PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 861/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise uložila nařízením (EU) č. 419/2013 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců Unie, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
V souběžném antidumpingovém šetření Komise uložila nařízením (EU) č. 418/2013 (3) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie.
1.2 Strany dotčené šetřením
(4)
V prozatímní fázi šetření byl použit výběr vzorku u indických vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení. Jelikož však dva dovozci vybraní do vzorku neodpověděli na dotazník, nebylo možné vybrat u dovozců vzorek. Pro konečná zjištění, zejména pokud jde o zájem Unie, byly použity veškeré dostupné informace týkající se spolupracujících dovozců.
(5)
Sedm indických vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádalo o individuální přezkoumání. Dva z nich odpověděli na dotazníky. Pět jich odpovědi na dotazníky nezaslalo. Jeden ze dvou výrobců, kteří odpovědi zaslali, stáhl svoji žádost o individuální přezkoumání. Komise tudíž přezkoumala žádost jednoho indického vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku:
-
KEI Industries Limited, Nové Dillí (dále jen „KEI“).
(6)
Nehledě na výše uvedené skutečnosti se 5., 6., 7., 8., 10., 11., 12. a 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů, které jsou významné pro posouzení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. března 2012 (dále jen „posuzované období“).
1.4 Následný postup
(8)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo své připomínky několik zúčastněných stran, a to dva vyvážející výrobci, žadatel a 11 uživatelů. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
(9)
Komise všem zúčastněným stranám sdělila základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie a konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit. Všechny obdržené připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(10)
Podle 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou jako dotčený výrobek definovány dráty z nerezavějící oceli:
i)
obsahující (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
ii)
obsahující (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z Indie.
(11)
Někteří uživatelé vyjádřili obavy ohledně zjevného nedostatečného rozlišení mezi různými typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku, neboť u všech typů výrobku existuje široký sortiment. Zejména byla vyslovena obava ohledně toho, jak by bylo možné během šetření zajistit spravedlivé srovnání všech typů. Jako u většiny šetření zahrnuje definice dotčeného výrobku širokou škálu typů výrobku, které mají stejné nebo podobné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že se tyto vlastnosti mohou u různých typů výrobku lišit, může opravdu vést v šetření k tomu, že je pokryta široká škála typů. Tak je tomu i v případě stávajícího šetření. Komise vzala v úvahu rozdíly mezi typy výrobku a zajistila spravedlivé srovnání. Každému typu výrobku vyrobenému a prodanému indickými vyvážejícími výrobci bylo přiřazeno jednoznačné kontrolní číslo výrobku (product control number, „PCN“); totéž platí pro každý typ výrobku vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie. Číslo vyplynulo z hlavních vlastností výrobku, v tomto případě z druhu oceli, pevnosti v tahu, povlaku, povrchové úpravy, průměru a tvaru. Proto byly na základě PCN porovnány typy drátů vyvážené do Unie s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Unie, které mají stejné nebo podobné vlastnosti. Všechny tyto typy spadají pod definici dotčeného výrobku a obdobného výrobku obsaženou v oznámení o zahájení řízení (4) a v prozatímním nařízení.
(12)
Jedna strana znovu tvrdila, že se takzvané „vysoce technické“ typy výrobku liší od ostatních typů dotčeného výrobku a že s nimi nejsou zaměnitelné. Tvrdí, že by proto měly být z definice výrobku vyloučeny. Podle judikatury se pro účely určení, zda se jedná o obdobné výrobky, takže jsou součástí stejného výrobku, musí zejména ověřit, zda mají stejné technické a fyzikální vlastnosti, stejné základní konečné využití a stejný vztah mezi kvalitou a cenou. V tomto ohledu se musí též posoudit zaměnitelnost těchto výrobků a konkurence mezi nimi (5). Šetřením se však zjistilo, že tyto „vysoce technické“ typy výrobku, na které strana odkazuje, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní výrobky zahrnuté do šetření. Jedná se o dráty vyrobené z nerezavějící oceli. Jedná se o polotovary z oceli (které se ve většině případů dále zpracovávají při výrobě široké škály konečných výrobků) a výrobní proces je podobný, s použitím podobných strojů, takže výrobci mohou podle poptávky různé varianty výrobku zaměňovat. I když tedy různé typy drátů nejsou přímo zaměnitelné a přímo si nekonkurují, výrobci soutěží o zakázky, v nichž jde o širokou škálu drátů z nerezavějící oceli. Navíc tyto typy výrobku s použitím podobných výrobních metod vyrábí a prodává jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí vyvážející výrobci. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(13)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že analýza provedená Komisí ohledně otázky, zda mají být tzv. vysoce technické typy výrobku zahrnuty do šetření, byla nedostatečná. Toto tvrzení bylo zamítnuto. Šetřením se prokázalo, že vysoce technické typy výrobku spadají pod definici výrobku uvedenou ve 12. bodě odůvodnění výše. Strana se mylně domnívala, že musejí být splněna současně všechna kritéria uvedená v judikatuře. Toto tvrzení je mylné. Podle judikatury má Komise při vymezování produktu (6) široký prostor pro uvážení a musí se při tomto posouzení opírat o soubor kritérií stanovených Soudním dvora Evropské unie. Přitom některá kritéria mohou často, jako i v tomto případě, směřovat jedním směrem a jiná jiným směrem; v takové situaci musí Komise provést celkové posouzení, jak učinila i v tomto případě. Zúčastněná strana tudíž mylně předpokládala, že aby mohly typy výrobků spadat pod stejnou definici výrobku, musí mít všechny vlastnosti stejné.
(14)
Několik uživatelů tvrdilo, že tzv. dráty z nerezavějící oceli „řady 200“ by měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrdili zejména, že tento typ výrobku výrobní odvětví Unie téměř nevyrábělo. Toto tvrzení však není podložené. Za prvé skutečnost, že výrobní odvětví Unie nevyrábí určitý typ výrobku, není dostatečným důvodem, aby byl tento typ výrobku vyloučen z šetření, pokud je výrobní postup takového charakteru, že by výrobci v Unii mohli kdykoli zahájit výrobu daného typu výrobku. Za druhé, v případě vysoce technických drátů (viz 12. bod odůvodnění) bylo zjištěno, že tyto druhy dotčeného výrobku mají stejné nebo podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(15)
Alternativně tito uživatelé tvrdili, že by do definice dotčeného výrobku měl být zahrnut válcovaný drát. Nicméně válcovaný drát je surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, ze které se mohou vyrábět také jiné výrobky, například spojovací materiály a hřebíky. Tudíž se na rozdíl od výrobku, jenž je předmětem šetření, nejedná o hotový výrobek z oceli. Tvářením za studena je možné kromě jiného z válcovaného drátu vyrábět dotčený výrobek nebo obdobný výrobek. Proto válcovaný drát nemůže být zahrnut do definice výrobku ve smyslu základního nařízení.
(16)
Na základě výše uvedených informací se tímto potvrzují definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku v 21. až 24 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(17)
Ve 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány napadnutelné subvence:
a)
režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“);
b)
režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme);
c)
režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme);
d)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
e)
režim vývozních úvěrů (dále jen „režim ECS“, Export Credit Scheme);
f)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“);
g)
režim zvláštních hospodářských zón/jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones/Export Oriented Units).
(18)
Výrobní odvětví Unie mělo za to, že Komise opomněla zohlednit některé subvenční režimy, zejména pak režimy regionální, a dospělo tak k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny. Toto tvrzení je neopodstatněné. Komise podrobila šetření všechny národní i místní režimy subvencí uvedené v podnětu. Komise však zjistila, že během období šetření vyvážející výrobci zařazení do vzorku obdrželi subvence pouze v rámci režimů uvedených ve 14. bodě odůvodnění.
(19)
Výrobní odvětví Unie rovněž tvrdilo, že jelikož se v rámci souběžného antidumpingového šetření zjistilo, že údaje poskytnuté indickými výrobci zařazenými do vzorku nebyly spolehlivé a byl použit článek18 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (7), měl být v rámci současného šetření stejným způsobem uplatněn odpovídající článek 28 základního nařízení. Článek 28 základního nařízení se však použije, pouze pokud jsou splněny příslušné podmínky, avšak v případě informací předložených indickými výrobci zařazenými do vzorku tomu tak nebylo. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(20)
Šetření ukázalo, že režimy DEPBS, DDS s AAS jsou součástí jednoho mechanismu subvencování, a to režimu navracení cla. Indie dlouhou dobu využívala různé typy tohoto mechanismu, přičemž jednotlivé dílčí mechanismy se často měnily. Šetření ukázalo, že je vhodné analyzovat tyto dílčí mechanismy společně, neboť vývozci si z nich musí zpravidla vybrat (vzájemně se vylučují) a při vypršení jednoho dílčího mechanismu přejít k jinému.
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 25. až 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“)
(22)
Jeden z indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tvrdil, že režim DEPBS by neměl být považován za napadnutelné subvence, neboť účelem tohoto režimu je vyrovnat dovozní cla. Dále pro výrobek, jenž je předmětem šetření, údajně neexistují domácí vstupy, lze se tedy důvodně domnívat, že každý dovoz byl zdaněn 5 % a že horní hranice stanovená indickou vládou zajišťuje, že nedochází k nadměrnému vyrovnání. Jak je vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento režim nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I písm. i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce, který využívá výhod režimu DEPBS, nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve svém výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečné hodnotě využitého vstupního materiálu. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál.
Indická vláda nezavedla žádný systém, který by vázal výši cla, od kterého je dovezený vstupní materiál osvobozen, na jeho spotřebu při výrobě vyvezených výrobků. Ani podniky, které využívají tohoto režimu, neměly k dispozici žádný mechanismus, na jehož základě by bylo možné prokázat, že neobdržely nadměrné úlevy. Kromě toho podnik neprokázal, že v tomto konkrétním případě nedošlo k nadměrnému vyrovnání, jelikož mohl například využít možnosti vyrovnání za jiné dovezené zboží nebo vyrovnání za dovezený vstupní materiál, aniž by tento materiál použil k výrobě dotčeného výrobku. Je třeba rovněž poznamenat, že tvrzení, že neexistuje domácí výroba vstupního materiálu, není správné, neboť nejméně jeden z podniků, kterého se šetření týkalo, tento materiál vyráběl a dva další jej nakupovaly od domácího výrobce a nikoli od domácího dovážejícího obchodníka. Proto tato tvrzení nelze přijmout.
(23)
Jedna strana tvrdila, že v případě prodeje licence pro režim DEPBS skutečná prodejní cena nedosahovala hodnoty licence, a napadnutelná výhoda tudíž byla nižší, než výhoda stanovená prozatímně. Výhoda získaná podle tohoto režimu však byla vypočítána na základě výše úvěru poskytnutého v rámci této licence, bez ohledu na to, zda byla licence použita pro vyrovnání dovozních cel či zda byla skutečně prodána. Jakýkoli prodej licence za cenu pod její nominální hodnotou je čistě obchodní rozhodnutí, které nemění výši výhody poskytované v rámci tohoto režimu. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(24)
Indická vláda tvrdila, že v průběhu období šetření byl režim DEPBS ukončen, a tudíž by neměl být napadnut. Tvrdí dále, že jelikož režim vracení cla není rámcem navazujícím na režim DEPBS, nemůže být režim DEPBS napadnut. Režim DEPBS byl skutečně ukončen dne 30. září 2011, během období šetření. K subvencování však docházelo i nadále. Bylo zjištěno, že jako alternativu k režimu DEPBS vývozci získávali výhody v rámci režimu AAS, a především DDS. Jak je uvedeno ve 42. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly režimy AAS a DDS upraveny tak, aby byl zajištěn plynulý přechod z režimu DEPBS. Navíc je povaha výhod poskytovaných v rámci těchto tří režimů, tj. ušlý příjem ve formě osvobození od cel, naprosto identická. Podniky si tak mohou vybrat, který režim k vyrovnání cel využijí. Proto by měly být subvence poskytnuté indickou vládou během období šetření napadnuty, a to navzdory skutečnosti, že režim DEPBS byl v polovině období šetření ukončen, neboť nadřazený systém výhod trval i nadále, jelikož z důvodů uvedených ve 20. bodě odůvodnění představují všechny režimy vracení cla jediný mechanismus subvencování s různými, často se měnícími dílčími mechanismy. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(25)
V reakci na poskytnutí konečných informací indická vláda znovu zopakovala svá tvrzení ohledně ukončení režimu DEPBS po poskytnutí konečných informací. Jelikož nebyly předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ke změně závěru, podle něhož bylo subvencování v rámci zrušeného režimu DEPBS nahrazeno upraveným režimem DDS, nelze toto tvrzení přijmout.
(26)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 29. až 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(27)
Dále bylo zjištěno, že indický vyvážející výrobce KEI v období šetření režim DEPBS využíval. Subvenční sazba činila 0,50 %.
3.3 Režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme)
(28)
Indická vláda tvrdila, že režim DDS by neměl být považován za napadnutelné subvence, neboť účelem tohoto režimu je vyrovnat dovozní cla a spotřební daně zaplacené za vstupy. Jak je vysvětleno v 58. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II a příloze III základního nařízení. Konkrétně neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by musel prokázat, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Výše uvedené skutečnosti potvrdila zjištění, k nimž se dospělo u navštívených společností a prostřednictvím odpovídajících právních předpisů, zejména oběžníku indické vlády č. 24/2001, jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Kromě toho indická vláda ve své argumentaci v odstavci 32 uvedeného oběžníku připustila, že režim DDS může vést k nadměrnému vyrovnání. Proto nemůže být toto tvrzení indické vlády přijato.
(29)
Indická vláda dále tvrdila, že mechanismus zjišťování spotřeby vstupů na základě vzorku by měl být přijatelný, ačkoli pomocí tohoto systému nelze prošetřit všechny příjemce zejména z důvodu vysokého počtu příjemců a administrativní zátěže spojené s jejich kontrolou. Toto tvrzení však nelze přijmout, jelikož není v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem ii), přílohou I bodem i), přílohou II a přílohou III základního nařízení.
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 48. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(31)
Dále bylo zjištěno, že indický vyvážející výrobce KEI Industries v období šetření režim DDS využíval. Subvenční sazba činila 0,29 %.
3.4 Režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme)
(32)
Jeden z indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tvrdil, že režim AAS by měl být považován za režim navracení cla, neboť dovezené materiály se používají na výrobu vyváženého zboží. Jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podrežim použitý v rámci tohoto případu není přípustným režimem navracení cla či režimem navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II a příloze III základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupní materiály spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III část II bod 2 základního nařízení). Navíc standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby. Uvedené normy jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebována při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla žádná další přezkoumání na základě skutečných vstupních materiálů, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení). Uvedený podrežim je proto napadnutelný a příslušné tvrzení se odmítá.
(33)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Bylo zjištěno, že indický vývozce, společnost KEI Industries, režim AAS v období šetření nevyužíval.
3.5 Režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)
(35)
Po poskytnutí konečných informací poukázal jeden indický vyvážející výrobce na chybu ve výpočtu. Tato připomínka byla částečně oprávněná a byla zohledněna při výpočtu výše subvence. Jelikož celkové subvenční rozpětí pro tuto společnost bylo již před touto opravou pod úrovní de minimis, nemění úprava ani konečnou výši vyrovnávacího cla pro tuto společnost, ani nemá vliv na průměrné subvenční rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku či na celostátní subvenční rozpětí.
(36)
Nehledě na výše uvedené skutečnosti se 81. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
(37)
Bylo zjištěno, že indický vývozce, společnost KEI Industries, režim EPCGS v období šetření nevyužíval, pokud jde o dotčený výrobek.
3.6 Režim vývozních úvěrů (dále jen „režim ECS“, Export Credit Scheme)
(38)
Indická vláda tvrdila, že Komise v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nesprávně cituje právní základ pro režim ECS. Indická vláda uvedla, že rámcový oběžník DBOD č. DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 („rámcový oběžník 07-08“) a rámcový oběžník DBOD č. DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 („rámcový oběžník 08-09“) byly aktualizovány a právní základ pro režim ECS v období šetření představují rámcový oběžník DBOD č. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 („rámcový oběžník 10-11“) a rámcový oběžník DBOD č. DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 („rámcový oběžník 11-12“). V tomto ohledu je připomínka indické vlády samozřejmě správná.
(39)
Indická vláda dále podotkla, že pokud by byl zohledněn správný aktualizovaný právní základ, musela by Komise vzít v potaz skutečnost, že maximální strop úrokové sazby použitelný pro vývozní úvěry, který Indická centrální banka dříve stanovila pro komerční banky jako závazný, přestal před obdobím šetření existovat, pokud jde o vývozní úvěry v rupiích. Z tohoto důvodu tudíž nelze tento režim, pokud jde o úvěry v rupiích, nadále považovat za subvenci. Šetřením se prokázalo, že dvě společnosti zařazené do vzorku využily vývozních úvěrů od soukromých bank, jejichž úrokové sazby byly nižší než referenční sazby stanovené Indickou centrální bankou. Šetřením nebyl zjištěn žádný komerčně přijatelný důvod, proč tyto soukromé banky poskytují úvěry se zvýhodněnou úrokovou sazbou, které byly zřejmě ztrátové. Tyto postupy, jakými banky poskytují úvěry, by mohly poukazovat na přetrvávající vliv vlády. V rámci šetření ovšem nebyly nalezeny žádné důkazy ohledně rozsahu vlivu podle pravidel WTO, které by dokládaly přetrvávající pověření nebo řízení komerčních bank. Komise proto rozhodla, že výhody plynoucí ze zvýhodněných sazeb nebude z důvodu nedostatečných důkazů o řízení a/nebo finančním příspěvku indické vlády považovat za subvenci v rámci tohoto podrežimu.
(40)
Indická vláda rovněž tvrdila, že nejnovější aktualizace rámcového oběžníku - DBOD č. DIR(Exp.) BC. 06/04.02.002/2012-13 („rámcový oběžník 12-13“), který vstoupil v platnost dva měsíce po období šetření, zrušil maximální stropy úrokových sazeb pro vývozní úvěry rovněž, pokud jde o úvěry v cizí měně. S odkazem na čl. 15 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení indická vláda tvrdí, že v takovém případě by tento prvek režimu vývozních úvěrů rovněž neměl být napadán, neboť řízení bank ze strany vlády bylo ukončeno. V předloženém rámcovém oběžníku 12-13 se sice nachází ustanovení s platností od května 2012, podle něhož mohou komerční banky svobodně stanovovat úrokové sazby vývozních úvěrů v cizí měně, jak tvrdí indická vláda, avšak taková změna instrukcí Indické centrální banky určená soukromým bankám během šetření by sama o sobě nebyla dostačující k vyloučení tohoto režimu, jelikož pověření vlády může pokračovat neformální cestou, což by muselo být předmětem dalšího šetření. Vzhledem k výše uvedeným závěrům k podrežimu pro vývozní úvěry v rupiích však Komise rozhodla, že tento podrežim pro úvěry v cizí měně v této fázi nenapadne.
(41)
Proto budou celní sazby podle potřeby upraveny.
3.7 Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“)
(42)
Po poskytnutí konečných informací předložila indická vláda připomínky k režimu FMS. Tvrdila, že režim geograficky souvisí se zeměmi, které nejsou součástí Unie, a nemůže být proto Unií napadnut. Indická vláda však nedokázala uvést argumenty, kterými by zpochybnila praktické provádění programu či skutečnost, že může být výhoda režimu FMS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto, neboť z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek při vývozu do Unie může využívat a využívá tohoto režimu.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Bylo zjištěno, že indický vývozce, společnost KEI Industries, režim FMS v období šetření nevyužíval.
3.8 Režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim EOUS“)
(45)
Po poskytnutí konečných informací předložil připomínky k tomuto režimu jediný vyvážející výrobce využívající režimu EOUS, kterého se šetření týkalo. Společnost tvrdila, že by Komise měla pro výpočet výhody plynoucí z režimu EOUS používat jiný postup. Tvrdila také, že s některými výhodami v rámci režimu EOUS by se mělo zacházet jako s přípustným režimem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(46)
Bylo však zjištěno, že bez ohledu na použitou metodu výpočtu by subvenční sazba pro tento režim nepřesáhla 0,95 %, což znamená, že by celkové subvenční rozpětí pro tuto společnost zůstalo pod úrovní de minimis. Nepovažovalo se proto za nutné toto tvrzení v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
(47)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Bylo zjištěno, že indický vývozce, společnost KEI Industries, režim EOUS v období šetření nevyužíval.
3.9 Výše napadnutelných subvencí
(49)
V návaznosti na rozhodnutí nepovažovat výhody plynoucí z režimu ESC za subvenci, jak je popsáno v 38. až 41. bodě odůvodnění, a opravu výpočtu výhody plynoucí z režimu EPCGS pro jednu ze společností, jak je popsáno v 35. bodě odůvodnění, byly celní sazby podle potřeby upraveny. Konečné výše napadnutelných subvencí stanovené v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřené podle hodnoty se pohybují v rozmezí od 0,79 % do 3,72 %.
Režim
Společnost
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
TOTAL
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Nově vypočítané subvenční rozpětí pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku činí 3,41 %.
(51)
Nově vypočítané celostátní subvenční rozpětí činí 3,72 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1 Výrobní odvětví Unie
(52)
Někteří uživatelé zpochybnili počet výrobců v Unii stanovený v 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrdí, že počet výrobců byl posouzen nesprávně a ve skutečnosti na trhu Unie existuje méně výrobců.
(53)
Komise poukazuje na to, že toto tvrzení nebylo podložené, a po ověření informací uvedených ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje, že během období šetření vyrábělo dotčený výrobek v Unii 27 výrobců. Tento počet byl určen na základě podnětu, reprezentativnosti a šetření. Komise kontaktovala všechny známé výrobce v Unii a obdržela údaje, které byly použity v souvislosti s tímto šetřením.
4.2 Výroba v Unii a výběr vzorku výrobců v Unii
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 117. až 119. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Spotřeba v Unii
(55)
Někteří uživatelé tvrdili, že při analyzování újmy neměly být zohledněny údaje za rok 2009, protože finanční krize, která v tomto roce nastala, měla zejména na spotřebu v Unii rušivé účinky. I kdyby však byl rok 2009 z analýzy vynechán, stále by byl patrný rostoucí trend spotřeby (+5 %), který je ukazatelem zlepšujícího se trhu. Nepříznivé dopady finanční krize jsou navíc uznány ve 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přesto se však dospělo k závěru, že se situace na trhu zlepšila. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 120. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země do Unie
(56)
Subvenční rozpětí stanovené pro společnost KEI Industries nedosahuje nepatrné hodnoty, kterou uvádí čl. 14 odst. 5 základního nařízení (viz 49. bod odůvodnění). Má se tudíž za to, že tento vyvážející výrobce nevyužil během období šetření režimů subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Z toho důvodu byl objem jeho dovozu vyloučen z objemu subvencovaného dovozu z Indie. Jeden vyvážející výrobce, Venus Group, uvedl, že některé transakce byly omylem započítány dvakrát. Komise s vyvážejícím výrobcem souhlasila, a proto byly tyto transakce od celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie odečteny. Objem, podíl na trhu a průměrná cena subvencovaného dovozu byly příslušným způsobem revidovány.
(57)
Objem subvencovaného dovozu a jeho podíl na trhu:
2009
2010
2011
OŠ
Objem (v tunách)
11 620
20 038
25 326
24 415
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podíl na trhu
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník.
(58)
Společnost KEI Industries vyvezla během období šetření jen omezené množství dotčeného výrobku a také transakce Venus Group uvedené výše se omezovaly na malé množství, proto odečtení tohoto objemu dovozu od celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie neměnilo nic na trendech popsaných ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto body odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
(59)
Průměrná cena subvencovaného dovozu:
2009
2010
2011
OŠ
Průměrná cena
(EUR/t)
2 419
2 856
3 311
3 259
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník.
(60)
Jak již bylo řečeno, společnost KEI Industries vyvezla během období šetření jen omezené množství a vyjmutí určitých transakcí Venus Group se týkalo také jen omezeného množství. Odečtení objemu dovozu společnosti KEI Industries a výše uvedených transakcí Venus Group od celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie proto nevedlo k žádné výrazné změně průměrné ceny subvencovaného indického dovozu, ani ke změně výpočtu cenového podbízení. Nově vypočítané rozpětí cenového podbízení činí 11,7 %. Ostatní závěry, které vyplývají ze zjištění popsaných ve 128. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzují.
(61)
V reakci na poskytnutí konečných informací indická vláda tvrdila, že Komise uplatnila poměrné snížení subvencovaného dovozu pouze na objem dovozu spolupracujících vyvážejících výrobců, aby tak vzala v potaz zjištění ohledně nepatrné úrovně u společnosti KEI a vyjmutí některých transakcí Venus Group, které byly omylem započítány dvakrát. Toto tvrzení je založeno na nedorozumění. Komise uplatnila poměrné snížení na celý objem dovozu, včetně dovozu nespolupracujících dovozců. Proto musí být toto tvrzení zamítnuto.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(62)
Některé strany tvrdily, že výsledky, kterých výrobní odvětví Unie dosáhlo, by měly být v kontextu globální hospodářské krize považovány za poměrné dobré a že s výjimkou jediného ukazatele újmy, totiž podílu na trhu, žádný jiný ukazatel nenasvědčuje tomu, že by docházelo k újmě.
(63)
Jedna strana tvrdila, že se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zvýšily asi o 34 %, tedy daleko výrazněji, než výrobní náklady, které se během stejného období zvýšily o 13 %. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie své zboží na počátku posuzovaného období, tedy v roce 2009, prodávalo za ceny nižší, než byly výrobní náklady, a teprve od roku 2011 se mu podařilo prodávat za ceny převyšující výrobní náklady.
(64)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy, jako objem výroby a vytížení kapacit, sice vykazovaly pozitivní trend, nebo zůstaly stabilní, např. zaměstnanost, avšak řada jiných ukazatelů týkajících se finanční situace výrobního odvětví Unie, např. ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic, během posuzovaného období nevykazovaly uspokojivý vývoj. Ukazatel týkající se investic se sice v roce 2010 zlepšil, v roce 2011 a během období šetření však poklesl pod hodnotu z roku 2009. Pravdou také je, že se v letech 2009 až 2011 zlepšila návratnost investic a dosáhla hodnoty 6,7 %, během období šetření však opět poklesla na 0,8 %. Obdobně se také ukazatele ziskovosti a peněžního toku do roku 2011 zlepšovaly, v období šetření se však začaly opět zhoršovat. Proto lze dospět k závěru, že se výrobní odvětví Unie po roce 2009 začalo zotavovat, avšak toto oživení bylo následně zpomaleno subvencovaným dovozem z Indie.
(65)
Na žádost jedné zúčastněné strany lze potvrdit, že výše zásob uvedená v 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se týkala činnosti podniků v Unii zařazených do vzorku.
(66)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % stanovené v prozatímní fázi je příliš nízké. Dotyčná strana své tvrzení dostatečně neodůvodnila. Ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou vysvětleny důvody pro toto ziskové rozpětí a z šetření nevyplynuly žádné další důvody pro to, aby bylo změněno. Cílový zisk ve výši 5 % zůstává tudíž pro účely konečných zjištění zachován.
(67)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že obtíže výrobního odvětví Unie jsou způsobeny převážně strukturálními problémy. Proto bylo cílové ziskové rozpětí ve výši 5 % také nereálné.
(68)
Je třeba připomenout, že podle judikatury (11) musí orgány stanovit ziskové rozpětí, se kterým by výrobní odvětví Společenství mohlo počítat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez subvencovaného dovozu. V daném případě nebylo z následujících důvodů možné provést tuto analýzu dotčeného výrobku pro výrobní odvětví Unie. Dostačující údaje pro výpočet ziskového rozpětí pro dotčený výrobek jsou k dispozici až od roku 2007. V roce 2007 činilo ziskové rozpětí 3,7 %; od roku 2008 bylo toto rozpětí v důsledku finanční a hospodářské krize záporné. Žadatel tvrdil, že subvencované výrobky začaly přicházet na trh Unie od roku 2007 (kdy se objem dovozu zvýšil z 17 727 t v roce 2006 na 24 811,3 t), což se šetřením potvrdilo. Orgány proto zjistily cílové ziskové rozpětí na základě skutečných zisků v jiných částech ocelářského průmyslu, které nebyly poškozeny dumpingovým a subvencovaným dovozem (12).
5.4 Závěr ohledně újmy
(69)
Komise proto dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření vážnou újmu.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Účinek subvencovaného dovozu
(70)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že prozatímní nařízení opominulo, že výrobní odvětví Unie mělo prospěch ze zvýšené spotřeby od roku 2009 a že Komise nemůže očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopné si navždy udržet svůj podíl na trhu.
(71)
K tomuto tvrzení je třeba poznamenat, že podle šetření podíl subvencovaného indického dovozu na trhu rostl rychleji než spotřeba na trhu Unie. Objem subvencovaného indického dovozu se zvýšil o 110 %, zatímco spotřeba se ve stejném období zvýšila o 50 %. Z šetření rovněž vyplynulo, že průměrná cena indického dovozu byla stabilně nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie ve stejném období a že během období šetření snížila průměrnou cenu výrobního odvětví Unie o 11,7 %. Zatímco výrobnímu odvětví Unie tudíž zvýšená spotřeba skutečně do jisté míry prospěla a výrobní odvětví Unie mohlo také zvýšit objem svého prodeje o 40 %, nedokázalo svůj podíl na trhu udržet, jak by se dalo na základě zlepšujících se tržních podmínek a vzhledem k jeho volným výrobním kapacitám očekávat.
6.2 Účinky jiných činitelů
6.2.1 Nesubvencovaný dovoz
(72)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že účinky nesubvencovaného dovozu musí být přehodnoceny vzhledem ke skutečnostem, že společnost KEI Industries obdržela subvenční rozpětí de minimis a že některé transakce Venus Group, které byly chybně započítány dvakrát, byly z analýzy vyloučeny. Tvrdily také, že ceny nesubvencovaného dovozu byly nižší, než ceny subvencovaného dovozu.
(73)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj v případě nesubvencovaného objemu vývozu a cen během posuzovaného období. Objem nesubvencovaného vývozu představoval asi jednu třetinu indického vývozu během období šetření a sledoval stejný trend jako dovoz subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
OŠ
Objem (v tunách)
5 227
9 015
11 394
10 938
Objem (index)
100
172
218
210
Průměrná cena (EUR/mt)
2 268
2 678
3 105
3 056
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník a Eurostat.
(74)
Konstatování, že ceny nesubvencovaného dovozu byly nižší než ceny subvencovaného dovozu, je tedy správné. Ovšem objem nesubvencovaného dovozu činí pouze třetinu objemu subvencovaného dovozu. Újma způsobená nesubvencovaným dovozem tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z Indie a vážnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
6.2.2 Dovoz ze třetích zemí
(75)
Jeden indický vyvážející výrobce a indická vláda zopakovali tvrzení, že Čínská lidová republika by měla být zahrnuta do šetření a že dopad dovozu z Čínské lidové republiky na trh Unie a výrobní odvětví Unie byl podhodnocen.
(76)
Jak je uvedeno ve 170. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ani v zahajovací fázi řízení, ani v konečné fázi neexistuje důkaz o subvencování, který by odůvodňoval zahájení antisubvenčního šetření týkajícího se dovozu z Čínské lidové republiky. Tvrzení, že by Čínská lidová republika měla být zahrnuta do rozsahu šetření, je proto neopodstatněné a zamítá se.
(77)
Dovoz z Čínské lidové republiky však během posuzovaného období vykazoval rostoucí tendenci a v období šetření dosáhl podílu na trhu 8,3 % (viz 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho byly ceny dovozu z Číny nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických výrobců vyvážejících na trh Unie. Proto bylo dále zkoumáno, zda dovoz z Čínské lidové republiky mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a narušit příčinnou souvislost mezi újmou a indickým subvencovaným dovozem.
(78)
Informace dostupné v prozatímní fázi naznačují, že sortiment výrobků z čínského dovozu se odlišoval a že segmenty, v nichž byly přítomny čínské výrobky, se lišily od výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie nebo výrobků indického původu prodávaných na trhu Unie.
(79)
Po zveřejnění prozatímních opatření Komise obdržela několik námitek, které upozorňovaly na možnost, že by čínský dovoz za nízké ceny mohl během období šetření narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým indickým dovozem a vážnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(80)
Analýzy provedené na základě statistik dovozu ohledně dvou kódů KN, které jsou předmětem šetření, ukázaly, že 29 % čínského dovozu se týkalo trhu s laciným zbožím (dovoz pod kódem KN 7223 00 99). Tím se částečně vysvětluje, proč jsou ceny čínských výrobků v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Unie i ceny indických vyvážejících výrobců. Statistiky ke kódu KN 7223 00 99 rovněž ukázaly, že odběratelé čínských výrobců jsou soustředěni ve Spojeném království, kde výrobní odvětví Unie v zásadě není zastoupené.
Průměrná cena
(EUR/t)
2009
2010
2011
OŠ
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Zdroj:
Eurostat.
(81)
Pokud jde o kód KN 7223 00 19, analýza vypracovaná na základě PCN ukázala, že jak výrobní odvětví Unie, tak indičtí výrobci soutěžili především v kvalitativně vyšším segmentu trhu, kde ceny mohou být v rámci stejného kódu KN až čtyřikrát vyšší než ceny v nižším segmentu trhu (13). Z šetření rovněž vyplynulo, že obecně se ceny liší v závislosti na typu výrobku a obsahu niklu. Kromě toho šetření ukázalo, že čínští vývozci prodávají převážně typy výrobku s nižší kvalitou spadající do výše uvedeného kódu KN na trhu Unie. Rozhodujícím faktorem při posuzování čínského dovozu se proto stává sortiment výrobku.
(82)
Pokud jde o úroveň ceny dovozu z Čínské lidové republiky, je třeba poznamenat, že průměrné ceny čínského dovozu byly od roku 2009 do období šetření vyšší než ceny subvencovaných vyvážejících výrobců v Indii, jak ukazuje následující tabulka na základě průměrné ceny subvencovaného indického vývozu spadajícího pod kód KN 7223 00 19.
Průměrná cena
(EUR/t)
2009
2010
2011
OŠ
OŠ + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Zdroj:
Eurostat.
(83)
V období šetření průměrná cena čínského dovozu poprvé klesla pod cenu subvencovaného indického dovozu. Bylo však zjištěno, že se jedná o dočasný jev, neboť čínské ceny v roce následujícím po období šetření rostly a byly opět vyšší než indické ceny.
(84)
Kromě toho z porovnání objemu dovozu z Indie a z Čínské lidové republiky vyplynulo, že během celého posuzovaného období a zejména během období šetření byl dovoz z Čínské lidové republiky mnohem nižší než dovoz z Indie. Objem dovozu z Čínské lidové republiky představoval v zásadě méně než polovinu celkového dovozu z Indie.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje, že významný podíl čínského dovozu během období šetření se odlišuje od sortimentu výrobků výrobního odvětví Unie a že jakákoli přímá hospodářská soutěž s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Unie je omezená.
(86)
Dovoz z Čínské lidové republiky tudíž nemohl mít vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie do té míry, aby tím byla narušena příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Proto se 168. bod prozatímního nařízení potvrzuje.
6.2.3 Konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii
(87)
Jedna strana tvrdila, že slabé finanční výsledky výrobců v Unii mohla způsobit konkurence ze strany ostatních výrobců v Unii, kteří nejsou žadateli ani nepodporovali šetření k zahájení tohoto řízení.
(88)
Vývoj podílu ostatních výrobců na trhu v Unii ukazuje následující tabulka.
2009
2010
2011
OŠ
Objem (v tunách)
34 926
55 740
55 124
55 124
Index (2009 = 100)
100
160
158
158
Podíl ostatních výrobců v Unii na trhu
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Zdroj:
podnět.
(89)
Na výrobce v Unii, kteří nebyli žadateli a kteří zvláště nepodporovali toto šetření, připadalo 44 % veškerého prodeje Unie (viz 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Objem jejich prodeje se zvýšil o 58 % z odhadovaných 34 926 t v roce 2009 na 55 124 t během období šetření. Tento nárůst je ovšem v porovnání s nárůstem subvencovaného dovozu z Indie během téhož období (+110 %) poměrně mírný. Kromě toho zůstal podíl těchto výrobců v Unii na trhu během posuzovaného období poměrně konstantní a ani nebyly zjištěny žádné známky toho, že by jejich ceny byly nižší než ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Z toho lze vyvodit závěr, že jejich prodej na trhu v Unii nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3 Závěry týkající se příčinné souvislosti
(90)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 176. až 179. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Obecné informace
(91)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 180. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 181. až 188. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Zájem uživatelů
(93)
Po uložení prozatímních opatření kontaktovalo Komisi sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů a projevilo zájem o spolupráci při šetření. Na základě jejich žádosti jim byly v dubnu 2013 zaslány dotazníky. Avšak pouze dva uživatelé poskytli úplnou odpověď na dotazník a na spolupracující uživatele tak připadalo všeho všudy 12 % celkového dovozu z Indie během období šetření a 2,5 % celkové spotřeby Unie. Hospodářské dopady opatření na uživatele byly přehodnoceny na základě nových údajů, které vyplynuly z odpovědí na dotazník, a u dvou uživatelů byly provedeny kontrolní návštěvy s cílem ověřit poskytnuté informace.
(94)
Uživatelé tvrdili, že úroveň ziskovosti ve výši 9 % uvedená ve 191. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je příliš vysoká a není pro uživatelské odvětví reprezentativní. Po obdržení doplňujících odpovědí na dotazník byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů přepočítána a stanovena na 2 % obratu.
(95)
Z šetření navíc vyplynulo, že nákupy spolupracujících uživatelů z Indie představovaly v průměru 44 % veškerých nákupů dotčeného výrobku a že Indie byla pro dva spolupracující uživatele výhradním zdrojem dodávek. Během období šetření představoval obrat výrobků zahrnujících dotčený výrobek v průměru 14 % obratu spolupracujících uživatelů.
(96)
Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z Indie v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost, které by uživatelé dosáhli používáním a dalším zpracováváním dotčeného výrobku, by znamenal v průměru pokles o 0,25 procentního bodu na 1,75 %.
(97)
Komise si je vědoma, že dopad bude na individuální úrovni markantnější pro uživatele, jejichž jediným zdrojem je dovoz z Indie. Přitom se jedná jen o malý počet podniků (dva spolupracující uživatelé). Mají navíc možnost, pokud jejich indický výrobce spolupracuje, podle článku 21 základního nařízení požádat o vrácení cla, jsou-li splněny všechny podmínky pro takové vrácení.
(98)
Někteří uživatelé znovu vyjádřili obavy, že by opatření mohla mít dopad na určité typy drátů, které se v Evropě nevyrábí, zejména typy zahrnuté do tzv. řady 200, jak je popsáno ve 194. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že se v Unii nevyrábí, přičítají uživatelé nízké poptávce a specifičnosti výrobního procesu.
(99)
Šetření však ukázalo, že tyto typy drátů z nerezavějící oceli výrobní odvětví Unie vyrábí a že představují omezený podíl na trhu Unie. Uživatelé mají k dispozici také alternativní zdroje dodávek z jiných zemí, které nepodléhají antidumpingovým nebo antisubvenčním opatřením. Kromě toho byla dvěma indickým vyvážejícím výrobcům přiznána nulová sazba vyrovnávacího cla, což znamená, že uložení opatření nebude mít významný dopad na jejich dodávky. Navíc lze pro stejné účely používat i jiné typy drátů z nerezavějící oceli. Uložení opatření tudíž nemůže mít významný dopad na trh Unie a na tyto uživatele. Toto tvrzení se proto zamítá.
(100)
Někteří uživatelé poukazovali na to, že dodací lhůty výrobců v Unii jsou u obdobného výrobku ve srovnání s dodacími lhůtami u dotčeného výrobku z Indie delší. Avšak možnosti obchodníků výrobky skladovat a mít je rychle k dispozici nevyvrací věcné důkazy nepříznivých účinků subvencovaného dovozu. Proto je třeba tento argument odmítnout.
(101)
S ohledem na výše uvedené úvahy lze mít za to, že i když opatření uložená na indický dovoz budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, bude uložení opatření pro trh Unie celkově vzato prospěšné. Zejména se má za to, že obnovením spravedlivých obchodních podmínek na trhu Unie bude výrobní odvětví Unie moci přizpůsobit své ceny výrobním nákladům, zachovat výrobu a pracovní místa, získat zpět podíl na trhu, o který přišlo, a využít větších úspor z rozsahu. Tak by výrobní odvětví mohlo dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, které by mu umožnilo střednědobě i dlouhodobě účinně fungovat. Zároveň může zlepšit svou celkovou finanční situaci. Z šetření dále vyplynulo, že opatření budou mít na uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení, jen celkově omezený dopad. Dospělo se tudíž k závěru, že celkový přínos opatření zřejmě převáží nad dopadem na uživatele dotčeného výrobku na trhu Unie.
7.4 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(102)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 197. až 199. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo potvrzeno hodnocení uvedené ve 200. až 201. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(104)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 203. až 206. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
8.2 Závěr o úrovni pro odstranění újmy
(105)
Pro společnost KEI Industries nebylo vypočítáno individuální rozpětí újmy, neboť konečné rozpětí subvence této společnosti bylo pod úrovní de minimis (viz 49. bod odůvodnění).
(106)
Potvrzuje se metodika použitá v prozatímním nařízení.
8.3 Konečná opatření
(107)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené subvencovaným dovozem a aniž by bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(108)
Proto byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy a subvenčních rozpětí. Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba vyrovnávacího cla
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
nepoužije se
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
nepoužije se
0,0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Všechny ostatní společnosti
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti specifikované v tomto pracovním dokumentu byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto pracovního dokumentu, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(110)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (14) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude toto nařízení, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo, odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
8.4 Konečný výběr prozatímních vyrovnávacích cel
(111)
Vzhledem k rozsahu zjištěných subvenčních rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli, které:
i)
obsahují (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
ii)
obsahují (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,0
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
0,0
B780
KEI Industries Limited, Nové Dillí
0,0
B925
Společnosti uvedené v příloze
3,4
Všechny ostatní společnosti
3,7
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímních vyrovnávacích cel uložených podle nařízení (EU) č. 419/2013 na dovoz drátů z nerezavějící oceli, které:
i)
obsahují (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
ii)
obsahují (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie,
se s konečnou platností vybírají. Zajištěné částky, které převyšují konečně uložené vyrovnávací clo, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 861/2013
z 2. septembra 2013,
ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Dočasné opatrenia
(1)
Komisia uložila dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii nariadením (EÚ) č. 419/2013 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“).
(2)
Prešetrovanie sa začalo na základe podnetu podaného 28. júna 2012 Európskou konfederáciou pre železiarsky a oceliarsky priemysel (European Confederation of Iron and Steel Industries, Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov z Únie, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele v Únii.
(3)
V paralelnom antidumpingovom prešetrovaní Komisia uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii nariadením (EÚ) č. 418/2013 (3).
1.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(4)
V predbežnej fáze prešetrovania sa vykonal výber vzorky indických vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov. Keďže však dvaja z dovozcov vybraných do vzorky nezaslali späť vyplnené dotazníky, výber vzorky v prípade dovozcov nemohol ďalej pokračovať. Aby sa dospelo ku konečným zisteniam, najmä pokiaľ ide o záujem Únie, použili sa všetky dostupné informácie týkajúce sa spolupracujúcich dovozcov.
(5)
Sedem indických vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky požiadalo o individuálne preskúmanie. Na dotazník odpovedali dvaja z nich. Päť neodpovedalo na dotazník. Z dvoch, ktorí odpovedali na dotazník, jeden stiahol svoju žiadosť o individuálne preskúmanie. V dôsledku toho Komisia preskúmala žiadosť jedného indického vyvážajúceho výrobcu nezaradeného do vzorky:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
Okrem uvedeného sa potvrdzujú odôvodnenia 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 a 14 dočasného nariadenia.
1.3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(7)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 20 dočasného nariadenia, prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2009 do 31. marca 2012 (ďalej len „posudzované obdobie“).
1.4. Následný postup
(8)
Po odhalení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo rozhodnuté o uložení dočasných vyrovnávacích opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niektoré zainteresované strany, konkrétne dvaja vyvážajúci výrobcovia, navrhovateľ a 11 používateľov, predložili pripomienky. Stranám, ktoré o to požiadali, bolo poskytnuté vypočutie. Komisia pokračovala v získavaní informácií, ktoré považovala za potrebné pre konečné zistenia. Všetky doručené pripomienky sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa zohľadnili.
(9)
Komisia informovala zainteresované strany o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečného vyrovnávacieho cla na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii a konečný výber súm zabezpečených prostredníctvom dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“). Stranám bola takisto poskytnutá lehota, počas ktorej mohli ku konečnému zverejneniu predložiť pripomienky. Všetky doručené pripomienky sa zvážili a vo vhodných prípadoch sa zohľadnili.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(10)
Ako sa uvádza v odôvodnení 21 dočasného nariadenia, príslušný výrobok je vymedzený ako drôty z nehrdzavejúcej ocele obsahujúce v hmotnosti:
i)
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu;
ii)
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zatriedený do číselných znakov KN 7223 00 19 a 7223 00 99 s pôvodom v Indii.
(11)
Niektorí používatelia vyjadrili obavy týkajúce sa evidentne nedostatočného rozlišovania medzi rôznymi druhmi príslušného výrobku a podobného výrobku, pretože v rámci všetkých druhov výrobku existuje široký sortiment výrobkov. Osobitná obava sa týkala toho, ako by sa v prešetrovaní mohlo zabezpečiť spravodlivé porovnanie medzi všetkými druhmi. Tak ako v prípade väčšiny prešetrovaní, vymedzenie príslušného výrobku sa vzťahuje na širokú škálu druhov výrobku, ktoré majú rovnaké alebo podobné základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Skutočnosť, že sa tieto vlastnosti môžu medzi jednotlivými druhmi výrobku líšiť, môže naozaj pri prešetrovaní viesť k tomu, že bude pokrytá široká škála druhov. To je prípad súčasného prešetrovania. Komisia zohľadnila rozdiely medzi druhmi výrobku a zabezpečila spravodlivé porovnanie. Každému druhu výrobku vyrábanému a predávanému indickými vyvážajúcimi výrobcami a každému druhu výrobku vyrábanému a predávanému výrobným odvetvím Únie bolo pridelené jedinečné kontrolné číslo výrobku (PCN). Číslo záviselo od hlavných vlastností výrobku, v tomto prípade od triedy ocele, pevnosti v ťahu, povlaku, povrchu, priemeru a tvaru. Z toho dôvodu sa druhy drôtov vyvážaných do Únie porovnávali na základe PCN s výrobkami vyrobenými a predávanými výrobným odvetvím Únie s rovnakými alebo podobnými vlastnosťami. Všetky tieto druhy patrili do rozsahu vymedzenia príslušného výrobku a podobného výrobku v oznámení o začatí konania (4) a v dočasnom nariadení.
(12)
Jedna strana zopakovala svoje tvrdenie, že takzvané „vysoko technické“ druhy výrobkov sa odlišujú od ostatných druhov príslušného výrobku a nie sú s nimi zameniteľné. Tvrdí, že by z toho dôvodu mali byť vylúčené z vymedzenia výrobku. Podľa judikatúry platí, že pri určovaní toho, či sú výrobky podobné, aby mohli tvoriť súčasť rovnakého výrobku, treba posúdiť, či majú rovnaké technické a fyzikálne vlastnosti, či majú rovnakých základných koncových používateľov a či majú rovnaký pomer ceny a kvality. V tomto ohľade by sa mala posúdiť aj zameniteľnosť a hospodárska súťaž medzi uvedenými výrobkami (5). Prešetrovaním sa zistilo, že „vysoko technické“ druhy výrobku, na ktoré sa odvolávala strana, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako ostatné výrobky, ktoré sú predmetom prešetrovania. Sú vyrobené z nehrdzavejúcej ocele a sú to drôty. Predstavujú polovýrobok z ocele (ktorý sa následne vo väčšine prípadov transformuje s cieľom vyrobiť širokú škálu konečných výrobkov) a výrobný proces je podobný, používajú sa pri ňom podobné stroje, takže výrobcovia môžu vyrábať rôzne varianty výrobku na základe dopytu. Preto, aj keď rôzne druhy drôtov nie sú priamo zameniteľné a nekonkurujú si priamo, výrobcovia súťažia o zákazky týkajúce sa širokej škály drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Okrem toho tieto druhy výrobku vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie, ako aj indickí vyvážajúci výrobcovia, s použitím podobnej výrobnej metódy. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(13)
V reakcii na konečné zverejnenie jedna strana tvrdila, že analýza, ktorú vykonala Komisia, pokiaľ ide o stanovenie toho, či by sa takzvané vysoko technické druhy výrobku mali zahrnúť do prešetrenia, bola nedostatočná. Tento argument sa zamieta. Prešetrením sa stanovilo, že vysoko technický druh výrobku spadá do vymedzenia výrobku ako sa uvádza v odôvodnení 12. Strana nesprávne predpokladá, že všetky kritériá, ktoré sa uvádzajú v judikatúre, sa musia splniť naraz. To je nesprávne. Podľa judikatúry Komisia disponuje širokou mierou voľnej úvahy pri určovaní rozsahu výrobku (6) a musí toto posúdenie založiť na súbore kritérií vypracovaných Súdnym dvorom Európskej únie. Pritom niektoré kritériá môžu byť, tak ako je to aj v tomto prípade, zamerané jedným smerom a iné iným smerom. V takej situácii musí Komisia vykonať celkové posúdenie, tak ako to spravila v tomto prípade. Táto zainteresovaná strana preto nesprávne predpokladala, že druhy výrobku musia mať všetky vlastnosti, aby spadali do rovnakého vymedzenia výrobku.
(14)
Niektorí používatelia tvrdili, že z rozsahu výrobku by sa mali vylúčiť tzv. drôty z nehrdzavejúcej ocele „série 200“. Konkrétne tvrdili, že výrobné odvetvie Únie údajne sotva vyrábalo tento druh. Toto tvrdenie však nie je opodstatnené. Po prvé skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nevyrába určitý druh výrobku, nie je dostatočným dôvodom na to, aby bol vylúčený z rozsahu prešetrovania v prípade, že je výrobný proces taký, že by výrobcovia v Únii mohli začať vyrábať dotknutý druh výrobku. Po druhé v súvislosti s vysoko technickými drôtmi (pozri odôvodnenie 12) sa zistilo, že tieto druhy príslušného výrobku majú rovnaké alebo podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako ostatné druhy podobného výrobku, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(15)
Títo používatelia alternatívne tvrdili, že do vymedzenia príslušného výrobku by mal byť zahrnutý valcovaný drôt. Valcovaný drôt je však surovinou, ktorá sa používa na výrobu príslušného výrobku, ale môže sa použiť aj na výrobu iných výrobkov, ako sú spojovacie materiály a klince. Na rozdiel od prešetrovaného výrobku preto nepredstavuje hotový oceľový výrobok. Pomocou výrobného procesu tvarovania za studena sa valcovaný drôt popri iných výrobkoch môže zmeniť na príslušný výrobok alebo podobný výrobok. Na uvedenom základe valcovaný drôt nemožno zaradiť do rozsahu výrobku v zmysle základného nariadenia.
(16)
Na základe uvedeného sa týmto potvrdzuje vymedzenie príslušného výrobku a podobného výrobku uvedené v odôvodneniach 21 až 24 dočasného nariadenia.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(17)
V odôvodnení 25 dočasného nariadenia sa odkazuje na tieto systémy, súčasťou ktorých je údajné poskytovanie napadnuteľných subvencií:
a)
systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“, Duty Drawback Scheme);
c)
systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme);
d)
systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
e)
systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme);
f)
systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme);
g)
osobitné hospodárske zóny/jednotky orientované na vývoz (ďalej len „SEZ/EOU“, Special Economic Zones/Export Oriented Units).
(18)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že Komisia nezohľadnila viacero systémov subvencovania, najmä regionálnych, a preto sa domnieva, že sa podcenil význam subvencií, o ktorých sa zistilo, že ich indickí výrobcovia dostali. Toto tvrdenie je neopodstatnené. Komisia prešetrila všetky vnútroštátne a miestne systémy subvencovania, ktoré boli zahrnuté v podnete. Komisia však zistila, že počas OP vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky dostali dotácie len v súvislosti so systémami uvedenými v odôvodnení 14.
(19)
Výrobné odvetvie Únie takisto tvrdilo, že keďže sa v paralelnom antidumpingovom prešetrovaní zistilo, že údaje predložené indickými výrobcami zaradenými do vzorky nie sú spoľahlivé a uplatnil sa článok 18 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 (7), v súčasnom prešetrovaní sa mal takisto uplatňovať článok 28 základného nariadenia. Článok 28 základného nariadenia sa však uplatňuje len v prípade splnenia podmienok, ktoré neboli v tomto prípade splnené, pokiaľ ide o informácie poskytnuté indickými výrobcami zaradenými do vzorky. Toto tvrdenie preto nie je možné akceptovať.
(20)
Z prešetrovania vyplynulo, že DEPBS, DDS a AAS tvoria súčasť jedného mechanizmu subvencovania, ktorým je mechanizmus vrátenia cla. India má už dlho rôzne druhy tohto mechanizmu, pričom často upravuje jednotlivé čiastkové mechanizmy. Z prešetrovania vyplynulo, že je vhodné analyzovať tieto čiastkové mechanizmy spolu, pretože si vývozcovia zvyčajne musia spomedzi nich vybrať (navzájom sa vylučujú) a v prípade, že sa jeden z čiastkových mechanizmov preruší, prejdú na iný.
(21)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 25 až 28 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
3.2. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme)
(22)
Jeden z indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdil, že DEPBS by sa nemal považovať za napadnuteľnú subvenciu, keďže účelom systému je vyrovnať dovozné clo. Ďalej sa tvrdilo, že v prípade prešetrovaného výrobku neexistuje domáca výroba vstupov, takže existuje opodstatnený predpoklad, že všetok dovoz bol zdanený na úrovni 5 % a strop stanovený indickou vládou zabezpečuje, že nedochádza k nadmernému vyrovnaniu. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 38 dočasného nariadenia, tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v písm. i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca čerpajúci výhody v rámci DEPBS predovšetkým nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo svojom výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu ku skutočnej hodnote využitých vstupov. Vývozca je napokon oprávnený mať výhody v rámci systému DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu.
Indická vláda nezaviedla systém, ktorý spája sumu oslobodenú od cla na dovezených vstupoch s ich spotrebou vo vyvážaných výrobkoch. Spoločnosti čerpajúce výhody z tohto systému zo svojej strany takisto nemali zavedený mechanizmus, ktorým by sa preukázalo, že nedostávali nadmerný odpočet. Okrem toho, pokiaľ ide o neexistenciu nadmerného vyrovnania v tomto konkrétnom prípade, spoločnosť nepreukázala, že to tak bolo, mohla napríklad čerpať výhody z vyrovnania za iný dovezený tovar alebo mohla čerpať výhody z vyrovnania za dovezené vstupy bez toho, aby ich spotrebovala na výrobu príslušného výrobku. Treba takisto uviesť, že vyhlásenie, že neexistuje domáca výroba vstupov, je nesprávne, pretože aspoň jedna z prešetrovaných spoločností ich vyrábala na domácom trhu, pričom ďalšie dve prešetrované spoločnosti nakupovali od domáceho výrobcu a nie od domáceho dovážajúceho obchodníka. Tieto argumenty sa teda nemôžu prijať.
(23)
Jedna strana tvrdila, že v prípade predaja licencie DEPBS bola skutočná predajná cena nižšia ako hodnota licencie, a preto bola napadnuteľná výhoda nižšia ako predbežne stanovená výhoda. Výhoda získaná v rámci tohto systému však bola vypočítaná na základe výšky úveru poskytnutého v rámci tejto licencie bez ohľadu na to, či sa licencia použila na vyrovnanie dovozného cla, alebo bola skutočne predaná. Akýkoľvek predaj licencie za nižšiu cenu, ako je jej nominálna hodnota, je čisto obchodné rozhodnutie, ktoré nemení výšku výhody získanej v rámci tohto systému. Tento argument sa preto nemôže prijať.
(24)
Indická vláda tvrdila, že systém DEPBS bol počas OP zrušený, a preto by nemal podliehať vyrovnávacím opatreniam. Okrem toho tvrdila, že keďže vrátenie cla nie je následnícky program DEPB, nemôže byť DEPB napadnutý. DEPBS skutočne prestal existovať 30. septembra 2011 počas OP. Subvencovanie však naďalej existovalo. Zistilo sa, že ako alternatívu k DEPBS vývozcovia čerpali výhody v rámci AAS a najmä DDS. Ako sa opisuje v odôvodneniach 42 až 44 dočasného nariadenia, AAS a DDS boli prispôsobené tak, aby sa zorganizoval bezproblémový prechod z DEPBS. Okrem toho charakter výhod v rámci troch uvedených systémov, t. j. ušlý zisk vo forme oslobodenia od uhradenia cla, je úplne rovnaký. Spoločnosti teda majú na výber, ktorý systém využijú na kompenzáciu cla. Z toho dôvodu napriek tomu, že DEPBS prestal v polovici OP existovať, subvencie poskytnuté indickou vládou počas OP by mali podliehať vyrovnávacím opatreniam, pretože ústredný systém výhod pokračoval, z dôvodov uvedených v odôvodnení 20, keďže všetky systémy vrátenia cla tvoria jeden mechanizmus subvencovania s rôznymi, často sa meniacimi čiastkovými mechanizmami. Toto tvrdenie preto nie je možné prijať.
(25)
V reakcii na konečné zverejnenie indická vláda znovu zopakovala svoje argumenty týkajúce sa stiahnutia DEPBS po konečnom zverejnení. Keďže sa však nepredložili žiadne nové argumenty, ktoré by viedli k zmene záveru, podľa ktorého bolo subvencovanie v rámci zrušeného DEBPS nahradené upraveným DDS, nemožno toto tvrdenie prijať.
(26)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 29 až 47 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(27)
Okrem toho sa zistilo, že indický vyvážajúci výrobca KEI využíval DEPBS počas OP. Miera subvencií dosiahla 0,50 %.
3.3. Systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“, Duty Drawback Scheme)
(28)
Indická vláda tvrdila, že DDS by sa nemal považovať za napadnuteľnú subvenciu, keďže účelom systému je vyrovnať dovozné clo a spotrebné dane uhradené na vstupoch. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 58 až 60 dočasného nariadenia, tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v písm. i) prílohy I, v prílohe II a v prílohe III k základnému nariadeniu. Predovšetkým nie je zavedený žiadny systém ani postup, prostredníctvom ktorého by sa dalo zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozných ciel v nadmernej výške v zmysle písm. i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je okrem toho oprávnený mať výhody v rámci systému DDS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupné materiály dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Uvedené sa potvrdilo zisteniami v navštívených spoločnostiach a na základe príslušných právnych predpisov, konkrétne obežníka indickej vlády č. 24/2001, ako je objasnené v odôvodnení 60 dočasného nariadenia. Okrem toho indická vláda vo svojom podaní sama v odseku 32 uvedeného obežníka pripustila, že DDS môže viesť k nadmernému odpočtu. Tento argument indickej vlády preto nemožno prijať.
(29)
Indická vláda ďalej tvrdila, že napriek tomu, že systém overovania spotreby vstupov nebol dokončený, čo bolo zapríčinené najmä vysokým počtom príjemcov a administratívnou záťažou súvisiacou s kontrolou ich všetkých, zavedený mechanizmus overovania založený na výbere vzorky by sa mal akceptovať. Toto tvrdenie však nemožno akceptovať, pretože nie je v súlade s článkom 3 ods. 1 písm. a) bodom ii), písm. i) prílohy I, prílohou II alebo prílohou III k základnému nariadeniu.
(30)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 48 až 64 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(31)
Okrem toho sa zistilo, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, využíval DDS počas OP. Miera subvencií dosiahla 0,29 %.
3.4. Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme)
(32)
Jeden z indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdil, že AAS by sa mal považovať za systém vrátenia cla, pretože dovezené materiály sa používajú na výrobu vyvážaného tovaru. Ako sa objasňuje v odôvodnení 76 dočasného nariadenia, podsystém využívaný v tomto prípade nie je prípustný systém vrátenia cla ani systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Podsystém nespĺňa pravidlá stanovené v písm. i) prílohy I, v prílohe II alebo v prílohe III k základnému nariadeniu. Indická vláda účinným spôsobom neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (časť II bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla časť II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Okrem toho štandardné normy vstupov/výstupov („SION“, Standard Input Output Norms) pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby. Návrh uvedených štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali na výrobu vyvážaných výrobkov. Okrem toho indická vláda nevykonala ani žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, ako sa objasnilo v odôvodnení 73 dočasného nariadenia, aj keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (časť II bod 5 prílohy II a časť II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu). Uvedený podsystém je preto napadnuteľný a príslušné tvrdenie sa zamieta.
(33)
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenia 65 až 80 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(34)
Nezistilo sa, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, používal AAS počas OP.
3.5. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)
(35)
Podľa konečného zverejnenia predložil jeden indický vyvážajúci výrobca pripomienku týkajúcu sa chyby vo výpočte. Táto pripomienka bola čiastočne odôvodnená a zohľadnila sa vo výpočte sumy subvencie. Keďže celkové rozpätie subvencií pre túto spoločnosť bolo nižšie ako je úroveň de minimis už pred touto opravou, úpravou sa nemení konečná úroveň vyrovnávacieho cla tejto spoločnosti, ani sa ňou neovplyvňuje priemerné rozpätie subvencií vypočítané pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky alebo rozpätie subvencií pre celú krajinu.
(36)
Okrem uvedeného odôvodnenia 81 až 91 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(37)
Zistilo sa, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, nečerpal výhody z EPCGS v OP v súvislosti s príslušným výrobkom.
3.6. Systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme)
(38)
Indická vláda namietala, že v odôvodnení 92 dočasného nariadenia Komisia nesprávne uviedla právny základ ECS. Indická vláda uviedla, že hlavný obežník (Master Circular) DBOD č. DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (ďalej len „MC 07-08“) a hlavný obežník DBOD č. DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 (ďalej len „MC 08-09“) boli aktualizované a právny základ pre ECS v rámci OP predstavovali hlavný obežník DBOD č. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 (ďalej len „MC 10-11“) a hlavný obežník DBOD č. DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 (ďalej len „MC 11-12“). Pripomienka indickej vlády je v tomto ohľade správna.
(39)
Indická vláda ďalej namietala, že ak by sa zohľadnil správny aktualizovaný právny základ, Komisia by musela zohľadniť skutočnosť, že maximálny strop úrokovej sadzby vzťahujúcej sa na vývozné úvery, ktorý zaviedla banka Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) ako povinný pre obchodné banky, prestal existovať pred OP, pokiaľ ide o vývozné úvery v rupiách. Z toho dôvodu tento systém v súvislosti s úvermi v rupiách už nemožno považovať za subvenciu. Prešetrovaním sa preukázalo, že uvedené dve spoločnosti zaradené do vzorky čerpali v praxi výhody z vývozných úverov od bánk v súkromnom vlastníctve s nižšími sadzbami, ako je referenčná sadzba stanovená Bank of India. Prešetrovaním sa neodhalilo komerčné opodstatnenie toho, prečo tieto banky v súkromnom vlastníctve poskytujú úvery za diskontované a evidentne stratové sadzby. Táto prax bánk v poskytovaní úverov by mohla naznačovať, že ešte dochádza k zapojeniu vlády. Prešetrovaním sa však nedospelo k dôkazom na takej úrovni, ktorá sa vyžaduje podľa pravidiel WTO na preukázanie pokračujúceho poverenia alebo riadenia obchodných bánk. Komisia sa preto rozhodla nepočítať výhodu z diskontovaných sadzieb za subvenciu v rámci tohto podsystému bez dostatočných dôkazov o riadení a/alebo finančnom príspevku indickej vlády.
(40)
Nakoniec indická vláda namietala, že najväčšou aktualizáciou hlavného obežníka - DBOD č. DIR(Exp.) BC. 06/04.02.002/2012-13 (ďalej len „MC 12-13“), ktorý nadobudol účinnosť dva mesiace po skončení OP, sa odstránili maximálne stropy úrokových sadzieb vývozných úverov aj so zreteľom na úvery v cudzej mene. S odvolaním sa na článok 15 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia indická vláda namieta, že v takom prípade by ani tento prvok systému vývozných úverov nemal byť predmetom vyrovnávacích opatrení, pretože vládne usmerňovanie bánk sa odstránilo. Napriek tomu, že predložený MC 12-13 obsahuje ustanovenie, ktorým sa obchodným bankám umožňuje slobodne určovať úrokové sadzby vývozných úverov v cudzej mene s účinnosťou od mája 2012, ako tvrdila indická vláda, takáto zmena pokynov RBI súkromným bankám počas prešetrovania by bola nedostatočná na vylúčenie tohto systému, pretože vládne usmerňovanie môže pokračovať neformálne, čo by muselo byť predmetom ďalšieho prešetrovania. Vzhľadom na uvedený záver o podsystéme týkajúcom sa vývozných úverov v rupiách sa však Komisia rozhodla nevyrovnávať v tejto fáze podsystém, pokiaľ ide o úvery v cudzej mene.
(41)
V súvislosti s uvedeným sa sadzby cla v príslušných prípadoch upravia.
3.7. Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme)
(42)
Podľa konečného zverejnenia predložila indická vláda pripomienky k FMS. Indická vláda argumentovala, že systém je geograficky prepojený s krajinami, ktoré nie sú súčasťou Únie a Únia naň teda nemôže uplatňovať vyrovnávacie opatrenia. Indická vláda však nedokázala spochybniť ani praktické uplatnenie systému ani to, že výhoda v rámci FMS sa môže použiť na príslušný výrobok, konkrétne skutočnosť, že úvery na clo v rámci FMS sa dajú voľne presunúť a môžu sa použiť na zaplatenie cla na následný dovoz akýchkoľvek vstupov alebo tovaru, vrátane kapitálového majetku. Toto tvrdenie sa musí zamietnuť, keďže prešetrením sa zistilo, že príslušný výrobok pri vývoze do Únie môže využívať aj využíva tento systém.
(43)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 101 až 111 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(44)
Nezistilo sa, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, používal FMS počas OP.
3.8. Systém jednotiek orientovaných na vývoz (ďalej len „EOUS“)
(45)
Podľa konečného zverejnenia jediný vyvážajúci výrobca, ktorého sa týkalo prešetrovanie a využíval EOUS, predložil pripomienky k tomuto systému. Spoločnosť tvrdila, že Komisia by mala použiť inú metódu na výpočet výhody, ktorú spoločnosť v rámci EOUS získala. Spoločnosť argumentovala, že k niektorým výhodám v rámci systému EOUS by sa malo pristupovať ako k prípustným systémom vrátenia cla v zmysle príloh II a III k základnému nariadeniu, a preto by nemali byť napadnuteľné.
(46)
Zistilo sa však, že bez ohľadu na použitú metódu výpočtu, by sadzba subvencovania neprekročila 0,95 %, čo znamená, že celkové subvenčné rozpätie pre túto spoločnosť by ostalo pod úrovňou de minimis. Nepovažovalo sa preto za potrebné v kontexte tohto prešetrovania ďalej toto tvrdenie analyzovať.
(47)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne iné pripomienky, odôvodnenie 112 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
(48)
Zistilo sa, že indický vyvážajúci výrobca, KEI Industries, nečerpal výhody z EOUS počas OP.
3.9. Výška napadnuteľných subvencií
(49)
Podľa rozhodnutia nepočítať výhody v rámci ESC za subvencie, ako sa opisuje v odôvodneniach 38 až 41, a oprave výpočtu výhody EPCGS pre jednu zo spoločností ako sa opisuje v odôvodnení 35, sa sadzby cla tam, kde to bolo vhodné, upravili. Definitívne výšky napadnuteľných subvencií stanovené v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrené ad valorem dosahujú teraz od 0,79 % do 3,72 %.
Schéma pomoci
Spoloč-nosť
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
SPOLU
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Prepočítaný rozsah subvenčného rozpätia pre spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté do vzorky je 3,41 %.
(51)
Prepočítané subvenčné rozpätie pre celú krajinu je 3,72 %.
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
4.1. Výrobné odvetvie Únie
(52)
Niektorí používatelia spochybnili počet výrobcov v Únii, ktorý sa uvádza v odôvodení 116 dočasného nariadenia. Tvrdia, že počet výrobcov bol nesprávne posúdený a v skutočnosti je na trhu v Únii prítomných menej výrobcov.
(53)
Komisia upozorňuje, že uvedené tvrdenie nebolo odôvodnené a potvrdzuje, po overení informácií uvedených v odôvodnení 116 dočasného nariadenia, konkrétne že 27 výrobcov z Únie vyrábalo v Únii počas OP príslušný výrobok. Toto číslo sa určilo na základe podnetu, v súčasnej fáze a počas prešetrovania. Komisia sa obrátila na všetkých známych výrobcov z Únie a získala údaje, ktoré sa použili v súvislosti so súčasným prešetrovaním.
4.2. Výroba v Únii a odber vzoriek výrobcov z Únie
(54)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 117 až 119 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
5. UJMA
5.1. Spotreba v Únii
(55)
Niektorí používatelia tvrdili, že v analýzach ujmy sa nemali zohľadniť údaje týkajúce sa roku 2009, pretože finančná kríza, ktorá v tom roku nastala, mala narúšajúce účinky najmä na spotrebu v Únii. Ak by sa však rok 2009 vylúčil z analýzy, aj tak by ešte existoval rastúci trend pre spotrebu (+ 5 %), čo naznačuje zlepšujúci sa trh. Okrem toho, nepriaznivé účinky finančnej krízy sa uznali v odôvodnení 120 dočasného nariadenia, ale dospelo sa k záveru, že situácia na trhu sa zlepšila. Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky, odôvodnenie 120 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
5.2. Dovoz z príslušnej krajiny do Únie
(56)
Subvenčné rozpätie stanovené pre KEI Industries sa nachádza pod hranicou de minimis stanovenou v článku 14 ods. 5 základného nariadenia (pozri odôvodnenie 49). Z toho dôvodu sa usudzuje, že tento vyvážajúci výrobca počas obdobia prešetrovania nečerpal výhody zo systémov subvencovania v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. V dôsledku toho boli jeho objemy dovozu vylúčené z objemu subvencovaného dovozu z Indie. Ďalší vyvážajúci výrobca, konkrétne Venus group, uviedol, že určité transakcie boli omylom počítané dvakrát. Komisia s vyvážajúcim výrobcom súhlasila, preto boli tieto transakcie odstránené z celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie. Zodpovedajúcim spôsobom boli revidované objem, podiel na trhu a priemerná cena subvencovaného dovozu.
(57)
Objem a podiel subvencovaného dovozu:
2009
2010
2011
OP
Objem (v tonách)
11 620
20 038
25 326
24 415
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podiel na trhu
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat a vyplnené dotazníky
(58)
KEI Industries vyviezla počas OP obmedzené množstvá príslušného výrobku a uvedené transakcie Venus group takisto predstavovali obmedzené množstvá, preto odpočítanie týchto objemov dovozu z celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie nevyústi do zmien týkajúcich sa trendov opísaných v odôvodneniach 123 a 124 dočasného nariadenia. Tieto odôvodnenia dočasného nariadenia sa preto potvrdzujú.
(59)
Priemerná cena subvencovaného dovozu:
2009
2010
2011
OP
Priemerná cena
(EUR/t)
2 419
2 856
3 311
3 259
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a vyplnené dotazníky
(60)
Ako sa objasnilo, KEI Industries vyvážala obmedzené množstvá počas OP a odstránenie určitých transakcií Venus group sa týkalo len obmedzených množstiev. Vylúčenie objemov vývozu spoločnosti KEI Industries a uvedených transakcií Venus group z celkového objemu subvencovaného dovozu z Indie preto nevyústi do významnej zmeny priemernej ceny subvencovaného dovozu z Indie alebo cenového podhodnotenia. Prepočítaná sadzba podhodnotenia je 11,7 %. V prípade zvyšku sa potvrdzujú závery vyvodené zo zistení opísaných v odôvodneniach 128 až 130 dočasného nariadenia.
(61)
V reakcii na konečné zverejnenie indická vláda argumentovala, že Komisia uplatnila zníženie pro rata subvencovaného dovozu len na objem dovozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, aby zohľadnila zistenia de minimis týkajúce sa KEI a odstránenie niektorých omylom dvakrát počítaných transakcií Venus group. Toto tvrdenie vychádza z nesprávneho pochopenia. Komisia uplatnila zníženie pro rata na celý objem dovozu, vrátane nespolupracujúcich dovozcov. Toto tvrdenie sa teda musí zamietnuť.
5.3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(62)
Niektoré strany tvrdili, že výsledky, ktoré dosiahlo výrobné odvetvie Únie, by sa mali považovať za primerane kladné v súvislosti s celosvetovou hospodárskou krízou a že s výnimkou jedného ukazovateľa ujmy, konkrétne trhového podielu, žiadny iný ukazovateľ nenaznačoval, že by dochádzalo k ujme.
(63)
Jedna strana tvrdila, že priemerné cenové stropy výrobného odvetvia Únie sa zvýšili približne o 34 %, čo je oveľa viac ako ich výrobné náklady, ktoré sa za rovnaké obdobie zvýšili o 13 %. V tomto smere treba uviesť, že na začiatku posudzovaného obdobia, konkrétne v roku 2009, výrobné odvetvie Únie predávalo pod úrovňou výrobných nákladov a dokázalo predávať nad úrovňou výrobných nákladov až od roku 2011.
(64)
Z prešetrovania vyplynulo, že napriek tomu, že niektoré ukazovatele ujmy ako sú objemy výroby a využitie kapacít sa vyvíjali kladne alebo zostali stabilné ako zamestnanosť, niekoľko ďalších ukazovateľov týkajúcich sa finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, konkrétne ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií, sa počas posudzovaného obdobia nevyvíjali uspokojivo. Zatiaľ čo sa ukazovateľ súvisiaci s investíciami v roku 2010 zlepšil, v roku 2011 a počas OP klesol pod úroveň číselných údajov z roku 2009. Aj keď je pravda, že návratnosť investícií sa od roku 2009 do roku 2011 zlepšila a dosiahla 6,7 %, počas OP opäť klesla na 0,8 %. Podobne sa ukazovatele týkajúce sa ziskovosti a peňažného toku zlepšovali do roku 2011, počas OP sa však začali zase zhoršovať. Z toho dôvodu možno dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie sa po roku 2009 začalo zlepšovať, ale jeho oživenie sa následne spomalilo subvencovaným dovozom z Indie.
(65)
Na žiadosť zainteresovanej strany sa potvrdzuje, že úrovne zásob stanovené v odôvodnení 153 dočasného nariadenia sa týkali činnosti spoločností z Únie zaradených do vzorky.
(66)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že cieľová zisková marža 5 % stanovená v predbežnej fáze bola príliš nízka. Strana svoje tvrdenie dostatočne nepodložila. V odôvodnení 148 dočasného nariadenia sa objasňuje, že dôvody výberu tejto ziskovej marže a prešetrovanie neodhalili žiadne iné dôvody na jej zmenu. Z toho dôvodu sa zachováva cieľový zisk 5 % na účely konečných zistení.
(67)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že ťažkosti výrobného odvetvia Únie sú zväčša zapríčinené štrukturálnymi problémami. Z toho dôvodu bola cieľová zisková marža 5 % takisto nerealistická.
(68)
Pripomína sa, že podľa judikatúry (11) je potrebné, aby inštitúcie stanovili ziskovú maržu, s ktorou by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo opodstatnene počítať za normálnych podmienok hospodárskej súťaže v prípade neexistencie subvencovaného dovozu. V tomto prípade sa preukázalo, že nie je možné vykonať túto analýzu výrobného odvetvia Únie pre príslušný výrobok z týchto dôvodov. Dostupné informácie na výpočet ziskových marží príslušného výrobku sú k dispozícii až od roku 2007. V roku 2007 bola zisková marža 3,7 %; od roku 2008 bola z dôvodu finančnej a hospodárskej krízy záporná. Navrhovateľ tvrdil a prešetrovaním sa zistilo, že subvencovaný dovoz začal prúdiť na trh Únie od roku 2007, keď sa objem dovozu zvýšil zo 17 727 ton v roku 2006 na 24 811,3 tony. Z toho dôvodu inštitúcie stanovili cieľové ziskové marže na základe skutočných ziskov zaznamenaných v iných oblastiach oceliarskeho priemyslu, ktoré netrpeli z dôvodu dumpingového a subvencovaného dovozu (12).
5.4. Záver o ujme
(69)
Komisia preto dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas OP značnú ujmu.
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
6.1. Účinok subvencovaných dovozov
(70)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v dočasnom nariadení sa nezohľadnilo, že výrobné odvetvie Únie mohlo mať prospech zo zvýšenia spotreby od roku 2009 a že Komisia sa nemôže domnievať, že výrobné odvetvie Únie si bude schopné udržať svoj trhový podiel na neurčito.
(71)
V reakcii na tieto tvrdenia treba uviesť, že prešetrovaním sa odhalilo, že trhový podiel subvencovaného dovozu z Indie rástol vyšším tempom ako spotreba na trhu Únie. Objem indického subvencovaného dovozu sa zvýšil o 110 %, zatiaľ čo spotreba sa za rovnaké obdobie zvýšila o 50 %. Prešetrením sa okrem toho ukázalo aj to, že počas rovnakého obdobia bola priemerná indická cena neustále nižšia ako priemerná cena výrobného odvetvia Únie a počas OP podhodnotila priemernú cenu výrobného odvetvia Únie o 11,7 %. V dôsledku toho síce výrobné odvetvie Únie skutočne malo do istej miery výhody zo zvýšenej spotreby a dokázalo aj zvýšiť svoj objem predaja o 40 %, nemohlo si však udržať svoj trhový podiel tak, ako by sa dalo očakávať za zlepšených trhových podmienok a so zreteľom na voľnú výrobnú kapacitu výrobného odvetvia Únie.
6.2. Vplyv ostatných faktorov
6.2.1. Nesubvencovaný dovoz
(72)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že je potrebné znovu posúdiť vplyv nesubvencovaného dovozu vzhľadom na skutočnosť, že KEI Industries získala de minimis rozpätie subvencií a na skutočnosť, že niektoré transakcie Venus group sa z analýzy odstránili, pretože boli omylom počítané dvakrát. Argumentovali tiež, že dané ceny nesubvencovaného dovozu boli nižšie, ako ceny subvencovaného dovozu.
(73)
Tabuľka ukazuje vývoj objemu nesubvencovaného vývozu a ceny počas príslušného obdobia. Ich objem predstavoval približne tretinu indického vývozu počas OP a sledoval rovnaký trend ako subvencovaný dovoz.
2009
2010
2011
OP
Objem (v tonách)
5 227
9 015
11 394
10 938
Objem (Index)
100
172
218
210
Priemerná cena (EUR/t)
2 268
2 678
3 105
3 056
Priemerná cena (Index)
100
118
137
135
Zdroj:
Odpovede na dotazník a Eurostat
(74)
Konštatovanie, že ceny nesubvencovaného dovozu boli nižšie ako ceny subvencovaného dovozu, je teda správne. Objem nesubvencovaného dovozu však predstavuje len tretinu objemu subvencovaného dovozu. Ujma spôsobená nesubvencovaným dovozom teda neprerušuje príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z Indie a nespôsobuje materiálnu ujmu výrobnému odvetviu Únie počas OP.
6.2.2. Dovoz z tretích krajín
(75)
Jeden indický vyvážajúci výrobca a indická vláda zopakovali tvrdenie, že do prešetrovania mala byť zaradená Čínska ľudová republika a že vplyv, ktorý mal dovoz z Čínskej ľudovej republiky na trh Únie a výrobné odvetvie Únie, sa podcenil.
(76)
Ako sa uvádza v odôvodnení 170 dočasného nariadenia, ani vo fáze začatia konania a ani v konečnej fáze neexistuje žiadny dôkaz o subvencovaní, ktorým by sa mohlo odôvodniť začatie antisubvenčného prešetrovania dovozu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Tvrdenie, že Čínska ľudová republika by sa mala zahrnúť do rozsahu prešetrovania, je preto neopodstatnené a zamieta sa.
(77)
Dovoz z Čínskej ľudovej republiky však vykázal rastúci trend počas posudzovaného obdobia a dosiahol v OP trhový podiel 8,3 %, ako sa uvádza v odôvodnení 168 dočasného nariadenia. Okrem toho čínske dovozné ceny boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie a ceny indických vyvážajúcich výrobcov na trhu Únie. Z toho dôvodu sa ďalej prešetrovalo, či dovoz z Čínskej ľudovej republiky mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a prerušiť príčinnú súvislosť medzi uvedenou ujmou a indickým subvencovaným dovozom.
(78)
Z dostupných informácií v predbežnej fáze vyplynulo, že sortiment výrobkov čínskeho dovozu bol odlišný a že sortimenty, kde boli čínske výrobky prítomné, boli v porovnaní s výrobkami predávanými výrobným odvetvím Únie alebo aj výrobkami s pôvodom v Indii, ktoré sa predávali na trhu Únie, odlišné.
(79)
Po uverejnení dočasného opatrenia boli Komisii doručené viaceré podnety poukazujúce na možnosť, že čínske nízke ceny dovozu počas OP mohli prerušiť príčinnú súvislosť medzi dotovaným indickým dovozom a spôsobiť materiálnu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
(80)
Z analýzy vykonanej na základe štatistík o dovoze, ktorá sa týkala dvoch číselných znakov KN v rámci prešetrovania, vyplynulo, že 29 % čínskeho dovozu sa uskutočnilo pre menej náročný trh (pod číselným znakom KN 7223 00 99). Týmto sa čiastočne objasňuje, prečo sú čínske ceny v priemere nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie alebo ceny indických vyvážajúcich výrobcov. Zo štatistiky pre číselný znak KN 7223 00 99 takisto vyplynulo, že zákazníci čínskych výrobcov boli sústredení v Spojenom kráľovstve, v ktorom v zásade nebolo prítomné výrobné odvetvie Únie.
Priemerná cena
(EUR/t)
2009
2010
2011
OP
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Zdroj:
Eurostat
(81)
Pokiaľ ide o číselný znak KN 7223 00 19, z analýz vykonaných na základe PCN vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie, ako aj indickí výrobcovia, súťažili najmä v náročnejšej oblasti trhu, v ktorej mohli byť ceny až štyrikrát vyššie ako ceny v menej náročnej oblasti trhu v rámci rovnakého KN (13). Z prešetrovania takisto vyplynulo, že všeobecne sa cenové odchýlky spájajú s druhom výrobku a obsahom niklu. Z prešetrovania ďalej vyplynulo, že čínski vývozcovia na trhu v Únii predávajú prevažne druhy výrobku s nižšou kvalitou, ktoré patria pod uvedený číselný znak KN. Sortiment výrobkov sa preto stal prevládajúcim faktorom vo vyhodnocovaní čínskeho dovozu.
(82)
Pokiaľ ide o cenovú úroveň dovozu z Čínskej ľudovej republiky je potrebné upozorniť, že od roku 2009 do OP zostala priemerná cena čínskeho dovozu nad úrovňou dotovaných cien indických vyvážajúcich výrobcov ako to vyplýva z tejto tabuľky priemernej ceny dotovaného indického dovozu, ktorý patrí do číselného znaku KN 7223 00 19.
Priemerná cena
(EUR/t)
2009
2010
2011
OP
OP + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Zdroj:
Eurostat
(83)
V OP klesla priemerná čínska dovozná cena po prvýkrát pod indickú dovoznú cenu subvencovaného dovozu. Zistilo sa však, že ide len o dočasný jav, pretože rok po OP čínske ceny rástli a boli opäť vyššie ako indické ceny.
(84)
Okrem toho porovnanie objemov dovozu z Indie a Čínskej ľudovej republiky vykázalo, že v ktoromkoľvek okamihu počas posudzovaného obdobia a najmä počas OP bol dovoz z Čínskej ľudovej republiky na oveľa nižších úrovniach ako dovoz z Indie. Objemy dovozu z Čínskej ľudovej republiky dosiahli v zásade menej ako polovicu celkového dovozu z Indie.
(85)
Na základe uvedeného sa potvrdilo, že významný podiel čínskeho dovozu počas OP je odlišný od sortimentu výrobkov výrobného odvetvia Únie a že akákoľvek priama hospodárska súťaž s výrobkami vyrábanými a predávanými výrobným odvetvím Únie je obmedzená.
(86)
Dovoz z Čínskej ľudovej republiky preto nemohol ovplyvniť situáciu výrobného odvetvia Únie v takom rozsahu, aby sa prerušila príčinná súvislosť medzi subvencovaným dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Odôvodnenie 168 dočasného nariadenia sa teda potvrdzuje.
6.2.3. Konkurencia zo strany ostatných výrobcov v Únii
(87)
Jedna strana tvrdila, že zlé finančné výsledky výrobcov v Únii mohli byť spôsobené hospodárskou súťažou iných výrobcov v Únii, ktorí neboli navrhovateľmi alebo ktorí nevyjadrili podporu prešetrovaniu pri začatí tohto konania.
(88)
Trhový podiel ostatných výrobcov v Únii sa vyvíjal takto:
2009
2010
2011
OP
Objem (v tonách)
34 926
55 740
55 124
55 124
Index (2009 = 100)
100
160
158
158
Trhový podiel ostatných výrobcov z Únie
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Zdroj:
Podnet
(89)
Výrobcovia z Únie, ktorí neboli navrhovateľmi a ktorí osobitne nevyjadrili podporu prešetrovaniu, tvorili 44 % celkových tržieb v Únii uvedených v odôvodnení 139 dočasného nariadenia. Ich objem tržieb sa zvýšil o 58 % z odhadovaných 34 926 ton v roku 2009 na 55 124 ton počas posudzovaného obdobia. Takýto rast je však pomerne mierny v porovnaní s rastom subvencovaného dovozu z Indie za rovnaké obdobie (+ 110 %). Okrem toho trhový podiel uvedených výrobcov z Únie zostal počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný a nezistil sa žiadny náznak toho, že by ich ceny boli nižšie ako ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Dospelo sa preto k záveru, že ich tržby na trhu Únie neprispeli k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
6.3. Záver o príčinnej súvislosti
(90)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 176 až 179 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
7. ZÁUJEM ÚNIE
7.1. Všeobecné úvahy
(91)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenie 180 dočasného nariadenia sa potvrdzuje.
7.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(92)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 181 až 188 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
7.3. Záujem používateľov
(93)
Po uložení dočasných opatrení sa sedem používateľov a jedno združenie používateľov obrátilo na Komisiu a prejavili záujem o spoluprácu na prešetrovaní. Na základe ich žiadosti im boli v apríli 2013 zaslané dotazníky. Len dvaja používatelia však predložili úplne vyplnený dotazník a celkovo predstavovali spolupracujúci používatelia 12 % celkového dovozu z Indie počas OP a 2,5 % celkovej spotreby Únie. Ekonomický vplyv opatrení na používateľov bol znovu posúdený na základe nových dostupných údajov z vyplnených dotazníkov a dvaja používatelia boli navštívení na účel overenia poskytnutých informácií.
(94)
Používatelia tvrdili, že úroveň ziskovosti 9 % uvedená v odôvodnení 191 dočasného nariadenia je príliš vysoká a nie je pre odvetvie používateľov reprezentatívna. Po prijatí ďalších vyplnených dotazníkov bola priemerná ziskovosť všetkých spolupracujúcich používateľov prepočítaná a stanovená na úrovni 2 % z obratu.
(95)
Takisto sa zistilo, že pokiaľ ide o spolupracujúcich používateľov, nákupy z Indie tvorili priemerne 44 % celkových nákupov príslušného výrobku a že India predstavovala výhradný zdroj zásobovania pre dvoch spolupracujúcich používateľov. Počas OP predstavoval obrat výrobku zahŕňajúceho príslušný výrobok priemerne 14 % obratu spolupracujúcich používateľov.
(96)
Za predpokladu, že by došlo k najhoršiemu možnému scenáru pre trh Únie, t. j. že potenciálne zvýšenie ceny by sa nemohlo preniesť na distribučný reťazec a že používatelia by naďalej nakupovali z Indie v predošlých objemoch, vplyv cla na ziskovosť používateľov z činností s použitím alebo zahrnutím príslušného výrobku by znamenal priemerné zníženie o 0,25 percentuálneho bodu na 1,75 %.
(97)
Komisia uznáva, že vplyv bude dôležitejší na individuálnej úrovni pre používateľov, pre ktorých je zdrojom celého dovozu dovoz z Indie. Ich počet je však pomerne nízky (dvaja zo spolupracujúcich používateľov). Okrem toho majú možnosť, za predpokladu, že indický výrobca spolupracuje, požadovať vrátenie cla podľa článku 21 základného nariadenia, ak sú splnené všetky podmienky pre takéto vrátenie.
(98)
Niektorí používatelia zopakovali obavu, že opatrenia by zasiahli určitý druh drôtov, ktoré sa v Európe nevyrábajú, konkrétne druhy zahrnuté do takzvanej série 200, ktorá je opísaná v odôvodnení 194 dočasného nariadenia. Podľa používateľov neexistujúca výroba v Únii je spôsobená nízkym dopytom a špecifickosťou výrobného procesu.
(99)
Z prešetrovania však vyplynulo, že takéto druhy drôtov z nehrdzavejúcej ocele výrobné odvetvie Únie vyrába a predstavuje na trhu Únie malý podiel. Pre používateľov z krajín, na ktoré sa nevzťahujú antidumpingové alebo antisubvenčné opatrenia, sú k dispozícii aj alternatívne zdroje dodávok. Dvaja indickí vyvážajúci vývozcovia okrem toho dostali sadzbu vyrovnávacieho cla 0 %, preto nebude mať uloženie opatrení významné účinky na dodávky od nich. Okrem toho na rovnaké účely je možné použiť iné druhy drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Z toho dôvodu nemôže mať uloženie opatrení významný vplyv na trh Únie alebo na týchto používateľov. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(100)
Niektorí používatelia upozornili na dlhý čas dodania pre podobný výrobok od výrobcov z Únie v porovnaní s časom dodania príslušného výrobku z Indie. Možnosť obchodníkov naskladňovať výrobky a mať ich rýchlo k dispozícii však nevyvracia skutkový dôkaz o negatívnych vplyvoch subvencovaného dovozu. Tento argument sa preto musí zamietnuť.
(101)
So zohľadnením uvedeného platí, že aj keď niektorí používatelia budú pravdepodobne viac ako iní nepriaznivo ovplyvnení opatreniami týkajúcimi sa dovozu z Indie, usudzuje sa, že celkovo bude mať trh Únie prospech z uloženia opatrení. Konkrétne sa usudzuje, že obnovenie podmienok spravodlivého obchodu na trhu Únie by výrobnému odvetviu Únie umožnilo prepojiť ceny s výrobnými nákladmi, udržať výrobu a zamestnanosť, získať späť predtým stratený trhový podiel a využívať výhody zo zvýšených úspor z rozsahu. Tak by výrobné odvetvie mohlo dosiahnuť primerané ziskového rozpätie, ktoré by mu umožnilo strednodobo i dlhodobo účinne fungovať. Zároveň sa v odvetví zlepší celková finančná situácia. Okrem toho sa prešetrovaním zistilo, že opatrenia budú mať celkovo obmedzený vplyv na používateľov a neprepojených dovozcov. Dospelo sa preto k záveru, že celkový prospech opatrení zrejme prevažuje nad vplyvom na používateľov príslušného výrobku na trhu Únie.
7.4. Záujem neprepojených dovozcov
(102)
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky, odôvodnenia 197 až 199 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
7.5. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(103)
Vzhľadom na uvedené sa potvrdzuje posúdenie v odôvodneniach 200 a 201 dočasného nariadenia.
8. KONEČNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(104)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky, odôvodnenia 203 až 206 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
8.2. Záver o úrovni odstránenia ujmy
(105)
Pre KEI Industries nebolo vypočítané individuálne rozpätie ujmy, pretože konečné subvenčné rozpätie tejto spoločnosti bolo na úrovni de minimis, ako sa uvádza v odôvodnení 49.
(106)
Metodika použitá v dočasnom nariadení sa týmto potvrdzuje.
8.3. Konečné opatrenia
(107)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia by sa malo konečné vyrovnávacie clo uložiť na úrovni dostatočnej na odstránenie ujmy spôsobenej subvencovaným dovozom tak, aby neprekročilo výšku zisteného subvenčného rozpätia.
(108)
Sadzby vyrovnávacieho cla sa preto stanovili na základe porovnania rozpätí ujmy a subvenčných rozpätí. Navrhované sadzby vyrovnávacieho cla sú teda takéto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Sadzba vyrovnávacieho cla
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
neuvádza sa
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
neuvádza sa
0,0 %
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto pracovnom dokumente sa stanovili na základe zistení tohto prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia, ktorá bola zistená v súvislosti s týmito spoločnosťami počas daného prešetrovania. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda dajú uplatňovať výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré vyrábajú uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto pracovného dokumentu vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nevzťahujú a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky iné spoločnosti“.
(110)
Každú žiadosť o uplatňovanie sadzieb vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) treba bezodkladne adresovať Komisii (14) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnostiach spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a vývozným predajom, napríklad v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, toto nariadenie, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo, sa zodpovedajúcim spôsobom zmení prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.
8.4. Konečný výber dočasného vyrovnávacieho cla
(111)
Vzhľadom na rozsah zisteného subvenčného rozpätia a vzhľadom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa s konečnou platnosťou vybrali sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla uloženého dočasným nariadením v rozsahu sumy uloženého konečného cla,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele obsahujúceho v hmotnosti:
i)
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu;
ii)
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a s pôvodom v Indii.
2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháraštra
3,0
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháraštra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháraštra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra
0,0
B780
KEI Industries Limited, Nové Dillí
0,0
B925
Spoločnosti uvedené v prílohe
3,4
Všetky ostatné spoločnosti
3,7
B999
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla uloženého podľa nariadenia (EÚ) č. 419/2013 na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele obsahujúci v hmotnosti:
i)
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu;
ii)
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a s pôvodom v Indii,
sa s konečnou platnosťou vyberajú. Sumy zabezpečené nad rámec sadzieb konečného vyrovnávacieho cla sa uvoľňujú.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 2. septembra 2013