technické prostriedky na odklad sprístupňovania dôverných informácií verejnosti podľa odsekov 4 a 5.
Orgán ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2016.
Na Komisiu sa prenáša právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
11. Orgán ESMA vydá usmernenia s cieľom zostaviť neúplný, orientačný zoznam oprávnených záujmov emitentov uvedených v odseku 4 písm. a), a situácií, keď odklad zverejnenia dôverných informácií môže viesť k zavádzaniu verejnosti ako sa uvádza v odseku 4 písm. b).
Článok 18
Zoznamy osôb, ktoré majú dôverné informácie
1. Emitenti alebo všetky osoby konajúce v ich mene alebo na ich účet:
a)
zostavia zoznam všetkých osôb, ktoré majú prístup k dôverným informáciám a ktoré pre nich pracujú na základe pracovnej zmluvy alebo inak pre nich vykonávajú úlohy, na základe čoho majú prístup k dôverným informáciám, ako sú poradcovia, účtovníci alebo ratingové agentúry (zoznam osôb, ktoré majú dôverné informácie);
b)
zoznam osôb, ktoré majú dôverné informácie, okamžite aktualizujú v súlade s odsekom 4, a
c)
zoznam osôb, ktoré majú dôverné informácie, na požiadanie čo najskôr poskytnú príslušnému orgánu.
2. Emitenti alebo všetky osoby konajúce v ich mene alebo na ich účet prijmú všetky opodstatnené opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby každá osoba uvedená na zozname osôb, ktoré majú dôverné informácie, písomne potvrdila príslušné právne a regulačné povinnosti a aby si bola vedomá sankcií uplatniteľných pri obchodovaní s využitím dôverných informácií a neoprávnenom zverejnení dôverných informácií.
Ak úlohu zostavenia a aktualizácie zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie, prevezme iná osoba konajúca v mene alebo na účet emitenta, emitent zostáva v plnej miere zodpovedný za dodržanie tohto článku. Emitent si vždy ponecháva právo na prístup k zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie.
3. Zoznam osôb, ktoré majú dôverné informácie, obsahuje aspoň:
a)
totožnosť každej osoby, ktorá má prístup k dôverným informáciám;
b)
dôvod, pre ktorý je daná osoba zahrnutá do zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie;
c)
dátum a čas, keď táto osoba získala prístup k dôverným informáciám, a
d)
dátum vypracovania zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie.
4. Emitenti alebo každá osoba konajúca v ich mene alebo na ich účet okamžite aktualizuje zoznam osôb, ktoré majú dôverné informácie, vrátane dátumu aktualizácie v týchto situáciách:
a)
v prípade zmeny dôvodu zahrnutia osoby už uvedenej do zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie;
b)
v prípade novej osoby, ktorá má prístup k dôverným informáciám, a je ju preto potrebné zahrnúť do zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie, a
c)
v prípade, že osoba prestane mať prístup k dôverným informáciám.
Pri každej aktualizácii sa uvádza dátum a čas, keď nastala zmena vyžadujúca si aktualizáciu.
5. Emitenti alebo každá osoba konajúca v ich mene alebo na ich účet uchovávajú zoznam osôb, ktoré majú dôverné informácie, najmenej päť rokov po jeho zostavení alebo aktualizácii.
6. Emitenti, ktorých finančné nástroje sú prijaté na obchodovanie na rastovom trhu MSP, sú oslobodení od zostavovania zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie, ak sú splnené tieto podmienky:
a)
emitent prijme všetky opodstatnené opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby každá osoba s prístupom k dôverným informáciám potvrdila príslušné právne a regulačné povinnosti a aby si bola vedomá sankcií uplatniteľných pri obchodovaní s využitím dôverných informácií a neoprávnenom zverejnení dôverných informácií, a
b)
emitent je na požiadanie schopný poskytnúť príslušnému orgánu zoznam osôb, ktoré majú dôverné informácie.
7. Tento článok sa vzťahuje na emitentov, ktorí požiadali o prijatie svojich finančných nástrojov na obchodovanie na regulovanom trhu v členskom štáte alebo ktorých žiadosti o takéto prijatie boli schválené, alebo v prípade nástrojov, s ktorými sa obchoduje len v rámci MTF alebo OTF, na emitentov, ktorých žiadosti na prijatie ich finančných nástrojov na obchodovanie v rámci MTF alebo OTF boli schválené, alebo ktorí požiadali o prijatie ich finančných nástrojov na obchodovanie v rámci MTF v členskom štáte.
8. Odseky 1 až 5 tohto článku sa vzťahujú aj:
a)
na účastníkov trhu s emisnými kvótami, pokiaľ ide o dôverné informácie týkajúce sa emisných kvót, ktoré vyplývajú z fyzických operácií daného účastníka trhu s emisnými kvótami;
b)
na všetky aukčné platformy, dražiteľov a aukčných kontrolórov v súvislosti s aukciami emisných kvót alebo iných dražených produktov, ktoré sú na nich založené, ktoré sa konajú v súlade s nariadením (EÚ) č. 1031/2010.
9. Na zabezpečenie jednotných podmienok uplatňovania tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov s cieľom určiť presný formát zoznamov osôb, ktoré majú dôverné informácie, a formát pre aktualizáciu zoznamov osôb, ktoré majú dôverné informácie, uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2016.
Na Komisiu sa prenáša právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 19
Transakcie manažérov
1. Osoby vykonávajúce riadiace úlohy, ako aj osoby s nimi úzko spojené oznámia emitentovi alebo účastníkovi trhu s emisnými kvótami a príslušnému orgánu uvedenému v odseku 2 druhom pododseku:
a)
v súvislosti s emitentom každú transakciu vykonanú na ich vlastný účet, ktorá súvisí s akciami alebo dlhovými nástrojmi tohto emitenta, alebo s derivátmi či inými finančnými nástrojmi s nimi spojenými;
b)
v súvislosti s účastníkmi trhu s emisnými kvótami každú transakciu vykonanú na ich vlastný účet, ktorá sa týka emisných kvót, dražených produktov, ktoré sú na nich založené, alebo súvisiacimi derivátmi.
Tieto oznámenia sa vykonávajú okamžite a najneskôr do troch pracovných dní odo dňa uskutočnenia transakcie.
Prvý pododsek tohto odseku sa uplatňuje, keď celková výška transakcií dosiahne v rámci kalendárneho roka prahovú hodnotu stanovenú v odseku 8 alebo prípadne odseku 9.
2. Na účely odseku 1 a bez toho, aby bolo dotknuté právo členských štátov stanoviť iné oznamovacie povinnosti, ako sú oznamovacie povinnosti uvedené v tomto článku, všetky transakcie vykonávané na vlastný účet osôb uvedených v odseku 1 musia byť týmito osobami oznámené príslušným orgánom.
Pravidlá uplatniteľné na oznamovanie, ktoré musia dodržiavať osoby uvedené v odseku 1, sú pravidlá členského štátu, v ktorom je emitent alebo účastník trhu s emisnými kvótami registrovaný. Oznámenie sa predloží do troch pracovných dní od dátumu uskutočnenia transakcie príslušnému orgánu daného členského štátu. Ak emitent nie je registrovaný v žiadnom členskom štáte, oznámenie sa predloží príslušnému orgánu domovského členského štátu v súlade s článkom 2 ods. 1 písm. i) smernice 2004/109/ES, pokiaľ takýto orgán neexistuje, príslušnému orgánu obchodného miesta.
3. Emitent alebo účastník trhu s emisnými kvótami zabezpečí, aby informácie oznámené v súlade s odsekom 1 boli okamžite a najneskôr do troch pracovných dní od uskutočnenia transakcie poskytnuté verejnosti takým spôsobom, ktorý umožní rýchly a nediskriminačný prístup k týmto informáciám v súlade s vykonávacími technickými predpismi uvedenými v článku 17 ods. 10 písm. a).
Emitent alebo účastník trhu s emisnými kvótami použije také médiá, pri ktorých sa možno oprávnene spoľahnúť, že sa nimi zabezpečí účinné šírenie informácií verejnosti v celej Únii, a v náležitých prípadoch použije úradne určený mechanizmus uvedený v článku 21 smernice 2004/109/ES.
Vnútroštátne právo môže prípadne stanoviť, že príslušný orgán môže sprístupniť informácie verejnosti.
4. Tento článok sa vzťahuje na emitentov, ktorí:
a)
požiadali o prijatie svojich finančných nástrojov na obchodovanie na regulovanom trhu alebo ktorých žiadosti o takéto prijatie boli schválené, alebo
b)
v prípade nástrojov obchodovaných len v rámci MTF alebo OTF na emitentov, ktorých žiadosti na prijatie ich finančných nástrojov na obchodovanie v rámci MTF alebo OTF boli schválené alebo ktorí požiadali o prijatie svojich finančných nástrojov na obchodovanie v rámci MTF.
5. Emitenti a účastníci trhu s emisnými kvótami písomne informujú osoby vykonávajúce riadiace úlohy o ich povinnostiach vyplývajúcich z tohto článku. Emitenti a účastníci trhu s emisnými kvótami zostavia zoznam všetkých osôb vykonávajúcich riadiace úlohy a osôb s nimi úzko spojenými.
Osoby vykonávajúce riadiace úlohy písomne informujú osoby s nimi úzko spojené o ich povinnostiach vyplývajúcich z tohto článku a uchovajú si kópiu tohto oznámenia.
6. Oznámenie transakcií uvedené v odseku 1 obsahuje tieto informácie:
a)
meno osoby;
b)
dôvod oznámenia;
c)
meno/názov príslušného emitenta alebo účastníka trhu s emisnými kvótami;
d)
opis a identifikáciu finančného nástroja;
e)
druh transakcie(-í) (napr. nadobudnutie či prevod), pričom sa uvedie, či transakcia súvisí s vykonávaním programov opcií na akcie alebo s konkrétnymi príkladmi stanovenými v odseku 7;
f)
dátum a miesto transakcie(-í) a
g)
cena a objem transakcie(-í). V prípade založenia, ktorého hodnota sa na základe stanovených podmienok zmení, by sa táto skutočnosť mala zverejniť spolu s jeho hodnotou v deň uskutočnenia založenia.
7. Na účely odseku 1 medzi transakcie, ktoré sa musia oznámiť, patria tiež:
a)
založenie alebo zapožičiavanie finančných nástrojov osobou vykonávajúcou riadiace úlohy alebo osobou s ňou úzko spojenou, ako je uvedené v odseku 1, alebo v mene takejto osoby;
b)
transakcie, ktoré vykonávajú osoby, ktoré profesionálne zabezpečujú alebo vykonávajú transakcie, alebo iná osoba v mene osoby vykonávajúcej riadiace úlohy alebo osoby úzko spojenej s takouto osobou, ako je uvedené v odseku 1, vrátane prípadov, keď sa rozhodnutie prijme na základe poverenia;
c)
transakcie vykonané v rámci životného poistenia, vymedzené v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (26), ak:
i)
poistencom je osoba vykonávajúca riadiace úlohy alebo osoba úzko spojená s takouto osobou, ako je uvedené v odseku 1;
ii)
poistenec znáša investičné riziko a
iii)
poistenec je oprávnený alebo poverený prijímaním investičných rozhodnutí týkajúcich sa osobitných nástrojov daného životného poistenia alebo vykonávaním transakcií súvisiacich s osobitnými nástrojmi daného životného poistenia.
Na účely písmena a) založenie alebo podobný spôsob zabezpečenia záväzku týkajúce sa finančných nástrojov v súvislosti s ich uložením na depozitný účet sa nemusí oznamovať, pokiaľ takéto založenie alebo iný spôsob zabezpečenia záväzku nie je určené na zaistenie konkrétneho úverového nástroja.
Keďže poistník je povinný oznámiť transakcie podľa tohto odseku, poisťovňa nemá oznamovaciu povinnosť.
8. Odsek 1 sa uplatňuje na každú transakciu, ktorá bola vykonaná po tom, ako sa v rámci kalendárneho roka dosiahla celková suma 5 000 EUR. Prahová hodnota 5 000 EUR sa vypočíta spočítaním, bez vzájomného započítania, všetkých transakcií uvedených v odseku 1.
9. Príslušný orgán môže rozhodnúť o zvýšení prahovej hodnoty stanovenej v odseku 8 na 20 000 EUR a informuje orgán ESMA o svojom rozhodnutí prijať vyššiu prahovú hodnotu pred jej zavedením, ako aj o dôvodoch svojho rozhodnutia s osobitným zameraním sa na trhové podmienky. Orgán ESMA na svojej webovej stránke uverejní zoznam prahových hodnôt, ktoré sú platné v súlade s týmto článkom, a odôvodnenia týchto prahových hodnôt poskytnutých príslušnými orgánmi.
10. Tento článok sa vzťahuje aj na transakcie uskutočňované osobami vykonávajúcimi riadiace úlohy, všetkých aukčných platforiem, dražiteľov a aukčných kontrolórov zapojených do aukcií, ktoré sa konajú podľa nariadenia (EÚ) č. 1031/2010, a na osoby s nimi úzko spojené, pokiaľ sa ich transakcie týkajú emisných kvót, ich derivátov alebo dražených produktov, ktoré sú na nich založené. Tieto osoby oznámia svoje transakcie aukčnej platforme, dražiteľom a prípadne aukčným kontrolórom a príslušnému orgán, kde je registrovaná aukčná platforma, dražiteľ prípadne aukčný kontrolór. Takto oznámené informácie zverejní aukčná platforma, dražitelia, aukční kontrolóri alebo príslušný orgán v súlade s odsekom 3.
11. Bez toho, aby boli dotknuté články 14 a 15, osoby vykonávajúce riadiace úlohy u emitenta nevykonávajú priamo alebo nepriamo žiadne transakcie na vlastný účet alebo na účet tretej osoby, ktoré súvisia s akciami alebo dlhovými nástrojmi emitenta alebo s derivátmi či inými s nimi spojenými finančnými nástrojmi, počas zakázaného obdobia 30 kalendárnych dní pred oznámením priebežnej finančnej správy alebo koncoročnej správy, ktoré je emitent povinný zverejniť v súlade:
a)
s pravidlami obchodného miesta, na ktorom sú akcie emitenta prijaté na obchodovanie alebo
b)
s vnútroštátnym právom.
12. Bez toho, aby boli dotknuté články 14 a 15, emitent môže povoliť osobe vykonávajúcej riadiace úlohy v rámci neho obchodovanie na jeho účet alebo na účet tretej osoby počas zakázaného obdobia uvedeného v odseku 11 buď:
a)
v jednotlivých prípadoch z dôvodu existencie výnimočných okolností, ako sú vážne finančné ťažkosti, ktoré si vyžadujú okamžitý predaj akcií, alebo
b)
s ohľadom na povahu obchodovania uplatnenú pri transakciách vykonávaných v rámci systémov zamestnaneckých akcií alebo systémov sporenia, nárokov alebo oprávnení na akcie alebo v súvislosti s nimi alebo pri transakciách, keď sa benefičný úrok z príslušných cenných papierov nemení.
13. Komisia je splnomocnená prijímať v súlade s článkom 35 delegované akty bližšie určujúce okolnosti, za ktorých emitent môže povoliť obchodovanie počas zakázaného obdobia, ako sa uvádza v odseku 12, vrátane okolností, ktoré by sa mohli považovať za výnimočné, a druhov transakcií, pri ktorých by bolo opodstatnené udelenie povolenia na obchodovanie.
14. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 spresňujúce druhy transakcií, ktoré by zakladali požiadavku uvedenú v odseku 1.
15. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie odseku 1 orgán ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov týkajúcich sa formátu a vzoru na oznamovanie informácií uvedených v odseku 1 a ich poskytovanie verejnosti.
Orgán ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Na Komisiu sa prenáša právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 20
Investičné odporúčania a štatistiky
1. Osoby, ktoré vypracúvajú alebo šíria investičné odporúčania alebo iné informácie, ktorými sa odporúča alebo navrhuje investičná stratégia, venujú primeranú pozornosť zabezpečeniu toho, aby takéto informácie boli objektívne prezentované a aby informovali o ich záujmoch alebo uviedli konflikty záujmov v súvislosti s finančnými nástrojmi, ktorých sa tieto informácie týkajú.
2. Verejné inštitúcie šíriace štatistiky alebo odhady, ktoré výrazne ovplyvňujú finančné trhy, ich šíria objektívne a transparentne.
3. Orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov na stanovenie technických opatrení pre kategórie osôb uvedených v odseku 1 na objektívne predkladanie investičných odporúčaní alebo iných informácií odporúčajúcich alebo navrhujúcich investičnú stratégiu a na zverejňovanie osobitných záujmov alebo uvádzanie konfliktov záujmov.
Orgán ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Technické opatrenia stanovené v regulačných technických predpisoch uvedených v odseku 3 sa neuplatňujú na novinárov, na ktorých sa vzťahuje rovnocenný náležitý predpis v členskom štáte vrátane rovnocennej náležitej samoregulácie, za predpokladu, že takýto predpis alebo samoregulácia má podobné účinky ako tieto technické opatrenia. Členské štáty oznámia znenie tohto rovnocenného náležitého predpisu Komisii.
Článok 21
Zverejňovanie alebo šírenie informácií v médiách
Na účely článku 10, článku 12 ods. 1 písm. c) a článku 20 v prípade, že sa informácie zverejňujú alebo šíria a že sa odporúčania vypracúvajú alebo šíria na účely žurnalistiky alebo iné formy prejavu v médiách, sa takéto zverejňovanie alebo šírenie informácií posúdi s ohľadom na pravidlá týkajúce sa slobody tlače a slobody prejavu pri ostatných médiách, a na pravidlá alebo kódexy upravujúce žurnalistickú profesiu s výnimkou prípadov, keď:
a)
dotknuté osoby alebo osoby s nimi úzko spojené priamo alebo nepriamo nadobúdajú výhody alebo zisky zo zverejnenia alebo šírenia príslušných informácií, alebo
b)
zverejnenie alebo šírenie sa vykonáva so zámerom zaviesť trh, pokiaľ ide o ponuku finančných nástrojov, dopyt po nich alebo ich cenu.
KAPITOLA 4
ORGÁN ESMA A PRÍSLUŠNÉ ORGÁNY
Článok 22
Príslušné orgány
Bez toho, aby boli dotknuté právomoci súdnych orgánov, každý členský štát určí na účely tohto nariadenia jeden správny príslušný orgán. Členské štáty o tom informujú Komisiu, orgán ESMA a ostatné príslušné orgány ostatných členských štátov. Príslušný orgán zabezpečí, aby sa ustanovenia tohto nariadenia uplatňovali na jeho území, pokiaľ ide o všetky opatrenia vykonávané na jeho území a opatrenia vykonávané v zahraničí, ktoré sa týkajú nástrojov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu, pre ktoré bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie na takomto trhu, dražených na aukčných platformách, alebo s ktorými sa obchoduje v rámci MTF alebo OTF alebo pre ktoré bola podaná žiadosť o prijatie na obchodovanie v rámci MTF na jeho území.
Článok 23
Právomoci príslušných orgánov
1. Príslušné orgány vykonávajú svoje funkcie a právomoci jedným z týchto spôsobov:
a)
priamo;
b)
v súčinnosti s ostatnými orgánmi alebo účastníkmi trhu;
c)
v rámci svojich právomocí delegovaním na takéto orgány alebo účastníkov trhu;
d)
obrátením sa na príslušné súdne orgány.
2. Príslušné orgány s cieľom plniť svoje povinnosti podľa tohto nariadenia majú v súlade s vnútroštátnym právom aspoň tieto právomoci v oblasti dohľadu a vyšetrovania:
a)
prístup ku všetkým dokumentom a údajom v akejkoľvek forme a dostať alebo si urobiť ich kópie;
b)
požadovať alebo vyžadovať informácie od každej osoby vrátane osôb, ktoré sa postupne zúčastňujú odovzdávania pokynov alebo vykonávajú príslušné operácie, ako aj ich nadriadených, a ak je to potrebné, predvolať a vypočuť takúto osobu s cieľom získať informácie;
c)
v súvislosti s komoditnými derivátmi žiadať informácie od účastníkov trhu o súvisiacich spotových trhoch podľa štandardizovaných formátov, získať správy o transakciách a mať priamy prístup do systémov obchodníkov;
d)
vykonávať kontroly na mieste a vyšetrovania na iných miestach ako v súkromných obydliach fyzických osôb;
e)
za podmienok splnenia druhého pododseku vstupovať do priestorov fyzických osôb a právnických osôb s cieľom zaistiť dokumenty a údaje v akejkoľvek forme, keď existuje dôvodné podozrenie, že dokumenty alebo údaje týkajúce sa predmetu kontroly alebo vyšetrovania môžu byť dôležité na dokázanie prípadov obchodovania s využitím dôverných informácií alebo manipulácie s trhom, ktoré porušujú toto nariadenie;
f)
dať podnet na začatie vyšetrovania trestného činu;
g)
požadovať existujúce záznamy telefonických konverzácií, záznamy elektronickej komunikácie alebo záznamy o prenose údajov, ktoré má k dispozícii investičná spoločnosť, úverová inštitúcia alebo finančná inštitúcia;
h)
ak to umožňuje vnútroštátne právo, požadovať existujúce záznamy o prenose údajov, ktoré má telekomunikačný operátor, keď existuje dôvodné podozrenie, že došlo k porušeniu právnych predpisov, a keď takéto záznamy môžu byť dôležité na vyšetrenie porušenia článku 14 písm. a) alebo b) alebo článku 15;
i)
žiadať zmrazenie alebo konfiškáciu aktív, alebo oboje;
j)
pozastaviť obchodovanie s príslušným finančným nástrojom;
k)
požadovať dočasné zastavenie každého postupu, ktorý je podľa príslušného orgánu v rozpore s týmto nariadením;
l)
uložiť dočasný zákaz výkonu profesionálnej činnosti a
m)
prijať všetky potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť pravdivé informovanie verejnosti, a to aj opravu nepravdivých alebo zavádzajúcich zverejnených informácií, vrátane požiadania emitenta alebo inej osoby, ktorá uverejnila alebo rozšírila nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, aby uverejnila opravné vyhlásenie.
Ak je v súlade s vnútroštátnym právom potrebné predchádzajúce povolenie justičného orgánu dotknutého členského štátu na vstup do priestorov fyzickej osoby alebo právnickej osoby uvedenej v písmene e) prvého pododseku, právomoc uvedená v uvedenom písmene sa vykoná až po získaní tohto predchádzajúceho povolenia.
3. Členské štáty zabezpečia zavedenie vhodných opatrení, aby príslušné orgány mali všetky právomoci v oblasti dohľadu a vyšetrovania, ktoré sú nevyhnutné na plnenie ich povinností.
Týmto nariadením nie je dotknuté uplatňovanie zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení prijatých v súvislosti s ponukami na prevzatie, transakciami zlučovania a splynutia a inými transakciami, ktoré ovplyvňujú vlastníctvo alebo kontrolu spoločností regulovaných orgánmi dohľadu, ktoré určili členské štáty podľa článku 4 smernice 2004/25/ES, ktorou sa ukladajú dodatočné požiadavky k požiadavkám tohto nariadenia.
4. Osoba sprístupňujúca informácie príslušnému orgánu v súlade s týmto nariadením sa nepovažuje za osobu porušujúcu obmedzenia týkajúce sa zverejňovania informácií uložené zmluvou alebo právnymi, regulačnými či správnymi predpismi a nezakladá žiadnu zodpovednosť oznamujúcej osoby spojenú s takýmto oznámením.
Článok 24
Spolupráca s orgánom ESMA
1. Príslušné orgány spolupracujú na účely tohto nariadenia s orgánom ESMA v súlade s nariadením (EÚ) č. 1095/2010.
2. Príslušné orgány bezodkladne poskytnú orgánu ESMA všetky informácie potrebné na plnenie jeho povinností v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
3. Na zabezpečenie jednotných podmienok uplatňovania tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov s cieľom stanoviť postupy a spôsoby výmeny informácií uvedených v odseku 2.
Orgán ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2016.
Na Komisiu sa prenáša právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 25
Povinnosť spolupráce
1. Príslušné orgány spolupracujú medzi sebou navzájom a s orgánom ESMA, keď je to potrebné na účely tohto nariadenia, pokiaľ sa neuplatňuje jedna z výnimiek podľa odseku 2. Príslušné orgány poskytujú pomoc príslušným orgánom iných členských štátov a orgánu ESMA. Predovšetkým si bez zbytočného odkladu vymieňajú informácie a spolupracujú pri vyšetrovaniach, dohľade a presadzovaní práva.
Povinnosť spolupráce a poskytnutia pomoci stanovená v prvom pododseku sa vzťahuje aj na Komisiu, pokiaľ ide o výmenu informácií týkajúcich sa komodít, ktorými sú poľnohospodárske výrobky uvedené v prílohe I k ZFEÚ.
Spolupráca medzi príslušnými orgánmi a orgánom ESMA sa uskutočňuje v súlade s nariadením (EÚ) č. 1095/2010, a najmä s jeho článkom 35.
Ak sa členské štáty rozhodli v súlade s článkom 30 ods. 1 druhým pododsekom, že stanovia trestné sankcie za porušenie ustanovení tohto nariadenia uvedené v uvedenom článku, zabezpečia zavedenie vhodných opatrení, aby príslušné orgány mali všetky právomoci potrebné na spoluprácu so súdnymi orgánmi v rámci ich jurisdikcie, aby mohli získať konkrétne informácie týkajúce sa vyšetrovaní trestných činov alebo trestných konaní začatých z dôvodu možného porušenia tohto nariadenia a poskytnúť tieto informácie ostatným príslušným orgánom a orgánu ESMA a splniť si tak povinnosť vzájomnej spolupráce a spolupráce s orgánom ESMA na účely tohto nariadenia.
2. Príslušný orgán môže odmietnuť konať na základe žiadosti o informácie alebo na základe žiadosti o spoluprácu pri vyšetrovaní len za týchto výnimočných okolností, a to keď:
a)
by komunikácia príslušných informácií mohla mať nepriaznivý dosah na bezpečnosť požiadaného členského štátu, najmä ak ide o boj proti terorizmu a iné závažné trestné činy;
b)
vyhovenie žiadosti môže mať nepriaznivý dosah na vlastné vyšetrovanie, presadzovanie práva alebo v náležitých prípadoch na vyšetrovanie trestného činu;
c)
v súvislosti s tými istými činmi a proti tým istým osobám už bolo začaté súdne konanie pred orgánmi požiadaného členského štátu alebo
d)
v požiadanom členskom štáte už bol vynesený právoplatný rozsudok v súvislosti s týmito osobami za tie isté činy.
3. Príslušné orgány a orgán ESMA spolupracujú s Agentúrou pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) zriadenou na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (27) a s národnými regulačnými orgánmi členských štátov s cieľom zabezpečiť, aby sa prijal koordinovaný prístup pri presadzovaní príslušných pravidiel, keď sa transakcie, pokyny na obchodovanie alebo iné opatrenia alebo konanie vzťahujú na jeden alebo viaceré finančné nástroje, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a takisto na jeden alebo viaceré veľkoobchodné energetické produkty, na ktoré sa uplatňujú články 3, 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 1227/2011. Príslušné orgány zohľadňujú osobitné charakteristiky vymedzení pojmov v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1227/2011 a ustanovenia článkov 3, 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 1227/2011, keď uplatňujú články 7, 8 a 12 tohto nariadenia na finančné nástroje súvisiace s veľkoobchodnými energetickými produktmi.
4. Príslušné orgány na požiadanie bezodkladne poskytnú všetky informácie požadované na účely uvedené v odseku 1.
5. Ak je príslušný orgán presvedčený o tom, že sa na území iného členského štátu koná alebo konalo v rozpore s ustanoveniami tohto nariadenia alebo že takéto konanie ovplyvňuje finančné nástroje, s ktorými sa obchoduje na obchodnom mieste nachádzajúcom sa v inom členskom štáte, oznámi túto skutočnosť tak presne, ako sa dá, príslušnému orgánu daného iného členského štátu a orgánu ESMA a v súvislosti s veľkoobchodnými energetickými produktmi agentúre ACER. Príslušné orgány rôznych zainteresovaných členských štátov vykonávajú konzultácie o vhodných opatreniach, ktoré sa majú prijať, a to medzi sebou a s orgánom ESMA a v súvislosti s veľkoobchodnými energetickými produktmi s agentúrou ACER, a vzájomne sa informujú o podstatnom priebežnom vývoji. Koordinujú svoj postup s cieľom zabrániť možnej duplicite a prekrývaniu pri uplatňovaní správnych sankcií a iných správnych opatrení na cezhraničné prípady v súlade s článkami 30 a 31 a vzájomne si pomáhajú pri presadzovaní svojich rozhodnutí.
6. Príslušný orgán jedného členského štátu môže so zreteľom na kontroly na mieste alebo vyšetrovania požiadať o pomoc príslušný orgán iného členského štátu.
Žiadajúci príslušný orgán môže informovať orgán ESMA o každej žiadosti uvedenej v prvom pododseku. V prípade vyšetrovania alebo kontroly s cezhraničným vplyvom orgán ESMA koordinuje vyšetrovanie alebo kontrolu, ak ho o to požiada jeden z príslušných orgánov.
Ak príslušný orgán dostane žiadosť od príslušného orgánu iného členského štátu, aby vykonal kontrolu na mieste alebo vyšetrovanie, môže postupovať jedným z týchto spôsobov:
a)
sám vykoná kontrolu na mieste alebo vyšetrovanie;
b)
umožní príslušnému orgánu, ktorý predložil žiadosť, aby sa zúčastnil kontroly na mieste alebo vyšetrovania;
c)
umožní príslušnému orgánu, ktorý predložil žiadosť, aby sám vykonal kontrolu na mieste alebo vyšetrovanie;
d)
určí audítorov alebo expertov, ktorí vykonajú kontrolu na mieste alebo vyšetrovanie;
e)
podelí si konkrétne úlohy súvisiace s činnosťami dohľadu s ostatnými príslušnými orgánmi.
Príslušné orgány môžu takisto spolupracovať s príslušnými orgánmi iných členských štátov, čo sa týka uľahčenia vymáhania peňažných sankcií.
7. Bez toho, aby bol dotknutý článok 258 ZFEÚ, príslušný orgán, ktorého žiadosti o informácie alebo o pomoc podľa odsekov 1, 3, 4 a 5 sa nevyhovelo v primeranej lehote alebo ktorého žiadosť o informácie alebo o pomoc bola zamietnutá, môže predložiť toto zamietnutie alebo nevyhovenie orgánu ESMA, a to v primeranej lehote.
V týchto prípadoch môže orgán ESMA konať v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 bez toho, aby tým bola dotknutá možnosť orgánu ESMA konať v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
8. Príslušné orgány spolupracujú a vymieňajú si informácie s príslušnými vnútroštátnymi regulačnými orgánmi a regulačnými orgánmi tretích krajín zodpovednými za príslušné spotové trhy, keď majú dôvodné podozrenie, že dochádza alebo došlo ku konaniam, ktoré predstavujú obchodovanie s využitím dôverných informácií, neoprávnené zverejnenie dôverných informácií alebo manipuláciu s trhom, ktoré porušujú toto nariadenie. Touto spoluprácou sa zabezpečí konsolidovaný prehľad o finančných a spotových trhoch, odhalia sa zneužívania trhu na viacerých trhoch a v cezhraničnom meradle a uložia sa príslušné sankcie.
V súvislosti s emisnými kvótami sa spolupráca a výmena informácií podľa prvého pododseku zabezpečuje aj:
a)
prostredníctvom aukčného kontrolóra, pokiaľ ide o aukcie emisných kvót alebo iných dražených produktov, ktoré sú na nich založené, ktoré sa konajú v súlade s nariadením (EÚ) č. 1031/2010, a
b)
prostredníctvom príslušných orgánov, správcov registrov vrátane hlavného správcu a ostatných orgánov verejnej moci zodpovedných za dohľad nad dodržiavaním smernice 2003/87/ES.
Orgán ESMA vykonáva podpornú a koordinačnú úlohu v súvislosti so spoluprácou a výmenou informácií medzi príslušnými orgánmi a regulačnými orgánmi v ostatných členských štátoch a tretích krajinách. Príslušné orgány podľa možností uzatvoria dohody o spolupráci s regulačnými orgánmi tretej krajiny zodpovednými za súvisiace spotové trhy v súlade s článkom 26.
9. Na zabezpečenie jednotných podmienok uplatňovania tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov s cieľom stanoviť postupy a spôsoby výmeny informácií a pomoci podľa tohto článku.
Orgán ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2016.
Na Komisiu sa prenáša právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 26
Spolupráca s tretími krajinami
1. Príslušné orgány členských štátov v prípade potreby uzatvoria dohody o spolupráci s orgánmi dohľadu tretích krajín týkajúce sa výmeny informácií s orgánmi dohľadu v tretích krajinách a presadzovania povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia v tretích krajinách. Týmito dohodami o spolupráci sa zabezpečuje prinajmenšom účinná výmena informácií, ktorá príslušným orgánom umožní plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia.
Príslušný orgán informuje orgán ESMA a ostatné príslušné orgány o prípadoch, v ktorých navrhuje uzatvoriť takúto dohodu.
2. Orgán ESMA v náležitých prípadoch napomáha a koordinuje vypracovávanie dohôd o spolupráci medzi príslušnými orgánmi a príslušnými orgánmi dohľadu tretích krajín.
Na zabezpečenie jednotnej harmonizácie tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh regulačných technických predpisov obsahujúcich vzorový dokument pre dohody o spolupráci, ktorý podľa možnosti použijú príslušné orgány členských štátov.
Orgán ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do 3. júla 2015.
Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v druhom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Orgán ESMA takisto v náležitých prípadoch napomáha a koordinuje výmenu informácií získaných od orgánov dohľadu tretích krajín, ktoré by mohli byť užitočné pri prijímaní opatrení podľa článkov 30 a 31, medzi príslušnými orgánmi.
3. Príslušné orgány uzatvoria dohody o spolupráci týkajúce sa výmeny informácií s orgánmi dohľadu tretích krajín iba vtedy, ak zverejňované informácie budú podliehať zárukám o služobnom tajomstve, ktoré sú minimálne rovnocenné so zárukami uvedenými v článku 27. Takáto výmena informácií musí byť určená na plnenie úloh týchto príslušných orgánov.
Článok 27
Služobné tajomstvo
1. Na všetky utajované informácie prijaté, vymenené alebo postúpené podľa tohto nariadenia sa vzťahujú podmienky služobného tajomstva stanovené v odsekoch 2 a 3.
2. Všetky informácie vymieňané medzi príslušnými orgánmi podľa tohto nariadenia, ktoré sa týkajú obchodných alebo prevádzkových podmienok a iných ekonomických či personálnych vecí, sa považujú za dôverné a vzťahujú sa na ne požiadavky na služobné tajomstvo s výnimkou prípadov, keď príslušný orgán počas komunikácie uvedie, že táto informácia môže byť zverejnená alebo keď je takéto zverejnenie potrebné na súdne konanie.
3. Povinnosť zachovávať služobné tajomstvo sa vzťahuje na všetky osoby, ktoré pracujú alebo pracovali pre príslušný orgán alebo akýkoľvek orgán alebo účastníka trhu, na ktorý/ktorého príslušný orgán delegoval svoje právomoci, vrátane zmluvných audítorov a odborníkov príslušného orgánu. Informácie, na ktoré sa vzťahuje služobné tajomstvo, sa nesmú poskytnúť žiadnej inej osobe ani orgánu, s výnimkou poskytnutia na základe práva Únie alebo vnútroštátneho práva.
Článok 28
Ochrana údajov
Pokiaľ ide o spracovanie osobných údajov v rámci tohto nariadenia, príslušné orgány vykonávajú svoje úlohy na účely tohto nariadenia v súlade s vnútroštátnymi zákonmi, inými právnymi predpismi alebo správnymi opatreniami, ktorými sa transponuje smernica 95/46/ES. Orgán ESMA pri spracúvaní osobných údajov v rámci tohto nariadenia dodržiava ustanovenia nariadenia (ES) č. 45/2001.
Osobné údaje sa uchovávajú najviac päť rokov.
Článok 29
Poskytnutie osobných údajov tretím krajinám
1. Príslušný orgán členského štátu môže postúpiť osobné údaje tretej krajine za predpokladu, že sú splnené požiadavky smernice 95/46/ES, a to len v jednotlivých prípadoch. Príslušný orgán zabezpečí, aby bol prenos nevyhnutný na účely tohto nariadenia a tretia krajina nepostúpila údaje ďalšej tretej krajine, pokiaľ nebol poskytnutý výslovný písomný súhlas a nie sú splnené podmienky stanovené príslušným orgánom daného členského štátu.
2. Príslušný orgán členského štátu poskytuje osobné údaje, ktoré dostal od príslušného orgánu iného členského štátu, orgánu dohľadu tretej krajiny len vtedy, keď príslušný orgán dotknutého členského štátu získal výslovný súhlas príslušného orgánu, ktorý údaje poskytol, a v náležitých prípadoch, len ak sa údaje poskytujú výlučne na účely, na ktoré príslušný orgán udelil svoj súhlas.
3. Keď sa v dohode o spolupráci ustanovuje výmena osobných údajov, musí byť v súlade s vnútroštátnymi zákonmi, inými právnymi predpismi alebo správnymi opatreniami, ktorými sa transponuje smernica 95/46/ES.
KAPITOLA 5
SPRÁVNE OPATRENIA A SANKCIE
Článok 30
Správne sankcie a iné správne opatrenia
1. Bez toho, aby boli dotknuté trestné sankcie, a bez toho, aby boli dotknuté právomoci príslušných orgánov v oblasti dohľadu podľa článku 23, členské štáty v súlade s vnútroštátnym právom udelia príslušným orgánom právomoci prijať vhodné správne sankcie a iné správne opatrenia týkajúce sa prinajmenšom týchto porušení:
a)
porušenia článkov 14 a 15, článku 16 ods. 1 a 2, článku 17 ods. 1, 2, 4 a 5, a 8, článku 18 ods. 1 až 6, článku 19 ods. 1, 2, 3, 5, 6, 7 a 11 a článku 20 ods. 1 a
b)
nespolupráca alebo nevyhovenie v súvislosti s vyšetrovaním, kontrolou alebo žiadosťou v zmysle článku 23 ods. 2.
Členské štáty sa do 3. júla 2016 môžu rozhodnúť, že nestanovia pravidlá správnych sankcií podľa prvého pododseku v prípade, že porušenia uvedené v písmene a) alebo b) uvedeného pododseku už podliehajú trestným sankciám podľa ich vnútroštátneho práva. V tomto prípade členské štáty podrobne informujú Komisiu a orgán ESMA o príslušných predpisoch trestného práva.
Členské štáty do 3. júla 2016 poskytnú Komisii a orgánu ESMA podrobné informácie o predpisoch uvedených v prvom a druhom pododseku. Komisii a orgánu ESMA bezodkladne oznámia všetky ich následné zmeny.
2. V prípade porušení uvedených v odseku 1 prvom pododseku písm. a) členské štáty v súlade s vnútroštátnym právom zabezpečia, aby mali príslušné orgány právomoci uložiť minimálne tieto správne sankcie a prijať aspoň tieto správne opatrenia:
a)
pokyn, na základe ktorého sa požaduje, aby osoba zodpovedná za porušenie zastavila konanie a upustila od opakovania tohto konania;
b)
vrátenie ziskov, ktoré sa na základe porušenia podarilo dosiahnuť, alebo strát, ktorým sa na základe porušenia podarilo zabrániť, pokiaľ ich možno určiť;
c)
verejné upozornenie, v ktorom sa uvádza osoba zodpovedná za porušenie a povaha porušenia;
d)
odňatie alebo pozastavenie platnosti povolenia investičnej spoločnosti;
e)
dočasný zákaz vykonávať riadiace funkcie v investičných spoločnostiach pre osobu vykonávajúcu riadiace úlohy v investičnej spoločnosti alebo akúkoľvek inú fyzickú osobu, ktorej sa pripisuje zodpovednosť za porušenie;
f)
v prípade opakovaného porušenia článku 14 alebo 15 trvalý zákaz vykonávať riadiace funkcie v investičných spoločnostiach pre ktorúkoľvek osobu vykonávajúcu riadiace úlohy v investičnej spoločnosti alebo akúkoľvek inú fyzickú osobu, ktorej sa pripisuje zodpovednosť za porušenie;
g)
dočasný zákaz obchodovať na vlastný účet pre osobu vykonávajúcu riadiace úlohy v investičnej spoločnosti alebo inú fyzickú osobu, ktorej sa pripisuje zodpovednosť za porušenie;
h)
maximálne administratívne peňažné sankcie vo výške aspoň trojnásobku výšky ziskov, ktoré sa na základe porušenia podarilo dosiahnuť, alebo strát, ktorým sa na základe porušenia podarilo zabrániť, pokiaľ ich možno určiť;
i)
v prípade fyzickej osoby, maximálne správne peňažné sankcie vo výške aspoň:
i)
5 000 000 EUR alebo v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, zodpovedajúcej hodnoty v národnej mene k 2. júlu 2014 za porušenie článkov 14 a 15;
ii)
1 000 000 EUR alebo v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, zodpovedajúcej hodnoty v národnej mene k 2. júlu 2014 za porušenie článkov 16 a 17 a
iii)
500 000 EUR alebo v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, zodpovedajúcej hodnoty v národnej mene k 2. júlu 2014 za porušenie článkov 18, 19 a 20 a
j)
v prípade právnických osôb, maximálne správne peňažné sankcie vo výške aspoň:
i)
15 000 000 EUR alebo 15 % celkového ročného obratu právnickej osoby podľa poslednej dostupnej účtovnej závierky schválenej riadiacim orgánom alebo v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, zodpovedajúcej hodnoty v národnej mene k 2. júlu 2014 za porušenie článkov 14 a 15;
ii)
2 500 000 EUR alebo 2 % celkového ročného obratu podľa poslednej dostupnej účtovnej závierky schválenej riadiacim orgánom alebo v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, zodpovedajúcej hodnoty v národnej mene k 2. júlu 2014 za porušenia článkov 16 a 17, a
iii)
1 000 000 EUR alebo v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, zodpovedajúcej hodnoty v národnej mene k 2. júlu 2014 za porušenie článkov 18, 19 a 20.
Odkazmi na príslušný orgán v tomto odseku nie je dotknutá spôsobilosť príslušného orgánu vykonávať svoje funkcie akýmkoľvek spôsobom uvedeným v článku 23 ods. 1.
Na účely prvého pododseku písm. j) bodov i) a ii) v prípade, že je právnická osoba materským podnikom alebo dcérskym podnikom, ktorý musí vypracúvať konsolidovanú účtovnú závierku podľa smernice 2013/34/EÚ (28), príslušným celkovým ročným obratom je celkový ročný obrat alebo zodpovedajúci typ príjmu v súlade s príslušnými smernicami o účtovníctve, smernicou Rady 86/635/EHS (29) v prípade bánk a smernicou Rady 91/674/EHS (30) v prípade poisťovní, podľa poslednej dostupnej konsolidovanej závierky schválenej riadiacim orgánom hlavného materského podniku.
3. Členské štáty môžu ustanoviť, aby príslušné orgány mali okrem právomocí uvedených v odseku 2 aj iné právomoci a mohli stanoviť vyššie úrovne sankcií, než sú úrovne stanovené v uvedenom odseku.
Článok 31
Vykonávanie právomoci v oblasti dohľadu a právomoci ukladať sankcie
1. Členské štáty zabezpečia, aby pri určovaní druhu a úrovne správnych sankcií príslušné orgány zohľadnili všetky významné okolnosti vrátane podľa možností:
a)
závažnosti a dĺžky trvania porušenia;
b)
miery zodpovednosti osoby zodpovednej za porušenie;
c)
finančnej sily osoby zodpovednej za porušenie, ako je určená predovšetkým na základe celkového obratu právnickej osoby alebo ročného príjmu fyzickej osoby;
d)
významu ziskov, ktoré osoba zodpovedná za porušenie dosiahla, alebo strát, ktorým zabránila, ak ich možno určiť;
e)
úrovne spolupráce osoby zodpovednej za porušenie s príslušným orgánom bez toho, aby bola dotknutá potreba zaistiť vrátenie ziskov, ktoré táto osoba dosiahla, alebo strát, ktorým zabránila;
f)
predchádzajúcich porušení osoby zodpovednej za porušenie a
g)
opatrení prijatých osobou zodpovednou za porušenie s cieľom predísť jeho zopakovaniu.
2. Príslušné orgány pri výkone svojich právomocí ukladať správne sankcie a iné správne opatrenia podľa článku 30 úzko spolupracujú s cieľom zabezpečiť, aby výkon ich právomoci v oblasti dohľadu a vyšetrovania a správne sankcie, ktoré ukladajú, a iné správne opatrenia, ktoré prijímajú, boli účinné a vhodné podľa tohto nariadenia. Koordinujú svoje postupy v súlade s článkom 25 s cieľom zabrániť duplicite a prekrývaniu pri vykonávaní svojich právomocí v oblasti dohľadu a vyšetrovania a pri ukladaní správnych sankcií na cezhraničné prípady.
Článok 32
Nahlasovanie porušení
1. Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány zaviedli účinné mechanizmy na umožnenie nahlasovania skutočných alebo možných porušení tohto nariadenia príslušným orgánom.
2. Mechanizmy uvedené v odseku 1 zahŕňajú aspoň:
a)
osobitné postupy prijímania správ o porušení a ich skúmania vrátane zriadenia bezpečných komunikačných kanálov pre takéto správy;
b)
v rámci zamestnania, primeranú ochranu osôb pracujúcich na základe pracovnej zmluvy, ktoré nahlásia porušenia alebo ktoré sú obvinené z porušenia, aspoň pred odvetnými opatreniami, diskrimináciou alebo inými druhmi nespravodlivého zaobchádzania, a
c)
ochranu osobných údajov týkajúcich sa osoby, ktorá nahlási porušenie, a fyzickej osoby, ktorá je ho údajne spáchala, vrátane ochrany týkajúcej sa zachovania dôvernosti ich totožnosti, a to vo všetkých fázach postupu bez toho, aby tým bolo dotknuté právo na požiadanie o zverejnenie informácií na základe vnútroštátneho práva v súvislosti s vyšetrovaniami alebo následnými súdnymi konaniami.
3. Členské štáty od zamestnávateľov, ktorí vykonávajú činnosti, ktoré sú regulované reguláciou finančných služieb, požadujú, aby mali zavedené vhodné interné postupy pre svojich zamestnancov na nahlasovanie porušení tohto nariadenia.
4. Členské štáty môžu stanoviť, že finančné stimuly určené pre osoby, ktoré ponúknu relevantné informácie o možných porušeniach tohto nariadenia, sa majú poskytnúť v súlade s vnútroštátnym právom, keď takéto osoby nemajú inú, už existujúcu právnu alebo zmluvnú povinnosť nahlásiť takéto informácie a keď sú tieto informácie nové a vedú k uloženiu správnej alebo trestnej sankcie alebo prijatiu iného správneho opatrenia za porušenie tohto nariadenia.
5. Komisia prijme vykonávacie akty s cieľom spresniť postupy uvedené v odseku 1 vrátane spôsobov nahlasovania a spôsobov skúmania správ a opatrenia na ochranu osôb pracujúcich na základe pracovnej zmluvy a opatrenia na ochranu osobných údajov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 36 ods. 2.
Článok 33
Výmena informácií s orgánom ESMA
1. Príslušné orgány poskytnú orgánu ESMA každý rok súhrnné informácie o všetkých správnych sankciách a iných správnych opatreniach, ktoré príslušné orgány uložili v súlade s článkami 30, 31 a 32. Orgán ESMA tieto informácie uverejní vo výročnej správe. Príslušné orgány poskytnú orgánu ESMA každý rok aj anonymné a súhrnné údaje týkajúce sa všetkých správnych vyšetrovaní uskutočnených v súlade s uvedenými článkami.
2. Ak členské štáty v súlade s článkom 30 ods. 1 druhým pododsekom stanovili trestné sankcie za porušenia uvedené v uvedenom článku, ich príslušné orgány poskytnú orgánu ESMA každý rok anonymné a súhrnné údaje týkajúce sa všetkých vyšetrovaní trestných činov a všetkých trestov, ktoré súdne orgány uskutočnili a uložili v súlade s článkami 30, 31 a 32. Orgán ESMA uverejní informácie o uložených trestných sankciách vo výročnej správe.
3. Ak príslušný orgán sprístupní správne alebo trestné sankcie, iné správne opatrenia verejnosti, oznámi ich súčasne orgánu ESMA.
4. Ak sa uverejnené správne alebo trestné sankcie alebo iné správne opatrenia týkajú investičnej spoločnosti, ktorá má povolenie v súlade so smernicou 2014/65/EÚ, orgán ESMA pridá do registra investičných spoločností zriadeného podľa článku 5 ods. 3 uvedenej smernice odkaz na tieto uverejnené sankcie alebo opatrenia.
5. Na zabezpečenie jednotných podmienok uplatňovania tohto článku orgán ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov s cieľom určiť postupy a spôsoby výmeny informácií uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do 3. júla 2016.
Na Komisiu sa prenáša právomoc prijímať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 34
Uverejnenie rozhodnutí
1. Za splnenia podmienok tretieho pododseku, príslušné orgány uverejnia na svojich webových stránkach každé rozhodnutie, ktorým sa ukladá správna sankcia alebo iné správne opatrenie za porušenie tohto nariadenia, hneď ako je o tomto rozhodnutí informovaná osoba, ktorej sa rozhodnutie týka. Toto uverejnenie zahŕňa aspoň informácie o druhu a povahe porušenia a o totožnosti osoby, ktorej sa rozhodnutie týka.
Prvý pododsek sa nevzťahuje na rozhodnutia, ktorými sa ukladajú opatrenia vyšetrovacej povahy.
Ak však uverejnenie totožnosti právnickej osoby, ktorej sa rozhodnutie týka, alebo osobných údajov fyzickej osoby považuje príslušný orgán na základe individuálneho posúdenia vykonaného na základe proporcionality uverejnenia takýchto údajov za neprimerané, alebo ak by toto uverejnenie ohrozilo prebiehajúce vyšetrovanie či stabilitu finančných trhov, príslušný orgán:
a)
odloží uverejnenie rozhodnutia až dovtedy, kým pominú dôvody na toto odloženie;
b)
uverejní rozhodnutie na anonymnom základe v súlade s vnútroštátnym právom, ak takéto uverejnenie zabezpečí účinnú ochranu dotknutých osobných údajov;
c)
vôbec neuverejní rozhodnutie v prípade, že má za to, že uverejnenie v súlade s písmenami a) alebo b) nebude dostatočné na zaručenie toho, že:
i)
nie je ohrozená stabilita finančných trhov alebo
ii)
uverejnenie takýchto rozhodnutí je primerané s ohľadom na opatrenia, ktoré sa považujú za opatrenia s menej závažnou povahou.
Ak sa príslušný orgán rozhodne uverejniť rozhodnutie na anonymnom základe podľa písmena b) tretieho pododseku, môže uverejnenie príslušných údajov na primeraný čas odložiť, ak sa predpokladá, že v rámci tohto obdobia dôvody na anonymné uverejnenie pominú.
2. Ak je rozhodnutie predmetom odvolania podaného na vnútroštátny súdny, správny alebo iný orgán, príslušné orgány bezodkladne uverejnia na svojej webovej stránke aj túto informáciu a akékoľvek následné informácie o výsledku tohto odvolania. Okrem toho sa uverejní aj každé rozhodnutie, ktorým sa ruší rozhodnutie napadnuté odvolaním.
3. Príslušné orgány zabezpečia, aby akékoľvek rozhodnutie uverejnené v súlade s týmto článkom ostalo prístupné na ich webovej stránke aspoň päť rokov po jeho uverejnení. Osobné údaje uvedené v takto uverejnených rozhodnutiach sa na webovej stránke príslušného orgánu uchovávajú po dobu, ktorá je nevyhnutná v súlade s uplatniteľnými pravidlami ochrany údajov.
KAPITOLA 6
DELEGOVANÉ AKTY A VYKONÁVACIE AKTY
Článok 35
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 6 ods. 5 a 6, článku 12 ods. 5, článku 17 ods. 2 treťom pododseku, článku 17 ods. 3 a článku 19 ods. 13 a 14 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 2. júla 2014.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 6 ods. 5 a 6, článku 12 ods. 5, článku 17 ods. 2 treťom pododseku, článku 17 ods. 3 a článku 19 ods. 13 a 14 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 6 ods. 5 a 6, článku 12 ods. 5, článku 17 ods. 2 tretieho pododseku, článku 17 ods. 3 alebo článku 19 ods. 13 alebo 14 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
Článok 36
Postup výboru
1. Komisii pomáha Európsky výbor pre cenné papiere zriadený na základe rozhodnutia Komisie 2001/528/ES (31). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
KAPITOLA 7
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 37
Zrušenie smernice 2003/6/ES a jej vykonávacích opatrení
Smernica 2003/6/ES a smernice Komisie 2004/72/ES (32), 2003/125/ES (33) a 2003/124/ES (34) a nariadenie Komisie (ES) č. 2273/2003 (35) sa rušia s účinnosťou od 3. júla 2016. Odkazy na smernicu 2003/6/ES sa vykladajú ako odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody stanovenou v prílohe II k tomuto nariadeniu.
Článok 38
Podávanie správ
Komisia do 3. júla 2019 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia, v prípade potreby spoločne s legislatívnym návrhom na jeho zmenu. Uvedená správa okrem iného posúdi:
a)
vhodnosť zavedenia spoločných pravidiel, pokiaľ ide o potrebu, aby všetky členské štáty stanovili správne sankcie za obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipuláciu s trhom;
b)
či je vymedzenie pojmu dôverné informácie dostatočné na to, aby zahŕňalo všetky informácie, ktoré príslušné orgány potrebujú na účinný boj proti zneužívaniu trhu;
c)
primeranosť podmienok, na ktorých je založený zákaz obchodovania v súlade s článkom 19 ods. 11, s cieľom určiť, či existujú nejaké ďalšie okolnosti, za ktorých by sa zákaz mal uplatňovať;
d)
možnosť vytvoriť v súvislosti so zneužívaním trhu rámec Únie pre dohľad nad knihami objednávok na celom trhu, ako aj odporúčania pre takýto rámec, a
e)
rozsah uplatňovania ustanovení o referenčných hodnotách.
Na účely písmena a) prvého pododseku orgán ESMA získa prehľad o uplatňovaní správnych sankcií a v prípade, že sa členské štáty rozhodli v súlade s článkom 30 ods. 1 druhým pododsekom stanoviť trestné sankcie v ňom uvedené za porušenie tohto nariadenia, o uplatňovaní takýchto trestných sankcií v jednotlivých členských štátoch. Tento prehľad zahŕňa aj všetky sprístupnené údaje podľa článku 33 ods. 1 a 2.
Článok 39
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
2. Uplatňuje sa od 3. júla 216 s výnimkou článku 4 ods. 4 a 5, článku 5 ods. 6, článku 6 ods. 5 a 6, článku 7 ods. 5, článku 11 ods. 9, 10 a 11, článku 12 ods. 5, článku 13 ods. 7 a 11, článku 16 ods. 5, článku 17 ods. 2 tretieho pododseku, článku 17 ods. 3, 10 a 11, článku 18 ods. 9, článku 19 ods. 13, 14 a 15, článku 20 ods. 3, článku 24 ods. 3, článku 25 ods. 9, článku 26 ods. 2 druhého, tretieho a štvrtého pododseku, článku 32 ods. 5 a článku 33 ods. 5, ktoré sa začnú uplatňovať 2. júla 2014.
3. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na dosiahnutie súladu s článkami 22, 23 a 30, článkom 31 ods. 1 a článkami 32 a 34 do 3. júla 2016.
4. Odkazy v tomto nariadení na smernicu 2014/65/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 600/2014 sa pred 3. januárom 2017 považujú za odkazy na smernicu 2004/39/ES a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe IV k smernici 2014/65/EÚ v rozsahu, v ktorom uvedená tabuľka zhody obsahuje ustanovenia odkazujúce na smernicu 2004/39/ES.
Ak sa v ustanoveniach tohto nariadenia odkazuje na OTF, rastové trhy MSP, emisné kvóty alebo dražené produkty, ktoré sú na nich založené, uvedené ustanovenia sa neuplatňujú na OTF, rastové trhy MSP, emisné kvóty alebo dražené produkty, ktoré sú na nich založené, do 3. januára 2017.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 16. apríla 2014