PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/110
ze dne 26. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4, čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „předchozí šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1256/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Thajska a Ukrajiny (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického (ad valorem) cla v rozsahu mezi 10,1 % a 90,6 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. září 2013 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího svařované ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby svařovaných trubek a dutých profilů v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti platných opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v Bělorusku, ČLR, Rusku a na Ukrajině (dále jen „dotčené země“), dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a zástupce dotčených zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o něj požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, Rusku a na Ukrajině se v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Komise ve stanovené lhůtě neobdržela žádné informace pro výběr vzorku od vyvážejících výrobců z ČLR. Informace pro výběr vzorku Komise obdržela od jednoho vyvážejícího výrobce z Ukrajiny. Od vyvážejících výrobců z Ruska obdržela tři odpovědi. Komise z tohoto důvodu nepovažovala výběr vzorku vyvážejících výrobců za nutný.
4.2.2. Výběr vzorku dovozců a výrobců v Unii
(10)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. Protože od dovozců, kteří nejsou ve spojení, Komise žádné informace neobdržela, nebyl u nich proveden výběr vzorku.
(11)
Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, kterých se toto řízení týká, bylo v oznámení o zahájení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje výrobců, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Vzorek odpovídal největšímu reprezentativnímu objemu výroby a prodeje, který bylo možné během doby, jež byla k dispozici, náležitě prošetřit, a představoval 52 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Vzorek byl reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnoval čtyři různé členské státy. S výrobci v EU proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům a výrobcům v Unii vybraným do vzorku. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Karviná, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakov, Polsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itálie,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené království;
b)
vyvážející výrobce v Bělorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bělorusko;
c)
obchodník, jenž je ve spojení s vyvážejícím výrobcem na Ukrajině:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko;
d)
výrobce v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Jihoafrická republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, pocházející z Běloruska, ČLR, Ruska a Ukrajiny, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
(14)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Obdobný výrobek
(15)
U svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v Unii výrobním odvětvím Unie a u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi byly zjištěny v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných v dotčených zemích a prodávaných na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany čtyř dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
(17)
Všechny čtyři dotčené země, kterých se šetření týkala, vyvezly během období přezkumného šetření dotčený výrobek v zanedbatelném množství. Není proto pravděpodobné, že by dumping v případě těchto čtyř zemí, kterých se šetření týkala, pokračoval. Posuzování se tedy omezilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu na základě vývozních cen do jiných třetích zemí. Stejně jako u předchozího šetření nebyl na vývoz do Běloruska za tímto účelem brán zřetel.
ZEMĚ BEZ TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ
1. Srovnatelná země
(18)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Bělorusko a ČLR nejsou považovány za země s tržním hospodářstvím. V předchozím šetření se pro účely určení běžné hodnoty jako srovnatelná země použily USA. V oznámení o zahájení se na návrh žadatele předpokládalo, že se jako srovnatelná země v tomto přezkumu před pozbytím platnosti použijí také USA.
(19)
Komise však obdržela připomínky od společnosti Mogilev a od běloruských orgánů. Od zúčastněných stran v ČLR neobdržela žádné připomínky.
(20)
Běloruské zúčastněné strany namítly, že USA nejsou vhodnou volbou srovnatelné země z důvodu údajných vazeb mezi jediným americkým spolupracujícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie.
(21)
Běloruské strany místo toho jako srovnatelnou zemi navrhly Rusko, neboť ruský ocelářský průmysl má údajně vzhledem ke společným vazbám na bývalý Sovětský svaz podobný charakter jako běloruský ocelářský průmysl.
(22)
Šetřením však bylo zjištěno, že ve výrobních nákladech jediného spolupracujícího výrobce v Rusku se nepřiměřeně odrážela hodnota zemního plynu (viz 69. bod odůvodnění níže). Kromě toho nebyla dostatečná ani spolupráce ze strany tohoto ruského výrobce (viz 61. bod odůvodnění níže). Rusko proto nebylo možné považovat za vhodnou volbu.
(23)
Komise určila také další třetí země vyvážející dotčený výrobek do Unie. Komise kontaktovala výrobce ve 14 zemích, které jsou známé výrobou oceli. Mezi tyto země patří například Bosna a Hercegovina, Brazílie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko, Jihoafrická republika, Jižní Korea a Tchaj-wan.
(24)
Komise během šetření nezaznamenala žádnou spolupráci na straně amerických výrobců. Nicméně obdržela vyplněné dotazníky od výrobců z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a z Jihoafrické republiky. Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje výrobce v Jihoafrické republice Komise rozhodla, že Jihoafrická republika bude nejvhodnější volbou.
BĚLORUSKO
1. Předběžná poznámka
(25)
Při šetření spolupracoval největší známý výrobce v Bělorusku OJSC Mogilev Metallurgical Works (dále jen „společnost Mogilev“). Společnost Mogilev však v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie proto vycházely z vývozních cen do jiných třetích zemí, jak je uvedeno níže ve 27. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(26)
Běžná hodnota pro Bělorusko byla u obdobného výrobku stanovena podle jednotlivých typů výrobku na základě domácích prodejních cen odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení, v běžném obchodním styku. Pokud se určitý typ obdobného výrobku neprodával v běžném obchodním styku nebo se na domácím trhu v Jihoafrické republice neprodal v reprezentativním množství, stanovila Komise běžnou hodnotu tak, že k výrobním nákladům obdobného výrobku připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(27)
V průběhu období přezkumného šetření společnost Mogilev dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Pravděpodobná vývozní cena byla proto určena na základě prodejních cen v jiných třetích zemích.
2.3. Srovnání
(28)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(29)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, rabatech, slevách a obchodní úrovni.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(30)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(31)
Výrobní linky společnosti Mogilev byly používány jak na výrobu svařovaných trubek a dutých profilů, tak na výrobu dutých profilů (výroba těchto dvou výrobků se liší pouze v nepatrné části výrobního procesu). Společnost Mogilev vyráběla významné množství dutých profilů a vyvážela je mimo jiné i do Unie, neboť na tyto výrobky se v Unii nevztahují platná antidumpingová cla. Kromě toho společnost Mogilev vyráběla svařované trubky o vnějším průměru přesahujícím 168,3 mm (dále jen „velké trubky“), které v Unii rovněž nepodléhají antidumpingovým clům.
(32)
Vzhledem k současnému sortimentu se nevyužitá kapacita společnosti Mogilev odhaduje na přibližně 20 000 tun nebo přibližně 5 % spotřeby Unie.
(33)
Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření společnost Mogilev prodá na trh Unie velké množství svařovaných trubek za dumpingové ceny.
(34)
Po zveřejnění výsledků šetření však společnost Mogilev namítla, že výrobu zpomaluje provádění hydraulických zkoušek, a proto je její skutečná volná kapacita výrazně nižší. Nicméně hydraulické zkoušky představují jen méně významnou část celého výrobního procesu dotčeného výrobku, takže problém tohoto kapacitního omezení lze poměrně snadno vyřešit. Návrh na stanovení volné kapacity závodu s ohledem na kapacitu omezení hydraulického testovacího zařízení proto nebylo možné přijmout.
3.2. Přesun výroby od jiných výrobků vyráběných ve stejném zařízení
(35)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, pro společnost Mogilev je v současné době lukrativnější vyrábět duté profily, které nepodléhají antidumpingovým clům, než svařované trubky, na něž se v Unii antidumpingová cla vztahují. V období přezkumného šetření byla výroba skutečně výrazně zaměřena na výrobky, které v Unii nepodléhají antidumpingovým clům, což se týkalo převážné většiny vyráběných výrobků. Pokud by opatření vztahující se ke svařovaným trubkám pozbyla platnosti, je možné očekávat, že společnost Mogilev bude vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby výrobků, na které se tato opatření v současné době nevztahují, přejde k výrobě svařovaných trubek.
(36)
Z toho důvodu existuje značné riziko, že pokud dojde ke zrušení opatření, společnost Mogilev alespoň částečně přejde z výroby výrobků, které v současné době nepodléhají antidumpingovým clům, k výrobě svařovaných trubek pro trh Unie za dumpingové ceny.
(37)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev tvrdila, že přechod z výroby současného sortimentu, tedy dutých profilů, k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů by nebyl okamžitý vzhledem k tomu, že duté profily již řadu let prodává ve výrazně větším poměru než svařované trubky a duté profily, a že nemá důvod tuto praxi měnit.
(38)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že EU je pro společnost Mogilev největším trhem pro odbyt dutých profilů a že v současné době společnost Mogilev svařované trubky ani duté profily na trh Unie neprodává. Společnost Mogilev však neposkytla žádné důkazy o tom, že by se poměr prodeje do EU mezi jednotlivými výrobky v případě zrušení opatření nezměnil. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v případě zrušení opatření bude společnost Mogilev pravděpodobně vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby dutých profilů alespoň částečně přejde k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů pro trh Unie.
3.3. Atraktivita trhu Unie
(39)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, Bělorusko v období přezkumného šetření do Unie dotčený výrobek nevyváželo. Pokud by došlo ke zrušení opatření, pravděpodobnost rizika přesměrování obchodu na trh Unie by se proto musela zakládat na následujících skutečnostech:
-
převažující prodejní ceny na ostatních vývozních trzích;
-
převažující ceny na trhu Unie - ceny výrobního odvětví Unie i dalších zdrojů dovozu - a
-
skutečnost, zda a případně v jakém množství společnost Mogilev prodává výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům.
(40)
Při porovnání průměrné prodejní ceny společnosti Mogilev v ostatních zemích s cenami na trhu Unie je patrná značná úroveň cenového podbízení. Při porovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje v rozmezí 30 % až 50 %. Ceny společnosti Mogilev jsou rovněž nižší než ceny ostatních zdrojů dovozu na trh Unie, jako je například Indie a Turecko.
(41)
Pravděpodobnost atraktivity trhu Unie je podpořena i tím, že společnost Mogilev již má prodejní kanály, které jsou v současné době používány k prodeji jiných výrobků, avšak v případě zrušení opatření mohou být využívány i k prodeji dotčeného výrobku.
(42)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření existuje značné riziko přesměrování vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, neboť trh Unie je z hlediska cen výrazně atraktivnější.
(43)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev uvedla, že nebylo řádně vzato v úvahu výrazné zvýšení jejího prodeje svařovaných trubek a dutých profilů na domácím a ruském trhu během posuzovaného období. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zvýšení objemu prodeje na těchto trzích bylo během šetření potvrzeno. Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev ve svých komentářích rovněž potvrdila, že svařované trubky a duté profily jsou prodávány za ceny nižší než převládající tržní ceny na trhu EU. Skutečnost, že se objem prodeje těchto výrobků postupně zvyšuje na domácím i ruském trhu tedy neznamená, že by riziko přesměrování prodeje na trh Unie z důvodu atraktivnějších cen EU bylo omezeno nebo odstraněno. Tvrzení společnosti Mogilev se proto zamítá.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Bělorusku, k riziku přesunu výroby od jiných výrobků na dotčený výrobek a k atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení dumpingového vývozu dotčeného výrobku z Běloruska.
ČLR
1. Předběžné poznámky
(45)
Jak je uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, Komise neobdržela žádnou odpověď z ČLR. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Čínské orgány byly informovány o záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích.
(46)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a Metal Bulletin.
(47)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(48)
Běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě průměrné prodejní ceny na domácím trhu odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení v běžném obchodním styku.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců musely vývozní ceny v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(50)
Komise nejdříve analyzovala statistiky Eurostatu. Dovážené množství výrobku dováženého z ČLR však bylo velice omezené a jeho cena proto nemohla být považována za reprezentativní. Z toho důvodu byla pravděpodobná dovozní cena určena na základě čínských obchodních statistik vývozu do třetích zemí.
2.3. Srovnání
(51)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(52)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, DPH bez nároku na odpočet, ve vývozních nákladech, rabatech a slevách.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(53)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(54)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity tyto zdroje:
-
informace poskytnuté žadatelem
-
dostupné publikace (například „Metal Bulletin“)
-
informace z předchozích šetření
(55)
Odvětví výroby svařovaných trubek v Číně je známé jako jednoznačně největší na světě. Podle údajů Metal Bulletin se v roce 2012 roční produkce svařovaných trubek pohybovala okolo 35 milionů tun. Žadatel odhadoval, že výrobní kapacita svařovaných trubek v ČLR výrazně přesahuje 45 milionů tun ročně. Celková volná kapacita by tak přesáhla 10 milionů tun, což představuje 25násobek celkové zjevné spotřeby svařovaných trubek v EU.
(56)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by čínští vyvážející výrobci prodali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(57)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců zjištění vycházejí z dostupných údajů. Riziko přesměrování obchodu na trh Unie v případě zrušení opatření v této souvislosti vychází z veřejně dostupných zdrojů.
(58)
Podle veřejně dostupných zdrojů, jako je například Metal Bulletin, je čínská cenová úroveň výrazně pod průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie, která činí 848 EUR/t, a pod průměrnými dovozními cenami hlavních vývozních zemí, jako například Indie a Turecko, do Unie. Ve srovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje mezi 30 % a 50 %. To jednoznačně dokazuje atraktivitu trhu Unie a konkurenceschopnost čínských cen v případě zrušení opatření.
(59)
S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že z důvodu podstatného cenového rozdílu zmíněného výše by v případě zrušení opatření existovalo značné riziko přesměrování obchodu z třetích zemí s nízkými cenami k lukrativnějšímu trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(60)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v ČLR a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by došlo ke zrušení platných opatření, existuje riziko značného zvýšení čínského dumpingového vývozu dotčeného výrobku.
ZEMĚ S TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍM
RUSKO
1. Předběžné poznámky
(61)
Dva ruští vyvážející výrobci představující přibližně 75 % ruské výroby, kteří odevzdali dotazník pro výběr vzorku, později Komisi informovali o tom, že dotazník vyvážejícího výrobce vyplňovat nechtěli. Pouze jeden malý výrobce, jenž nevyváží do Unie a do ostatních zemí vyváží jen nevýznamné množství, při šetření spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě. Vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. O záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích byli informování ruští vyvážející výrobci, kteří nespolupracovali, i ruské orgány.
(62)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikami obchodu týkajícími se dovozu, které vypracoval Eurostat, s ruskými vývozními statistikami a údaji z Metal Bulletin.
(63)
Naprostý nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(64)
Komise zjistila, že statistiky Eurostatu uvádějí, že z Ruska bylo určité množství dotčeného výrobku dovezeno. Toto množství však bylo velice omezené, a proto ceny tohoto dovozu nemohly být považovány za reprezentativní. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie tak vycházely z vývozních cen do ostatních třetích zemí, jak je uvedeno níže v 73. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(65)
Jak je uvedeno výše v 61. bodě odůvodnění, vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena použít ke stanovení běžné hodnoty dostupné údaje. Za tímto účelem byly použity informace, které poskytl spolupracující ruský výrobce.
(66)
Běžná hodnota byla určena v souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení. Nejprve bylo stanoveno, zda celkové množství prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření bylo reprezentativní ve srovnání s ruským vývozním prodejem do třetích zemí. Prodej na domácím trhu byl shledán reprezentativním v případě, že objem prodeje obdobného výrobku představoval alespoň 5 % ruského prodeje na vývoz do třetích zemí.
(67)
Poté bylo zkoumáno, zda byl obdobný výrobek prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To bylo provedeno stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(68)
Za účelem prověření běžného obchodního styku bylo přihlédnuto k průměrným výrobním nákladům. Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, pokud jde o plyn, bylo zkoumáno, zda ceny plynu placené jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(69)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci se pohybovala okolo 30 % vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a výrazně nižší než tržní ceny ruského zemního plynu na neregulovaných vývozních trzích. Jelikož v záznamech vyvážejícího výrobce se náklady na zemní plyn neodrážely přiměřeně, jak požaduje čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence dostatečně reprezentativních nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu bylo považováno za vhodné provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), jež byla upravena s ohledem na místní distribuční náklady. Waidhaus je hlavním centrem prodeje ruského plynu do EU, jež je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady. Lze jej proto považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(70)
Následně Komise pro účely posouzení běžného obchodního styku použila průměrné výrobní náklady po úpravě související s náklady na plyn.
(71)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje, byla běžná hodnota stanovena jako průměrná cena ziskového domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(72)
Z důvodu naprosto nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena vývozní cenu stanovit na základě dostupných údajů. Informace poskytnuté jediným spolupracujícím ruským výrobcem nemohly být použity, neboť tento výrobce nevyvážel dotčený výrobek do EU a do jiných třetích zemí jej vyvážel pouze v nevýznamném množství.
(73)
Z tohoto důvodu a také vzhledem k tomu, že vývoz z Ruska do Unie dosahoval nevýznamného množství, se pravděpodobná vývozní cena stanovila na základě ruských vývozních statistik s údaji o vývozu do jiných třetích zemí. Vývoz do jiných třetích zemí dosahoval významného množství.
(74)
Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující ruský výrobce vyráběl výlučně takzvané „černé trubky“ (což jsou nepozinkované trubky), byly ke stanovení vývozní ceny použity údaje týkající se pouze černých trubek. Podle ruských vývozních statistik zahrnuje převážná většina ruského vývozu i černé trubky.
(75)
Po zveřejnění výsledků šetření jediný spolupracující ruský výrobce tvrdil, že se měly použít jeho vývozní ceny, neboť představují více než 10 % jeho celkového prodeje. Tento prodej však představuje méně než 2 % celkového vývozu uvedeného ruskými vývozními statistikami. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v důsledku nevýznamného množství vývozu tohoto výrobce není možné jeho vývozní ceny použít.
2.3. Srovnání
(76)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(77)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(78)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(79)
Podle odhadu žadatele volná kapacita dotčeného výrobku v Rusku přesahuje celkovou spotřebu na trhu EU. Žadatel při svém odhadu vycházel z informací zveřejněných odborným portálem Metal Expert. Dále žadatel odhadl využití kapacity na 56 %, což bylo potvrzeno informacemi poskytnutými spolupracujícím výrobcem.
(80)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by ruští vyvážející výrobci prodávali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
(81)
Po zveřejnění výsledků šetření nespolupracující ruští výrobci uvedení výše v 61. bodě odůvodnění tvrdili, že Komise nezohlednila informace týkající se údajné atraktivity ostatních trhů, jako například ruského trhu, a volné kapacity v Rusku, jež tito výrobci předložili.
(82)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že informace týkající se volné kapacity se vztahují k širšímu sortimentu výrobků, jako jsou například duté profily a trubky velkého průměru. Tyto informace mají proto menší význam než informace poskytnuté žadatelem. Kromě toho i na základě 60 % až 70 % míry využití kapacity uvedené ruskými výrobci by výsledná volná kapacita představovala většinu spotřeby na trhu EU.
(83)
Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícími ruskými výrobci týkající se údajné atraktivity ostatních trhů jako například ruského trhu, je třeba nejprve poznamenat, že z důvodu nedostatečné spolupráce nebylo možné tyto údaje ověřit. Tyto informace jsou navíc v rozporu s informacemi získanými během šetření, jež jsou uvedeny níže v 84. až 86. bodě odůvodnění, a které vycházejí z úředních ruských statistických údajů o vývozu a nebyly zpochybněny žádným ze dvou nespolupracujících ruských výrobců.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(84)
Podle ruských obchodních statistik je průměrná ruská vývozní cena 647 EUR/t, tedy výrazně nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 848 EUR/t a zároveň na stejné úrovni jako průměrné dovozní ceny hlavních vývozních zemí, jako je Indie a Turecko, na trh Unie.
(85)
Podle týchž obchodních statistik je až 33 % veškerého ruského vývozu prodáno do Ázerbájdžánu, jenž je pro Rusko nejdůležitějším vývozním trhem. Prodejní cena do Ázerbájdžánu je 586 EUR/t, tedy podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví EU, jež činí 848 EUR/t, a dokonce ještě nižší než ceny ostatních hlavních vývozců do Unie, jako je Indie nebo Turecko. Ruský vývoz do Ázerbájdžánu navíc odpovídá přibližně 15 % spotřeby EU. Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření se tento vývoz přesměruje do EU.
(86)
Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že pokud dojde ke zrušení opatření, existuje značné riziko přesměrování obchodu na trh Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(87)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Rusku a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení ruského dumpingového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(88)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že zachování platných opatření v případě Ruska a ukončení platných opatření v případě Ukrajiny (viz níže) představuje diskriminaci vzhledem k tomu, že Rusko má údajně podobnou volnou kapacitu jako Ukrajina.
(89)
Toto tvrzení však nepotvrzují výsledky šetření, při němž byla zjištěna významná volná kapacita v Rusku, jež je schopna pokrýt minimálně většinu spotřeby na trhu EU. Na druhé straně v případě Ukrajiny bylo zjištěno, že dostupná volná kapacita pro vývoz do ostatních zemí je omezená. Z důvodu těchto podstatně rozdílných volných kapacit obou zemí bylo tvrzení o diskriminaci zamítnuto.
UKRAJINA
1. Předběžné poznámky
(90)
Během šetření spolupracoval pouze jediný vyvážející výrobce na Ukrajině - skupina Interpipe. Tento subjekt se podílí na podstatné části ukrajinské výroby a na téměř naprosté většině jinak velice malého ukrajinského vývozu do Unie. Kromě toho jsou na Ukrajině další alespoň čtyři známí výrobci, kteří nespolupracují, avšak jejich vývoz do EU je podle obchodních statistik nevýznamný.
(91)
Vzhledem k tomu, že ukrajinský vývoz do Unie dosahuje jen nevýznamného objemu, byla pravděpodobná vývozní cena stanovena na základě prodejních cen skupiny Interpipe v jiných třetích zemích, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(92)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny Interpipe jakožto jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu tvořil alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku skupiny Interpipe na domácím trhu reprezentativní.
(93)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz.
(94)
Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise stanovila, že u většiny typů výrobku byl domácí prodej v reprezentativním množství.
(95)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(96)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
a)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
b)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(97)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.
(98)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:
a)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
b)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(99)
Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje podle typu výrobku.
(100)
Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(101)
Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům obdobného výrobku skupiny Interpipe během období přezkumného šetření přičetlo následující:
-
prodejní, správní a režijní náklady na domácí prodej obdobného výrobku skupiny Interpipe v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření a
-
zisk dosažený skupinou Interpipe z domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření;
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(102)
Vzhledem k nevýznamnému objemu ukrajinského vývozu do Unie byla pravděpodobná vývozní cena určena na základě prodejních cen skupiny Interpipe do jiných třetích zemí, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, neboť tento vývoz byl uskutečňován ve významném objemu.
(103)
Veškerý prodej skupiny Interpipe byl uskutečněn přímo s odběrateli ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena proto byla určena na základě cen zaplacených nebo splatných těmito nezávislými odběrateli.
2.3. Srovnání
(104)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(105)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu a nákladech na úvěry.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(106)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 16 %.
(107)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že v případě Ukrajiny Komise zjistila pokračování dumpingu v úrovni 16 %. Toto tvrzení je však neopodstatněné a zdá se, že se jedná o nedorozumění. Ve skutečnosti je v 17. bodě odůvodnění výše uvedeno, že všechny země včetně Ukrajiny vyvážely dotčený výrobek v období přezkumného šetření do EU v zanedbatelném množství. Z takového množství nelze vyvodit žádné rozumné závěry, a tudíž v případě Ukrajiny žádné obnovení dumpingu stanoveno nebylo. Toto tvrzení se proto zamítá.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(108)
V předchozím šetření Komise stanovila, že výrobní kapacita na Ukrajině přesahuje 400 000 tun ročně. Od té doby však dva ze známých výrobců výrobu svařovaných trubek ukončili, konkrétně Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, což je jeden z výrobních závodů skupiny Interpipe. Vzhledem k tomu, že doposud nebylo potvrzeno žádné další posílení výrobní kapacity na Ukrajině, je současná kapacita výrazně nižší než během předchozího šetření.
(109)
Co se týká využití kapacity, o němž je řeč výše ve 108. bodě odůvodnění, ukázalo se, že skupina Interpipe během období přezkumného šetření vytěžovala kapacitu s přihlédnutím k technickým omezením závodu téměř naplno.
(110)
Dalším důležitým aspektem je zeměpisná poloha ukrajinských závodů. Většina z nich se nachází na východě Ukrajiny a je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací v této části země. Není proto jisté, do jaké míry mohou tyto společnosti svou výrobní kapacitu plně využívat.
(111)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že nezanedbatelná část ukrajinské výroby se nachází mimo území postižené současnou bezpečnostní situací. V této souvislosti je však třeba poznamenat, že i společnosti nacházející se mimo toto území jsou nepřímo ovlivněny bezpečnostní situací, například potížemi s dodávkami surovin. Proto se vyvozuje závěr, že většina ukrajinských závodů je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací. Toto tvrzení se proto zamítá.
(112)
Na druhou stranu lze vzhledem k mimořádné situaci na Ukrajině po konci období přezkumného šetření očekávat, že jakmile se bezpečnostní situace stabilizuje, uplatní se volné kapacity na domácím trhu díky stavebnictví. Obdobný výrobek se totiž používá i ve stavebnictví, například jako nosný prvek, pro účely oplocení, ochrany a ke stavbě lešení.
(113)
Vzhledem ke snížení výrobní kapacity a k očekávané zvýšené poptávce na domácím trhu lze konstatovat, že dostupná volná kapacita na vývoz do všech zemí je omezená.
(114)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že Ukrajina má značnou volnou kapacitu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými konkrétními důkazy a byla proto zamítnuta.
(115)
Zúčastněné strany dále tvrdily, že skupina Interpipe prohlásila, že podstatně zvýší svůj vývoz do EU o přibližně 60 %, což je v rozporu s tvrzením týkajícím se omezené ukrajinské volné kapacity, která je k dispozici pro vývoz. Toto tvrzení však nemůže být přijato. Prohlášení skupiny Interpipe se vztahuje ke společnosti jako takové, nikoli konkrétně k dotčenému výrobku. I pokud by se toto prohlášení týkalo dotčeného výrobku, zvýšení vývozu o přibližně 60 % by vedlo pouze k tržnímu podílu v EU ve výši 0,5 %, což by bylo stále považováno za zanedbatelné. Toto tvrzení proto není v rozporu se závěrem, že dostupná volná kapacita pro vývoz do všech zemí je omezená.
(116)
Stejné zúčastněné strany rovněž namítly, že volná kapacita by neměla být zahrnuta do analýzy dumpingu vzhledem k tomu, že využití kapacity nelze považovat za výmluvný ukazatel újmy v analýze újmy, jak je uvedeno níže ve 139. bodě odůvodnění.
(117)
Toto tvrzení proto nemůže být přijato. Tyto dva rozbory totiž sledují odlišné cíle. V analýze újmy je posuzováno, zda nízké využití kapacity lze považovat za známku újmy pro výrobní odvětví Unie, což tak nutně být nemusí v případě, že zbývající kapacitu je možné použít k výrobě jiných výrobků. Na druhou stranu analýza dumpingu zkoumá volnou kapacitu jako takovou, jinými slovy nevyužitou kapacitu, jež může být použita k výrobě jakýchkoli výrobků, a je tedy snadno dostupná k výrobě dotčeného výrobku.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(118)
Vzhledem k omezené dostupné volné kapacitě na Ukrajině a omezenému riziku přesměrování dumpingového vývozu lze konstatovat, že v případě zrušení platných opatření neexistuje riziko zásadního zvýšení ukrajinského dumpingového vývozu dotčeného výrobku. Je proto nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření v případě Ukrajiny vedlo k obnovení dumpingu v nezanedbatelném množství ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(119)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek okolo 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a na základě údajů z žádosti o přezkum u ostatních výrobců v Unii) představuje celkovou výrobu v Unii. Všichni tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(120)
Jak je vysvětleno výše v 11. bodě odůvodnění, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni výrobního odvětví Unie, a to na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní toky, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(121)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie určených pro trh Unie a na základě údajů statistik Eurostatu o objemu dovozu na trh Unie.
(122)
Během posuzovaného období se spotřeba EU snížila o 28 %. V roce 2011 klesla o 6 %, v roce 2012 o 8 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 10 procentních bodů. Klesající trend lze částečně vysvětlit do určité míry dopadem technického vývoje, neboť v případě vodovodního potrubí je tendence nahrazovat ocelové trubky výrobky z jiných materiálů, jako je například měď, plast nebo nerezová ocel.
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že spotřeba EU byla výrazně podceněna. Žádná z těchto stran však toto tvrzení nepodložila spolehlivými důkazy, a proto jej nebylo možné přijmout.
2. Dovoz z Běloruska, ČLR a Ruska
(124)
Šetřením bylo stanoveno, že riziko pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny není pravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), z toho důvodu nebylo nepatrné množství dovozu z Ukrajiny posuzováno společně s dovozem z ostatních dotčených zemí v níže uvedené analýze.
(125)
Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z Běloruska, ČLR a Ruska, byla individuální situace každé z těchto tří zemí přezkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(126)
Co se týká množství a dumpingového rozpětí a vzhledem k nevýznamnému objemu dovozu během období přezkumného šetření, provedla Komise výhledovou analýzu pravděpodobného objemu vývozu a dumpingových rozpětí pro jednotlivé země v případě zrušení opatření. Z této analýzy vyplynulo, že v případě zrušení opatření by se objem vývozu pravděpodobně zvýšil na úroveň převyšující úroveň dosaženou v období přezkumného šetření a zcela jistě by přesáhl zanedbatelnou úroveň (viz 33., 56. a 80. bod odůvodnění výše). Komise rovněž stanovila, že v případě zrušení opatření lze očekávat podstatné dumpingové rozpětí (viz 30., 53. a 78. bod odůvodnění výše).
(127)
Co se týká průměrné dovozní ceny, nelze na základě zanedbatelného množství dovozu dospět k žádným přesvědčivým závěrům.
(128)
Šetřením však bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený výrobek dovezený z Běloruska, ČLR a Ruska a obdobný výrobek vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie se shodují ve všech základních fyzických a technických vlastnostech.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna, pokud jde o Bělorusko, ČLR a Rusko. Dovoz z těchto tří zemí byl proto zkoumán souhrnně.
a) Objem
(130)
Objem dovozu dotčeného výrobku z Běloruska, ČLR a Ruska do Unie klesl o 60 %, a to z přibližně 7 000 tun v roce 2010 na přibližně 2 900 tun v období přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 31 %, v roce 2012 však klesl o 62 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o dalších 28 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Běloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržní podíl dovozu z Běloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Běloruska (EUR/t)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČLR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržní podíl dovozu z ČLR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČLR (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržní podíl dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR/t)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotčených zemí
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržní podíl dovozu z dotčených zemí
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotčených zemí (EUR/t)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Tržní podíl
(131)
Příslušný tržní podíl vývozců z Běloruska, ČLR a Ruska na trhu Unie se snížil z 1,3 % v roce 2010 na 0,7 % během období přezkumného šetření. Konkrétně se tržní podíl zvýšil z 1,3 % v roce 2010 na 1,8 % v roce 2011, v roce 2012 pak opět klesl na 1,1 % a v období přezkumného šetření klesl znovu až na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(132)
Od roku 2010 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska, ČLR a Ruska zvýšila o 11 %, a to ze 488 EUR/t v roce 2010 na 528 EUR/t během období přezkumného šetření. Konkrétně se ceny zvýšily o 9 % v roce 2011, o 12 % v roce 2012 a během období přezkumného šetření o 10 % klesly.
ii) Cenové podbízení
(133)
Vzhledem k velmi malému množství prodeje dotčeného výrobku během období přezkumného šetření z ČLR a Ruska do Unie nelze dospět k jakýmkoli spolehlivým závěrům. Bylo proto provedeno srovnání cen obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného v Bělorusku, ČLR a Rusku a prodávaného do ostatních zemí. Z tohoto srovnání vyplynulo značné cenové podbízení.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržní podíl dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržní podíl dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Tržní podíl dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z jiných třetích zemí
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období zvýšil. Tržní podíl dovozu z Ukrajiny zůstal na velice nízké úrovni. Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil.
(135)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že 12 % ztráta tržního podílu výrobního odvětví Unie byla téměř zcela absorbována narůstajícím tržním podílem Indie a Turecka a že levný dovoz z Indie a Turecka je pravděpodobně hlavním důvodem nestabilní situace výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je vhodné poznamenat, že cílem současného šetření je zjistit, zda by zrušení platných opatření v případě oněch tří zemí, u kterých byla stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu, mohlo pravděpodobně vést k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Během šetření bylo potvrzeno výrazné cenové podbízení, pokud jde o prodej výrobků z Běloruska, ČLR a Ruska do ostatních zemí. V případě zrušení opatření lze proto očekávat obnovení dumpingového vývozu z těchto zemí do EU, což by v důsledku pravděpodobně vedlo ke zvýšení újmy pro výrobní odvětví Unie. Skutečnost, že dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období mohl zvýšit, nemá vliv na toto posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Z úrovně kolem 437 000 tun v roce 2010 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 37 %. Konkrétně v roce 2011 klesla o 14 %, v roce 2012 o 19 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o další 4 procentní body. Příčinou poklesu výroby byl pokles spotřeby a zejména pak zvýšený dovoz z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a míra využití kapacity
(138)
Výrobní kapacita činila v roce 2010 více než 1 700 000 tun, během posuzovaného období se snížila o 16 %. Příčinou poklesu bylo to, že někteří výrobci EU snížili počet denních výrobních směn.
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využití kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Šetření.
(139)
V roce 2010 dosáhlo využití kapacity 25 %. V roce 2011 došlo k poklesu na 23 %, v roce 2012 na 22 % a během období přezkumného šetření využití kapacity kleslo na 19 %. Příčinou nízké míry využití kapacity byla především skutečnost, že výrobky, na něž se toto šetření nevztahuje (zejména duté profily) mohou být vyráběny s použitím stejného výrobního zařízení, které se používá k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů. Míra využití kapacity proto není nutně výmluvným ukazatelem újmy v tomto výrobním odvětví.
c) Objem prodeje
(140)
Prodej výrobního odvětví Unie, pokud jde o vlastní výrobky prodávané odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl v roce 2011 o 16 %, v roce 2012 o 21 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření se tedy prodej snížil celkově o zhruba 40 %. Příčinou byl pokles spotřeby a zvýšení dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Šetření.
d) Tržní podíl
(141)
Výrobní odvětví Unie mělo v roce 2010 tržní podíl ve výši 73 %. V roce 2011 klesl na 65 %, v roce 2012 na 56 % a během období přezkumného šetření podíl opět stoupl na 61 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově snížil o 12 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Šetření.
e) Růst
(142)
Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 28 %, klesl objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 %. V důsledku toho výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztratilo 12 procentních bodů na tržním podílu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období neprofitovalo z žádného růstu.
f) Zaměstnanost
(143)
Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie klesl v roce 2011 o 13 %, v roce 2012 o 27 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie za posuzované období klesla celkově o 43 %, tedy z přibližně 1 600 na méně než 1 000 osob.
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Šetření.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance a rok, z počáteční úrovně 264 tun na zaměstnance nejprve v roce 2011 mírně klesla o 2 %. V roce 2012 vzrostla o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření zůstala beze změny. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(145)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2011 zvýšily o 5 %, v roce 2012 o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření o 4 procentní body klesly. Za posuzované období se tyto ceny zvýšily celkově o 2 %, a to z 833 EUR/t na 848 EUR/t v období přezkumného šetření.
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(146)
Šetřením byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu značného rozpětí o velikosti, kterou u Běloruska, ČLR a Ruska nelze považovat za zanedbatelnou.
(147)
Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny je nepravděpodobné.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(148)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně dosáhla zamýšleného cíle, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii, výrobní odvětví se stále nachází ve velmi nestabilním a zranitelném stavu. Za posuzované období klesl například objem výroby o 37 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 % a zaměstnanost o 43 %. Kromě toho se snížil podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU, a to ze 73 % v roce 2010 na 61 % během období přezkumného šetření. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům jakéhokoli dumpingového dovozu na trh Unie velice zranitelné.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku byl do roku 2011 téměř beze změny. V roce 2012 se zvýšil o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření o 10 procentních bodů klesl. Během období přezkumného šetření byl tedy konečný stav zásob o 5 % vyšší než v roce 2010.
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Šetření.
b) Mzdy
(150)
Během posuzovaného období se náklady na pracovní sílu snížily o 29 %. Konkrétně v roce 2011 klesly o 2 %, v roce 2012 o 15 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 12 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na pracovní sílu (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Šetření.
(151)
Během posuzovaného období se pracovní náklady na zaměstnance zvýšily o 25 %. To je pravděpodobně pouze přechodná situace související s náklady na propouštění způsobenými značným poklesem počtu zaměstnanců.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na jednoho zaměstnance (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovost a návratnost investic
(152)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje, vyjádřená jako procento čistého prodeje, na trhu Unie, pokud jde o prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku, od roku 2010, kdy dosahovala více než 7 % ztráty, zlepšila a během období přezkumného šetření dosáhla téměř 1 % zisku. Konkrétně se ztráta výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila ze 7,3 % v roce 2010 na 5 % v roce 2011, a potom na 0,6 % v roce 2012, přičemž během období přezkumného šetření prodej dosáhl mírného zisku 0,8 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Šetření.
(153)
Příčinou růstu ziskovosti je skutečnost, že během posuzovaného období se zvýšily prodejní ceny o 2 %, zatímco výrobní náklady (převážně za tepla válcované svitky, na něž připadá více než 60 % výrobních nákladů) se během stejného období o 6 % snížily, stejně jako výrazně klesly roční náklady na pracovní sílu. Výrobci v Unii zařazení do vzorku proto mohli postupně začít zavádět ziskové ceny svým odběratelům na trhu EU.
(154)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, kopírovala do značné míry trend ziskovosti. V roce 2010 ztráta dosahovala 19,2 %, v roce 2011 se snížila na 11,8 %, v roce 2012 výrobci dosáhli zisku ve výši 0,5 % a během období přezkumného šetření pak zisk činil 4,3 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu
(155)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2010 přibližně - 44 milionů EUR. V roce 2011 se zvýšil na přibližně - 7 milionů EUR, v roce 2012 na téměř 17 milionů EUR a během období přezkumného šetření na přibližně 20 milionů EUR. Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže. Toto zlepšení mohlo být způsobeno snížením výrobních nákladů a nákladů na pracovní sílu a mírným zvýšením cen.
2010
2011
2012
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Šetření.
e) Investice
(156)
Roční investice do výroby obdobného výrobku, pokud jde o výrobce v Unii zařazené do vzorku, se v roce 2011 snížily o 34 %, v roce 2012 se o 90 procentních bodů zvýšily a během období přezkumného šetření se o 59 procentních bodů opět snížily. Za posuzované období se investice určené k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity, snížily o 3 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Šetření.
5. Závěr ohledně újmy
(157)
Řada ukazatelů, zejména finančních ukazatelů, se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ziskovost se zvýšila a ze 7 % ztráty dosáhla zisku 0,8 %, což je však stále nižší než cílový zisk 5 % dosažený v předchozím šetření. Návratnost investic se zlepšila z více než 19 % ztráty na více než 4 % zisk a úroveň peněžního toku z - 44 milionů EUR na 20 milionů EUR. Tyto údaje svědčí o tom, že výrobní odvětví se částečně zotavilo.
(158)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření však řada ukazatelů vykázala negativní vývoj. Objem výroby se snížil o 37 %, využití kapacity o 25 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl o 40 %, tržní podíl výrobního odvětví Unie klesl o 12 procentních bodů a zaměstnanost o 43 %.
(159)
Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého tržního podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Je tedy zřejmé, že výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velice zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu.
(160)
I kdyby byl nestabilní stav výrobního odvětví Unie kvalifikován jako podstatná újma, nemohl by být přičítán dovozu z dotčených zemí. Tři dotčené země (v případě Ukrajiny bylo šetřením zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu není pravděpodobné) představují méně než 1 % kumulativního podílu na trhu EU. Absence cenového nátlaku ze strany dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet dostatečně ziskové ceny, ačkoli výrazně nižší, než je cílový zisk.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dovoz z ČLR, Běloruska a Ruska
(161)
Výše uvedené trendy svědčí o tom, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází ve velice nestabilním stavu.
(162)
Jak je uvedeno výše, vývozci tří dotčených zemí disponují volnou kapacitou, jež jim umožňuje velmi rychle navýšit vývoz. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by značné množství vývozu, v současnosti vyvážené do těchto třetích zemí, bylo přesměrováno na trh EU. Tento nárůst dumpingového dovozu za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, pravděpodobně zvýší cenový nátlak na trh Unie, a tedy ještě zhorší již tak nestabilní stav výrobního odvětví Unie. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v předchozím šetření, kdy se tržní podíl dovozu z dotčených tří zemí do EU během pouhých tří a půl let ztrojnásobil, a to z 6,2 % v roce 2004 na 18,7 % v období šetření (od 1. července 2006 do 30. června 2007). Vyvážející výrobci v ČLR, Bělorusku a Rusku tedy již prokázali svou schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření je obnovení újmy pravděpodobné.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhledem k tomu, že v případě Ukrajiny byl učiněn závěr, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné, není nutné uvádět žádné další analýzy vztahující se k pravděpodobnosti obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
(165)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dostaly příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(166)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve velice nestabilním stavu. Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo díky platným opatřením zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Zrušením opatření by se zvýšil cenový nátlak na trh Unie, což by opět vedlo ke ztrátám. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.
2. Zájem dovozců a uživatelů
(167)
Komise kontaktovala více než 100 uživatelů a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se záměrem navázat spolupráci, na niž však nikdo z nich neodpověděl. Důvodem může být velmi malý objem vývozu každé z dotčených zemí na trh Unie. V každém případě žádný faktor nenasvědčuje tomu, že by dovozci nebo uživatelé byli neúměrně zasaženi, pokud by se platnost opatření prodloužila.
(168)
S ohledem na výše uvedené lze proto považovat za nepravděpodobné, že by prodloužení platnosti opatření podstatně ovlivnilo situaci dovozců a uživatelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu EU
(169)
Spotřeba EU za posuzované období klesla o 28 %, přičemž během období přezkumného šetření dosahovala 400 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během posuzovaného období soustavně převyšovala poptávku v EU a v období přezkumného šetření dosahovala téměř 1 500 000 tun. Mezi výrobci v EU je tedy dostatečná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Unie navíc během období přezkumného šetření funguje při pouhé 19 % míře využití kapacity, neboť vyrábí jiné výrobky (dotčený výrobek a další výrobky, jako například duté profily) za použití stejného výrobního zařízení. V případě zvýšené poptávky má proto výrobní odvětví Unie volnou kapacitu na zvýšení výroby úpravou sortimentu výroby. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, především z Indie a Turecka.
(170)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyvodit závěr, že v případě zachování antidumpingových opatření by mohlo dojít k nedostatečnému zásobení trhu EU nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu EU.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(171)
Z výše uvedeného je zřejmé, že negativní dopad zachování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení platnosti opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování stávajících opatření. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V odůvodněných případech byly jejich připomínky a stanoviska náležitě zohledněny.
(173)
Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických (ad valorem) cel různých sazeb.
(174)
Pokud jde o Ukrajinu, bylo zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), a proto by opatření měla být zrušena a řízení ukončeno.
(175)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyráběné jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(176)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi. (5) Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(177)
Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódů TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Všechny společnosti
90,6 %
-
Rusko
Skupina TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company a Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Skupina OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works a Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Všechny ostatní společnosti
20,5 %
A999
Bělorusko
Všechny společnosti
38,1 %
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 pocházejícího z Ukrajiny se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/110
z 26. januára 2015,
ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku a ktorým sa ukončujú konania týkajúce sa dovozu určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom na Ukrajine
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (základné nariadenie), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2 a 5,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Na základe antidumpingového prešetrovania („predchádzajúce prešetrovanie“) Rada nariadením (ES) č. 1256/2008 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele, v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike (ČĽR), Rusku, Thajsku a na Ukrajine („konečné antidumpingové opatrenia“). Opatrenia mali formu cla ad valorem v rozsahu 10,1 % až 90,6 %.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(2)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatrení Komisia prijala 18. septembra 2013 žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť predložil Obranný výbor odvetvia zváraných oceľových rúr Európskej únie („žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich podstatnú časť celkovej výroby zváraných rúr a rúrok v Únii, v tomto prípade viac než 25 %.
(3)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(4)
Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a 19. decembra 2013 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) („oznámenie o začatí preskúmania“) oznámila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Prešetrovanie
4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(5)
Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy prebiehalo v období od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobie revízneho prešetrovania alebo RIP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia revízneho prešetrovania („posudzované obdobie“).
4.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(6)
Komisia oficiálne upovedomila žiadateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v Bielorusku, ČĽR, Rusku a na Ukrajine („dotknuté krajiny“), neprepojených dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka, ako aj zástupcov dotknutých krajín o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(7)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
4.2.1. Výber vzorky v prípade vyvážajúcich výrobcov
(8)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, Rusku a na Ukrajine sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(9)
Komisia nakoniec na účely výberu vzorky nedostala žiadnu odpoveď vyvážajúcich výrobcov v ČĽR. Jedna odpoveď na účely výberu vzorky bola doručená od jedného vyvážajúceho výrobcu na Ukrajine. Z Ruska boli od vyvážajúcich výrobcov na účely výberu vzorky doručené tri odpovede. Komisia preto usúdila, že výber vzorky vyvážajúcich výrobcov nie je potrebný.
4.2.2. Výber vzorky v prípade dovozcov a výrobcov z Únie
(10)
Vzhľadom na zjavne veľký počet neprepojených dovozcov v Únii sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania. V prípade neprepojených dovozcov sa výber vzorky neuplatnil, pretože odpoveď nebola doručená od žiadneho neprepojeného dovozcu.
(11)
V oznámení o začatí preskúmania Komisia uviedla, že vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie zapojených do tohto konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia na účely stanovenia ujmy predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Tento predbežný výber sa uskutočnil na základe objemu predaja výrobcov, objemu výroby a geografického umiestnenia v Únii a Komisia pri ňom použila informácie, ktoré mala k dispozícii v počiatočnej fáze. Vzorka zodpovedala najväčšiemu reprezentatívnemu objemu výroby a predaja predstavujúcemu 52 % celkovej výroby a predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom, ktorý bolo možné v rámci času, ktorý bol k dispozícii, primerane prešetriť. Navyše vzorka bola reprezentatívna z hľadiska geografického umiestnenia spoločností, keďže zahŕňala štyri odlišné členské štáty. V deň uverejnenia oznámenia o začatí preskúmania sa uskutočnili konzultácie o navrhovanej vzorke s výrobcami z EÚ. Vzhľadom na to, že sa neprihlásili ďalší výrobcovia a neboli doručené žiadne pripomienky k vzorke, navrhovaná vzorka bola schválená.
(12)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné na to, aby určila pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu, pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy a záujem Únie. Komisia s týmto cieľom zaslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom a výrobcom z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky. Overovanie sa uskutočnilo v priestoroch týchto spoločností:
a)
výrobcovia v Únii:
-
Arcelor Mittal Karvina, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakow, Poľsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Taliansko,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené kráľovstvo;
b)
vyvážajúci výrobca v Bielorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bielorusko;
c)
obchodník prepojený s vyvážajúcim výrobcom na Ukrajine:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švajčiarsko;
d)
výrobca v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobca v analogickej krajine:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Južná Afrika.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(13)
Príslušným výrobkom sú zvárané rúry a rúrky zo železa alebo nelegovanej ocele kruhového prierezu s vonkajším priemerom nepresahujúcim 168,3 mm okrem potrubných rúr používaných na ropné alebo plynové potrubia, pažnice používané pri ropných alebo plynových vrtoch, presných rúr a rúr a rúrok s pripojenou armatúrou vhodných na rozvod plynov alebo kvapalín používaných v civilnom letectve, v súčasnosti zatriedené pod číselné znaky KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, s pôvodom v Bielorusku, ČĽR, Rusku a na Ukrajine.
(14)
Prešetrovaním sa zistilo, že rôzne druhy príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a v podstate sa používajú na rovnaké účely.
2. Podobný výrobok
(15)
Zistilo sa, že zvárané rúry a rúrky vyrábané a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie a zvárané rúry a rúrky vyrábané a predávané v dotknutých krajinách a v analogickej krajine majú v podstate rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné využitie ako zvárané rúry a rúrky vyrábané v dotknutých krajinách a predávané na vývoz do Únie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(16)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia Komisia skúmala, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti platných opatrení povedie k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu zo štyroch dotknutých krajín.
(17)
Všetky štyri krajiny, ktoré boli predmetom prešetrovania, vyvážali počas obdobia revízneho prešetrovania zanedbateľné množstvá príslušného výrobku. V prípade žiadnej z týchto štyroch krajín, ktoré boli predmetom prešetrovania, preto neexistuje pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. Posúdenie bolo obmedzené na pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu a použili sa pri ňom vývozné ceny do iných tretích krajín. Podobne ako v prípade predchádzajúceho prešetrovania sa ani na tieto účely nezohľadnil vývoz do Bieloruska.
KRAJINY S INÝM AKO TRHOVÝM HOSPODÁRSTVOM
1. Analogická krajina
(18)
Podľa ustanovení článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa Bielorusko a ČĽR považujú za krajiny s iným ako trhovým hospodárstvom. V predchádzajúcom prešetrovaní boli ako analogická krajina na účely stanovenia normálnej hodnoty použité Spojené štáty americké. V oznámení o začatí preskúmania sa predpokladalo, že USA budú použité ako analogická krajina v preskúmaní pred uplynutím platnosti, ako navrhol žiadateľ.
(19)
Komisii boli doručené pripomienky spoločnosti Mogilev, ako aj pripomienky bieloruských orgánov. Zainteresované strany v ČĽR nepredložili žiadne pripomienky.
(20)
Bieloruské zainteresované strany argumentovali, že USA nie sú vhodnou voľbou vzhľadom na údajné väzby medzi jediným spolupracujúcim výrobcom z USA a výrobným odvetvím Únie.
(21)
Bieloruské zainteresované strany navrhli, aby sa ako analogická krajina použilo Rusko, keďže ruský oceliarsky priemysel je údajne podobný bieloruskému vzhľadom na spoločné väzby Bieloruska a bývalého Sovietskeho zväzu.
(22)
Pri prešetrovaní sa však zistilo, že hodnota zemného plynu nebola v nákladoch na výrobu jediného spolupracujúceho výrobcu v Rusku zohľadnená správne (pozri odôvodnenie 69). Okrem toho spolupráca tohto výrobcu v Rusku nebola dostatočná (pozri odôvodnenie 61). Voľba Ruska sa z tohto dôvodu nepovažovala za vhodnú.
(23)
Komisia identifikovala aj ďalšie tretie krajiny, ktoré príslušný výrobok vyvážajú do Únie, a kontaktovala výrobcov v 14 známych krajinách vyrábajúcich oceľ. Patrili k nim krajiny ako Bosna a Hercegovina, Brazília, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Srbsko, Južná Afrika, Južná Kórea a Taiwan.
(24)
S Komisiou nakoniec nespolupracoval žiadny z výrobcov z USA. Úplne vyplnený dotazník jej však doručili výrobcovia z bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko a Južnej Afriky. Komisia za najvhodnejšiu voľbu považovala Južnú Afriku vzhľadom na značný objem domáceho predaja jej výrobcu.
BIELORUSKO
1. Predbežná poznámka
(25)
Najväčší známy výrobca v Bielorusku, OJSC Mogilev Metallurgical Works (Mogilev), pri prešetrovaní spolupracoval. Počas obdobia revízneho prešetrovania však príslušný výrobok do Únie nevyvážal. Informácie o pravdepodobných vývozných cenách do Únie preto vychádzali z vývozných cien do iných tretích krajín, ako sa uvádza v odôvodnení 27.
2. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(26)
Normálna hodnota pre Bielorusko bola určená podľa jednotlivých druhov podobného výrobku na základe domácich predajných cien neprepojeným zákazníkom pri bežnom obchode v Južnej Afrike (analogickej krajine). Keď k žiadnemu predaju druhu podobného výrobku pri bežnom obchode nedošlo alebo keď predaj druhu výrobku na domácom trhu v Južnej Afrike nedosiahol reprezentatívny objem, Komisia normálnu hodnotu určila tak, že k nákladom na výrobu podobného výrobku pripočítala predajné, všeobecné a administratívne náklady.
2.2. Určenie pravdepodobnej vývoznej ceny
(27)
Počas obdobia revízneho prešetrovania Mogilev príslušný výrobok do Únie nevyvážal. Pravdepodobná vývozná cena bola preto určená na základe predajných cien do iných tretích krajín.
2.3. Porovnanie
(28)
Porovnanie normálnej hodnoty a pravdepodobnej vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(29)
V prípade potreby sa vykonali úpravy na základe rozdielov v nákladoch na prepravu, rabatoch, zľavách a úrovni obchodu.
2.4. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
(30)
Na základe uvedených súvislostí bolo pravdepodobné dumpingové rozpätie v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia stanovené na 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(31)
Mogilev používal svoje výrobné linky na výrobu zváraných rúr a rúrok, ako aj dutých profilov (výrobu týchto dvoch výrobkov oddeľuje len menší výrobný krok). Mogilev vyrobil veľké množstvo dutých profilov a vyvážal ich okrem iného do Únie, keďže na tento tovar nebolo uložené žiadne antidumpingové clo. Mogilev navyše vyrábal zvárané rúrky s vonkajším priemerom nad 168,3 mm (veľké rúrky), ktoré nepodliehajú antidumpingovému clu v Únii.
(32)
Na základe súčasného zloženia výrobkov je voľná kapacita Mogileva vypočítaná približne na 20 000 ton alebo približne 5 % spotreby Únie.
(33)
V prípade zrušenia opatrení preto hrozí riziko, že Mogilev bude predávať značné množstvo zváraných rúrok na trhu Únie za dumpingové ceny.
(34)
V nadväznosti na zverejnenie Mogilev tvrdil, že jeho skutočná voľná kapacita je oveľa menšia v dôsledku poruchy pri hydraulickom testovaní. Hydraulické testovanie je však len menším krokom v rámci celkového procesu výroby príslušného výrobku, a preto možno takúto poruchu relatívne ľahko odstrániť. Tvrdenie, že voľná kapacita závodu sa má stanoviť na základe poruchy zariadenia na hydraulické testovanie, preto nemožno akceptovať.
3.2. Presun výroby z iných výrobkov vyrábaných v tom istom zariadení
(35)
Ako sa uvádza v odôvodnení 31, v súčasnosti je pre Mogilev výhodnejšie vyrábať duté profily, keďže sa na ne v Únii nevzťahuje antidumpingové clo, zatiaľ čo na zvárané rúrky áno. Počas obdobia revízneho prešetrovania sa výroba výrazne sústredila na výrobky nepodliehajúce antidumpingovému clu v Únii, pričom jej objem predstavoval prevažnú väčšinu vyrobených výrobkov. Pri absencii opatrení týkajúcich sa zváraných rúrok možno očakávať, že Mogilev bude vyrábať výrobky vo vyváženejšom zložení, pričom svoju kapacitu presunie z výrobkov nepodliehajúcich opatreniam na zvárané rúrky.
(36)
Hrozí preto značné riziko, že Mogilev v prípade zrušenia opatrení presunie aspoň časť výroby určenej pre trh Únie z výrobkov v súčasnosti nepodliehajúcich antidumpingovému clu na zvárané rúrky za dumpingové ceny.
(37)
V nadväznosti na zverejnenie Mogilev tvrdil, že svoje zloženie výrobkov nepresunie okamžite z dutých profilov na zvárané rúry a rúrky vzhľadom na to, že duté profily predával počas niekoľkých rokov v oveľa väčšom množstve než zvárané rúry a rúrky a že na zmenu tejto praxe by nemal žiadny dôvod.
(38)
V tejto súvislosti treba poukázať na to, že EÚ je pre Mogilev najväčším trhom pre duté profily a že Mogilev v súčasnosti na trhu Únie nepredáva žiadne zvárané rúry a rúrky. Mogilev neposkytol žiadne dôkazy o tom, že v prípade zrušenia opatrení by sa podiel jednotlivých výrobkov predávaných do EÚ nezmenil. Z tohto dôvodu stále platí záver, že v prípade zrušenia opatrení je pravdepodobné, že Mogilev bude vyrábať výrobky vo vyváženejšom zložení a svoju výrobu aspoň čiastočne presunie z dutých profilov na zvárané rúry a rúrky určené trhu Únie.
3.3. Atraktívnosť trhu Únie
(39)
Ako sa uvádza v odôvodnení 27, Bielorusko počas obdobia revízneho prešetrovania príslušný výrobok do Únie nevyvážalo. Pravdepodobnosť výskytu rizika odklonu obchodu a jeho presmerovania na trh Únie v prípade zrušenia opatrení by muselo vychádzať z týchto aspektov:
-
predajné ceny prevládajúce na iných vývozných trhoch,
-
ceny výrobného odvetvia Únie aj iných zdrojov dovozu, prevládajúce na trhu Únie, a
-
predajné správanie Mogileva v prípade výrobkov nepodliehajúcich antidumpingovému clu.
(40)
Pri porovnaní priemerných predajných cien Mogileva do iných krajín s cenami na trhu Únie možno pozorovať výrazné cenové podhodnotenie. V porovnaní s priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie podhodnotenie dosahuje 30 % až 50 %. Ceny Mogileva sú takisto nižšie než ceny iných zdrojov dovozu na trh Únie, akými sú napríklad India a Turecko.
(41)
Pravdepodobnú atraktívnosť trhu Únie zvyšuje aj skutočnosť, že Mogilev využíva už existujúce predajné kanály, ktoré v súčasnosti používa na predaj iných výrobkov a ktoré by v prípade zrušenia opatrení mohol využívať aj na predaj príslušného výrobku.
(42)
Vzhľadom na uvedené súvislosti Komisia dospela k záveru, že v prípade zrušenia opatrení hrozí značné riziko presmerovania vývozu na trh Únie za dumpingové ceny, keďže trh Únie je z hľadiska cien oveľa atraktívnejší.
(43)
V nadväznosti na zverejnenie Mogilev tvrdil, že značný nárast objemu jeho predaja zváraných rúr a rúrok na domácom a ruskom trhu počas posudzovaného obdobia nebol náležite zohľadnený. V tejto súvislosti treba poznamenať, že nárast objemu predaja na týchto trhoch bol potvrdený počas prešetrovania. Mogilev vo svojich pripomienkach po zverejnení ďalej potvrdil, že zvárané rúry a rúrky sa predávajú za nižšie ceny než trhové ceny prevládajúce na trhu EÚ. Skutočnosť, že objem predaja týchto výrobkov na domácom aj ruskom trhu časom narastal, preto nevedie k zníženiu ani odstráneniu rizika presmerovania vývozu na trh Únie v dôsledku atraktívnejších cien EÚ. Tvrdenie Mogileva sa preto zamieta.
4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(44)
Dostupná voľná kapacita v Bielorusku, riziko presunu výroby z iných výrobkov na príslušný výrobok a atraktívna cenová úroveň na trhu Únie vedie k záveru, že existuje riziko zvýšenia bieloruského dumpingového vývozu príslušného výrobku v prípade, že by platnosť opatrení uplynula.
ČĽR
1. Úvodné poznámky
(45)
Ako sa uvádza v odôvodnení 9, Komisia od ČĽR nedostala žiadnu odpoveď. Pri nulovej spolupráci vyvážajúcich výrobcov v ČĽR preto celková analýza vrátane výpočtu dumpingu vychádza z dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. Čínske orgány boli informované o zámere Komisie uplatniť článok 18 základného nariadenia a vychádzať pri svojich zisteniach z dostupných skutočností.
(46)
Pravdepodobnosť, či dumping bude pokračovať alebo sa opätovne vyskytovať, sa preto posúdila prostredníctvom žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s inými zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistiky o dovoze a vývoze (údaje Eurostatu a Číny týkajúce sa vývozu) a publikácia Metal Bulletin.
(47)
Odmietnutie spolupráce ovplyvnilo porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou rôznych druhov výrobku. Považovalo sa za vhodné určiť normálnu hodnotu aj vývoznú cenu na globálnom základe, konkrétne na základe priemerných hodnôt v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
2. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(48)
Normálna hodnota pre ČĽR bola určená na základe priemerných domácich cien neprepojeným zákazníkom pri bežnom obchode v Južnej Afrike (analogickej krajine).
2.2. Určenie pravdepodobnej vývoznej ceny
(49)
Vzhľadom na absenciu spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov sa vývozné ceny museli určiť na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(50)
Komisia najprv analyzovala štatistické údaje Eurostatu. Množstvo výrobku dovezené z ČĽR bolo však veľmi obmedzené, a preto sa ceny nepovažovali za reprezentatívne. Z tohto dôvodu bola pravdepodobná vývozná cena určená na základe čínskych obchodných štatistických údajov o vývoze do tretích krajín.
2.3. Porovnanie
(51)
Porovnanie normálnej hodnoty a pravdepodobnej vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(52)
V prípade potreby sa vykonali úpravy na základe rozdielov v nákladoch na prepravu, nákladoch na poistenie, nevratnej DPH, nákladoch na vývoz, rabatoch a zľavách.
2.4. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
(53)
Na základe uvedených súvislostí bolo pravdepodobné dumpingové rozpätie v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia stanovené na 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(54)
Vzhľadom na absenciu spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov boli použité tieto zdroje:
-
informácie poskytnuté žiadateľom,
-
dostupné publikácie (napríklad Metal Bulletin),
-
informácie získané pri predchádzajúcom prešetrovaní.
(55)
O čínskom výrobnom odvetví zváraných rúrok je známe, že je najväčšie na svete. V publikácii Metal Bulletin bolo uvedené, že objem ročnej produkcie zváraných rúrok dosiahol v roku 2012 približne 35 miliónov ton. Žiadateľ odhadol, že výrobná kapacita zváraných rúrok v ČĽR výrazne prekročila 45 miliónov ton ročne. Celková voľná kapacita by teda prekročila 10 miliónov ton ročne, čo predstavuje 25-násobok celkovej skutočnej spotreby zváraných rúrok v EÚ.
(56)
V prípade zrušenia opatrení preto hrozí značné riziko, že čínski vyvážajúci výrobcovia budú predávať značné množstvo zváraných rúrok na trhu Únie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktívnosť trhu Únie
(57)
Vzhľadom na absenciu spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov vychádzajú zistenia z dostupných skutočností. Na tieto účely riziko odklonu obchodu a jeho presmerovania na trh Únie v prípade zrušenia opatrení vychádza z verejne dostupných zdrojov.
(58)
Vo verejne dostupných zdrojoch, akým je napríklad Metal Bulletin, bolo uvedené, že úroveň čínskych cien ani zďaleka nedosahuje priemernú predajnú cenu výrobného odvetvia Únie 848 EUR za tonu ani priemernú dovoznú cenu do Únie z hlavných vyvážajúcich krajín ako India a Turecko. V porovnaní s priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie podhodnotenie dosahuje 30 % až 50 %. To jednoznačne poukazuje na atraktívnosť trhu Únie a cenovú konkurencieschopnosť čínskeho výrobného odvetvia v prípade zrušenia opatrení.
(59)
Vzhľadom na uvedené súvislosti Komisia dospela k záveru, že v dôsledku uvedeného zásadného cenového rozdielu existuje v prípade zrušenia opatrení značné riziko odklonu obchodu od tretích krajín s nižšími cenami a jeho presmerovania na výhodnejší trh Únie.
4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(60)
Dostupná voľná kapacita v ČĽR a atraktívna cenová úroveň na trhu Únie vedie k záveru, že existuje riziko zásadného zvýšenia čínskeho dumpingového vývozu príslušného výrobku v prípade, že by platnosť opatrení uplynula.
KRAJINY S TRHOVÝM HOSPODÁRSTVOM
RUSKO
1. Úvodné poznámky
(61)
Dvaja ruskí vyvážajúci výrobcovia predstavujúci približne 75 % ruskej výroby, ktorí predložili odpovede na účely výberu vzorky, neskôr informovali Komisiu, že nemajú v úmysle odpovedať na dotazník pre vyvážajúcich výrobcov. Pri prešetrovaní spolupracoval formou vyplneného dotazníka a akceptovaním overenia len jeden malý výrobca nevyvážajúci do Únie a vyvážajúci len zanedbateľné množstvo do iných krajín. Vzhľadom na značnú nespoluprácu vyvážajúcich výrobcov v Rusku celková analýza vrátane výpočtu dumpingu vychádza z dostupných skutočností podľa článku 18 základného nariadenia. Nespolupracujúci ruskí vyvážajúci výrobcovia, ako aj ruské orgány boli informované o zámere Komisie uplatniť článok 18 základného nariadenia a vychádzať pri svojich zisteniach z dostupných skutočností.
(62)
Pravdepodobnosť, či dumping bude pokračovať alebo sa opätovne vyskytovať, sa preto posúdila prostredníctvom žiadosti o preskúmanie pred uplynutím platnosti v kombinácii s inými zdrojmi informácií, ako sú obchodné štatistiky Eurostatu o dovoze, ruské štatistiky o vývoze a publikácia Metal Bulletin.
(63)
Značná nespolupráca ovplyvnila porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou rôznych druhov výrobku. Považovalo sa za vhodné určiť normálnu hodnotu aj vývoznú cenu na globálnom základe, konkrétne na základe priemerných hodnôt v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(64)
Komisia vzala na vedomie, že v štatistických údajoch Eurostatu sa uvádzal určitý objem dovozu príslušného výrobku z Ruska. Toto množstvo bolo však veľmi obmedzené a tieto dovozné ceny sa preto nepovažovali za reprezentatívne. Informácie o pravdepodobných vývozných cenách do Únie preto vychádzali z vývozných cien do iných tretích krajín, ako sa uvádza v odôvodnení 73.
2. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(65)
Ako sa uvádza v odôvodnení 61, značná nespolupráca vyvážajúcich výrobcov v Rusku donútila Komisiu použiť pri určení normálnej hodnoty dostupné skutočnosti. Na tieto účely boli použité informácie predložené spolupracujúcim ruským výrobcom.
(66)
Normálna hodnota bola určená v súlade s článkom 2 ods. 2 prvou vetou základného nariadenia. Najprv sa určilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania bol reprezentatívny v porovnaní s objemom ruského vývozného predaja do tretích krajín. Zistilo sa, že objem domáceho predaja je reprezentatívny, ak objem predaja podobného výrobku dosahoval aspoň 5 % objemu ruského vývozného predaja do tretích krajín.
(67)
Následne sa preskúmalo, či sa podobný výrobok predával pri bežnom obchode podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa stanovil podiel ziskového domáceho predaja príslušného druhu výrobku nezávislým zákazníkom.
(68)
S cieľom zistiť, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchode, boli zohľadnené priemerné náklady na výrobu. Pokiaľ ide o výrobné náklady, a najmä náklady na energiu, v prípade plynu sa preskúmalo, či sa ceny plynu, ktoré platí jediný vyvážajúci výrobca, primerane odzrkadľujú v nákladoch spojených s výrobou a distribúciou plynu.
(69)
Zistilo sa, že domáca cena plynu, ktorú platili vyvážajúci výrobcovia, dosahovala približne 30 % vývoznej ceny zemného plynu z Ruska. V tejto súvislosti všetky dostupné údaje naznačili, že domáce ceny plynu v Rusku sú regulovanými cenami, ktoré sú výrazne nižšie než trhové ceny platené na neregulovaných vývozných trhoch s ruským zemným plynom. Keďže náklady na plyn neboli primerane zohľadnené v záznamoch vyvážajúcich výrobcov, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 5 základného nariadenia, museli byť zodpovedajúcim spôsobom upravené. Keďže neexistovali žiadne dostatočne reprezentatívne neskreslené ceny plynu vo vzťahu k ruskému domácemu trhu, považovalo sa za vhodné vychádzať pri úprave v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia z informácií iných reprezentatívnych trhov. Upravené ceny sa zakladali na priemernej cene ruského plynu pri predaji na vývoz na nemecko-českých hraniciach (Waidhaus), upravenej o miestne distribučné náklady. Waidhaus je ťažiskový bod na predaj ruského plynu do EÚ, ktorá je najväčším trhom pre ruský plyn a má ceny primerane odzrkadľujúce náklady. Z tohto dôvodu ho možno v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia považovať za reprezentatívny trh.
(70)
Komisia preto na zistenie, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchode, použila priemerné náklady na výrobu, upravené o náklady na plyn.
(71)
Normálna hodnota bola preto určená ako priemerná cena ziskového domáceho predaja počas obdobia revízneho prešetrovania, keďže objem ziskového predaja dosahoval najviac 80 % celkového objemu predaja.
2.2. Určenie pravdepodobnej vývoznej ceny
(72)
Značná nespolupráca vyvážajúcich výrobcov v Rusku donútila Komisiu použiť pri určení vývoznej ceny dostupné skutočnosti. Informácie jediného spolupracujúceho ruského výrobcu nebolo možné použiť, keďže tento výrobca nevyvážal príslušný výrobok do EÚ a do iných tretích krajín vyvážal len zanedbateľné množstvo.
(73)
Z tohto dôvodu a vzhľadom na zanedbateľný objem vývozu z Ruska do Únie bola pravdepodobná vývozná cena určená na základe ruských štatistík o vývoze, pričom sa použili údaje o vývoze do iných tretích krajín. Vývoz do tretích krajín dosahoval značný objem.
(74)
Keďže jediný spolupracujúci ruský výrobca vyrábal výlučne tzv. čierne rúrky (t. j. negalvanizované rúrky), na určenie vývoznej ceny boli použité len informácie o čiernych rúrkach. Podľa ruských štatistík o vývoze sa prevažná väčšina ruského vývozu takisto týka čiernych rúrok.
(75)
V nadväznosti na zverejnenie jediný spolupracujúci ruský výrobca tvrdil, že sa mali použiť jeho vývozné ceny, keďže predstavujú viac než 10 % jeho celkového objemu predaja. Tento celkový objem predaja však predstavuje menej než 2 % celkového objemu vývozu nahláseného podľa ruských štatistík o vývoze. Na základe týchto súvislostí stále platí záver, že vývozné ceny tohto výrobcu sa nemohli použiť vzhľadom na ich zanedbateľné množstvo.
2.3. Porovnanie
(76)
Porovnanie normálnej hodnoty a pravdepodobnej vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(77)
V prípade potreby sa vykonali úpravy na základe rozdielov v nákladoch na prepravu.
2.4. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
(78)
Na základe uvedených súvislostí bolo pravdepodobné dumpingové rozpätie v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia stanovené na 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(79)
Žiadateľ odhadol, že voľná kapacita príslušného výrobku v Rusku prekračuje celkovú spotrebu na trhu EÚ. Žiadateľ svoj odhad založil na informáciách uverejnených v publikácii Metal Expert. Žiadateľ navyše predpokladal, že využitie kapacity dosiahne 56 %, pričom tento údaj potvrdzujú informácie predložené spolupracujúcim výrobcom.
(80)
V prípade zrušenia opatrení preto hrozí značné riziko, že ruskí vyvážajúci výrobcovia budú predávať značné množstvo zváraných rúrok na trhu Únie za dumpingové ceny.
(81)
V nadväznosti na zverejnenie nespolupracujúci ruskí výrobcovia uvedení v odôvodnení 61 tvrdili, že Komisia nezohľadnila nimi predložené informácie týkajúce sa údajnej atraktívnosti iných trhov (vrátane ruského trhu) a voľných kapacít v Rusku.
(82)
V tejto súvislosti treba poukázať na to, že informácie o voľných kapacitách sa týkali širšej škály výrobkov vrátane dutých profilov a rúrok s veľkým priemerom. Tieto informácie sú preto menej relevantné než informácie, ktoré poskytol žiadateľ. Okrem toho dokonca aj na základe 60 % až 70 % miery využitia kapacity v zmysle tvrdenia ruských výrobcov by výsledná voľná kapacita predstavovala väčšinu spotreby na trhu EÚ.
(83)
Pokiaľ ide o informácie, ktoré nespolupracujúci ruskí výrobcovia poskytli v súvislosti s údajnou atraktívnosťou iných trhov (vrátane ruského trhu), v prvom rade treba uviesť, že vzhľadom na nespoluprácu tieto údaje nebolo možné overiť. V druhom rade sú tieto informácie v rozpore s informáciami získanými počas prešetrovania a uvedenými v odôvodneniach 84 až 86, ktoré vychádzajú z oficiálnych ruských štatistík o vývoze a ktoré dvaja nespolupracujúci ruskí výrobcovia nespochybnili.
3.2. Atraktívnosť trhu Únie
(84)
Podľa ruských obchodných štatistík priemerná ruská vývozná cena 647 EUR za tonu ani zďaleka nedosahuje priemernú predajnú cenu výrobného odvetvia Únie 848 EUR za tonu a je v súlade s priemernou dovoznou cenou do Únie z hlavných vyvážajúcich krajín ako India a Turecko.
(85)
Podľa tých istých obchodných štatistík sa 33 % celkového ruského vývozu predáva do Azerbajdžanu, ktorý pre Rusko predstavuje najdôležitejší vývozný trh. Predajná cena do Azerbajdžanu dosahuje 586 EUR za tonu, a preto je výrazne nižšia než predajná cena výrobného odvetvia EÚ 848 EUR za tonu a dokonca ešte nižšia než cena účtovaná inými hlavnými vývozcami do Únie, akými sú India a Turecko. Objem ruského vývozu do Azerbajdžanu navyše zodpovedá približne 15 % spotreby EÚ. Hrozí preto riziko, že vývoz bude v prípade zrušenia opatrení presmerovaný do EÚ.
(86)
Vzhľadom na uvedené súvislosti Komisia dospela k záveru, že v prípade zrušenia opatrení hrozí značné riziko presmerovania obchodu na trh Únie.
4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(87)
Dostupná voľná kapacita v Rusku a atraktívna cenová úroveň na trhu Únie vedie k záveru, že existuje riziko zvýšenia ruského dumpingového vývozu príslušného výrobku do Únie v prípade, že by platnosť opatrení uplynula.
(88)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že zachovanie platných opatrení proti Rusku a súčasné ukončenie platných opatrení proti Ukrajine (pozri ďalej) predstavuje diskrimináciu, keďže Rusko a Ukrajina majú údajne podobné voľné kapacity.
(89)
Toto tvrdenie nepodporujú zistenia prešetrovania, v rámci ktorého sa stanovilo, že v Rusku existujú značné voľné kapacity, ktoré predstavujú aspoň väčšinu spotreby na trhu EÚ. Na druhej strane v prípade Ukrajiny sa stanovilo, že voľné kapacity dostupné na vývoz do všetkých krajín sú obmedzené. Vzhľadom na tento zásadný rozdiel vo voľných kapacitách sa preto tvrdenie o diskriminácii zamieta.
UKRAJINA
1. Úvodné poznámky
(90)
Pri prešetrovaní spolupracoval len jeden ukrajinský vyvážajúci výrobca - „Interpipe Group“ („Interpipe“). Interpipe predstavuje významnú časť ukrajinskej výroby a takmer celý objem veľmi obmedzeného ukrajinského vývozu do Únie. Známi ukrajinskí výrobcovia, ktorí nespolupracujú, sú aspoň štyria, ale podľa obchodných štatistík je objem ich vývozu do EÚ zanedbateľný.
(91)
Vzhľadom na zanedbateľný objem ukrajinského vývozu do Únie bola pravdepodobná vývozná cena určená na základe predajných cien Interpipe do iných tretích krajín, ako sa uvádza v odôvodnení 17.
2. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(92)
Komisia najprv preskúmala, či bol celkový objem domáceho predaja jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, Interpipe, reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Objem domáceho predaja je reprezentatívny vtedy, ak celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do iných tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania. Na tomto základe bol objem celkového predaja podobného výrobku na domácom trhu zo strany Interpipe reprezentatívny.
(93)
Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli rovnaké alebo porovnateľné s druhmi výrobku predávanými na vývoz zo strany Interpipe.
(94)
Komisia potom preskúmala, či bol objem domáceho predaja každého druhu výrobku, ktorý je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz, zo strany Interpipe reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Objem domáceho predaja určitého druhu výrobku je reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja daného druhu výrobku nezávislým zákazníkom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku. Komisia stanovila, že domáci predaj väčšiny druhov výrobku dosiahol reprezentatívny objem.
(95)
Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania s cieľom rozhodnúť o tom, či na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný domáci predaj.
(96)
Normálna hodnota je založená na skutočnej domácej cene jednotlivých druhov výrobkov bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:
a)
objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú ako vypočítané výrobné náklady alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a
b)
vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.
(97)
V tomto prípade je normálna hodnota váženým priemerom cien celého objemu domáceho predaja daného druhu výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania.
(98)
Normálna hodnota je skutočnou domácou cenou jednotlivých druhov výrobkov len v prípade ziskového domáceho predaja druhov výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania, ak:
a)
objem ziskového predaja druhu výrobku predstavuje najviac 80 % celkového objemu predaja tohto druhu alebo
b)
vážený priemer cien tohto druhu výrobku je nižší ako jednotkové výrobné náklady.
(99)
Z analýzy domáceho predaja vyplynulo, že normálna hodnota bola vypočítaná ako vážený priemer cien celého objemu domáceho predaja počas obdobia revízneho prešetrovania alebo len ako vážený priemer ziskového predaja v závislosti od druhu výrobku.
(100)
Ak pri bežnom obchode nedošlo k predaju druhu podobného výrobku alebo ak sa druh výrobku nepredal v reprezentatívnom množstve na domácom trhu, Komisia určila normálnu hodnotu v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.
(101)
Normálna hodnota sa určila tak, že k nákladom Interpipe na výrobu podobného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania sa pripočítali tieto položky:
-
predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré spoločnosť Interpipe vynaložila v súvislosti s domácim predajom podobného výrobku pri bežnom obchode počas obdobia revízneho prešetrovania, a
-
zrealizovaný zisk spoločnosti Interpipe v súvislosti s domácim predajom podobného výrobku pri bežnom obchode počas obdobia revízneho prešetrovania.
2.2. Určenie pravdepodobnej vývoznej ceny
(102)
Vzhľadom na absenciu významného objemu ukrajinského vývozu do Únie bola pravdepodobná vývozná cena určená na základe predajných cien Interpipe do iných tretích krajín v prípade značného objemu predaja, ako sa uvádza v odôvodnení 17.
(103)
Celý objem predaja Interpipe sa uskutočnil priamo neprepojeným zákazníkom v tretích krajinách. Predajná cena bola preto určená na základe cien zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi.
2.3. Porovnanie
(104)
Porovnanie normálnej hodnoty a pravdepodobnej vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(105)
V prípade potreby sa vykonali úpravy na základe rozdielov v nákladoch na prepravu a úverových nákladoch.
2.4. Pravdepodobný dumping počas obdobia revízneho prešetrovania
(106)
Na základe uvedených súvislostí bolo pravdepodobné dumpingové rozpätie v zmysle článku 11 ods. 2 základného nariadenia stanovené na 16 %.
(107)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že Komisia v prípade Ukrajiny stanovila, že dumping pokračuje na úrovni 16 %. Toto tvrdenie je však nepodložené, keďže sa zdá, že vychádza z nedorozumenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 17, všetky krajiny vrátane Ukrajiny skutočne vyvážali počas obdobia revízneho prešetrovania príslušný výrobok do EÚ v zanedbateľnom množstve. Vzhľadom na toto množstvo preto nemožno vyvodiť logické závery a v súvislosti s Ukrajinou nebolo stanovené, že dochádza k pokračovaniu dumpingu. Tvrdenie sa preto zamieta.
3. Vývoj vývozu v prípade zrušenia opatrení
Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(108)
Komisia pri predchádzajúcom prešetrovaní zistila, že výrobná kapacita na Ukrajine prekračuje 400 000 ton ročne. Od uvedeného prešetrovania však zvárané rúrky prestali vyrábať dvaja zo známych výrobcov, konkrétne Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (jedno z výrobných zariadení spoločnosti Interpipe Group). Keďže nie je potvrdené, že na Ukrajine došlo odvtedy k doplneniu výrobnej kapacity, súčasné kapacity sú výrazne nižšie než v čase predchádzajúceho prešetrovania.
(109)
Pokiaľ ide o využívanie kapacity uvedenej v odôvodnení 108, spoločnosť Interpipe preukázala, že jej prevádzka dosahovala počas obdobia revízneho prešetrovania s prihliadnutím na technické obmedzenia závodu takmer plnú kapacitu.
(110)
Ďalším dôležitým aspektom je geografické umiestnenie ukrajinských závodov. Väčšina z nich sa nachádza na východe Ukrajiny a je priamo alebo nepriamo ovplyvnená súčasnou bezpečnostnou situáciou v tejto časti krajiny. Je preto neisté, v akej miere tieto spoločnosti dokážu využívať svoju výrobnú kapacitu naplno.
(111)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že časť ukrajinskej výroby, ktorá nie je zanedbateľná, sa uskutočňuje mimo oblasti ovplyvnenej súčasnou bezpečnostnou situáciou. Treba však poukázať na to, že nepriamo ovplyvnené bezpečnostnou situáciou sú aj spoločnosti mimo tejto oblasti, napríklad prostredníctvom nedostatočných dodávok surovín. Dospelo sa preto k záveru, že súčasnou bezpečnostnou situáciou je priamo alebo nepriamo ovplyvnená väčšina ukrajinských závodov. Tvrdenie sa preto zamieta.
(112)
Vzhľadom na osobitnú situáciu Ukrajiny po uplynutí obdobia revízneho prešetrovania by sa zároveň dalo očakávať, že po upokojení bezpečnostnej situácie mimoriadne kapacity na domácom trhu absorbuje odvetvie výstavby. Podobný výrobok sa používa aj na stavebné účely, napríklad na nosné konštrukcie, oplotenie, ochranné prostriedky a lešenia.
(113)
Vzhľadom na zníženie výrobnej kapacity a očakávané zvyšovanie domáceho dopytu sa dospelo k záveru, že dostupné voľné kapacity na vývoz do všetkých krajín sú obmedzené.
(114)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že Ukrajina má k dispozícii značnú voľnú kapacitu. Tieto tvrdenia však neboli podložené reálnymi dôkazmi, a preto boli zamietnuté.
(115)
Zainteresované strany ďalej tvrdili, že spoločnosť Interpipe oznámila, že svoj objem vývozu do EÚ výrazne zvýši (približne o 60 %), čo je v rozpore s argumentom o obmedzenej ukrajinskej voľnej kapacite dostupnej na vývoz. Toto tvrdenie však nemožno akceptovať. Oznámenie spoločnosti Interpipe sa týka spoločnosti vo všeobecnosti, a nie konkrétne príslušného výrobku. Aj keby sa výrazné zvýšenie približne o 60 % týkalo príslušného výrobku, jeho výsledkom by bol trhový podiel v EÚ len vo výške asi 0,5 %, čo sa stále považuje za zanedbateľné. Toto tvrdenie preto nie je v rozpore so záverom, že voľné kapacity dostupné na vývoz do všetkých krajín sú obmedzené.
(116)
Tie isté zainteresované strany tvrdili, že voľné kapacity by sa nemali použiť ako prvok analýzy ujmy, lebo miera využitia kapacity sa pri analýze ujmy nepovažuje za významný ukazovateľ ujmy, ako sa uvádza v odôvodnení 139.
(117)
Toto tvrdenie nemožno akceptovať. Účel týchto dvoch posúdení je odlišný. Pri analýze ujmy sa posudzuje, či nízku mieru využitia kapacity možno považovať za znak ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, čo neplatí automaticky v prípade, keď zvyšnú kapacitu možno použiť na výrobu iných výrobkov. Analýza dumpingu sa zameriava na samotnú voľnú kapacitu, t. j. nevyužitú kapacitu, ktorá sa nepoužíva na výrobu žiadnych výrobkov, a preto je ľahko dostupná na výrobu príslušného výrobku.
4. Záver o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu
(118)
Obmedzená dostupná voľná kapacita na Ukrajine a obmedzené riziko presmerovania dumpingového vývozu vedie k záveru, že neexistuje riziko zásadného zvýšenia ukrajinského dumpingového vývozu príslušného výrobku v prípade, že by platnosť opatrení uplynula. Je preto nepravdepodobné, že uplynutie platnosti antidumpingových opatrení proti Ukrajine povedie k opätovnému výskytu dumpingu v množstve, ktoré v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia nie je zanedbateľné.
D. VYMEDZENIE POJMU „VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE“
(119)
Počas obdobia revízneho prešetrovania vyrábalo v Únii podobný výrobok približne 20 výrobcov. Produkcia týchto výrobcov (určená na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade ostatných výrobcov z Únie na základe údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie) sa preto považuje za celkovú výrobu Únie. Všetci títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(120)
Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 11, v dôsledku veľkého počtu výrobcov z Únie bola vybraná vzorka. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:
-
Makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny, rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z účinkov predchádzajúceho dumpingu) sa posudzovali na úrovni výrobného odvetvia Únie na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a pre ostatných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie.
-
Analýza mikroekonomických parametrov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa v prípade výrobcov z Únie vybraných do vzorky vykonala na základe ich informácií.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba Únie
(121)
Spotreba v Únii bola určená na základe objemu predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Únie určenej pre trh Únie a údajov o objeme dovozu na trh Únie získaných zo štatistických údajov Eurostatu.
(122)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v EÚ znížila o 28 %. V roku 2011 sa znížila o 6 %, v roku 2012 o 8 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalších 10 percentuálnych bodov. Tento klesajúci trend možno čiastočne vysvetliť určitým stupňom technickej substitúcie, keďže v prípade vodovodného potrubia prevláda tendencia nahrádzať oceľové rúrky alternatívnymi výrobkami, napríklad z medi, plastov alebo nehrdzavejúcej ocele.
2010
2011
2012
RIP
Celková spotreba v EÚ (v tonách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že spotreba EÚ je značne podhodnotená. Neposkytli však žiadne spoľahlivé dôkazy na podloženie svojho tvrdenia, ktoré preto nemožno akceptovať.
2. Dovoz z Bieloruska, ČĽR a Ruska
(124)
Keďže sa pri prešetrovaní zistilo, že neexistuje žiadna pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu z Ukrajiny (pozri odôvodnenia 17 a 118), obmedzený objem dovozu z tejto krajiny sa v nasledujúcej analýze nezohľadnil spolu s dovozom z iných dotknutých krajín.
(125)
Na posúdenie kumulácie dovozu z Bieloruska, ČĽR a Ruska sa preskúmala individuálna situácia týchto troch krajín vzhľadom na podmienky stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia.
(126)
V súvislosti s množstvom a dumpingovým rozpätím a vzhľadom na zanedbateľný objem dovozu počas obdobia revízneho prešetrovania Komisia vykonala výhľadovú analýzu pravdepodobného vývozného objemu a dumpingového rozpätia podľa jednotlivých krajín v prípade zrušenia opatrení. Z uvedenej analýzy vyplynulo, že v prípade zrušenia opatrení by sa objem pravdepodobne zvýšil na úroveň, ktorá by prevyšovala úroveň dosiahnutú v období revízneho prešetrovania, a určite by prekročil prah zanedbateľnosti (pozri odôvodnenia 33, 56 a 80). Komisia podobne zistila, že v prípade zrušenia opatrení by bolo značné aj pravdepodobné dumpingové rozpätie (pozri odôvodnenia 30, 53 a 78).
(127)
Pokiaľ ide o priemernú dovoznú cenu, k nezvratným zisteniam nemožno dospieť s použitím zanedbateľného dovozného množstva.
(128)
Prešetrovanie však takisto ukázalo, že podmienky hospodárskej súťaže medzi príslušnými hospodárskymi subjektmi boli podobné. Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok dovážaný z Bieloruska, ČĽR a Ruska a podobný výrobok vyrábaný a predávaný výrobným odvetvím Únie sa podobajú vo všetkých svojich základných fyzikálnych a technických vlastnostiach.
(129)
Na základe uvedených súvislostí sú kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia v súvislosti s Bieloruskom, ČĽR a Ruskom splnené. Dovoz z týchto troch krajín sa teda skúmal kumulatívne.
a) Objem
(130)
Objem dovozu príslušného výrobku z Bieloruska, ČĽR a Ruska do Únie sa znížil o 60 % približne zo 7 000 ton v roku 2010 približne na 2 900 ton v období revízneho prešetrovania. V roku 2011 sa zvýšil o 31 %, v roku 2012 klesol o 62 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalších 28 percentuálnych bodov.
2010
2011
2012
RIP
Objem dovozu z Bieloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Trhový podiel dovozu z Bieloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Bieloruska (EUR za tonu)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČĽR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Trhový podiel dovozu z ČĽR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČĽR (EUR za tonu)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Trhový podiel dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR za tonu)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotknutých krajín
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Trhový podiel dovozu z dotknutých krajín
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotknutých krajín (EUR za tonu)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Trhový podiel
(131)
Zodpovedajúci trhový podiel vývozcov z Bieloruska, ČĽR a Ruska na trhu Únie sa znížil z 1,3 % v roku 2010 na 0,7 % v období revízneho prešetrovania. Konkrétne sa trhový podiel zvýšil z 1,3 % v roku 2010 na 1,8 % v roku 2011 a v roku 2012 klesol na 1,1 % a v období revízneho prešetrovania na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cien
(132)
Priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Bielorusku, ČĽR a Rusku sa v období od roku 2010 do obdobia revízneho prešetrovania zvýšila o 11 % - zo 488 EUR za tonu v roku 2010 na 528 EUR za tonu v období revízneho prešetrovania. Ceny sa konkrétne zvýšili o 9 % v roku 2011 a o 12 % v roku 2012 a následne v období revízneho prešetrovania klesli o 10 %.
ii) Cenové podhodnotenie
(133)
Na vyvodenie nezvratných záverov nemožno použiť obmedzený objem predaja príslušného výrobku z ČĽR a Ruska do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania. Z tohto dôvodu sa porovnali ceny podobného výrobku vyrábaného a predávaného výrobným odvetvím Únie s cenami výrobku, ktorý bol predmetom prešetrovania a ktorý sa vyrábal v Bielorusku, ČĽR a Rusku a predával do zvyšku sveta. Takéto porovnanie poukázalo na značné podhodnotenie.
3. Dovoz z iných tretích krajín
2010
2011
2012
RIP
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Trhový podiel dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Trhový podiel dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Trhový podiel dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z iných tretích krajín
34 948
42 714
38 518
30 374
Trhový podiel dovozu z iných tretích krajín
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil. Trhový podiel dovozu z Ukrajiny zostal na veľmi nízkej úrovni. Trhový podiel dovozu z iných tretích krajín zostal počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný.
(135)
V nadväznosti na zverejnenie zainteresované strany tvrdili, že 12 % stratu trhového podielu výrobného odvetvia Únie takmer úplne absorboval narastajúci spoločný trhový podiel Indie a Turecka a že hlavným dôvodom neistej situácie výrobného odvetvia Únie je pravdepodobne lacný dovoz z Indie a Turecka. V tejto súvislosti treba poukázať na to, že účelom tohto prešetrovania je preskúmať, či zrušenie platných opatrení proti trom krajinám, v prípade ktorých sa stanovila pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu, pravdepodobne povedie k opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Počas prešetrovania sa potvrdilo, že v súvislosti s predajom výrobkov z Bieloruska, ČĽR a Ruska do zvyšku sveta dochádzalo k značnému cenovému podhodnoteniu. V prípade zrušenia opatrení by pravdepodobne došlo k opätovnému dumpingovému vývozu z týchto krajín do EÚ a následne aj k pravdepodobnému zvýšeniu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu EÚ. Skutočnosť, že sa objem dovozu z Turecka a Indie počas posudzovaného obdobia možno zvýšil, nemá vplyv na toto posúdenie pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu a ujmy.
4. Situácia výrobného odvetvia Únie
(136)
Komisia podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmala všetky relevantné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila z úrovne približne 437 000 ton v roku 2010 o 37 %. V roku 2011 sa konkrétne znížila o 14 %, v roku 2012 o 19 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalšie 4 percentuálne body. Pokles výroby bol spojený s poklesom spotreby, ale bol výraznejší v dôsledku nárastu dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
RIP
Výroba (v tonách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a miery využitia kapacity
(138)
Výrobná kapacita v roku 2010 presahovala 1 700 000 ton a počas posudzovaného obdobia sa znížila o 16 %. Dôvodom tohto zníženia bola skutočnosť, že niektorí výrobcovia z EÚ obmedzili počet denných výrobných smien.
2010
2011
2012
RIP
Výrobná kapacita (v tonách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využitie kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Prešetrovanie.
(139)
V roku 2010 bola miera využitia kapacity 25 %. V roku 2011 klesla na 23 %, v roku 2012 na 22 % a v období revízneho prešetrovania na 19 %. Nízke miery využitia kapacity vysvetľuje najmä skutočnosť, že výrobky mimo rozsahu tohto prešetrovania (hlavne duté profily) sa môžu vyrábať na tom istom výrobnom zariadení, ktoré sa používa na výrobu zváraných rúr a rúrok. Miery využitia kapacity preto nie sú nevyhnutne významným ukazovateľom ujmy v tomto konkrétnom odvetví.
c) Objem predaja
(140)
Objem predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v EÚ klesol v roku 2011 o 16 %, v roku 2012 o 21 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalšie tri percentuálne body. Celkove sa od roku 2010 do obdobia revízneho prešetrovania tento objem predaja znížil približne o 40 %. Dôvodom bol pokles spotreby a zvýšenie dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
RIP
Objem predaja EÚ neprepojeným zákazníkom (v tonách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Prešetrovanie.
d) Trhový podiel
(141)
V roku 2010 predstavoval trhový podiel výrobného odvetvia Únie 73 %. V roku 2011 sa znížil na 65 % a v roku 2012 ďalej na 56 % a následne sa v období revízneho prešetrovania zvýšil na 61 %. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia trhový podiel výrobného odvetvia Únie znížil o 12 percentuálnych bodov.
2010
2011
2012
RIP
Trhový podiel výrobného odvetvia Únie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Prešetrovanie.
e) Rast
(142)
Od roku 2010 do obdobia revízneho prešetrovania, keď sa spotreba v Únii znížila o 28 %, objem predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ klesol o 40 %. Výsledkom bol pokles trhového podielu výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia o 12 percentuálnych bodov. Počas posudzovaného obdobia preto v prípade výrobného odvetvia Únie nedošlo k žiadnemu rastu.
f) Zamestnanosť
(143)
Počet zamestnancov výrobného odvetvia Únie klesol v roku 2011 o 13 %, v roku 2012 o 27 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalšie tri percentuálne body. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie znížila o 43 %, t. j. z viac než 1 600 osôb na menej než 1 000 osôb.
2010
2011
2012
RIP
Zamestnanosť (počet osôb)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Prešetrovanie.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako produkcia (v tonách) na zamestnanú osobu na rok počnúc úrovňou 264 ton na zamestnanca sa v roku 2011 najprv mierne znížila o 2 %. V roku 2012 sa následne zvýšila o 14 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania zostala stabilná. Celkovo sa produktivita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
RIP
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Prešetrovanie.
h) Faktory ovplyvňujúce predajné ceny
(145)
Jednotkové ceny výrobkov výrobného odvetvia Únie predávaných neprepojeným zákazníkom sa v roku 2011 zvýšili o 5 %, v roku 2012 o 1 percentuálny bod a v období revízneho prešetrovania sa následne znížili o 4 percentuálne body. Celkove počas posudzovaného obdobia tieto ceny narástli o 2 %, z úrovne 833 EUR za tonu na 848 EUR za tonu v období revízneho prešetrovania.
2010
2011
2012
RIP
Jednotková cena na trhu EÚ (EUR za tonu)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Prešetrovanie.
i) Rozsah dumpingového rozpätia
(146)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu pri značnom rozpätí, ktorého rozsah nemožno v prípade Bieloruska, ČĽR a Ruska považovať za zanedbateľný.
(147)
Ako už bolo uvedené, Komisia pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu nezistila v prípade Ukrajiny.
j) Zotavenie z dumpingu v minulosti
(148)
Z makroekonomických ukazovateľov, ktoré už boli preskúmané, vyplýva, že hoci sa pomocou antidumpingových opatrení čiastočne dosiahol zamýšľaný výsledok z hľadiska odstránenia ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, výrobné odvetvie sa stále nachádza vo veľmi neistej a zraniteľnej situácii. Objem výroby klesol počas posudzovaného obdobia o 37 %, objem predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ klesol o 40 % a zamestnanosť sa znížila o 43 %. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu EÚ navyše klesol zo 73 % v roku 2011 na 61 % v období revízneho prešetrovania. Preto nemohlo dôjsť ku skutočnému zotaveniu z predchádzajúceho dumpingu a dospelo sa k záveru, že výrobné odvetvie Únie zostáva veľmi zraniteľné voči poškodzujúcemu vplyvu akéhokoľvek dumpingového dovozu na trh Únie.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Stav konečných zásob výrobcov z Únie vybraných do vzorky bol takmer vyrovnaný až do roku 2011. V roku 2012 sa zvýšil o 14 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania sa následne znížil o 10 percentuálnych bodov. Stav zásob počas obdobia revízneho prešetrovania bol preto o 5 % vyšší než počas roku 2010.
2010
2011
2012
RIP
Konečný stav zásob (v tonách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Prešetrovanie.
b) Mzdy
(150)
Počas posudzovaného obdobia sa náklady práce znížili o 29 %. V roku 2011 sa konkrétne znížili o 2 %, v roku 2012 o 15 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania o ďalších 12 percentuálnych bodov. Celkové zníženie počas posudzovaného obdobia je zapríčinené poklesom zamestnanosti.
2010
2011
2012
RIP
Ročné náklady práce (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Prešetrovanie.
(151)
Počas posudzovaného obdobia sa náklady práce na zamestnanca zvýšili o 25 %. Ide pravdepodobne o dočasnú situáciu spojenú s nákladmi na prepúšťanie spôsobenú výrazným poklesom počtu zamestnancov.
2010
2011
2012
RIP
Ročné náklady práce na zamestnanca (v EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovosť a návratnosť investícií
(152)
Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť predaja výrobcov z Únie vybraných do vzorky na trhu EÚ, vyjadrená ako percentuálny podiel čistého predaja, zlepšila a zo stratových viac než 7 % v roku 2010 dosiahla počas obdobia revízneho prešetrovania takmer 1 %. Stratovosť výrobcov z Únie vybraných do vzorky sa znížila konkrétne zo 7,3 % v roku 2010 na 5 % v roku 2011 a na 0,6 % v roku 2012 a v období revízneho prešetrovania sa mierne zlepšila a ziskovosť dosiahla 0,8 %.
2010
2011
2012
RIP
Ziskovosť EÚ (% z čistého predaja)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnosť investícií (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Prešetrovanie.
(153)
Zvýšenie ziskovosti vysvetľuje skutočnosť, že predajné ceny sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 2 %, zatiaľ čo výrobné náklady (najmä v prípade zvitkov valcovaných za tepla, ktoré predstavujú viac než 60 % výrobných nákladov) za to isté obdobie klesli o 6 % spolu s výrazným poklesom ročných nákladov práce. Výrobcovia z Únie vybraní do vzorky preto mohli na svojich zákazníkov na trhu EÚ začať postupne uplatňovať ziskové ceny.
(154)
Návratnosť investícií vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií vo veľkej miere nasledovala uvedený trend ziskovosti. V roku 2010 dosahovala stratovú hodnotu 19,2 %, v roku 2011 sa zlepšila na 11,8 % a následne v roku 2012 vykázala zisk 0,5 % a v období revízneho prešetrovania zisk 4,3 %.
d) Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
(155)
Čistý peňažný tok z prevádzkových činností sa v roku 2010 nachádzal na úrovni približne - 44 miliónov EUR. V roku 2011 sa zvýšil približne na - 7 miliónov EUR, v roku 2012 takmer na 17 miliónov EUR a v období revízneho prešetrovania približne na 20 miliónov EUR. Ani jeden z výrobcov z Únie vybraných do vzorky neuviedol, že mal problémy so získavaním kapitálu. Zlepšenie možno pripísať poklesu výrobných nákladov a nákladov práce, ako aj miernemu nárastu cien.
2010
2011
2012
RIP
Peňažný tok (predaj pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Prešetrovanie.
e) Investície
(156)
Ročné investície, ktoré výrobcovia z Únie vybraní do vzorky investovali do výroby podobného výrobku, klesli v roku 2011 o 34 %, v roku 2012 sa zvýšili o 90 percentuálnych bodov a v období revízneho prešetrovania napokon klesli o 59 percentuálnych bodov. Celkovo sa investície počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %. Tieto investície neboli určené na účely zvyšovania kapacity, ale na údržbu a obnovu existujúcich zariadení.
2010
2011
2012
RIP
Čisté investície (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Prešetrovanie.
5. Záver týkajúci sa ujmy
(157)
Počas posudzovaného obdobia došlo k výraznému zlepšeniu niekoľkých ukazovateľov, najmä finančných. Ziskovosť sa zo stratových viac než 7 % zlepšila na ziskových 0,8 %. Táto hodnota je však stále nižšia než cieľová ziskovosť 5 % z predchádzajúceho prešetrovania. Návratnosť investícií sa zo stratových viac než 19 % zlepšila na ziskové viac než 4 % a úroveň peňažného toku sa zlepšila z - 44 miliónov EUR na 20 miliónov EUR. Tieto faktory naznačujú, že výrobné odvetvie sa dokázalo zotaviť čiastočne.
(158)
Na druhej strane niektoré ukazovatele zaznamenali od roku 2010 do obdobia revízneho prešetrovania negatívny vývoj. Objem výroby poklesol o 37 %, miera využitia kapacity klesla o 25 %, objem predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ sa znížil o 40 %, trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa znížil o 12 percentuálnych bodov a zamestnanosť klesla o 43 %.
(159)
Pomocou antidumpingových opatrení sa čiastočne dosiahol cieľ, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie v dôsledku dumpingového dovozu z dotknutých krajín. Výrobné odvetvie Únie dosiahlo opäť miernu ziskovosť, ale na úkor svojho trhového podielu na trhu Únie. Výrobné odvetvie Únie bolo schopné zlepšiť svoju finančnú situáciu uprednostnením cien pred objemom. Je preto jasné, že výrobné odvetvie Únie sa ešte úplne nezotavilo z vplyvu minulého dumpingu a že sa stále nachádza v neistej situácii, a preto je veľmi zraniteľné voči opakovanému výskytu dumpingového dovozu.
(160)
Hoci sa neistá situácia výrobného odvetvia Únie považovala za značnú ujmu, nemožno to pripísať dovozu z dotknutých krajín. Tri dotknuté krajiny (v prípade Ukrajiny sa pri prešetrovaní zistilo, že neexistuje žiadna pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu) predstavujú na trhu EÚ kumulatívny trhový podiel menej než 1 %. Pri absencii cenových tlakov zo strany dotknutých krajín bolo výrobné odvetvie Únie schopné udržať ceny na takej úrovni, ktorá stačí na dosiahnutie zisku, no ktorá je výrazne nižšia než cieľová ziskovosť.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Dovoz z ČĽR, Bieloruska a Ruska
(161)
Na základe uvedených trendov sa zdá, že antidumpingovými opatreniami sa čiastočne dosiahli zamýšľané výsledky, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Na druhej strane negatívny vývoj viacerých ukazovateľov ujmy svedčí o tom, že výrobné odvetvie je stále vo veľmi neistej situácii.
(162)
Ako už bolo uvedené, vývozcovia v každej z troch dotknutých krajín majú voľnú kapacitu na veľmi rýchle zvýšenie svojho vývozu. Vzhľadom na lukratívnejšie ceny na trhu EÚ v porovnaní s niektorými trhmi tretích krajín je pravdepodobné, že významné množstvo, ktoré sa v súčasnosti vyváža do týchto krajín, sa v prípade zrušenia antidumpingových opatrení presmeruje na trh EÚ. Toto zvýšenie dumpingového dovozu pri cenách, ktoré sú v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie podhodnotené, pravdepodobne povedie k zvýšeniu cenových tlakov na trh Únie, čím sa už teraz neistá situácia výrobného odvetvia Únie ešte zhorší. Takýto prudký vývoj sa už pozoroval pri predchádzajúcom prešetrovaní, keď sa trhový podiel dovozu do EÚ z uvedených troch krajín v období len tri a pol roka strojnásobil, t. j. zo 6,2 % v roku 2004 vzrástol na 18,7 % v OP (od 1. júla 2006 do 30. júna 2007). Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, Bielorusku a Rusku tak už preukázali svoju schopnosť veľmi rýchlo zvýšiť objem svojho vývozu do Únie.
(163)
Na základe uvedených súvislostí preto možno konštatovať, že zrušenie antidumpingových opatrení by pravdepodobne viedlo k opätovnému výskytu ujmy.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhľadom na zistenie, že pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu z Ukrajiny sú nepravdepodobné, sa v súvislosti s pravdepodobnosťou opätovného výskytu ujmy nevyžaduje žiadna ďalšia analýza.
G. ZÁUJEM ÚNIE
(165)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia preskúmala, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Určenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov. Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(166)
Prešetrovanie ukázalo, že výrobné odvetvie Únie je stále vo veľmi neistej situácii. Pomocou antidumpingových opatrení sa čiastočne dosiahol cieľ, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie v dôsledku dumpingového dovozu z dotknutých krajín. Výrobné odvetvie Únie dosiahlo opäť miernu ziskovosť, ale na úkor svojho trhového podielu na trhu Únie. Výrobné odvetvie Únie bolo v dôsledku platných opatrení schopné zlepšiť svoju finančnú situáciu uprednostnením cien pred objemom. Ukončením platnosti opatrení sa zvýšia cenové tlaky na trh Únie, čo opäť povedie k stratám. Je preto v záujme výrobného odvetvia Únie zachovať opatrenia.
2. Záujem dovozcov a používateľov
(167)
Komisia s cieľom nadviazať spoluprácu oslovila viac než 100 neprepojených dovozcov a používateľov v Únii, odpoveď však nedostala od žiadneho z nich. To možno vysvetliť veľmi malým objemom vývozu z každej z dotknutých krajín na trh Únie. Žiadne faktory však nenaznačujú, že dovozcovia ani používatelia by neboli neúmerne ovplyvnení v prípade, že by sa platnosť opatrení predĺžila.
(168)
Vzhľadom na uvedené súvislosti sa preto dospelo k záveru, že predĺženie platnosti opatrení pravdepodobne nebude mať výrazný vplyv na situáciu dovozcov a používateľov v Únii.
3. Riziko nedostatočnej ponuky/hospodárska súťaž na trhu EÚ
(169)
Počas posudzovaného obdobia spotreba v EÚ klesla o 28 % a v období revízneho prešetrovania dosiahla približne 400 000 ton. Kapacita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia neustále prekračovala dopyt EÚ a v období revízneho prešetrovania dosahovala úroveň takmer 1 500 000 ton. Medzi výrobcami z EÚ existuje dostatočná hospodárska súťaž. Výrobné odvetvie Únie navyše počas obdobia revízneho prešetrovania dosahuje mieru využitia kapacity len 19 %, pretože na tom istom výrobnom zariadení vyrába rôzne výrobky (príslušný výrobok a iné výrobky ako duté profily). V prípade nárastu dopytu má teda výrobné odvetvie Únie voľnú kapacitu na zvýšenie svojej výroby tým, že by zmenilo zloženie svojich výrobkov. Časť dopytu môže uspokojiť aj dovoz z iných tretích krajín, ktoré nepodliehajú opatreniam (najmä India a Turecko).
(170)
Vzhľadom na uvedené súvislosti nemožno vyvodiť záver, že zachovanie antidumpingových opatrení by pravdepodobne viedlo k nedostatočnej ponuke na trhu EÚ alebo obmedzeniu hospodárskej súťaže na trhu EÚ.
4. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(171)
Na základe uvedených súvislostí sa zdá, že negatívny vplyv pokračovania opatrení by bol obmedzený a v žiadnom prípade by nebol neúmerný vzhľadom na výhody, ktoré by predĺženie platnosti opatrení prinieslo výrobnému odvetviu Únie.
H. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(172)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, o ktoré sa opieral zámer odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Vyjadrenia a pripomienky sa riadne zobrali do úvahy v prípade, keď to bolo opodstatnené.
(173)
Z uvedených súvislostí vyplýva, že tak, ako je stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku by sa mali zachovať. Pripomína sa, že tieto opatrenia spočívajú v cle ad valorem s rôznymi sadzbami.
(174)
Pokiaľ ide o Ukrajinu, vzhľadom na zistenie, že pokračovanie alebo opätovný výskyt dumpingu sú nepravdepodobné (pozri odôvodnenia 17 a 118), by sa opatrenia mali zrušiť a konanie by sa malo ukončiť.
(175)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda uvedenými špecifickými právnymi subjektmi. Pri dovoze príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa osobitne neuvádzajú v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s osobitne uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využívať a dovoz podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(176)
Spoločnosť môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb, ak sa zmení názov jej subjektu. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (5) a musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, oznámenie o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(177)
Toto nariadenie je v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele kruhového prierezu s vonkajším priemerom nepresahujúcim 168,3 mm okrem potrubných rúr používaných na ropné alebo plynové potrubia, pažnice používané pri ropných alebo plynových vrtoch, presných rúr a rúr a rúrok s pripojenou armatúrou vhodných na rozvod plynov alebo kvapalín používaných v civilnom letectve, v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódy TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1, ktoré vyrobili ďalej uvedené spoločnosti, takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Čínska ľudová republika
všetky spoločnosti
90,6 %
-
Rusko
skupina TMK (verejná akciová spoločnosť Seversky Pipe Plant a akciová spoločnosť Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
skupina OMK (verejná akciová spoločnosť Vyksa Steel Works a akciová spoločnosť Almetjevsk Pipe Plant)
10,1 %
A893
všetky ostatné spoločnosti
20,5 %
A999
Bielorusko
všetky spoločnosti
38,1 %
-
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu výrobku uvedeného v článku 1 ods. 1 s pôvodom na Ukrajine sa týmto ukončuje.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 26. januára 2015