NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1287/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) (2014-2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1639/2006/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 173 a 195 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v březnu roku 2010 přijala sdělení nazvané „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“(dále jen „strategie Evropa 2020“). Toto sdělení v červnu 2010 schválila Evropská rada. Strategie Evropa 2020 reaguje na hospodářskou krizi a jejím záměrem je připravit Unii na příští desetiletí. Vytyčuje pět ambiciózních cílů v oblasti klimatu a energetiky, zaměstnanosti, inovací, vzdělávání a sociálního začlenění, jichž má být dosaženo do roku 2020, a identifikuje klíčové hybatele růstu, jež mají dodat Unii větší dynamiku a větší konkurenceschopnost. Zdůrazňuje také význam posílení růstu evropského hospodářství při současném zajištění vysoké míry zaměstnanosti, nízkouhlíkového a energeticky účinného hospodářství účinně využívajícího zdroje a sociální soudržnosti. Zásadní úlohu při dosahování cílů strategie Evropa 2020 by měly hrát malé a střední podniky. Vypovídá o tom skutečnost, že malé a střední podniky jsou zmiňovány v šesti ze sedmi stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020.
(2)
Jednou z nejvyšších priorit je, aby ústřední roli při generování hospodářského růstu v Unii měly podniky, zejména podniky malé a střední, a proto přijala Komise v říjnu 2010 sdělení nazvané „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace - Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“, ke kterému se přihlásila Rada v prosinci roku 2010. Jedná se o jednu ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Sdělení stanoví strategii, jejímž cílem je podpořit růst a pracovní místa zachováním a podporou silné, diverzifikované a konkurenceschopné průmyslové základny v Evropě, zejména zlepšováním rámcových podmínek pro podniky a posilováním některých aspektů vnitřního trhu, včetně služeb souvisejících s podnikáním.
(3)
V červnu roku 2008 přijala Komise sdělení nazvané „Zelenou malým a středním podnikům - „Small Business Act“ pro Evropu“, které Rada uvítala na zasedání v prosinci roku 2008. Small Business Act (dále jen „iniciativa SBA“) poskytuje komplexní politický rámec pro malé a střední podniky, podporuje podnikání a právně a politicky zakotvuje zásadu „zelenou malým a středním podnikům“, aby se posílila konkurenceschopnost malých a středních podniků. Iniciativa SBA stanoví deset zásad a vytyčuje politická a legislativní opatření na podporu potenciálu malých a středních podniků pro růst a vytváření pracovních míst. Provádění iniciativy SBA přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020. Některá opatření pro malé a střední podniky již byla stanovena ve stěžejních iniciativách.
(4)
Iniciativa SBA byla mezitím podrobena přezkumu, který byl zveřejněn v únoru roku 2011 a na jehož základě byly Radou přijaty závěry na zasedání ve dnech 30. a 31. května 2011. Tento přezkum obsahuje přehled o provádění iniciativy SBA a posuzuje potřeby malých a středních podniků, pro něž je za současných hospodářských podmínek stále obtížnější získávat přístup k financování a na trhy. Uvedený přezkum poskytuje přehled o pokroku dosaženém během prvních dvou let uplatňování iniciativy SBA, vytyčuje nová opatření, jež mají umožnit vyrovnat se s problémy plynoucími z hospodářské krize, na něž poukázaly zúčastněné subjekty, navrhuje způsoby, jak zlepšit využití a provádění iniciativy SBA, a jasně stanoví úlohu zúčastněných subjektů a podnikatelských organizací hrajících důležitou úlohu v praxi. Specifické cíle programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků by měly zohledňovat priority stanovené v uvedeném přezkumu. Je důležité zajistit, aby bylo provádění programu koordinováno s prováděním iniciativy SBA.
Zejména je třeba, aby opatření v rámci specifických cílů přispívala k naplňování výše uvedených deseti zásad a k provádění nových akcí vymezených během přezkumu iniciativy SBA.
(5)
Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (3) stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020. Tento víceletý finanční rámec popisuje, jak bude dosaženo politických cílů zvyšování růstu a vytváření většího počtu pracovních míst v Evropě, vytváření nízkouhlíkového hospodářství, která bere větší ohled na životní prostředí, a Unie hrající významnou úlohu na mezinárodní scéně.
(6)
Aby se přispělo k posílení konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků Unie, zejména malých a středních podniků, k podpoře stávajících malých a středních podniků, k povzbuzení podnikatelské kultury a podpoře růstu malých a středních podniků, k pokroku ve vytváření znalostní společnosti a k rozvoji založenému na vyváženém hospodářském růstu, by měl být zaveden Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (dále jen „program COSME“).
(7)
V souladu se sdělením Komise ze dne 8. února roku 2012 nazvaným „Agenda pro zjednodušení víceletého finančního rámce na období 2014-2020“ by se měl program COSME přednostně zabývat problematikou tohoto zjednodušení. Vynakládání finančních prostředků Unie a členských států na podporu konkurenceschopnosti podniků a malých a středních podniků by mělo být lépe koordinováno, aby byla zajištěna doplňkovost, větší účinnost a viditelnost a rovněž aby bylo dosaženo lepší rozpočtové součinnosti.
(8)
Komise se zavázala, že téma klimatu bude mít významné místo ve výdajových programech Unie a že nejméně 20 % rozpočtu Unie bude směřovat na cíle související s touto problematikou. Je důležité zajistit, aby zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům, jakož i prevence rizik hrály důležitou úlohu při přípravě, koncipování a provádění programu COSME. Opatření obsažená v tomto nařízení by měla přispět k prosazování přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství a společnosti, které se dokáží vyrovnat se změnou klimatu.
(9)
Z rozhodnutí Rady 2001/822/ES (4) vyplývá, že subjekty a orgány zámořských zemí a území jsou způsobilé pro účast na programu COSME.
(10)
Smyslem politiky Unie v oblasti konkurenceschopnosti je takové nasměrování politiky a vytvoření institucionálního uspořádání, které vytvoří podmínky pro udržitelný růst podniků, zejména malých a středních podniků. Dosažení konkurenceschopnosti a udržitelnosti vyžaduje schopnost dosáhnout hospodářské konkurenceschopnosti a růstu podniků v souladu s cíli udržitelného rozvoje a tuto konkurenceschopnost a růst udržet. Vyšší produktivita, včetně produktivity zdrojů a energetické produktivity, je hlavním zdrojem udržitelného růstu příjmu. Konkurenceschopnost rovněž závisí na schopnosti firem plně využívat příležitostí, které nabízí například vnitřní trh. Zvláště důležité je to pro malé a střední podniky, které představují 99 % podniků v Unii, aktuálně poskytují dvě ze tří pracovních míst v soukromém sektoru a 80 % nově vytvořených pracovních míst a přispívají více než polovinou k celkové přidané hodnotě, kterou vytvářejí podniky v Unii. Malé a střední podniky jsou zásadním hybatelem hospodářského růstu, zaměstnanosti a sociální integrace.
(11)
Podle sdělení Komise ze dne 18. dubna 2012 nazvaném „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“ by politiky podporující přechod k ekologickému hospodářství, jako je politika účinného využívání zdrojů, politika energetické účinnosti a politika v oblasti změny klimatu, mohly do roku 2020 vytvořit více než pět milionů pracovních míst, a to zejména v odvětví malých a středních podniků. S ohledem na tuto skutečnost by specifické akce v rámci programu COSME mohla zahrnovat podporu vývoje udržitelných produktů, služeb, technologií a postupů, jakož i účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a sociální odpovědnosti podniků.
(12)
Konkurenceschopnost se dostala v posledních letech do ohniska tvorby politiky Unie, neboť selhání trhu a politická a institucionální selhání snižují konkurenceschopnost podniků v Unii, zejména malých a středních podniků.
(13)
Program COSME by se proto měl zaměřit na selhání trhu, jež ovlivňují konkurenceschopnost ekonomiky Unie v celosvětovém měřítku a jež oslabují schopnost podniků, zejména malých a středních podniků, soutěžit se svými protějšky v jiných částech světa.
(14)
Program COSME by měl být věnován především malým a středním podnikům, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (5). Při uplatňování tohoto nařízení by měla Komise konzultovat všechny příslušné zúčastněné subjekty, včetně organizací zastupujících malé a střední podniky. Zvláštní pozornost je třeba věnovat mikropodnikům, podnikům, které se zabývají řemeslnými činnostmi, samostatně výdělečně činným osobám, svobodným povoláním a sociálním podnikům. Pozornost je třeba věnovat rovněž potenciálním, novým a mladým podnikatelům a podnikatelkám a také dalším specifickým cílovým skupinám, jako jsou starší lidé, migranti a podnikatelé, kteří jsou příslušníky sociálně znevýhodněných nebo zranitelných skupin, například zdravotně postiženým, a dále podpoře převádění podniků, zakládání podniků za účelem komercializace výsledků výzkumu, zakládání podniků na základě oddělení od mateřského podniku a druhých šancí pro podnikatele.
(15)
Mnohé z problémů Unie v oblasti konkurenceschopnosti souvisejí s tím, že malé a střední podniky obtížně získávají přístup k financování, protože zápasí s prokazováním své úvěruschopnosti a obtížně se dostávají k rizikovému kapitálu. Tyto obtíže mají nepříznivý dopad na úroveň a kvalitu nově zakládaných podniků a na růst a míru přežití podniků i na ochotu nových podnikatelů převzít životaschopné podniky v rámci jejich převodu nebo přechodu. Finanční nástroje Unie zavedené na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (6) prokázaly svůj pozitivní přínos a pomohly nejméně 220 000 malých a středních podniků. Větší přínos navrhovaných finančních nástrojů pro Unii spočívá mimo jiné v posílení vnitřního trhu z hlediska rizikového kapitálu, v rozvoji celoevropského finančního trhu pro malé a střední podniky a v řešení selhání trhu, která nemohou členské státy vyřešit. Akce Unie by měly být soudržné a konzistentní, měly by doplňovat finanční nástroje členských států pro malé a střední podniky, poskytovat pákový efekt a zamezit narušení trhu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7). Subjekty, které budou pověřeny prováděním akcí, by měly zajistit, že se akce budou vzájemně doplňovat, a zabránit dvojímu financování z prostředků Unie.
(16)
Komise by měla věnovat pozornost viditelnosti financování poskytovaného prostřednictvím finančních nástrojů podle tohoto nařízení, aby se zajistilo, že se o dostupnosti podpory Unie bude vědět a že poskytnutá podpora bude v rámci trhu uznávána. Za tímto účelem by finanční zprostředkovatelé měli mít rovněž povinnost konečným příjemcům výslovně zdůraznit, že financování bylo umožněno prostřednictvím podpory obdržené z finančních nástrojů podle tohoto nařízení. Komise a členské státy by měly přijmout vhodná opatření, a to i prostřednictvím uživatelsky vstřícných on-line systémů, s cílem informovat malé a střední podniky a zprostředkovatele o dostupných finančních nástrojích. Tyto systémy, jejichž součástí by mohl být i jediný portál, by neměly zdvojovat systémy již existující.
(17)
Síť Enterprise Europe Network (dále jen „síť“) prokázala svůj přínos pro evropské malé a střední podniky jako jediné správní či kontaktní místo pro podporu podniků tím, že pomáhá podnikům zlepšovat jejich konkurenceschopnost a využívat obchodní příležitosti na vnitřním trhu i na jiných trzích. Zlepšení účinnosti metodik a pracovních metod a poskytnutí evropského rozměru službám na podporu podnikání může být dosaženo pouze na úrovni Unie. Síť zejména pomáhá malým a středním podnikům nalézt partnery pro spolupráci nebo pro transfery technologií na vnitřním trhu i ve třetích zemích, získat poradenství týkající se zdrojů financování v Unii, právních předpisů Unie a práv duševního vlastnictví a programů Unie na podporu ekologických inovací a udržitelné výroby. Získává také zpětnou vazbu pro potřeby právních předpisů a norem Unie. Její jedinečné odborné poznatky jsou zvlášť důležité pro překonání informačních asymetrií a ke snížení transakčních nákladů spojených s přeshraničními transakcemi.
(18)
Je třeba pokračovat v úsilí s cílem dále optimalizovat kvalitu služeb a výkonnost sítě, zejména pokud jde o informovanost malých a středních podniků a následné využívání nabízených služeb, a to další integrací služeb v oblasti internacionalizace a inovací, posílením spolupráce mezi sítí a regionálními a místními zúčastněnými subjekty z řad malých a středních podniků, konzultacemi s hostitelskými organizacemi a jejich lepším zapojením, snížením byrokracie, zlepšením podpory v oblasti informačních technologií a zviditelněním sítě a jejích služeb v zeměpisných oblastech spadajících do její působnosti.
(19)
Konkurenceschopnost nepříznivě ovlivňuje omezená internacionalizace malých a středních podniků v rámci Evropy i mimo Evropu. Podle některých odhadů v současnosti vyváží nebo v posledních třech letech uskutečnilo vývoz 25 % malých a středních podniků v Unii, a pouze 13 % malých a středních podniků v Unii vyváží pravidelně mimo Unii a pouze 2 % investovaly za hranicemi své domovské země. Průzkum Eurobarometr z roku 2012 navíc prokázal nevyužitý potenciál malých a středních podniků v oblasti růstu na „zelených“ trzích v Unii i mimo ni, pokud jde o internacionalizaci a přístup k veřejným zakázkám. V souladu s iniciativou SBA, která Unii a členské státy vyzvala, aby podporovaly a povzbuzovaly malé a střední podniky k tomu, aby využívaly rostoucích trhů mimo Unii, Unie poskytuje finanční pomoc několika iniciativám, například Středisku pro průmyslovou spolupráci mezi Unií a Japonskem a Poradenskému centru pro malé a střední podniky a práva duševního vlastnictví v Číně. Přidaná hodnota Unie se vytváří podporou spolupráce a nabízením služeb na evropské úrovni, jež doplňují hlavní služby členských států na podporu obchodu, aniž by tyto služby zdvojovaly, a posilují společné úsilí veřejných a soukromých poskytovatelů služeb v této oblasti. Tyto služby by měly zahrnovat informace o právech duševního vlastnictví, normách a pravidlech a příležitostech v oblasti veřejných zakázek. Je třeba plně zohlednit část II závěrů Rady ze dne 6. prosince 2011 nazvaných „Posílení provádění průmyslové politiky v celé EU“ a reagujících na sdělení Komise nazvané „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace: Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“. V tomto ohledu by jasně vymezená evropská strategie v oblasti klastrů měla doplňovat vnitrostátní a regionální úsilí zaměřené na pobízení klastrů k dosažení excelence a k mezinárodní spolupráci a současně zohledňovat skutečnost, že vytváření seskupení malých a středních podniků může být jedním z klíčových nástrojů umožňujících posílit jejich schopnost zavádět inovace a začít působit na zámořských trzích.
(20)
Aby se zlepšila konkurenceschopnost podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, musí členské státy a Komise vytvářet příznivé podmínky pro podnikání. Pozornost vyžadují zejména zájmy malých a středních podniků a odvětví, ve kterých jsou malé a střední podniky nejaktivnější. Iniciativy na úrovni Unie jsou rovněž nezbytné za účelem výměny informací a znalostí v evropském měřítku, přičemž zvláště nákladově efektivní mohou v této oblasti být digitální služby. Tato opatření mohou přispět k vytvoření rovných podmínek pro malé a střední podniky.
(21)
Nedostatky, roztříštěnost a zbytečná byrokracie na vnitřním trhu brání občanům, spotřebitelům a podnikům, zejména malým a středním podnikům, naplno využívat jeho přínosů. Proto je naléhavě nutné, aby členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise společně usilovaly o řešení nedostatků v oblasti provádění právních předpisů, přijímání právních předpisů a informovanosti. V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality by měly členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise spolupracovat rovněž na snižování nadbytečné administrativní a regulační zátěže malých a středních podniků a zamezování jejímu vzniku. Akce v rámci programu COSME, který je jediným programem Unie specificky zaměřeným na malé a střední podniky, by měly přispívat k naplňování těchto cílů, a to zejména tím, že budou napomáhat ke zlepšování rámcových podmínek pro podniky. Součástí tohoto úsilí by měly být i kontroly účelnosti a posuzování dopadu financované v rámci programu COSME.
(22)
Dalším faktorem, který ovlivňuje konkurenceschopnost, je poměrně slabý podnikatelský duch v Unii. Samostatně výdělečně činnými by chtělo být pouze 45 % občanů Unie (a méně než 40 % žen) v porovnání s 55 % obyvatel ve Spojených státech a 71 % v Číně (podle průzkumu Eurobarometr o podnikání provedeného v roce 2009). Podle iniciativy SBA by měla být pozornost věnována všem situacím, jimž jsou podnikatelé vystaveni, včetně počáteční fáze, růstové fáze, fáze převodu a úpadku (druhá šance). Vysokou přidanou hodnotu Unie zajišťuje podpora vzdělávání zaměřeného na rozvoj podnikatelských dovedností, jakož i opatření k posílení soudržnosti a konzistentnosti, jako je referenční srovnávání a výměna osvědčených postupů.
(23)
Program Erasmus pro mladé podnikatele byl zahájen s cílem dát novým nebo budoucím podnikatelům příležitost získávat podnikatelské zkušenosti v jiném členském státě než jejich vlastním, a umožnit jim tak rozvíjet svůj podnikatelský talent. Ve spojitosti s cílem zlepšování rámcových podmínek pro podporu podnikání a podnikatelské kultury by Komise měla mít možnost přijímat opatření, která mají pomoci novým podnikatelům zlepšovat jejich schopnosti rozvíjet své podnikatelské know-how, dovednosti a přístupy a zdokonalovat své technologické kapacity a řízení podniků.
(24)
Celosvětová hospodářská soutěž, demografické změny, omezené zdroje a nově vznikající sociální trendy přinášejí výzvy a příležitosti pro různá odvětví, která jsou vystavena globálním výzvám a pro které je typický vysoký podíl malých a středních podniků. Například designérská odvětví se musí přizpůsobovat, aby mohla využívat dosud nevyužitého potenciálu vysoké poptávky po individualizovaných, kreativních a komplexních produktech. Protože se tyto výzvy vztahují na všechny malé a střední podniky v Unii působící v těchto odvětvích, je nezbytné vyvinout jednotné úsilí na úrovni Unie v zájmu dosažení dalšího růstu prostřednictvím iniciativ, které urychlují vývoj nových produktů a služeb.
(25)
Na podporu akcí přijatých v členských státech může program COSME podporovat iniciativy v odvětvových i meziodvětvových oblastech s významným potenciálem pro růst a podnikatelskou činnost, a to zejména oblastech s vysokým podílem malých a středních podniků, urychlující vznik konkurenceschopných a udržitelných odvětví založených na vysoce konkurenceschopných obchodních modelech, zdokonalených produktech a postupech, organizačních strukturách nebo na modifikovaných hodnotových řetězcích. Jak bylo uvedeno ve sdělení Komise ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v říjnu roku 2010, je cestovní ruch jedním z důležitých odvětví ekonomiky Unie. Podniky v tomto odvětví přímo vytvářejí 5 % hrubého domácího produktu (HDP) Unie. Význam cestovního ruchu uznává i Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která stanoví pravomoci Unie v této oblasti. Evropské iniciativy v oblasti cestovního ruchu mohou doplnit akce členských států tím, že povzbudí vytváření příznivého prostředí a podpoří spolupráci mezi členskými státy, zejména formou výměny osvědčených postupů. Akce mohou zahrnovat zlepšení znalostní základny cestovního ruchu prostřednictvím poskytování údajů a analýzy a vypracování nadnárodních projektů spolupráce v úzké spolupráci s členskými státy, aniž by byly podnikům v Unii ukládány závazné požadavky.
(26)
Program COSME vymezuje akce pro splnění stanovených cílů, celkové finanční krytí pro dosažení těchto cílů, minimální finanční krytí pro finanční nástroje, různé druhy prováděcích opatření a transparentní opatření pro sledování a hodnocení a na ochranu finančních zájmů Unie.
(27)
Program COSME doplňuje další programy Unie, přičemž každý z nástrojů by se měl řídit vlastními postupy. Nemělo by tak docházet k dvojímu financování týchž způsobilých nákladů. V zájmu dosažení přidané hodnoty a výrazného dopadu unijního financování by se měla rozvíjet úzká součinnost mezi programem COSME a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (8) (dále jen „Horizont 2020“), nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9) (dále jen „strukturálními fondy“) a s ostatními programy Unie.
(28)
Ve všech příslušných iniciativách a akcích, které jsou součástí programu COSME, by měly být brány v úvahu zásady transparentnosti a rovných příležitostí pro ženy a muže. Při těchto iniciativách a akcích je třeba také dbát na dodržování lidských práv a základních svobod pro všechny občany.
(29)
Granty by měly být malým a středním podnikům poskytovány na základě transparentních postupů. Udělení grantů a jejich vyplácení by měly být transparentní, nebyrokratické a v souladu se společnými pravidly.
(30)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu trvání programu COSME, které má během ročního rozpočtového procesu představovat pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (10).
(31)
Aby bylo zajištěno, že se financování omezí na řešení selhání trhu, politiky a institucí, a s cílem zamezit narušením trhu, mělo by poskytování finančních prostředků z programu COSME být v souladu s pravidly Unie pro poskytování státní podpory.
(32)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru a protokoly k dohodám o přidružení zajišťují účast příslušných zemí v programech Unie. Účast třetích zemí by měla být možná, pokud to stanoví dohody a postupy.
(33)
Je důležité zajistit řádné finanční řízení programu COSME a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a současně rovněž zaručit právní jistotu a dostupnost programu COSME pro všechny účastníky.
(34)
Program COSME je třeba sledovat a vyhodnocovat, aby bylo možné provádět úpravy. Každý rok by měla být vypracována zpráva o jeho provádění podávající informace o dosaženém pokroku a plánovaných činnostech.
(35)
Provádění programu COSME by mělo být každoročně sledováno pomocí klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a dopadů. Tyto ukazatele, včetně příslušných referenčních úrovní, by měly poskytnout minimální základ pro posouzení míry dosažení cílů programu COSME.
(36)
Průběžná zpráva o dosahování cílů všech akcí podporovaných v rámci programu COSME, kterou vypracuje Komise, by měla rovněž obsahovat hodnocení nízké míry účasti malých a středních podniků, bude-li tato situace zjištěna ve významném počtu členských států. Členské státy by případně mohly výsledky této průběžné zprávy zohlednit ve svých příslušných politikách.
(37)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012.
(38)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijímání ročních pracovních programů k provádění programu COSME. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (11). Součástí některých akcí zahrnutých do ročního pracovního programu je koordinace akcí na vnitrostátní úrovni. V této souvislosti by se měl použít čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení.
(39)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu se článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění ukazatelů, změny některých specifických podrobností týkajících se finančních nástrojů a změny orientačních částek, na jejichž základě by se tyto částky zvýšily o více než 5 % hodnoty tohoto finančního krytí v jednotlivých případech. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné činnosti vedla potřebné konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(40)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by mělo být rozhodnutí č. 1639/2006/ES zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Předmět
Článek 1
Zavedení programu
Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zavádí program pro akce Unie zaměřené na zlepšení konkurenceschopnosti podniků, se zvláštním důrazem na malé a střední podniky (dále jen „program COSME“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „malými a středními podniky“ rozumí mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení 2003/361/ES.
Článek 3
Obecné cíle
1. Program COSME přispívá ke splnění níže uvedených obecných cílů, přičemž zvláštní pozornost věnuje specifickým potřebám malých a středních podniků usazených v Unii a malých a středních podniků usazených ve třetích zemích účastnících se programu COSME podle článku 6:
a)
posilování konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků v Unii, zejména malých a středních podniků;
b)
povzbuzování podnikatelské kultury a podpora zakládání a růstu malých a středních podniků.
2. Dosahování cílů uvedených v odstavci 1 se měří těmito ukazateli:
a)
výsledky malých a středních podniků, pokud jde o udržitelnost;
b)
změnami v nadbytečné administrativní a regulační zátěži jak pro nové, tak stávající malé a střední podniky;
c)
změnami v podílu malých a středních podniků vyvážejících v rámci Unie nebo mimo ni;
d)
změnami v růstu malých a středních podniků;
e)
změnami v podílu občanů Unie, kteří by chtěli být samostatně výdělečně činní.
3. Podrobný seznam ukazatelů a cílů programu COSME je uveden v příloze.
4. Program COSME podporuje provádění strategie Evropa 2020 a přispívá k dosažení cíle „inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění“. Program COSME zejména přispívá k dosažení hlavního cíle, který se týká zaměstnanosti.
KAPITOLA II
Specifické cíle a oblasti činnosti
Článek 4
Specifické cíle
1. Specifickými cíli programu COSME jsou:
a)
zlepšit přístup k financování pro malé a střední podniky ve formě vlastního a vypůjčeného kapitálu;
b)
zlepšit přístup na trhy, zejména uvnitř Unie, ale také na celosvětové úrovni;
c)
zlepšit rámcové podmínky pro konkurenceschopnost a udržitelnost podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, včetně podniků v odvětví cestovního ruchu;
d)
podporovat podnikání a podnikatelskou kulturu.
2. Při provádění programu COSME má být podporována potřeba podniků přizpůsobit se hospodářství, které je nízkouhlíkové, odolné vůči změně klimatu a účinně využívá zdroje a energii.
3. K měření účinku programu COSME při dosahování specifických cílů, které jsou uvedeny v odstavci 1, se použijí ukazatele stanovené v příloze.
4. Roční pracovní programy uvedené v článku 13 podrobně stanoví veškeré akce, které mají být prováděny v rámci programu COSME.
Článek 5
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění programu COSME se stanoví ve výši 2 298,243 milionů EUR v běžných cenách, z nichž se 60 % vyčlení na finanční nástroje.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí stanovené podle tohoto nařízení se může vztahovat také na náklady vzniklé při přípravných, sledovacích, kontrolních, auditních a hodnotících činnostech, které jsou nutné pro řízení programu COSME a k dosažení jeho cílů. Zejména musí nákladově efektivním způsobem pokrývat studie, schůzky odborníků, informační a komunikační akce včetně komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, vztahují-li se k obecným cílům programu COSME, náklady spojené s informačními sítěmi s důrazem na zpracování a výměnu informací, jakož i všechny ostatní náklady na technickou a správní pomoc, které Komisi vzniknou v souvislosti s řízením programu COSME.
Tyto náklady nepřekročí 5 % hodnoty finančního krytí.
3. V rámci finančního krytí pro program COSME se orientační částky ve výši 21,5 % hodnoty finančního krytí přidělí na specifické cíle uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. b), 11 % na specifické cíle uvedené v čl. odst. 1 písm. c) a 2,5 % na specifické cíle uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. d). Komise se může od těchto orientačních částek odchýlit, avšak nesmí je v jednotlivých případech překročit o více než 5 % hodnoty finančního krytí. V případě, že je nezbytné tento limit překročit, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o změny těchto orientačních částek.
4. Finanční příděl smí být použit rovněž na výdaje technické a správní pomoci nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem COSME a opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES. V případě potřeby mohou být vyčleněné prostředky zapsány do rozpočtu na období po roce 2020 za účelem pokrytí podobných výdajů, aby se umožnilo řízení akcí, které do 31. prosince 2020 nebudou ještě dokončeny.
Článek 6
Účast třetích zemí
1. Programu COSME se mohou účastnit:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP, a další evropské země, jestliže to dohody a postupy dovolují;
b)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích příslušných rad přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země, jež spadají do oblasti působnosti evropských politik sousedství, jestliže to dohody a postupy dovolují, a v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách, protokolech k dohodám o přidružení a v rozhodnutích příslušných rad přidružení.
2. Subjekt usazený v některé ze zemí uvedených v odstavci 1 se může zúčastnit těch částí programu COSME, kterých se daná země účastní za podmínek stanovených v příslušných dohodách podle odstavce 1.
Článek 7
Účast subjektů ze zemí neúčastnících se programu
1. Subjekty usazené v zemi uvedené v článku 6 se mohou účastnit těch částí programu COSME, kterých se daná třetí země neúčastní. Akcí v rámci programu COSME se mohou zúčastnit i subjekty usazené v jiných třetích zemích.
2. Subjekty uvedené v odstavci 1 nemají nárok na získávání finančních příspěvků Unie s výjimkou případů, kdy je to pro program COSME zásadní, zejména z hlediska konkurenceschopnosti podniků v Unii a jejich přístupu na trhy. Uvedená výjimka se nevztahuje na ziskové subjekty.
Článek 8
Akce zaměřené na zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování
1. Komise podporuje akce, jejichž cílem je usnadnit a zlepšit přístup malých a středních podniků k financování v jejich počáteční a růstové fázi a ve fázi převodu a která doplňují použití finančních nástrojů členských států pro malé a střední podniky na vnitrostátní a regionální úrovni. Aby se zajistila doplňkovost, jsou tyto akce úzce koordinovány s akcemi v rámci politiky soudržnosti, programu Horizont 2020 a na vnitrostátní či regionální úrovni. Cílem těchto akcí je povzbudit využívání a nabídku kapitálového i dluhového financování, které může zahrnovat financování předstartovní a kvazikapitálové a financování ze strany „podnikatelských andělů“ („business angels“), avšak s vyloučením spekulativních rozprodejů částí majetku.
2. Kromě akcí uvedených v odstavci 1 může být podpora Unie poskytována v závislosti na tržní poptávce rovněž akcím na zlepšení přeshraničního financování a financování, na kterém se podílí více zemí, což malým a středním podnikům pomůže dát své činnosti mezinárodní rozměr v souladu s právními předpisy Unie.
Komise může v závislosti na tržní poptávce přezkoumat rovněž možnost vytvoření inovativních finančních mechanismů, jako je například sdružené kofinancování.
3. Podrobné informace o akcích uvedených v odstavci 1 jsou stanoveny v článku 17.
Článek 9
Akce zaměřené na zlepšení přístupu na trhy
1. V zájmu pokračujícího zlepšování konkurenceschopnosti podniků v Unii a jejich přístupu na trhy může Komise podporovat akce zaměřené na zlepšení přístupu malých a středních podniků na vnitřní trh, jako je například poskytování informací (i prostřednictvím digitálních služeb) a zlepšování informovanosti mimo jiné ohledně programů Unie, právních předpisů a norem.
2. Cílem specifických opatření je usnadnění přístupu malých a středních podniků na trhy mimo Unii. Tato opatření mohou zahrnovat poskytování informací o stávajících překážkách vstupu na trh a podnikatelských příležitostech, veřejných zakázkách a celních postupech a dále zlepšování podpůrných služeb v oblasti norem a práv duševního vlastnictví v prioritních třetích zemích. Tato opatření doplňují, avšak nezdvojují základní činnosti členských států v oblasti podpory obchodu.
3. Akce v rámci programu COSME mohou být zaměřeny na posilování mezinárodní spolupráce, včetně průmyslových dialogů a dialogů ohledně regulace vedených se třetími zeměmi. Specifická opatření mohou být zaměřena na snižování rozdílů mezi Unií a jinými zeměmi v regulačních rámcích pro produkty, podporu rozvoje politiky podnikání a průmyslové politiky a přispívání ke zlepšení podmínek pro podnikání.
Článek 10
Síť Enterprise Europe Network
1. Komise podporuje síť Enterprise Europe Network (dále jen „síť“) s cílem poskytovat integrované služby na podporu podnikání malým a středním podnikům v Unii, které usilují o využití příležitostí na vnitřním trhu a ve třetích zemích. Mezi akce uskutečňované v rámci této sítě mohou patřit:
a)
poskytování informačních a poradenských služeb o iniciativách a právních předpisech Unie; podpora posilování řídících kapacit s cílem zvýšit konkurenceschopnost malých a středních podniků; podpora zaměřená na zlepšování finančních znalostí malých a středních podniků, včetně informačních a poradenských služeb týkajících se možností financování, přístupu k financování a souvisejících systémů poradenství a školení; opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k odborným poznatkům v oblasti energetické účinnosti, klimatu a životního prostředí; a podpora programů financování a finančních nástrojů Unie (včetně programu Horizont 2020 ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy a strukturálními fondy);
b)
usnadňování přeshraniční spolupráce mezi podniky, výzkumu a vývoje, přenosu technologií a znalostí a partnerství v oblasti technologií a inovací;
c)
zajišťování komunikační vazby mezi malými a středními podniky a Komisí.
2. Síť může být rovněž využívána k poskytování služeb v rámci jiných programů Unie, například programu Horizont 2020; včetně specificky zaměřených poradenských služeb na podporu účasti malých a středních podniků v jiných programech Unie. Komise zajistí, aby byly jednotlivé finanční zdroje pro síť efektivně koordinovány a aby služby poskytované sítí pro jiné programy Unie byly prostřednictvím těchto programů financovány.
3. Fungování sítě je úzce koordinováno s členskými státy, aby se v souladu se zásadou subsidiarity zabránilo zdvojování činností.
Komise posoudí síť z hlediska efektivity jejího řízení a poskytování vysoce kvalitních služeb v celé Unii.
Článek 11
Akce zaměřené na zlepšení rámcových podmínek pro konkurenceschopnost a udržitelnost podniků Unie, zejména malých a středních podniků
1. Komise podporuje akce zaměřené na zlepšení rámcových podmínek pro zajištění konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, s cílem zvýšit efektivitu, soudržnost, koordinaci a soulad vnitrostátních a regionálních politik na podporu konkurenceschopnosti, udržitelnosti a růstu podniků v Unii.
2. Komise může podporovat specifické akce ke zlepšení rámcových podmínek pro podniky, zejména malé a střední podniky, prostřednictvím snižování nadbytečné administrativní a regulační zátěže a zamezování jejímu vzniku. Tyto akce mohou zahrnovat pravidelné posuzování dopadu příslušných právních předpisů Unie na malé a střední podniky, zajišťované případně prostřednictvím srovnávacího přehledu, podporu skupin nezávislých odborníků a výměnu informací a osvědčených postupů, včetně systematického uplatňování testu dopadů na malé a střední podniky prováděného na úrovni Unie a členských států.
3. Komise může podpořit akce, jejichž cílem je vypracovat nové strategie konkurenceschopnosti a podnikového rozvoje. Takové akce mohou zahrnovat:
a)
opatření zaměřená na zlepšení koncepce, provádění a hodnocení politik ovlivňujících konkurenceschopnost a udržitelnost podniků, realizované mimo jiné sdílením osvědčených postupů týkajících se rámcových podmínek a řízení klastrů světové úrovně a sítí podniků; a podporou nadnárodní spolupráce mezi klastry a sítěmi podniků, vývoje udržitelných produktů, služeb, technologií a postupů a podporou účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a sociální odpovědnosti podniků;
b)
opatření zaměřená na mezinárodní aspekty politik v oblasti konkurenceschopnosti, zejména na politickou spolupráci mezi členskými státy, dalšími zeměmi účastnícími se programu COSME a globálními obchodními partnery Unie;
c)
opatření zaměřená na zlepšení vývoje politik pro malé a střední podniky, spolupráce mezi tvůrci politik, vzájemných hodnocení a výměny osvědčených postupů mezi členskými státy, s případným zohledněním dostupných údajů a názorů zúčastněných subjektů a zejména s cílem usnadnit malým a středním podnikům přístup k programům a akcím Unie, v souladu s akčním plánem v rámci iniciativy SBA.
4. Komise může prostřednictvím podpory koordinace podpořit akce přijaté v členských státech s cílem urychlit vznik konkurenceschopných odvětví s tržním potenciálem. Tato podpora může zahrnovat akce zaměřené na podporu výměny osvědčených postupů a určení požadavků různých odvětví, především malých a středních podniků, na pracovníky a odbornou přípravu, zejména v dovednosti počítačové gramotnosti. Může rovněž zahrnovat akce zaměřené na podporu zavádění nových podnikatelských modelů a spolupráci malých a středních podniků v rámci nových hodnotových řetězců, jakož i komerční využívání vhodných nápadů týkajících se nových produktů a služeb.
5. Komise může doplnit akce členských států s cílem zvýšit konkurenceschopnost a udržitelnost malých a středních podniků v Unii v oblastech vyznačujících se značným růstovým potenciálem, zejména těch s vysokým podílem malých a středních podniků, jako je například odvětví cestovního ruchu. Součástí těchto činností může být podpora spolupráce mezi členskými státy zajišťovaná zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů.
Článek 12
Akce zaměřené na podporu podnikání
1. Komise přispívá k podpoře podnikání a podnikatelské kultury zlepšováním rámcových podmínek, jež ovlivňují rozvoj podnikání, mimo jiné odstraňováním překážek bránících zakládání podniků. Komise podporuje podnikatelské prostředí a kulturu, jež jsou příznivé pro udržitelné podniky, zakládání a růst podniků, převody podniků, opětovné zahajování činnosti (tzv. „druhou šanci“), jakož i zakládání podniků za účelem komercializace výsledků výzkumu a zakládání podniků na základě oddělení se od mateřského podniku.
2. Zvláštní pozornost bude věnována potenciálním, novým, mladým podnikatelům a podnikatelkám a rovněž dalším specifickým cílovým skupinám.
3. Komise může přijímat akce jako například programy mobility pro nové podnikatele s cílem zlepšovat jejich schopnost rozvíjet své podnikatelské know-how, dovednosti a přístupy a zdokonalovat své technologické kapacity a řízení podniků.
4. Komise může podpořit opatření členských států zaměřené na zavádění a podporu vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání, podnikatelských dovedností a podnikatelských přístupů, zejména u potenciálních a nových podnikatelů.
KAPITOLA III
Provádění programu COSME
Článek 13
Roční pracovní programy
1. Komise přijme roční pracovní programy k provádění programu COSME přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Každý roční pracovní program provádí cíle vytyčené v tomto nařízení a podrobně stanoví:
a)
popis akcí, které mají být financovány, sledované cíle u jednotlivých akcí, které jsou v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v článcích 3 a 4, předpokládané výsledky, způsob provádění, s uvedením částky vyčleněné na jednotlivé akce, celkové částky na všechny akce, orientačního harmonogramu provádění a platebního profilu;
b)
pro jednotlivé akce vhodné kvalitativní a kvantitativní ukazatele za účelem analýzy a sledování efektivity při dosahování výsledků a plnění cílů dotčené akce;
c)
pro granty a související akce základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných programem COSME, a maximální míru spolufinancování;
d)
samostatnou podrobnou kapitolu týkající se finančních nástrojů, která v souladu s článkem 17 tohoto nařízení zohledňuje informační povinnosti podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, včetně předpokládaného rozdělení finančního krytí mezi nástrojem pro kapitálové investice pro růst uvedeným v článku 18 tohoto nařízení nástrojem pro úvěrové záruky uvedeným v článku 19 tohoto nařízení, a informací, jako je výše záruky a vztah s programem Horizont 2020.
2. Komise provádí program COSME v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Program COSME se provádí tak, aby se zajistilo, že podporované akce zohledňují budoucí vývoj a budoucí potřeby, zejména po průběžném hodnocení uvedeném v čl. 12 odst. 3, a že jsou relevantní pro vyvíjející se trhy, ekonomiku a změny ve společnosti.
Článek 14
Podpůrná opatření
1. Kromě opatření obsažených v ročních pracovních programech uvedených v článku 13 přijímá Komise pravidelně podpůrná opatření, včetně:
a)
zlepšování analýzy a sledování problematiky odvětvové a meziodvětvové konkurenceschopnosti;
b)
identifikace a šíření osvědčených postupů a politických přístupů a jejich další rozvíjení;
c)
kontrol účelnosti stávajících právních předpisů a posuzování dopadů nových opatření Unie, která jsou zvláště významná pro konkurenceschopnost podniků, s cílem určit oblasti, v nichž je třeba stávající právní předpisy zjednodušit, a zajistit minimalizaci zátěže pro malé a střední podniky v oblastech, v nichž jsou navrhována nová legislativní opatření;
d)
hodnocení právních předpisů ovlivňujících podniky, zejména malé a střední podniky, průmyslové politiky a opatření souvisejících s konkurenceschopností;
e)
podpory integrovaných a uživatelsky vstřícných on-line systémů, které by poskytovaly informace o programech relevantních pro malé a střední podniky, přičemž současně zajistí, aby nedocházelo ke zdvojení již existujících portálů.
2. Celkové náklady na tato podpůrná opatření nepřekročí 2,5 % finančního krytí programu COSME.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění a řízení programu COSME.
2. Komise vypracuje výroční zprávu o sledování, v níž zhodnotí účelnost a efektivitu podporovaných akcí z hlediska finančního plnění, výsledků, nákladů a pokud možno i dopadu. Zpráva musí obsahovat informace o příjemcích, pokud možno pro každou výzvu k předkládání návrhů, informace o výši výdajů souvisejících s klimatem a o účinku podpory cílů souvisejících se změnou klimatu a příslušné údaje týkající se úvěrů v objemu nad 150 000 EUR a v objemu nižším než 150 000 EUR, které byly poskytnuty v rámci nástroje pro úvěrové záruky, v takovém rozsahu, aby sběr těchto informací nevytvářel neopodstatněnou administrativní zátěž pro podniky, a to zejména malé a střední podniky. Součástí zprávy o sledování je výroční zpráva týkající se jednotlivých finančních nástrojů v souladu s požadavky podle čl. 140 odst. 8 nařízení (EU, Euratom) č. 996/2012.
3. Nejpozději do roku 2018 vypracuje Komise průběžnou hodnotící zprávu o dosahování cílů všech akcí podpořených z programu COSME z hlediska úrovně výsledků a dopadů, účinnosti využití zdrojů a jejich evropské přidané hodnoty, aby bylo možné rozhodnout o prodloužení, úpravě nebo zrušení těchto opatření. Tato průběžná hodnotící zpráva se bude zabývat také rozsahem zjednodušení, jeho vnitřní a vnější soudržností, stálou platností všech cílů a také přínosem opatření z hlediska priorit Unie, tedy k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Vezme v úvahu výsledky posouzení dlouhodobého dopadu předchozích opatření a přispěje k rozhodnutí o případném prodloužení, úpravě nebo zrušení následného opatření.
4. Komise sestaví závěrečnou hodnotící zprávu o dlouhodobějších dopadech a o udržitelnosti účinků těchto opatření.
5. Všichni příjemci grantů a další zúčastněné strany, které obdržely finanční prostředky Unie podle tohoto nařízení, poskytnou Komisi vhodné údaje a informace nezbytné pro sledování a hodnocení příslušných opatření.
6. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávy uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 a zveřejní je.
KAPITOLA IV
Finanční ustanovení a formy finanční pomoci
Článek 16
Formy finanční pomoci
Finanční pomoc Unie v rámci programu COSME může být provedena nepřímo přenesením úkolů spojených s plněním rozpočtu na subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 17
Finanční nástroje
1. Finanční nástroje v rámci programu COSME, zavedené v souladu s hlavou VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, jsou využívány s cílem usnadnit malým a středním podnikům přístup k financování v jejich počáteční a růstové fázi a ve fázi jejich převodu. Finanční nástroje sestávají z kapitálového nástroje a nástroje pro úvěrové záruky. Při rozdělování finančních prostředků mezi tyto nástroje se zohlední poptávka ze strany finančních zprostředkovatelů.
2. Finanční nástroje pro malé a střední podniky se mohou případně kombinovat a doplňovat s:
a)
jinými finančními nástroji zavedenými členskými státy a jejich řídícími orgány financovanými z vnitrostátních či regionálních fondů nebo financovanými v kontextu operací strukturálních fondů v souladu s čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
jinými finančními nástroji zavedenými členskými státy a jejich řídícími orgány a financovanými z vnitrostátních či regionálních programů mimo operace strukturálních fondů;
c)
granty financovanými Unií včetně grantů podle tohoto nařízení,
3. Nástroj pro kapitálové investice pro růst uvedený v článku 18 a nástroj pro úvěrové záruky uvedený v článku 19 mohou doplňovat finanční nástroje pro malé a střední podniky používané členskými státy v rámci politiky soudržnosti Unie.
4. Nástroj pro kapitálové investice a nástroj pro úvěrové záruky mohou ve vhodných případech dovolovat spojení finančních zdrojů s členskými státy nebo regiony, které jsou ochotny přispět částí strukturálních fondů, které jim byly přiděleny v souladu s čl. 38 odst. 1 písm. a nařízení (EU) č. 1303/2013
5. Finanční nástroje mohou vytvářet přijatelnou návratnost, aby splňovaly cíle jiných partnerů nebo investorů. V druhé řadě může být využíván nástroj pro kapitálové investice pro růst, avšak jeho cílem je zachovat hodnotu aktiv poskytnutých z rozpočtu Unie.
6. Nástroj pro kapitálové investice pro růst a nástroj pro úvěrové záruky se provádějí v souladu s hlavou VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (12).
7. Finanční nástroje v rámci programu COSME se vypracují a provádějí doplňkově a v souladu s nástroji stanovenými v rámci programu Horizont 2020 pro malé a střední podniky.
8. V souladu s čl. 60 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 subjekty pověřené prováděním finančních nástrojů zajistí při správě finančních prostředků Unie viditelnost jejích akcí. Za tímto účelem je pověřený subjekt povinen zajistit, aby finanční zprostředkovatelé výslovně informovali konečné příjemce o tom, že financování bylo umožněno prostřednictvím podpory poskytnuté finančními nástroji v rámci programu COSME. Komise zajistí, aby následné zveřejňování informací o příjemcích v souladu s čl. 60 odst. 2 písm. e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 bylo snadno dostupné pro potenciální konečné příjemce.
9. Splátky vyplývající z druhého nástroje mechanismu pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem zřízeného podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES a obdržené po dni 31. prosince 2013 se v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 účelově váží k nástroji pro kapitálové investice pro růst uvedenému v článku 18 tohoto nařízení.
10. Finanční nástroje se provádějí v souladu s příslušnými pravidly Unie pro státní podporu.
Článek 18
Nástroj pro kapitálové investice pro růst
1. Nástroj pro kapitálové investice pro růst (EFG) se provádí jako součást jednotného finančního kapitálového nástroje Unie podporujícího růst podniků v Unii a jimi realizovaný výzkum a inovace od rané fáze, včetně předstartovní fáze, až po růstovou fázi. Jednotný finanční kapitálový nástroj Unie je finančně podporován z programu Horizont 2020 a z programu COSME.
2. EFG se zaměřuje na fondy, které poskytují: rizikový kapitál a mezaninové financování, např. podřízené a účastnické půjčky, podnikům ve fázi expanze a růstu, zejména těm se zahraničním působením, přičemž může investovat do fondů pro ranou fázi spolu s kapitálovým nástrojem pro výzkum a inovace spadajícím pod program Horizont 2020 a poskytovat mechanismy společného investování pro investory typu „business angels“. V případě investic v rané fázi nesmí investice z EFG přesáhnout 20 % celkové investice Unie s výjimkou víceetapových fondů a fondů fondů, kde se financování z EFG a z kapitálového nástroje pro výzkum a inovace v rámci programu Horizont 2020 poskytuje poměrně na základě investiční strategie daných fondů. Na základě vývoje tržních podmínek může Komise rozhodnout o změně 20 % hranice. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2
3. EFG používá stejný prováděcí mechanismus jako kapitálový nástroj pro výzkum a inovace zřízený v rámci programu Horizont 2020.
4. Podpora z EFG se provádí formou jedné z následujících investic:
a)
přímo Evropským investičním fondem nebo jinými subjekty, které jsou pověřeny prováděním EFG jménem Komise; nebo
b)
fondy fondů nebo investičními nástroji investujícími v zahraničí, jež zřídil Evropský investiční fond nebo jiné subjekty (včetně správců ze soukromého či veřejného sektoru), které jsou pověřeny prováděním EFG jménem Komise, společně s investory ze soukromých nebo veřejných finančních institucí.
5. EFG investuje do zprostředkovatelských fondů rizikového kapitálu, včetně subjektů typu fondu fondů, které poskytují investice pro malé a střední podniky zpravidla ve fázích expanze a růstu. Investice v rámci EFG jsou dlouhodobé, tj. obvykle zahrnují pozice na 5 až 15 let ve fondech rizikového kapitálu. Doba trvání investice v rámci mechanismu EFG nepřekročí v žádném případě 20 let ode dne podpisu dohody mezi Komisí a subjektem pověřeným jeho prováděním.
Článek 19
Nástroj pro úvěrové záruky
1. Nástroj pro úvěrové záruky (LGF) poskytuje:
a)
protizáruky a jiná ujednání o sdílení rizik pro záruční systémy, případně včetně společných záruk;
b)
přímé záruky a jiná ujednání o sdílení rizik pro ostatní finanční zprostředkovatele, kteří splňují kritéria způsobilosti uvedená v odstavci 5.
2. LGF se provádí jako součást jednotného úvěrového finančního nástroje Unie pro růst podniků Unie a výzkum a inovace, přičemž používá stejný prováděcí mechanismus jako z poptávky vycházející složka pro malé a střední podniky v rámci dluhového nástroje v programu Horizont 2020 (RSI II).
3. LGF se skládá ze:
a)
záruk za dluhové financování (včetně podřízených a účastnických půjček, leasingu nebo bankovních záruk), které zmírní zvláštní obtíže, s nimiž se setkávají životaschopné malé a střední podniky usilující o přístup k financování, a to buď v důsledku toho, že jsou vnímány jako vysoce rizikové nebo proto, že nemají k dispozici dostatečné zajištění;
b)
sekuritizace portfolií dluhového financování malých a středních podniků, která zmobilizuje dodatečné dluhové financování pro malé a střední podniky na základě příslušných ujednání o sdílení rizik s dotčenými institucemi. Podpora těchto sekuritizací závisí na tom, zda se emitující instituce zavážou použít významnou část vzniklé likvidity nebo mobilizovaného kapitálu pro další úvěrování malých a středních podniků v přiměřené lhůtě. Objem tohoto nového dluhového financování se vypočte ve vztahu k částce zaručeného portfoliového rizika. Tato částka a lhůta se sjednají s každou emitující institucí jednotlivě.
4. Správu LGF vykonávají jménem Komise Evropský investiční fond nebo jiné subjekty, které jsou pověřeny prováděním LGF jménem Komise. Jednotlivé záruky v rámci LGF mohou mít splatnost až 10 let.
5. Způsobilost v rámci LGF se určí pro každého zprostředkovatele na základě jeho činností a podle toho, jak efektivně pomáhá malým a středním podnikům získávat přístup k financování pro životaschopné projekty. LGF může být využíván zprostředkovateli podporujícími podnikání mimo jiné při financování nabývání hmotných a nehmotných aktiv, provozního kapitálu a pro převody podniků. Kritéria týkající se sekuritizace portfolií dluhového financování malých a středních podniků zahrnují transakce s jedním i více prodávajícími a také transakce s více zúčastněnými zeměmi. Způsobilost je založena na osvědčených tržních postupech, zejména na bonitě a diverzifikaci rizik sekuritizovaného portfolia.
6. S výjimkou půjček v rámci sekuritizovaného portfolia se LGF vztahuje na úvěry do 150 000 EUR a s minimální dobou splatnosti 12 měsíců. LGF se vztahuje rovněž na úvěry nad 150 000 EUR v případě, že malé a střední podniky, které splňují kritéria způsobilosti v rámci programu COSME, nesplňují kritéria způsobilosti v rámci složky úvěrového nástroje pro malé a střední podniky podle programu Horizont 2020 a minimální doba splatnosti činí 12 měsíců.
Při překročení této hranice jsou za prokázání způsobilosti či nezpůsobilosti malého a středního podniku v rámci složky úvěrového nástroje určené pro malé a střední podniky podle programu Horizont 2020 odpovědni finanční zprostředkovatelé.
7. LGF je koncipován takovým způsobem, aby bylo možné podávat zprávy o malých a středních podnicích, které byly podpořeny, a to jak z hlediska počtu, tak i objemu půjček.
Článek 20
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby v případě provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly chráněny finanční zájmy Unie přijetím preventivních opatření proti podvodům, úplatkářství a jinému protiprávnímu jednání, pomocí účinných kontrol a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí navracení neoprávněně vyplacených částek a případně též pomocí účinných a přiměřených správních a finančních sankcí s odrazujícím účinkem.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr jsou zmocněni k auditu na základě dokladů a ke kontrole na místě všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů a jiných třetích stran, kteří obdrželi prostředky Unie podle tohoto nařízení.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (14), aby se zjistilo, zda nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o grantu nebo smlouvu financované podle tohoto nařízení.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA V
Výbor a závěrečná ustanovení
Článek 21
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tímto výborem je výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 22
Akty v přenesené pravomoci
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o doplnění ukazatelů uvedených v příloze, pokud by tyto ukazatele mohly přispět k měření pokroku v dosahování obecných a specifických cílů programu COSME.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o změny některých specifických podrobností týkajících se finančních nástrojů. Jedná se o podíl investic z EFG na celkových investicích Unie do fondů rizikového kapitálu v rané fázi a o složení sekuritizovaných úvěrových portfolií.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud kde o změny orientačních částek uvedených v čl. 5 odst. 3, na jejichž základě by se uvedené částky v jednotlivých případech zvýšily o více než 5 % hodnoty finančního krytí, v případě, že je nezbytné tento limit překročit.
Článek 23
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 22 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 23. prosince 2013
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 22 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 22 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 24
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES a finanční závazky související s těmito akcemi se však až do svého ukončení nadále řídí uvedeným rozhodnutím.
3 Finanční příděl uvedený v článku 5 může pokrývat také výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem COSME a opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES.
Článek 25
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1287/2013
z 11. decembra 2013,
ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (COSME) (2014 - 2020) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1639/2006/ES
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 173 a 195,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Komisia prijala v marci 2010 oznámenie s názvom Európa 2020 - Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Oznámenie schválila Európska rada v júni 2010. Stratégia Európa 2020 reaguje na hospodársku krízu a jej cieľom je pripraviť Úniu na nasledujúce desaťročie. Stanovuje sa v nej päť ambicióznych cieľov týkajúcich sa klímy a energetiky, zamestnanosti, inovácie, vzdelávania a sociálneho začleňovania, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, a určujú sa v nej kľúčové stimuly pre rast zamerané na zvýšenie dynamickosti a konkurencieschopnosti Únie. Zdôrazňuje sa v nej aj dôležitosť posilnenia rastu európskeho hospodárstva pri súčasnom zabezpečení vysokej úrovne zamestnanosti, nízkouhlíkového hospodárstva, ktoré je zdrojovo a energeticky efektívne, a sociálnej súdržnosti. Malé a stredné podniky (MSP) by mali zohrávať zásadnú úlohu pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020. Význam tejto úlohy odzrkadľuje skutočnosť, že MSP sa uvádzajú v šiestich zo siedmich hlavných iniciatív stratégie Európa 2020.
(2)
S cieľom zabezpečiť, aby pri dosahovaní hospodárskeho rastu v Únii, čo predstavuje najvyššiu prioritu, zohrávali ústrednú úlohu podniky, najmä MSP, prijala Komisia v októbri 2010 oznámenie s názvom Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie, konkurencieschopnosť a udržateľnosť v popredí záujmu, ktoré schválila Rada v decembri 2010. Ide o hlavnú iniciatívu stratégie Európa 2020. V oznámení sa stanovuje stratégia zameraná na podnietenie rastu a zamestnanosti zachovávaním a podporovaním silnej, diverzifikovanej a konkurencieschopnej priemyselnej základne v Európe, najmä zlepšovaním rámcových podmienok pre podniky a posilňovaním niekoľkých aspektov vnútorného trhu vrátane služieb súvisiacich s podnikaním.
(3)
Komisia prijala v júni 2008 oznámenie s názvom Najskôr myslieť v malom - iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu, ktoré Rada uvítala na zasadnutí v decembri 2008. Iniciatíva „Small Business Act“ (SBA) poskytuje komplexný rámec politiky pre MSP, podporuje podnikanie a zakotvuje zásadu „najskôr myslieť na malých“ do práva a politiky s cieľom posilniť konkurencieschopnosť MSP. V iniciatíve SBA sa stanovuje desať zásad a uvádzajú sa politické a legislatívne akcie na podporu potenciálu MSP v oblasti rastu a tvorby pracovných miest. Vykonávaním iniciatívy SBA sa prispieva k dosahovaniu cieľov stratégie Európa 2020. V hlavných iniciatívach už boli stanovené viaceré akcie pre MSP.
(4)
Medzitým sa vykonalo preskúmanie iniciatívy SBA, ktoré sa zverejnilo vo februári 2011 a na základe ktorého prijala Rada na zasadnutí 30. a 31. mája 2011 závery. V uvedenom preskúmaní sa uvádza stav vykonávania iniciatívy SBA a posudzujú sa potreby MSP aktívnych v súčasnom hospodárskom prostredí, v ktorom čoraz ťažšie získavajú prístup k financiám a na trhy. V rámci uvedeného preskúmania sa poskytuje prehľad o pokroku dosiahnutom počas prvých dvoch rokov uplatňovania iniciatívy SBA, stanovujú sa nové akcie predstavujúce reakciu na výzvy vyplývajúce z krízy, ako uvádzajú zainteresované strany, a navrhujú sa v ňom spôsoby na zlepšenie využívania a vykonávania iniciatívy SBA s jednoznačnou úlohou pre zainteresované strany, pričom podnikateľské organizácie sú v popredí. V špecifických cieľoch programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP by sa mali odzrkadľovať priority stanovené v uvedenom preskúmaní. Je potrebné zabezpečiť, aby sa vykonávanie takéhoto programu koordinovalo s vykonávaním iniciatívy SBA.
Predovšetkým je dôležité, aby akcie v rámci špecifických cieľov prispievali k plneniu uvedených desiatich zásad a nových akcií identifikovaných v procese preskúmania iniciatívy SBA.
(5)
Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (3) ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 -2020. V uvedenom viacročnom finančnom rámci sa uvádza, ako dosiahnuť ciele politík zamerané na zvyšovanie rastu, tvorbu väčšieho počtu pracovných miest v Európe a zavádzanie nízkouhlíkového hospodárstva ohľaduplnejšieho k životnému prostrediu, ako aj na medzinárodne renomovanú Úniu.
(6)
S cieľom prispieť k posilneniu konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov z Únie, najmä MSP, podporiť existujúce MSP, povzbudiť podnikateľskú kultúru a podporiť rast MSP, rozvoj znalostnej spoločnosti a vývoj založený na vyváženom hospodárskom raste by sa mal zriadiť Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (ďalej len „program COSME“).
(7)
Vysokou prioritou programu COSME by mal byť program zjednodušenia, a to v súlade s oznámením Komisie z 8. februára 2012 s názvom Program zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 - 2020. Použitie finančných prostriedkov Únie a členských štátov na podporu konkurencieschopnosti podnikov a MSP by sa malo lepšie koordinovať v záujme zabezpečenia komplementarity, lepšej efektívnosti a zviditeľnenia, ako aj dosiahnutia väčšej rozpočtovej synergie.
(8)
Komisia sa zaviazala začleniť oblasť klímy do výdavkových programov Únie a nasmerovať najmenej 20 % rozpočtu Únie na ciele súvisiace s klímou. Je potrebné zabezpečiť, aby sa pri príprave, tvorbe a vykonávaní programu COSME podporovalo zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobenie sa jej, ako aj predchádzanie riziku. Opatreniami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa malo prispieť k podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a spoločnosť, ktoré sú odolné voči zmene klímy.
(9)
Z rozhodnutia Rady 2001/822/ES (4) vyplýva, že osoby a orgány z pridružených zámorských krajín a území sú oprávnené na účasť na programe COSME.
(10)
Politika konkurencieschopnosti Únie je zameraná na zavedenie inštitucionálnych a politických opatrení, na základe ktorých sa vytvoria podmienky pre udržateľný rast podnikov, najmä MSP. Dosiahnutie konkurencieschopnosti a udržateľnosti znamená schopnosť dosiahnuť a zachovať si hospodársku konkurencieschopnosť a rast podnikov v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja. Primárnym zdrojom udržateľného rastu príjmov je zvýšená produktivita vrátane produktivity zdrojov a energie. Konkurencieschopnosť závisí aj od schopnosti spoločností v plnej miere využívať výhody príležitostí, akou je napríklad vnútorný trh. Obzvlášť dôležité je to pre MSP, ktoré tvoria 99 % podnikov v Únii, poskytujú dve z troch existujúcich pracovných miest v súkromnom sektore a 80 % novovytvorených pracovných miest a na celkovej pridanej hodnote vytvorenej podnikmi v Únii sa podieľajú viac než polovicou. MSP sú kľúčovou hnacou silou hospodárskeho rastu, zamestnanosti a sociálnej integrácie.
(11)
V oznámení Komisie z 18. apríla 2012 s názvom Smerom k oživeniu hospodárstva sprevádzanému tvorbou veľkého počtu pracovných miest sa odhaduje, že podporou prechodu na ekologické hospodárstvo, napríklad podporou politík v oblasti efektívneho využívania zdrojov, energetickej efektívnosti a zmeny klímy, by mohlo do roku 2020 vzniknúť viac ako päť miliónov pracovných miest, a to najmä v sektore MSP. So zreteľom na túto skutočnosť by konkrétne akcie v rámci programu COSME mohli zahŕňať podporu vývoja udržateľných výrobkov, služieb, technológií a procesov, ako aj efektívneho využívania zdrojov a energie a sociálnej zodpovednosti podnikov.
(12)
Konkurencieschopnosť je už niekoľko rokov stredobodom záujmu tvorby politík Únie, keďže zlyhanie trhu, politík a inštitúcií ohrozuje konkurencieschopnosť podnikov z Únie, najmä MSP.
(13)
Program COSME by mal preto riešiť zlyhanie trhu, ktoré ovplyvňuje konkurencieschopnosť hospodárstva Únie v celosvetovom meradle a ohrozuje schopnosť podnikov, najmä MSP, súťažiť s konkurentmi v iných častiach sveta.
(14)
Program COSME by sa mal zamerať najmä na MSP, ako sa vymedzujú v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (5). Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mala konzultovať so všetkými relevantnými zainteresovanými stranami vrátane organizácií zastupujúcich MSP. Osobitná pozornosť by sa mala venovať mikropodnikom, podnikom zaoberajúcim sa remeselnými činnosťami, samostatne zárobkovo činným osobám, slobodným povolaniam a sociálnym podnikom. Pozornosť by sa mala venovať aj potenciálnym a novým podnikateľom, mladým podnikateľom, podnikateľkám a iným špecifickým cieľovým skupinám, ako sú starší ľudia, migranti a podnikatelia patriaci k sociálne znevýhodneným alebo zraniteľným skupinám, napríklad osobám so zdravotným postihnutím, ako aj podpore transferov podnikov, ich osamostatňovania, rozširovania a tzv. druhých šancí pre podnikateľov.
(15)
Mnohé z problémov v oblasti konkurencieschopnosti Únie súvisia s ťažkosťami MSP pri získavaní prístupu k financiám, keďže zápasia s preukazovaním svojej úverovej bonity a majú ťažkosti pri získavaní prístupu k rizikovému kapitálu. Tieto ťažkosti majú negatívny vplyv na úroveň a kvalitu novo vytvorených podnikov, na mieru rastu a prežívania podnikov, ako aj na pripravenosť nových podnikateľov na prevzatie životaschopných spoločností v súvislosti s transfermi podnikov/nástupníctvom. Finančné nástroje Únie zavedené podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (6) majú overenú pridanú hodnotu a priniesli pozitívny príspevok najmenej 220 000 malým a stredným podnikom. Zvýšená pridaná hodnota navrhovaných finančných nástrojov pre Úniu spočíva okrem iného v posilnení vnútorného trhu z hľadiska rizikového kapitálu a v rozvoji celoeurópskeho finančného trhu pre MSP, ako aj v riešeniach zlyhania trhu, ktorých realizácia nie je možná na úrovni členských štátov. Akcie Únie by mali byť súdržné, konzistentné a mali by dopĺňať finančné nástroje členských štátov pre MSP, mali by vytvárať pákový efekt a zabraňovať narušeniu trhu, a to v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (7). Subjekty poverené vykonávaním akcií by mali zabezpečiť doplnkovosť a zabrániť duplicitnému financovaniu zo zdrojov Únie.
(16)
Komisia by mala venovať pozornosť zviditeľneniu financovania, ktoré sa poskytuje prostredníctvom finančných nástrojov tohto nariadenia, aby sa zabezpečila informovanosť o dostupnosti podpory od Únie a uznanie poskytnutej podpory na trhu. Na tento účel by mali byť finanční sprostredkovatelia zároveň povinní explicitne zdôrazniťkonečným príjemcom, že financovanie umožnila podpora poskytnutá zfinančných nástrojov podľa tohto nariadenia. Komisia a členské štáty by mali prijať primerané opatrenia aj prostredníctvom užívateľsky ústretových online systémov na šírenie informácií o dostupných finančných nástrojoch medzi MSP a sprotredkovateľmi. Tieto systémy, ktoré by mohli zahŕňať jediný portál, by nemali byť duplicitné s existujúcimi systémami.
(17)
Sieť Enterprise Europe Network (ďalej len „sieť“) preukázala svoju pridanú hodnotu pre európske MSP ako jednotné kontaktné miesto na podporu podnikania tým, že pomáha podnikom zlepšiť ich konkurencieschopnosť a využiť podnikateľské príležitosti na vnútornom trhu a mimo neho. Zjednodušenie metodológií a pracovných metód a dodanie európskeho rozmeru službám na podporu podnikania možno dosiahnuť len na úrovni Únie. Sieť predovšetkým pomohla MSP nájsť na vnútornom trhu a v tretích krajinách partnerov na spoluprácu alebo transfer technológií, získať poradenstvo v oblasti zdrojov financovania zo strany Únie, práva Únie a práv duševného vlastníctva, ako aj v oblasti programov Únie na podporu ekologických inovácií a udržateľnej výroby. Získala tiež spätnú väzbu týkajúcu sa práva a noriem Únie. Jej jedinečné odborné poznatky sú osobitne dôležité pri prekonávaní informačných asymetrií a pri znižovaní transakčných nákladov súvisiacich s cezhraničnými transakciami.
(18)
Naďalej je potrebné vynakladať úsilie na ďalšiu optimalizáciu kvality služieb a výkonnosti siete, najmä pokiaľ ide o zvyšovanie informovanosti MSP a následné využívanie navrhovaných služieb, ešte väčšou integráciou služieb zameraných na internacionalizáciu a inovácie, posilňovaním spolupráce medzi sieťou a regionálnymi a miestnymi zainteresovanými stranami z radov MSP, konzultovaním a lepším zapájaním hostiteľských organizácií, znižovaním byrokracie, zlepšovaním podpory v oblasti informačných technológií a zlepšovaním zviditeľnenia siete a jej služieb v pokrytých geografických regiónoch.
(19)
Konkurencieschopnosť je ovplyvňovaná obmedzenou internacionalizáciou MSP v Európe aj mimo nej. Podľa niektorých odhadov v súčasnosti 25 % MSP so sídlom v Únii vyváža alebo v určitom období za posledné tri roky vyvážalo, z čoho len 13 % MSP so sídlom v Únii pravidelne vyváža mimo Únie a iba 2 % investovali mimo svojej domovskej krajiny. Okrem toho, z prieskumu Eurobarometra z roku 2012 vyplýva existencia nevyužitého potenciálu pre rast MSP na ekologických trhoch v rámci Únie aj mimo nej, pokiaľ ide o internacionalizáciu a prístup k verejnému obstarávaniu. V súlade s iniciatívou „Small Business Act“, v ktorej sa Únia a členské štáty vyzývajú, aby podporovali a povzbudzovali MSP pri využívaní výhod rastu trhov mimo Únie, poskytuje Únia finančnú pomoc viacerým iniciatívam, ako napríklad Centru pre priemyselnú spoluprácu medzi EÚ a Japonskom a asistenčnému pracovisku pre MSP v oblasti práv duševného vlastníctva v Číne. Pridaná hodnota pre Úniu sa vytvára podporou spolupráce a ponukou služieb na európskej úrovni, ktoré dopĺňajú, ale nezdvojujú hlavné služby členských štátov na podporu obchodu a ktorými sa posilňuje spoločné úsilie poskytovateľov verejných a súkromných služieb v tejto oblasti. Takéto služby by mali zahŕňať informácie o právach duševného vlastníctva, normách, ako aj o pravidlách a príležitostiach v oblasti verejného obstarávania. V plnom rozsahu by sa mala zohľadniť časť II záverov Rady zo 6. decembra 2011 s názvom Posilňovanie vykonávania priemyselnej politiky v celej EÚ o oznámení Komisie s názvom „Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie: Konkurencieschopnosť a udržateľnosť v popredí záujmu“. V tejto súvislosti by dobre vymedzená európska stratégia klastrov mala dopĺňať vnútroštátne a regionálne úsilie o podporu klastrov zameranú na excelentnosť a medzinárodnú spoluprácu, pričom sa zohľadní skutočnosť, že spájanie MSP do klastrov môže byť kľúčovým prostriedkom na posilnenie ich schopnosti inovovať a začatie ich pôsobenia na zahraničných trhoch.
(20)
S cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť podnikov Únie, najmä MSP, musia členské štáty a Komisia vytvoriť priaznivé podnikateľské prostredie. Osobitnú pozornosť si vyžadujú záujmy MSP a sektory, v ktorých sú najaktívnejšie. Potrebné sú aj iniciatívy na úrovni Únie, aby dochádzalo k výmene informácií a znalostí v európskom meradle, pričom digitálne služby v tejto oblasti môžu byť obzvlášť nákladovo efektívne. Takéto akcie môžu pomôcť pri vytváraní rovnakých podmienok pre MSP.
(21)
Nedostatky, fragmentácia a zbytočná byrokracia na vnútornom trhu bránia občanom, spotrebiteľom a podnikom, najmä MSP, aby naplno využívali všetky jeho výhody. Preto je naliehavo potrebné, aby členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia vyvinuli koordinované úsilie zamerané na riešenie nedostatkov v oblasti vykonávania, legislatívy a informácií. V súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality by členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia mali spolupracovať aj na tom, aby sa zbytočné administratívne a regulačné zaťaženie MSP znižovalo a aby sa mu predchádzalo. Opatrenia v rámci programu COSME, ktorý je jediným programom Únie orientovaným konkrétne na MSP, by mali prispieť k realizácii uvedených cieľov, najmä tak, že pomôžu zlepšiť rámcové podmienky pre podniky. Určitú úlohu by v tomto úsilí mali zohrávať kontroly vhodnosti a posúdenia vplyvu financované v rámci programu COSME.
(22)
Ďalším faktorom, ktorý ovplyvňuje konkurencieschopnosť, je pomerne slabý podnikateľský duch v Únii. Len 45 % občanov Únie (a menej než 40 % žien) by sa rado stalo samostatne zárobkovo činnými osobami v porovnaní s 55 % obyvateľov v Spojených štátoch a 71 % v Číne (podľa prieskumu Eurobarometra z roku 2009 o podnikaní). Podľa iniciatívy SBA by sa mala venovať pozornosť všetkým situáciám, ktorým podnikatelia čelia, vrátane začatia činnosti, rastu, transferu a konkurzu (druhá šanca). Podpora vzdelávania v oblasti podnikania, ako aj opatrenia na zvyšovanie súdržnosti a konzistentnosti, akými sú napríklad referenčné porovnávanie a výmena osvedčených postupov, zabezpečujú vysokú pridanú hodnotu Únii.
(23)
Program Erasmus pre mladých podnikateľov bol spustený s cieľom umožniť novým podnikateľom alebo tým, ktorí majú o podnikanie záujem, získať podnikateľské skúsenosti v inom členskom štáte, než je ich členský štát, a umožniť im tak posilniť svoj podnikateľský talent. V súvislosti s cieľom spočívajúcim v zlepšení rámcových podmienok na podporu podnikania a podnikateľskej kultúry by Komisia mala mať možnosť prijať opatrenia s cieľom pomôcť novým podnikateľom zlepšiť svoje schopnosti rozvíjať svoju podnikateľskú odbornosť, zručnosti a prístupy, ako aj zlepšiť svoju technologickú spôsobilosť a riadenie podniku.
(24)
Globálna hospodárska súťaž, demografické zmeny, obmedzenia v oblasti zdrojov a vznikajúce sociálne trendy vytvárajú výzvy a príležitosti pre rôzne sektory, ktoré čelia globálnym výzvam a pre ktoré je charakteristický vysoký podiel MSP. Napríklad dizajnérske sektory sa musia prispôsobiť, aby využili vo svoj prospech nevyužitý potenciál vysokého dopytu po personalizovaných, kreatívnych, inkluzívnych produktoch. Keďže sa tieto výzvy týkajú všetkých MSP z Únie v týchto sektoroch, v záujme tvorby dodatočného rastu je potrebné vyvinúť na úrovni Únie spoločné úsilie prostredníctvom iniciatív urýchľujúcich vznik nových produktov a služieb.
(25)
Na podporu akcie prijatej v členských štátoch môže program COSME podporiť iniciatívy v sektorových aj prierezových oblastiach s potenciálom pre rast a podnikateľskú aktivitu, najmä v tých, v ktorých je vysoký podiel MSP, urýchlením vzniku konkurencieschopných a udržateľných odvetví, a to na základe podnikateľských modelov, ktoré majú najvyššiu konkurencieschopnosť, zlepšených výrobkov a procesov, organizačných štruktúr alebo upravených hodnotových reťazcov. Ako je uvedené v oznámení Komisie z 30. júna 2010 s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu - nový politický rámec pre európsky cestovný ruch, ktoré Rada uvítala na zasadnutí v októbri 2010, cestovný ruch je dôležitým sektorom hospodárstva Únie. Podniky v tomto sektore priamo prispievajú 5 % k hrubému domácemu produktu (HDP) Únie. V Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa uznáva význam cestovného ruchu a stanovujú sa v nej právomoci Únie v tejto oblasti. Iniciatívy v oblasti európskeho cestovného ruchu môžu dopĺňať akcie členských štátov povzbudzovaním tvorby priaznivého prostredia a podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi, najmä výmenou osvedčených postupov. Akcie môžu zahŕňať zlepšovanie znalostnej základne v oblasti cestovného ruchu poskytovaním údajov a analýz a rozvojom projektov v oblasti nadnárodnej spolupráce v úzkej súčinnosti s členskými štátmi, pričom by sa malo zabrániť záväzným požiadavkám voči podnikom Únie.
(26)
V programe COSME sa uvádzajú akcie pre ciele, celkové finančné krytie na plnenie týchto cieľov, minimálne finančné krytie finančných nástrojov, rôzne typy vykonávacích opatrení a transparentné mechanizmy na monitorovanie, hodnotenie a ochranu finančných záujmov Únie.
(27)
Programom COSME sa dopĺňajú iné programy Únie, pričom je potrebné uznať, že každý nástroj by mal fungovať podľa svojich vlastných špecifických postupov. Tie isté oprávnené náklady by sa teda nemali financovať duplicitne. S cieľom dosiahnuť pridanú hodnotu a výrazný vplyv financovania Únie by sa medzi programom COSME, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (8) („program Horizont 2020“), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (9) („štrukturálne fondy“) a ostatnými programami Únie mali vyvíjať úzke synergie.
(28)
Vo všetkých relevantných iniciatívach a akciách, na ktoré sa vzťahuje COSME program, by sa mala zohľadniť zásada transparentnosti a zásada rovnosti príležitostí pre ženy a mužov. V uvedených iniciatívach a akciách by sa malo zohľadniť aj dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd pre všetkých občanov.
(29)
Poskytovaniu grantov malým a stredným podnikom by mal predchádzať transparentný proces. Udelenie grantov v rámci takejto podpory a ich vyplatenie by malo byť transparentné, nebyrokratické a v súlade s bežnými pravidlami.
(30)
Toto nariadenie stanovuje finančné krytie na celé obdobie trvania programu COSME, ktoré pre Európsky parlament a Radu predstavuje počas ročného rozpočtového postupu hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových veciach a riadnom finančnom hospodárení (10).
(31)
S cieľom zabezpečiť, aby sa financovanie obmedzovalo na riešenie zlyhania trhu, politík a inštitúcií a vzhľadom na potrebu zabrániť narušeniam trhu, by financovanie z programu COSME malo byť v súlade s pravidlami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci.
(32)
Účasť príslušných krajín na programoch Únie sa stanovuje v Dohode o Európskom hospodárskom priestore a v protokoloch k dohodám o pridružení. Účasť iných tretích krajín by mala byť možná, ak sa to uvádza v dohodách a postupoch.
(33)
Dôležité je zabezpečiť riadne finančné riadenie programu COSME a jeho vykonávania čo najefektívnejším a užívateľsky najústretovejším spôsobom, pričom je zároveň potrebné zabezpečiť právnu istotu a prístupnosť programu COSME všetkým účastníkom.
(34)
Program COSME by sa mal monitorovať a hodnotiť, aby sa umožnili úpravy. Mala by sa vypracúvať výročná správa o jeho vykonávaní, v ktorej by sa uviedol dosiahnutý pokrok a plánované činnosti.
(35)
Vykonávanie programu COSME by sa malo monitorovať ročne s pomocou kľúčových ukazovateľov pre posudzovanie výsledkov a vplyvu. Tieto ukazovatele vrátane relevantných východiskových údajov by mali poskytovať minimálny základ pre posudzovanie miery dosiahnutia cieľov programu COSME.
(36)
Predbežná správa o dosahovaní cieľov všetkých akcií podporovaných v rámci programu COSME, ktorú vypracuje Komisia, by mala obsahovať aj hodnotenie nízkej miery účasti MSP, ak sa zistí vo významnom počte členských štátoch. Ak je to vhodné, príslušné členské štáty by mohli zohľadniť výsledky predbežnej správy vo svojich príslušných politikách.
(37)
Finančné záujmy Únie by sa počas celého výdavkového cyklu mali chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane prevencie, odhaľovania a prešetrovania nezrovnalostí, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov, a tam, kde je to vhodné, prostredníctvom administratívnych a finančných sankcií v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
(38)
S cieľom zaistiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci, aby prijala ročné pracovné programy na vykonávanie programu COSME. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (11). Niektoré z akcií uvedených v ročnom pracovnom programe zahŕňajú koordináciu akcií na vnútroštátnej úrovni. V tejto súvislosti by sa mal uplatňovať článok 5 ods. 4 uvedeného nariadenia.
(39)
Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ by sa mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o doplnenie ukazovateľov, zmeny určitých špecifických podrobností týkajúcich sa finančných nástrojov a o úpravy orientačných súm, ktorými by sa tieto sumy prekročili o viac ako 5 % hodnoty finančného krytia v každom jednotlivom prípade. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia uskutočnila počas prípravných prác príslušné konzultácie, aj na úrovni expertov. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a riadne postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade,
(40)
Z dôvodu právnej istoty a jasnosti by sa rozhodnutie č. 1639/2006/ES malo zrušiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
Predmet
Článok 1
Zriadenie
Na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 sa týmto zriaďuje program pre akcie Únie na zlepšenie konkurencieschopnosti podnikov s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky (MSP) (ďalej len „program COSME“).
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sú „MSP“ mikropodniky, malé a stredné podniky, ako sa sú vymedzené v odporúčaní 2003/361/ES.
Článok 3
Všeobecné ciele
1. Program COSME prispieva k nasledujúcim všeobecným cieľom, pričom sa osobitná pozornosť venuje špecifickým potrebám MSP usadených v Únii a MSP usadených v tretích krajinách, ktoré sa na programe COSME zúčastňujú podľa článku 6:
a)
posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov z Únie, predovšetkým MSP;
b)
podnietenie podnikateľskej kultúry a podpora vytvárania a rastu MSP.
2. Dosahovanie cieľov uvedených v odseku 1 sa meria pomocou týchto ukazovateľov:
a)
výkonnosť MSP z hľadiska udržateľnosti;
b)
zmeny v zbytočnom administratívnom a regulačnom zaťažení nových aj existujúcich MSP;
c)
zmeny podielu MSP, ktoré vyvážajú v rámci alebo mimo Únie;
d)
zmeny v raste MSP;
e)
zmeny podielu občanov Únie, ktorí si želajú stať sa samostatne zárobkovo činnými osobami.
3. Podrobný zoznam ukazovateľov a cieľov pre program COSME sa uvádza v prílohe.
4. Program COSME podporuje vykonávanie stratégie Európa 2020 a prispieva k dosahovaniu cieľa inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Program COSME prispieva najmä k hlavnému cieľu týkajúcemu sa zamestnanosti.
KAPITOLA II
Špecifické ciele a oblasti akcií
Článok 4
Špecifické ciele
1. Špecifické ciele programu COSME sú:
a)
zlepšenie prístupu MSP k financiám v podobe kapitálu a dlhových financií;
b)
zlepšenie prístupu na trhy, predovšetkým v rámci Únie, ale aj na celosvetovej úrovni;
c)
zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov Únie, predovšetkým MSP, vrátane podnikov v sektore cestovného ruchu;
d)
podpora podnikania a podnikateľskej kultúry.
2. Pri vykonávaní programu COSME sa podporuje potrebné prispôsobenie podnikov nízkoemisnému hospodárstvu odolnému voči zmene klímy, ktoré je zdrojovo a energeticky efektívne.
3. Na meranie vplyvu programu COSME pri dosahovaní špecifických cieľov uvedených v odseku 1 sa používajú ukazovatele stanovené v prílohe I.
4. V ročných pracovných programoch uvedených v článku 13 sa upresnia všetky akcie, ktoré sa majú vykonať v rámci tohto programu COSME.
Článok 5
Rozpočet
1. Finančné krytie na vykonávanie programu COSME je 2 298,243 miliónov EUR v bežných cenách, z čoho sa prideľuje najmenej 60 % na finančné nástroje.
Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.
2. Finančné krytie stanovené v tomto nariadení môže pokrývať aj výdavky na prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti, ktoré sú potrebné na riadenie programu COSME a dosahovanie jeho cieľov. Nákladovo efektívnym spôsobom pokrýva predovšetkým štúdie, zasadnutia expertov, informačné a komunikačné akcie vrátane komunikácie politických priorít Únie smerom k podnikom, ak sa týkajú všeobecných cieľov programu COSME, výdavky súvisiace so sieťami IT so zameraním na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ostatnými výdavkami na technickú a administratívnu pomoc, ktoré vzniknú Komisii pri riadení programu COSME.
Tieto výdavky nepresiahnu 5 % hodnoty finančného krytia.
3. V rámci finančného krytia programu COSME sa pridelí orientačná suma vo výške 21,5 % hodnoty finančného krytia na špecifický cieľ uvedený v článku 4 ods. 1 písm. b), suma vo výške 11 % na špecifický cieľ uvedený v článku 4 ods. 1 písm. c) a suma vo výške 2,5 % na špecifický cieľ uvedený v článku 4 ods. 1 písm. d). Komisia sa môže odchýliť od týchto orientačných súm, ale nie o viac ako 5 % hodnoty finančného krytia v každom jednotlivom prípade. Ak by sa prekročenie tohto limitu ukázalo ako nevyhnutné, Komisia je oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 23 upravujúce tieto orientačné sumy.
4. Pridelené finančné prostriedky sa môžu vzťahovať aj na výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie prechodu medzi programom COSME a opatreniami prijatými v rámci rozhodnutia č. 1639/2006/ES. V prípade potreby sa môžu rozpočtové prostriedky zahrnúť do rozpočtu na obdobie po roku 2020 s cieľom pokryť podobné výdavky, aby sa umožnilo riadenie akcií, ktoré sa do 31. decembra 2020 ešte neukončili.
Článok 6
Účasť tretích krajín
1. Program COSME je otvorený pre účasť:
a)
krajín Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP a ďalšie európske krajiny, ak to umožňujú dohody a postupy;
b)
pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátov v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti uvedených krajín na programoch Únie ustanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dojednaniach;
c)
krajín patriacich do rozsahu pôsobnosti európskej susedskej politiky, ak to umožňujú dohody a postupy, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti uvedených krajín na programoch Únie zriadených v príslušných rámcových dohodách, protokoloch k dohodám o pridružení a v rozhodnutiach Rady pre pridruženie.
2. Subjekt usadený v krajine uvedenej v odseku 1 sa môže zúčastňovať na častiach programu COSME, ak je táto krajina učastníkom v zmysle podmienok stanovených v príslušných dohodách uvedených v odseku 1.
Článok 7
Účasť subjektov nezúčastnených krajín
1. Na častiach programu COSME, na ktorom sa tretia krajina uvedená v článku 6 nezúčastňuje, sa môžu zúčastňovať subjekty usadené v tejto krajine. Subjekty usadené v iných tretích krajinách sa tiež môžu zúčastňovať na akciách v rámci programu COSME.
2. Subjekty uvedené v odseku 1 nie sú oprávnené prijímať finančné príspevky Únie s výnimkou prípadu, keď to má pre program COSME zásadný význam, najmä pokiaľ ide o konkurencieschopnosť a prístup na trhy pre podniky Únie. Táto výnimka sa neuplatňuje na ziskové (profit-making) subjekty.
Článok 8
Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám
1. Komisia podporuje akcie zamerané na uľahčenie a zlepšenie prístupu MSP k financiám v fáze začatia činnosti, fáze rastu a fáze transferu, ktoré dopĺňajú používanie finančných nástrojov pre MSP členskými štátmi na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. S cieľom zabezpečiť komplementárnosť sú takéto akcie úzko koordinované s akciami uskutočnenými v rámci politiky súdržnosti, programu Horizont 2020 a na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Takéto akcie sú zamerané na povzbudenie prijímania a poskytovania financií v podobe kapitálu aj úveru, čo môže v závislosti od dopytu na trhu zahŕňať financovanie zárodkovej fázy, financovanie zo strany podnikateľských anjelov a kvázi-kapitálové financovanie, ale vylúčiť odpredaj jednotlivých častí majetku (asset stripping).
2. Okrem akcií uvedených v odseku 1 môže Únia podporiť aj akcie na zlepšenie cezhraničného a nadnárodného financovania, pričom sa prihliada na dopyt na trhu, čo MSP pomáha pri internacionalizácii ich činností v súlade s právom Únie.
Komisia môže v závislosti od dopytu na trhu preskúmať aj možnosť vytvorenia inovatívnych finančných mechanizmov, ako je davové financovanie (crowdfunding).
3. Podrobnosti o akciách uvedených v odseku 1 sú ustanovené v článku 17.
Článok 9
Akcie na zlepšenie prístupu na trhy
1. S cieľom naďalej zlepšovať konkurencieschopnosť podnikov Únie a ich prístup na trhy môže Komisia podporiť akcie na zlepšenie prístupu MSP na vnútorný trh, ako je napríklad poskytovanie informácií (a to aj prostredníctvom digitálnych služieb) a zvyšovanie informovanosti v súvislosti, okrem iného, s programami, právom a normami Únie.
2. Cieľom špecifických opatrení je uľahčenie prístupu MSP na trhy mimo Únie. Takéto opatrenia môžu zahŕňať poskytovanie informácií o existujúcich prekážkach vstupu na trh a podnikateľských príležitostiach, verejnom obstarávaní a colných postupoch, ako aj zlepšovanie podporných služieb, pokiaľ ide o normy a práva duševného vlastníctva v prioritných tretích krajinách. Tieto opatrenia dopĺňajú, ale nezdvojujú hlavné činnosti členských štátov na podporu obchodu.
3. Akcie v rámci programu COSME môžu byť zamerané na posilnenie medzinárodnej spolupráce vrátane dialógu o priemysle a regulácii s tretími krajinami. Špecifické opatrenia môžu byť zamerané na zmenšovanie rozdielov medzi Úniou a ďalšími krajinami, pokiaľ ide o regulačné rámce pre produkty, prispievanie k rozvoju podnikovej a priemyselnej politiky a prispievanie k zlepšovaniu podnikateľského prostredia.
Článok 10
Sieť Enterprise Europe Network
1. Komisia podporuje sieť Enterprise Europe Network (ďalej len „sieť“) s cieľom zabezpečiť integrované služby na podporu podnikania pre MSP z Únie, ktoré sa snažia o využitie príležitostí na vnútornom trhu a v tretích krajinách. Akcie uskutočňované prostredníctvom siete môžu zahŕňať:
a)
poskytovanie informačných a poradenských služieb týkajúcich sa iniciatív a práva Únie; podporu posilňovania riadiacich kapacít s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť MSP; podporu zameranú na zlepšovanie finančných znalostí MSP vrátane informačných a poradenských služieb týkajúcich sa príležitostí na financovanie, prístupu k financiám a súvisiace programy vedenia a mentorstva; opatrenia na zvýšenie prístupu MSP k odborným znalostiam v oblasti energetickej efektívnosti, klímy a životného prostredia a podporu programov Únie zameraných na financovanie a finančných nástrojov EÚ (vrátane programu Horizont 2020 v spolupráci s vnútroštátnymi miestami jednotného kontaktu a štrukturálnymi fondmi);
b)
podporu cezhraničnej obchodnej spolupráce, výskumu a vývoja, transferu technológií a znalostí, ako aj partnerstiev v oblasti technológií a inovácie;
c)
poskytnutie komunikačného kanála medzi MSP a Komisiou.
2. Sieť sa môže použiť aj na poskytovanie služieb v mene iných programov Únie, ako je napríklad program Horizont 2020 vrátane špecializovaných poradenských služieb povzbudzujúcich MSP k účasti na iných programoch Únie. Komisia zabezpečí, aby sa rôzne finančné zdroje siete efektívne koordinovali a aby služby, ktoré sieť poskytuje v mene iných programov Únie, boli financované týmito programami.
3. Realizácia tejto siete sa úzko koordinuje s členskými štátmi, aby sa v súlade so zásadou subsidiarity zabránilo duplicite činností.
Komisia posudzuje sieť z hľadiska jej riadenia efektívnosti a poskytovania vysoko kvalitných služieb v celej Únii.
Článok 11
Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie, najmä MSP
1. Komisia podporuje akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov Únie, najmä MSP, aby sa zvýšila účinnosť, súdržnosť, koordinácia a konzistentnosť vnútroštátnych a regionálnych politík podporujúcich konkurencieschopnosť, udržateľnosť a rast podnikov z Únie.
2. Komisia môže podporovať konkrétne akcie na zlepšenie rámcových podmienok podnikov, najmä MSP, prostredníctvom znižovania zbytočného administratívneho a regulačného zaťaženia a zabraňovania takémuto zaťaženiu. Takéto akcie môžu zahŕňať pravidelné meranie vplyvu relevantného práva Únie na MSP, v prípade potreby prostredníctvom hodnotiacej tabuľky, podporu nezávislých expertných skupín a výmenu informácií a osvedčených postupov, vrátane tých, ktoré sa týkajú systematického uplatňovania testu MSP na úrovni Únie a členských štátov.
3. Komisia môže podporovať akcie určené na vývoj nových stratégií konkurencieschopnosti a rozvoja podnikania. Takéto akcie môžu zahŕňať:
a)
opatrenia na zlepšenie tvorby, vykonávania a hodnotenia politík ovplyvňujúcich konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov, aj prostredníctvom výmeny osvedčených postupov týkajúcich sa rámcových podmienok a riadenia klastrov a podnikových sietí na svetovej úrovni a prostredníctvom podpory nadnárodnej spolupráce klastrov a podnikových sietí, vývoja udržateľných produktov, služieb, technológií a procesov, ako aj efektívne využívanie zdrojov a energie a spoločenskú zodpovednosť podnikov;
b)
opatrenia na riešenie medzinárodných aspektov politík konkurencieschopnosti, pričom sa pozornosť zameria predovšetkým na politickú spoluprácu medzi členskými štátmi, ostatné krajiny zúčastňujúce sa na programe COSME a globálnych obchodných partnerov Únie;
c)
opatrenia na zlepšenie tvorby politiky v oblasti MSP, spoluprácu medzi tvorcami politík, partnerské preskúmanie a výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, pričom sa v prípade potreby zohľadnia dostupné dôkazy a názory zainteresovaných strán, najmä s cieľom uľahčiť prístup MSP k programom Únie a opatreniam v súlade s akčným plánom týkajúcim sa iniciatívy SBA;
4. Komisia môže prostredníctvom podporovania koordinácie podporiť akcie uskutočňované v členských štátoch s cieľom urýchliť vznik konkurencieschopných odvetví s trhovým potenciálom. Takáto podpora môže zahŕňať akcie na podporu výmeny osvedčených postupov a identifikáciu požiadaviek zo strany odvetví, najmä MSP, na zručnosti a odbornú prípravu, predovšetkým pokiaľ ide o digitálnu gramotnosť. Môže zahŕňať aj akcie zamerané na nabádanie k osvojovaniu si nových podnikateľských modelov a k spolupráci MSP v nových hodnotových reťazcoch, ako aj komerčnému využitiu relevantných konceptov nových produktov a služieb.
5. Komisia môže doplniť akcie členských štátov s cieľom posilniť konkurencieschopnosť a udržateľnosť MSP z Únie v oblastiach, pre ktoré je charakteristický významný rastový potenciál, najmä v oblastiach s vysokým podielom MSP, ako je sektor cestovného ruchu. Takéto aktivity môžu zahŕňať podporovanie spolupráce medzi členskými štátmi, najmä prostredníctvom výmeny osvedčených postupov.
Článok 12
Akcie na podporu podnikania
1. Komisia prispieva k podpore podnikania a podnikateľskej kultúry zlepšovaním rámcových podmienok ovplyvňujúcich rozvoj podnikania, a to aj obmedzovaním prekážok zakladania podnikov. Komisia podporuje podnikateľské prostredie a kultúru, ktoré sú priaznivé pre udržateľné podniky, začatie činnosti podnikov, ich rast, transfer, tzv. druhú šancu (opätovné začatie činnosti), ako aj osamostatňovanie a rozširovanie.
2. Osobitná pozornosť sa venuje potenciálnym, novým, mladým podnikateľom, podnikateľkám, ako aj iným špecifickým cieľovým skupinám.
3. Komisia môže vykonávať akcie, ako sú programy mobility pre nových podnikateľov, s cieľom zlepšovať ich schopnosť rozvíjať ich podnikateľskú odbornosť, zručnosti a prístupy, ako aj zlepšovať ich technologickú kapacitu a riadenie podnikov.
4. Komisia môže podporiť opatrenia členských štátov zamerané na budovanie a zjednodušenie podnikateľského vzdelávania, odbornej prípravy, zručností a prístupov, najmä v prípade potenciálnych a nových podnikateľov.
KAPITOLA III
Vykonávanie programu COSME
Článok 13
Ročné pracovné programy
1. S cieľom vykonávať program COSME prijíma Komisia ročné pracovné programy v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 21 ods. 2. V každom ročnom pracovnom programe sa uvedú ciele určené v tomto nariadení a podrobne sa stanoví:
a)
opis akcií, ktoré sa majú financovať, sledované ciele pre každú akciu, ktoré musia byť v súlade so všeobecnými a konkrétnymi cieľmi stanovenými v článkoch 3 a 4, očakávané výsledky, metóda vykonávania, informácie o sume pridelenej na jednotlivé akcie, celková suma pre všetky akcie a orientačný harmonogram plnenia a platobný profil;
b)
primerané kvalitatívne a kvantitatívne ukazovatele pre každú akciu na účely analýzy a monitorovania efektívnosti pri dosahovaní výsledkov a plnení cieľov príslušnej akcie;
c)
v prípade grantov a súvisiacich opatrení, základné hodnotiace kritériá, ktoré by sa mali stanoviť tak, aby sa dosiahli ciele sledované v programe COSME, a maximálna miera spolufinancovania;
d)
samostatná podrobná kapitola o finančných nástrojoch, v ktorej sa v súlade s článkom 17 tohto nariadenia odzrkadľujú informačné povinnosti vyplývajúce z nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, vrátane očakávaného rozdelenia finančného krytia, medzi kapitálovým nástrojom pre rast a nástrojom na poskytovanie záruk za úvery uvedenými v článkoch 18 a 19 tohto nariadenia a informácie, ako je výška záruky a vzťah k programu Horizont 2020.
2. Komisia vykonáva program COSME v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
3. Program COSME sa vykonáva tak, aby sa zabezpečilo, že sa v podporovaných akciách zohľadní budúci vývoj a budúce potreby, najmä po priebežnom hodnotení uvedenom v článku 15 ods. 3, a že budú relevantné pre vyvíjajúce sa trhy, hospodárstvo a zmeny v spoločnosti.
Článok 14
Podporné opatrenia
1. Okrem opatrení, na ktoré sa vzťahujú výročné pracovné programy uvedené v článku 13, Komisia pravidelne prijíma podporné opatrenia vrátane:
a)
zlepšovania analýzy a monitorovania sektorových a medzisektorových otázok konkurencieschopnosti;
b)
identifikácie a šírenia osvedčených postupov a politických prístupov a ich ďalší rozvoj;
c)
kontroly vhodnosti platného práva a posúdenia vplyvu nových opatrení Únie, ktoré majú osobitný význam pre konkurencieschopnosť podnikov, s cieľom určiť oblasti platného práva, ktoré treba zjednodušiť, a zabezpečiť, aby sa zaťaženie MSP minimalizovalo v oblastiach, v ktorých sa navrhujú nové legislatívne opatrenia;
d)
hodnotenia právnych predpisov ovplyvňujúcich podniky, najmä MSP, priemyselnej politiky a opatrení súvisiacich s konkurencieschopnosťou;
e)
podpory integrovaných a užívateľsky ústretových online systémov, ktoré poskytujú informácie o programoch relevantných pre MSP, pričom sa zabezpečí, aby tieto systémy neboli duplicitné s existujúcimi portálmi.
2. Celkové náklady na tieto podporné opatrenia nepresiahnu 2,5 % finančného krytia programu COSME.
Článok 15
Monitorovanie a hodnotenie
1. Komisia monitoruje vykonávanie a riadenie programu COSME.
2. Komisia vypracúva ročnú monitorovaciu správu, v ktorej sa skúma efektívnosť a účinnosť podporovaných akcií z hľadiska finančného plnenia, výsledkov, nákladov a prípadne i vplyvu. V správe sú zahrnuté informácie o príjemcoch za každú výzvu na predloženie návrhu, ak je to možné, informácie o výške výdavkov súvisiacich s oblasťou klímy a o vplyve podpory na ciele týkajúce sa zmeny klímy, relevantné údaje týkajúce sa úverov poskytnutých na základe nástroja na poskytnutie záruk za úvery vo výške nad a pod 150 000 EUR do takej miery, aby zber takýchto informácií nespôsobil podnikom, najmä MSP, neodôvodnené administratívne zaťaženie. Monitorovacia správa zahŕňa výročnú správu o každom finančnom nástroji, ako sa vyžaduje v článku 140 ods. 8 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
3. Najneskôr do roku 2018 vypracuje Komisia predbežnú hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých akcií podporovaných v rámci programu COSME na úrovni výsledkov a vplyvov, o efektívnosti využívania zdrojov a o ich európskej pridanej hodnote s cieľom prijať rozhodnutie o obnovení, zmene alebo pozastavení opatrení. Predbežná hodnotiaca správa sa zaoberá aj rozsahom zjednodušenia, jeho vnútornou a vonkajšou súdržnosťou, otázkou, či sú všetky ciele naďalej relevantné, ako aj príspevkom opatrení k prioritám Únie týkajúcim sa inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Zohľadnia sa v nej výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení, z čoho sa bude čerpať pri rozhodnutí o možnom obnovení, zmene alebo pozastavení následného opatrenia.
4. Komisia vypracuje záverečnú hodnotiacu správu o dlhodobom vplyve a udržateľnosti účinkov opatrení.
5. Všetci príjemcovia grantov a ostatné zúčastnené strany, ktoré dostali finančné prostriedky Únie podľa tohto nariadenia, poskytnú Komisii primerané údaje a informácie potrebné na to, aby sa dotknuté opatrenia dali monitorovať a hodnotiť.
6. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správy uvedené v odsekoch 2, 3 a 4 a zverejní ich.
KAPITOLA IV
Finančné ustanovenia a formy finančnej pomoci
Článok 16
Formy finančnej pomoci
Finančná pomoc Únie v rámci programu COSME sa môže vykonávať nepriamo delegovaním úloh plnenia rozpočtu na subjekty uvedené v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 17
Finančné nástroje
1. Finančné nástroje v rámci programu COSME stanovené v súlade s hlavou VIII nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 sa používajú s cieľom uľahčiť prístup MSP k financiám vo fáze začatia činnosti, fáze rastu a fáze transferu. Finančné nástroje zahŕňajú kapitálový nástroj a nástroj na poskytovanie záruk za úvery. Pri prideľovaní prostriedkov uvedeným nástrojom sa zohľadňuje dopyt zo strany finančných sprostredkovateľov.
2. Finančné nástroje pre MSP sa vtedy, keď je to vhodné, môžu kombinovať a dopĺňať:
a)
s inými finančnými nástrojmi zriadenými členskými štátmi a ich riadiacimi orgánmi a financovanými z vnútroštátnych/regionálnych fondov alebo financovanými v kontexte operácií štrukturálnych fondov v súlade s článkom 38 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
b)
s inými finančnými nástrojmi zriadenými členskými štátmi a ich riadiacimi orgánmi a financovanými z vnútroštátnych alebo regionálnych programov mimo operácií štrukturálnych fondov;
c)
s grantmi financovanými Úniou, a to aj v rámci tohto nariadenia.
3. Kapitálový nástroj pre rast a nástroj na poskytovanie záruk za úvery uvedené v článkoch 18 a 19 môžu dopĺňať používanie finančných nástrojov pre MSP zo strany členských štátov v rámci politiky súdržnosti.
4. Pri kapitálovom nástroji pre rast a nástroji na poskytovanie záruk za úvery je prípadne možné spojiť finančné zdroje členských štátov a/alebo regiónov, ktoré sú ochotné prispieť časťou prostriedkov štrukturálnych fondov im pridelených v súlade s článkom 38 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
5. Finančné nástroje môžu vytvárať akceptovateľné príjmy potrebné na dosiahnutie cieľov ostatných partnerov alebo investorov. Kapitálový nástroj môže fungovať na podriadenom základe, ale s cieľom zachovať hodnotu aktív poskytnutých prostredníctvom rozpočtu Únie.
6. Kapitálový nástroj pre rast a nástroj na poskytovanie záruk za úvery sa zriadia v súlade s hlavou VIII nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a delegovaným nariadením Komisie (EÚ, Euratom) č. 1268/2012 (12).
7. Finančné nástroje podľa programu COSME sa vyvíjajú a používajú ako komplementárne a koherentné s nástrojmi zriadenými podľa programu Horizont 2020 pre MSP.
8. V súlade s článkom 60 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 zabezpečia subjekty poverené používaním finančných nástrojov zviditeľnenie akcie Únie pri správe prostriedkov Únie. Na tento účel je poverený subjekt zabezpečí, aby finanční sprostredkovatelia explicitne informovali konečných príjemcov, že financovanie umožnila podpora poskytnutá z finančných nástrojov v rámci programu COSME. Komisia zabezpečí, aby následne zverejnené informácie o príjemcoch v súlade s článkom 60 ods. 2 písm. e) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 boli ľahko dostupné potenciálnym konečným príjemcom.
9. Splátky generované nástrojom druhou časťou Fondu pre rýchlorastúce a inovačné MSP zriadeným podľa rozhodnutia č. 1639/2006/ES a prijaté po 31. decembri 2013 sa v súlade s článkom 21 ods. 4 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 pripíšu kapitálovému nástroju pre rast zriadenému podľa článku 18 tohto nariadenia.
10. Finančné nástroje sa používajú v súlade s príslušnými pravidlami Únie pre štátnu pomoc.
Článok 18
Kapitálový nástroj pre rast
1. Kapitálový nástroj pre rast (Equity Facility for Growth - EFG) - sa používa ako časť jediného kapitálového finančného nástroja Únie, prostredníctvom ktorého sa podporuje rast a výskum a inovácie podnikov z EÚ od počiatočnej fázy vrátane zárodkovej fázy po fázu rastu. Jediný kapitálový finančný nástroj Únie je finančne podporovaný prostredníctvom programu Horizont 2020 a programu COSME.
2. EFG sa zameriava na fondy, ktoré poskytujú: podnikom vo fáze expanzie a rastu, najmä s cezhraničným pôsobením, rizikový kapitál a mezanínové financie, akými sú napríklad podriadené úvery a úvery s účasťou, pričom existuje možnosť investovať do fondov financujúcich počiatočnú fázu v spojení s kapitálovým nástrojom pre výskum a inovácie v rámci programu Horizont 2020 a poskytnúť nástroje spoločných investícií pre podnikateľských anjelov. V prípade investícií v počiatočnom štádiu nepresahujú investície z EFG 20 % celkových investícií Únie okrem prípadov viacfázových fondov a fondov fondov, ak sa financovanie z EFG a kapitálového nástroja pre výskum a inovácie podľa programu Horizont 2020 poskytuje pomerným dielom, a to na základe investičnej politiky fondov. Komisia môže vzhľadom na meniace sa trhové podmienky rozhodnúť o zmene prahovej hodnoty 20 %. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 21 ods. 2.
3. EFG a kapitálový nástroj pre výskum a inovácie, ktorý by sa mal zriadiť v rámci programu Horizont 2020, využívajú rovnaký vykonávací mechanizmus.
4. Podpora z EFG má podobu jednej z týchto investícií:
a)
priamo Európskeho investičného fondu alebo iných subjektov poverených vykonávaním EFG v mene Komisie, alebo
b)
fondov fondov alebo investičných nástrojov investujúcich cezhranične, ktoré sú zriadené Európskym investičným fondom alebo inými subjektmi (vrátane správcov zo súkromného alebo verejného sektora) poverenými vykonávaním EFG v mene Komisie spolu so súkromnými investormi a/alebo verejnými finančnými inštitúciami.
5. EFG investuje do sprostredkovateľských fondov rizikového kapitálu vrátane fondov, pričom poskytuje MSP investície obvykle v ich fáze expanzie a rastu. Investície v rámci EFG sú dlhodobé, t. j. predstavujú obvykle 5- až 15-ročné pozície vo fondoch rizikového kapitálu. V každom prípade trvanie investícií v rámci EFG nepresahuje 20 rokov od podpísania dohody medzi Komisiou a subjektom povereným jej vykonaním.
Článok 19
Nástroj na poskytovanie záruk za úvery
1. Nástroj na poskytovanie záruk za úvery (LGF) poskytuje:
a)
protizáruky a iné nástroje s rozdelením rizika pre záručné systémy, prípadne vrátane spoločných záruk;
b)
priame záruky a iné nástroje s rozdelením rizika pre akýchkoľvek iných finančných sprostredkovateľov spĺňajúcich kritériá oprávnenosti uvedené v odseku 5.
2. Nástroj na poskytovanie záruk za úvery sa používa ako súčasť jediného dlhového finančného nástroja Únie pre rast a výskum a inovácie podnikov z Únie, pričom sa používa rovnaký vykonávací mechanizmus ako pri časti pre MSP v rámci dlhového nástroja pre výskum a inovácie závislej od dopytu v rámci programu Horizont 2020 (RSI II).
3. Nástroj na poskytovanie záruk za úvery pozostáva:
a)
zo záruk za dlhové financovanie (aj prostredníctvom podriadených úverov a úverov s účasťou, lízingu alebo bankových záruk), ktoré znižujú osobitné ťažkosti, ktorým čelia životaschopné MSP pri prístupe k financiám buď preto, že predstavujú vysoké riziko, alebo preto, že im chýba dostatočný dostupný kolaterál;
b)
zo sekuritizácie portfólií MSP tvorených dlhovými financiami, ktorá mobilizuje dodatočné dlhové financovanie MSP na základe príslušných dohôd o rozdelení rizika s cieľovými inštitúciami. Podpora týchto sekuritizačných transakcií je podmienená tým, že inštitúcie, ktoré sú originátorom, sa zaviažu použiť značnú časť výslednej likvidity alebo mobilizovaného kapitálu na nové úvery pre MSP v primeranom časovom období. Suma tohto nového dlhového financovania sa vypočíta vo vzťahu k sume portfóliového rizika krytého zárukou. Táto suma a obdobie sa dohodnú individuálne s každou inštitúciou, ktorá je originátorom.
4. Nástroj na poskytovanie záruk za úvery je spravovaný Európsky investičný fond alebo inými subjektmi poverenými vykonávaním nástroja na poskytovanie záruk v mene Komisie. Jednotlivé záruky v rámci nástroja na poskytovanie záruk za úvery môžu mať splatnosť do 10 rokov.
5. Oprávnenosť v rámci nástroja na poskytovanie záruk za úvery sa určuje pre každého sprostredkovateľa na základe jeho činností a na základe toho, aký je efektívny pri poskytovaní pomoci MSP pri prístupe k financovaniu životaschopných projektov. Nástroj na poskytovanie záruk za úvery môžu využívať sprostredkovatelia podporujúci podnikanie pri financovaní okrem iného aj nadobudnutia nehnuteľného a hnuteľného majetku, prevádzkového kapitálu a na transfery podnikov. Kritériá týkajúce sa sekuritizácie portfólií MSP tvorených dlhovými financiami zahŕňajú individuálne transakcie a transakcie s viacerými predávajúcimi, ako aj transakcie zahŕňajúce viaceré krajiny. Oprávnenosť sa zakladá na osvedčených trhových postupoch, najmä čo sa týka kreditnej kvality a diverzifikácie rizík sekuritizovaného portfólia.
6. Nástroj na poskytovanie záruk za úvery sa s výnimkou úverov v sekuritizovanom portfóliu vzťahuje na úvery do výšky 150 000 EUR a s minimálnou splatnosťou 12 mesiacov. Nástroj na poskytovanie záruk za úvery sa vzťahuje aj na úvery nad 150 000 EUR v prípadoch, keď MSP, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti v rámci programu COSME, nespĺňajú kritériá oprávnenosti v rámci časti pre MSP v dlhovom nástroji programu Horizont 2020 a s minimálnou splatnosťou 12 mesiacov.
Finanční sprostredkovatelia sú v prípadoch presahujúcich tento limit povinní preukázať oprávnenosť MSP v rámci časti pre MSP v dlhovom nástroji programu Horizont 2020.
7. Nástroj na poskytovanie záruk za úvery sa navrhne tak, aby umožnil podávať správy o podporovaných MSP, a to pokiaľ ide o počet aj objem úverov.
Článok 20
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijíma vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných podľa tohto nariadenia finančné záujmy Únie chránili uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam, účinnými kontrolami a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a prípadne aj účinnými, primeranými a odrádzajúcimi administratívnymi a finančnými sankciami.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov sú oprávnení vykonávať audit na základe dokladov a na mieste u všetkých príjemcov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov a iných tretích strán, ktorí dostali finančné prostriedky Únie podľa tohto nariadenia.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (13) a nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (14) s cieľom zistiť, či v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante alebo so zmluvou financovanou podľa tohto nariadenia nedošlo k podvodu, korupcii alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti, ktoré majú vplyv na finančné záujmy Únie.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia o grante vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia obsahujú ustanovenia výslovne oprávňujúce Komisiu, Dvor audítorov a úrad OLAF vykonávať takéto audity a vyšetrovania, a to podľa ich príslušných právomocí.
KAPITOLA V
Výbor a záverečné ustanovenia
Článok 21
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 22
Delegované akty
1. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23, pokiaľ ide o doplnenia ukazovateľov stanovených v prílohe, ak sa ukáže, že by mohli pomôcť pri meraní pokroku pri dosahovaní všeobecných a špecifických cieľov programu COSME.
2. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23, pokiaľ ide o zmeny niektorých špecifických podrobností týkajúcich sa finančných nástrojov. Týmito podrobnosťami sú podiel investícií z EFG na celkových investíciách Únie do fondov rizikového kapitálu zameraných na počiatočnú fázu a zloženie sekuritizovaného portfólia úverov.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 23 prijímať delegované akty týkajúce sa úpravy orientačných súm uvedených v článku 5 ods. 3, ktoré by tieto sumy presiahli o viac ako 5 % hodnoty finančného krytia v každom jednotlivom prípade, ak by sa prekročenie tohto limitu ukázalo ako nevyhnutné.
Článok 23
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 22 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od [23. decembri 2013]
3. Delegovanie právomocí uvedené v článku 22 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 22 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 24
Zrušenie a prechodné ustanovenia
1. Rozhodnutie č. 1639/2006/ES sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.
2. Na akcie začaté podľa rozhodnutia č. 1639/2006/ES a finančné záväzky týkajúce sa týchto akcií sa však uvedené rozhodnutie vzťahuje aj naďalej až do ich ukončenia.
3. Pridelené rozpočtové prostriedky podľa článku 5 môžu zahŕňať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebné na zabezpečenie prechodu medzi programom COSME a opatreniami prijatými podľa rozhodnutia č. 1639/2006/ES.
Článok 25
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 11. decembra 2013