PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 875/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 291 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % až 12,9 %.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 954/2008 (3) bylo změněno nařízení (ES) č. 682/2007, pokud jde o celní sazbu stanovenou pro jednu společnost a pro „všechny ostatní společnosti“. Pozměněné celní sazby se pohybují v rozpětí od 3,1 % do 14,3 %. Rozhodnutím Komise 2007/424/ES (4) byl od cla osvobozen dovoz dvou thajských vyvážejících výrobců, jejichž závazky Komise přijala.
(3)
V nařízení (ES) č. 847/2009 (5) Rada usoudila, že cenové závazky s pevně stanovenými dovozními cenami již nejsou vhodné pro vyrovnání škodlivých účinků dumpingu. Přijaté závazky byly zrušeny a nabídky závazků 10 jiných thajských vyvážejících výrobců byly zamítnuty.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (6) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. března 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení zpracovatelů kukuřice cukrové (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl celkové produkce připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v Unii, v tomto případě více než 50 %.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je dostatečně doloženo, a dne 19. června 2012 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“, příp. „OPŠ“). Přezkum trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v EU, vyvážející výrobce v Thajsku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Thajsku a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců v Thajsku, Komise obdržela úplné podklady od 17 vyvážejících výrobců, z nichž 9 do Evropské unie vyváželo během období přezkumného šetření. Bylo rozhodnuto o výběru vzorku tří vyvážejících výrobců, jejichž společný vývoz představoval 90 % celkového množství vyvezeného do EU spolupracujícími vývozními výrobci během období přezkumného šetření.
(12)
Poněvadž od dovozců, kteří nejsou ve spojení, přišla odpověď jen od jednoho z nich, nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se tato řízení týkají, bylo v oznámení o zahájení přezkumu oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity podklady, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Navržený vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví Unie. Navržený vzorek je reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnuje tři různé členské státy. S výrobci v Unii proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(14)
Dvě zúčastněné strany namítly, že do vzorku výrobců v Unii byli vybráni pouze žadatelé a že zde měla být snaha o to, aby do vzorku byli zařazeni rovněž výrobci mimo okruh žadatelů.
(15)
O spolupráci byli však požádáni všichni známí výrobci v Unii, a to jak žadatelé, tak výrobci mimo okruh žadatelů. Údaje k zařazení do vzorku poskytlo deset výrobců z Unie, a to jak žadatelů, tak výrobců mimo okruh žadatelů. Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vybraný vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví v Unii. Podle Komise je vybraný vzorek reprezentativní z hlediska zeměpisné polohy bez ohledu na to, zda jsou výrobci žadateli či nikoli. Tato námitka se proto zamítá.
(16)
Komise si opatřila a ověřila veškeré podklady, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku a dovozci, který není ve spojení. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itálie;
b)
vyvážející výrobci v Thajsku:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. Saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
(19)
Šetření prokázalo, že i přes rozdíly v konzervování vykazují všechny různé druhy dotčeného výrobku stejné základní biologické a chemické vlastnosti a jsou v zásadě používány ke stejným účelům.
(20)
Dvě zúčastněné strany namítly, že kódy KN pro kukuřici cukrovou nepředstavují jen dotčený výrobek, ale obsahují významná množství konzervovaných kukuřiček, které nejsou vyráběny v Unii a které nejsou obdobným výrobkem. Naznačují tak, že Komise do svých údajů zahrnula také kukuřičky.
(21)
Šetření však bylo zaměřeno výlučně na výrobek, na nějž se vztahují opatření, což kukuřičky vylučuje, a za základ pro analýzu byly v rámci šetření využity odpovídající kódy TARIC. Tato námitka se tedy zamítá jako věcně nesprávná.
2. Obdobný výrobek
(22)
U kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(24)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců, kteří představují přibližně 90 % celkového vývozu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat.
(25)
Poněvadž množství vývozu všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činilo během období přezkumného šetření zhruba 25 % veškerého vývozu z Thajska do Evropské unie, musely být ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu použity informace z jiných zdrojů, jako např. ze žádosti o přezkum a z dostupných obchodních statistik o vývozu (od thajské celní správy) a dovozu (od Eurostatu).
(26)
Do stanovení dumpingového rozpětí nebyl zahrnut prodej obchodníkům v Thajsku, kde nebyl znám cíl vývozu zboží.
(27)
Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zajišťují část prodeje dotčeného výrobku prostřednictvím externích dodavatelů. Pro účely šetření nebyl při stanovování dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců brán v potaz prodej dotčeného výrobku, který nebyl vyroben samotným vyvážejícím výrobcem.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Stanovení běžné hodnoty
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve u každého ze tří vyvážejících výrobců zjišťováno, zda byl celkový domácí prodej obdobného produktu během období přezkumného šetření reprezentativní ve srovnání s jejich celkovým prodejem na vývoz do Unie, tj. zda objem prodeje obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě představoval 5 nebo více procent jejich vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(29)
Domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativní u jedné ze tří společností zařazených do vzorku.
(30)
Dále bylo zkoumáno, zda typy obdobného výrobku prodávaných touto společností a určených k domácí spotřebě byly identické nebo přímo srovnatelné s typy určenými k vývozu do Unie. Pro každý takový druh výrobku bylo zjišťováno, zda byl domácí prodej obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej k domácí spotřebě byl dostatečně reprezentativní, pokud představoval 5 nebo více procent celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Unie.
(31)
Bylo zjištěno, že přímo srovnatelný s typem vyváženým do Unie byl u této společnosti pouze jeden z typů obdobného výrobku. Tento konkrétní typ byl navíc na domácím trhu prodáván v dostatečně reprezentativních množstvích.
(32)
Poté bylo zkoumáno, zda byl typ výrobku společnosti uvedené v 31. bodě odůvodnění prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(33)
Bylo zjištěno, že více než 80 % objemu prodeje určeného k domácí spotřebě bylo ziskových, a v souladu s čl. 2. odst. 4 byly ke stanovení běžné hodnoty použity všechny transakce u tohoto konkrétního typu.
(34)
U typu dotčeného výrobku, kde byl domácí prodej reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období přezkumného šetření.
(35)
U zbývajících dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej na domácím trhu byl shledán nereprezentativním (jeden z nich obdobný výrobek k domácí spotřebě vůbec neprodával), a u třetího vyvážejícího výrobce, jehož celkový prodej byl sice shledán reprezentativním, ovšem reprezentativními nebyla u několika typů obdobného výrobku shledána množství prodávaná na domácím trhu, musela být běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Běžná hodnota byla stanovena součtem výrobních nákladů každého typu výrobku vyváženého do Unie a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk.
(37)
Prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí u těch dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej byl určen k domácí spotřebě - v množstvích pod nebo nad 5 % množství prodeje do Unie u každého z nich -, byla v souladu s čl. 2. odst. 6 základního nařízení stanovena na základě jejich údajů o prodeji v běžném obchodním styku.
(38)
U třetího vyvážejícího výrobce, který obdobný výrobek neprodával k domácí spotřebě, byla jeho prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí stanovena podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru prodejního, režijního a správního rozpětí a ziskového rozpětí zbývajících dvou vyvážejících výrobců, uvedených v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Dvě zainteresované strany vyjádřily nesouhlas s metodikou popsanou v 37. bodě odůvodnění, tj. s použitím zisku pro výpočet běžné ceny, vychází-li tento zisk z transakcí v rámci domácího prodeje při objemech pod 5 % množství prodeje do Evropské unie. Podle nich by totiž neměl být zisk z těchto transakcí použit pro výpočet v případě, kdy množství transakcí v rámci domácího prodeje nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(40)
Stejná metodika byla však použita u původního šetření a vzhledem k tomu, že se mezitím nezměnily okolnosti, je Komise názoru, že tato metodika je pro účely těchto řízení stále platná.
2.2 Stanovení vývozní ceny
(41)
Všechen prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl uskutečněn přímo odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena byla proto stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen zaplacených nebo cen, které mají tito odběratelé v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaplatit.
2.3 Srovnání a úpravy
(42)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(43)
V přípustných a řádně odůvodněných případech bylo přihlédnuto také k rozdílům v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech manipulaci a nakládku, provizích a bankovních poplatcích.
(44)
Kromě toho bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení a podle metodiky použité v původním šetření přihlédnuto i k rozdílu v obchodní úrovni u těch vyvážejících výrobců, jejichž výrobky nesou na domácím trhu jejich vlastní značku, zatímco jejich výrobky vyvážené do Evropské unie nesou značku maloobchodníka. Úroveň úpravy - vypočtená formou snížení ziskového rozpětí použitého při stanovení běžné hodnoty podle 33. bodě odůvodnění výše - byla odhadnuta na základě poměru ziskových rozpětí u vlastních značkových výrobků výrobního odvětví Unie a u všech výrobků. Ziskové rozpětí bylo tudíž sníženo o 20 až 50 %.
(45)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že domácí trh v Thajsku a v Unii nelze srovnávat, neboť se liší velikostí a také tím, že thajští výrobci na domácím trhu prodávají pod vlastní značkou.
(46)
Za prvé, jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo stanoveno, že kukuřice cukrová prodávaná na thajském domácím trhu a kukuřice cukrová prodávaná na vývoz na trh v Unii jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení.
(47)
Za druhé byla vzhledem k rozdílnostem v úrovni obchodu provedena úprava ziskového rozpětí, a to směrem dolů o 20 až 50 % ziskového rozpětí získaného z domácího prodeje pod vlastní značkou. Tento postup je také v souladu s metodikou původního šetření.
2.4 Dumping během období přezkumného šetření
(48)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, se pohybují mezi 8 % až 44 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(49)
Výroba výrobků z kukuřice cukrové závisí na přístupu k čerstvě sklizené kukuřici, která se do konzervárenského závodu dopravuje ihned po sklizení. Čerstvě sklizenou kukuřici je třeba konzervovat během 24 hodin po sklizni. Kapacita výroby má tudíž přímou souvislost s dostupností čerstvě sklizené kukuřice.
(50)
Období sklizně trvá v Thajsku přibližně 9 až 10 měsíců, přičemž během jednoho roku se sklízí dvakrát. Při hodnocení dostupných technických kapacit k výrobě je nutno v analýze zohlednit sezónní omezení dostupnosti surovin.
(51)
Technická kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila dohromady 130 000 až 150 000 tun. Skutečná míra využití dostupné technické kapacity se pohybovala mezi 50 až 80 %.
(52)
Několik zúčastněných stran, jakkoli uznalo metodiku použitou pro omezení technické kapacity dostupností surovin, argumentovalo, že údaj o dostupné volné kapacitě je přehnaný.
(53)
Jak je uvedeno již v 50. bodě odůvodnění, z důvodu sezónního omezení dostupnosti čerstvě sklizené kukuřice cukrové nelze technickou kapacitu využít naplno. Šetřením bylo přesto prokázáno, že někteří výrobci zařazení do vzorku využívali kapacitu na 80 a více procent, zatímco u jiných výrobců ve vzorku bylo využití kapacity mnohem nižší. Poněvadž všichni výrobci mají k surovinám srovnatelný přístup, nelze toto nižší využití kapacity vysvětlit jen sezónní dostupností čerstvě sklizené kukuřice cukrové.
(54)
Podle informací thajského potravinářského sdružení Thai Food Processors Association se vývozní množství z Thajska do zbytku světa během posuzovaného období zvýšilo o 20 % a v období přezkumného šetření dosáhlo objemu ve výši 150 000 až 200 000 tun. To dokazuje, že množství dostupné kukuřice cukrové lze navýšit a že se tak i opravdu děje, potřebují-li vyvážející výrobci dodatečná množství. V tomto ohledu připomeňme, že celková produkce kukuřice seté pravé v Thajsku činila v posuzovaném období 4,1 až 4,5 milionu tun. Je pochopitelné, že přeorientovat výrobu z kukuřice seté pravé na kukuřici cukrovou nelze v poměru 1:1, z obrovského rozdílu výrobních množství je ale jasné, že i malý posun ve výrobních množstvích od kukuřice seté pravé ke kukuřici cukrové může mít výrazný dopad na celkovou výrobu kukuřice cukrové v Thajsku.
(55)
Na tomto základě bylo shledáno, že tři výrobci zařazení do vzorku by mohli ročně vyrobit dodatečných zhruba 40 000- 60 000 tun („skutečná volná kapacita“), což je zhruba dvojnásobek až trojnásobek celkového vývozu dotčeného výrobku z Thajska do Unie.
(56)
Skutečnou volnou kapacitu výrobců zařazených do vzorku lze tedy považovat za významnou. Kromě toho je v Thajsku 15 dalších výrobců dotčeného výrobku, kteří mají podobně přístup k rozsáhlé výrobě kukuřice cukrové v Thajsku.
(57)
Na základě informací získaných z jiných zdrojů, např.
-
z internetových prezentací vyvážejících výrobců,
-
v souvislosti s výběrem vzorků a
-
z databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,
lze konstatovat, že nejméně dva velcí vyvážející výrobci, z nichž jeden spolupracoval na přezkumném šetření, ale nebyl vybrán do vzorku (a tudíž v tomto ohledu neposkytl podrobné podklady), mají dohromady kapacitu 50 000 až 100 000 tun.
(58)
A konečně nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na thajském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí zvyšovala, což by mohlo vstřebat zvýšení výroby, pokud by byla využita volná kapacita thajských výrobců. Thajský domácí trh je navíc malý a představuje v průměru pouhé 1 % až 2 % celkového prodeje všech thajských výrobců zařazených do vzorku. To potvrzuje, že jakákoli dodatečná výroba kukuřice cukrové by byla určena na vývoz z Thajska.
3.2 Atraktivita trhu Unie
(59)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na domácím trhu vyšly najevo dvě skutečnosti: ceny na domácím trhu jsou relativně vysoké (z důvodu prodeje pod vlastní značkou) a objemy ve srovnání s vývozem jsou relativně malé. Z tohoto pohledu zde neexistuje zjevné riziko toho, že by v případě zrušení opatření došlo k odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji do Unie.
(60)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku u vývozu do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na trzích třetích zemí vychází najevo, že u všech tří výrobců zařazených do vzorku jsou ceny do Unie v průměru o 14 % vyšší.
(61)
Toto zjištění potvrzují také obchodní statistiky poskytnuté thajskou celní správou. Po převodu oznámené logistické hmotnosti (plechovka + kukuřice + tekutina) na konzervovanou čistou hmotnost (kukuřice + tekutina) podle metodiky platné pro přezkum jsou ceny za kilogram účtované Unii v průměru o 5 % vyšší než ceny účtované třetím zemím.
(62)
Přestože několik stran vyjádřilo pochybnosti, zda cenový rozdíl ve výši 5 % nebo 14 % je dostatečně významný, aby způsobil odklon obchodu do Unie, šetřením bylo prokázáno, že tento vývoj je na trhu s kukuřicí cukrovou pravděpodobný. V rámci těchto řízení získala jedna thajská společnost (Karn Corn) sazbu cla, která je o 8 až 10 % nižší než sazby cla většiny ostatních thajských vývozců. Tato 8-10 % výhoda stačila nicméně k tomu, aby se podíl této společnosti na thajském vývozu do Unie zvýšil mezi obdobím původního šetření a současným obdobím průzkumného šetření sedmkrát.
(63)
I přes platnost antidumpingového cla ve výši 3,1 % společnost Karn Corn navíc od uložení antidumpingových cel více než zdvojnásobila množství svého vývozu do Unie. To dokazuje atraktivitu trhu v Unii oproti jiným trhům i v případě malého cenového rozdílu.
(64)
Zatímco tedy riziko odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji na trhu Unie je z důvodu existence prodeje na domácím trhu pod vlastní značkou poměrně mizivé, je zde naopak významné riziko odklonu obchodu od prodeje třetím zemím k prodeji na trhu Unie, neboť na trhu Unie převládají vyšší ceny.
(65)
Několik zúčastněných stran argumentovalo tím, že ceny na trhu v Unii jsou srovnatelně méně atraktivní ve srovnání s cenami v jiných zemích, například v Japonsku. Riziko odklonu obchodu v případě zrušení opatření by proto bylo přehnané.
(66)
Je třeba připomenout, že prodej do třetích zemí je chápán jako celek a že závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění vychází z průměrných cen do třetích zemí. Uznává se, že tento vývoz do třetích zemí jako celek zahrnuje jak země, do nichž jsou vývozní ceny vyšší, tak jiné třetí země, kde jsou vývozní ceny nižší. Čím je vývozní cena nižší, tím vyšší je pochopitelně riziko odklonu obchodu, došlo-li by k ukončení opatření.
(67)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že smluvní vztahy s dovozci ve třetích zemích neumožňují snadnou změnu odběratele v různých zemích.
(68)
Přestože existují smluvní vztahy mezi vyvážejícími výrobci v Thajsku a dovozci v různých třetích zemích a jsou v krátkodobém horizontu dodržovány, neexistují důkazy, na jejichž základě by se dalo tvrdit, že tyto smluvní závazky nelze postupně vypovědět tak, aby mohlo dojít k prodeji na trhy s vyššími cenami, například v Unii.
(69)
A konečně zúčastněné strany uvedly, že vývoz do některých třetích zemí, jako např. do Jižní Koreje, nelze srovnávat, neboť se liší sortiment (např. velikost konzerv) a prodejní podmínky (např. podmínky dopravy).
(70)
Připomíná se, že výsledek srovnání v 58., 59. a 60. bodě odůvodnění jsou ukazateli rozdílů vývozních cen do všech třetích zemí. Dopad jakékoli otázky týkající se thajského vývozu na malý počet trhů na celkové srovnání je tedy ze své povahy omezený. Navíc vzhledem k tomu, že údaje o thajském vývozu se zaznamenávají na základě FOB, dopad jakéhokoli rozdílu v podmínkách dopravy nebo v nákladech na dopravu je omezen na domácí přepravu uvnitř Thajska, a proto nemůže být než zanedbatelný.
(71)
Poněvadž neexistuje důkaz, na jehož základě by se dalo tvrdit, že průměrná cena do všech třetích zemí není srovnatelná s vývozní cenou do Unie, závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění je platný.
4. Závěry ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(72)
Je pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, přiláká relativní vyšší cenová úroveň na trhu Evropské unie významné objemy dotčeného výrobku, které jsou v současnosti prodávány za nižší ceny třetím zemím.
(73)
Thajští vyvážející výrobci pokračovali v dumpingu prováděném během období přezkumného šetření.
(74)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Thajsku a ke skutečnosti, že ceny na trhu Evropské unie jsou podstatně vyšší než na trzích třetích zemí, se lze navíc domnívat, že pokud budou opatření zrušena, existuje riziko zvýšení vývozu dotčeného výrobku.
(75)
Budou-li tedy opatření zrušena, je zde vysoká pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(76)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek přibližně 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(77)
Jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené na trh Unie, údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných z databáze 14.6, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, z údajů získaných v žádosti.
(79)
Během posuzovaného období vzrostla spotřeba v Unii o 9 %. Zatímco od roku 2008 do roku 2009 klesla o 5 %, v roce 2010 stoupla o 6 a v roce 2011 o 9 procentních bodů (tj. ve srovnání s předchozím rokem). Poté se během období přezkumného šetření víceméně stabilizovala na úrovni přibližně 350 000 tun.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem
(80)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčené země do Unie klesl v období přezkumného šetření o 43 %, a to z přibližně 38 000 tun v roce 2008 na přibližně 22 000 tun v období přezkumného šetření. V roce 2009 klesl o 15 %, v roce 2010 o dalších 20 procentních bodů a v roce 2011 o dalších 11 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření opět mírně vzrostl o 3 procentní body.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Thajska
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Tržní podíl dovozu z Thajska (%)
12
11
8
6
6
Cena dovozu z Thajska (EUR/t)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Zdroj:
databáze 14.6.
b) Podíl na trhu
(81)
Odpovídající tržní podíl thajských vývozců na trhu Unie v dotčené zemi se během posuzovaného období snížil o přibližně 50 % neboli 6 procentních bodů, a to z 12 % v roce 2008 na 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl Thajska se konkrétně snižoval z 12 % v roce 2008 na 11 % v roce 2009, na 8 % v roce 2010 a na 6 % v roce 2011/OPŠ.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(82)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země snížila o 3 %, a to z 835 EUR/t v roce 2008 na 807 EUR/t. Ceny nejdříve v roce 2008 stouply o 6 %, načež poklesly o 10 procentních bodů v roce 2010 a o další 3 procentní body v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tyto ceny opět o 4 procentní body stouply.
ii) Cenové podbízení
(83)
U podobných typů výrobků bylo provedeno porovnání prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobního odvětví Unie. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu bez jakýchkoli slev a daní s cenami CIF na hranice Unie vyvážejících výrobců z dotčené země, řádně upravenými s ohledem na smluvní celní sazby a na náklady na vykládku a celní odbavení. Porovnáním vyšlo najevo, že během období přezkumného šetření byly ceny dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a prodávaného v Unii obecně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Na základě statistik dovozu (databáze 14.6) nebylo také u žádného thajského dovozu do Unie zjištěno cenové podbízení (u obou spolupracujících vývozců i u nespolupracujících, bez ohledu na sortiment výrobků).
3. Situace výrobního odvětví Unie
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které mají souvislost se stavem výrobního odvětví Unie.
(85)
Tento trh je mezi jiným charakterizován existencí dvou prodejních kanálů, tj. prodeje pod vlastní obchodní značkou výrobce a prodeje pod značkou maloobchodníka. Prodej prostřednictvím prvního kanálu má - na rozdíl od druhého kanálu - zpravidla za následek vyšší prodejní náklady, především na odbyt a reklamu, a žádá si také vyšší prodejní ceny.
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že veškerý dovoz od spolupracujících thajských vývozců spadal do druhého prodejního kanálu, tj. prodeje pod značkou maloobchodníka. Při rozboru újmy bylo proto považováno za náležité rozlišovat - kde to bylo relevantní - mezi prodejem výrobního odvětví Unie pod jeho vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka, protože dumpingový dovoz konkuruje především obdobným výrobkům výrobního odvětví Unie prodávaným pod značkou maloobchodníka. Toto rozlišení se uplatnilo zejména při stanovování objemů prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Pro úplnost jsou však v tabulkách níže uvedeny a okomentovány také úhrnné údaje (včetně vlastní značky i značky maloobchodníka). Během období přezkumného šetření představoval prodej výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka zhruba 70 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie a zhruba 60 % jeho hodnoty prodeje.
(87)
Vzhledem k tomu, že kukuřice cukrová se v Unii zpracovává pouze v letních měsících, řada ukazatelů újmy je pro rok 2011 i období přezkumného šetření (1. dubna 2011 až 30. března 2012) téměř shodná. To platí především pro výrobu a výrobní kapacitu.
3.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(88)
Z úrovně kolem 372 000 tun v roce 2008 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 8 %. Konkrétně v roce 2009 klesla o 25 %, v roce 2010 o 13 procentních bodů a v roce 2011/OPŠ opět stoupla o 31 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výroba (v tunách)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacita a využití kapacity
(89)
Výrobní kapacita činila v letech 2008, 2009 a 2010 přibližně 480 000 tun a v roce 2011/OPŠ klesla o 9 procent. Důvodem poklesu bylo uzavření jednoho závodu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Využití kapacity (%)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Zdroj:
šetření.
(90)
V roce 2008 dosáhlo využití kapacity 76 %. V roce 2009 kleslo na 57 %, v roce 2010 kleslo o dalších 47 % a v roce 2011/OPŠ opět stouplo na 77 %. Během celého posuzovaného období bylo využití kapacity stabilní, protože snižování výroby probíhalo v souladu se snižováním výrobní kapacity.
c) Objem prodeje
(91)
Prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se nejprve snížil o 6 % v roce 2009, pak stoupl o 17 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 24 procentních bodů v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tento prodej opět o 4 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 31 %.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem prodeje EU (pod značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Objem prodeje EU (pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Zdroj:
šetření.
(92)
Celkový (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka) prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazoval víceméně podobný trend, třebaže méně výrazný. Nejdříve v roce 2009 klesl o 5 %, načež stoupl v roce 2010 o 12 procentních bodů a v roce 2011 a o dalších 14 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření prodej opět o 2 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 19 %.
d) Podíl na trhu
(93)
Výrobní odvětví Unie mělo v letech 2008 a 2009 tržní podíl ve výši 83 %. Tento podíl vzrostl v roce 2010 na 88 %, v roce 2011 na 91 % a poté v období přezkumného šetření mírně klesl na 90 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově zvýšil o 7 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie (pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka) (%)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Zdroj:
šetření.
e) Růst
(94)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 9 %, stoupl objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie o 31 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka na trhu Unie stoupl o 19 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se tržní podíl výrobního odvětví Unie zvýšil přibližně o 7 procentních bodů, zatímco dumpingový vývoz ztratil přibližně 6 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít rostoucího trhu.
f) Zaměstnanost
(95)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se nejprve mezi lety 2008 a 2009 snížila o 17 %, pak opět v roce 2010 o 5 procentních bodů klesla, ale v roce 2011/OPŠ už o 11 procentních bodů vzrostla. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie klesla za posuzované období celkově o 11 %, tedy ze zhruba 2 300 na zhruba 2 000 osob.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Zdroj:
šetření.
g) Produktivita
(96)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu za rok, z počáteční úrovně 163 tun na zaměstnance nejprve v roce 2009 poklesla o 10 % a v roce 2010 o dalších 10 procentních bodů a poté v roce 2011 vzrostla o 23 procentních bodů a o 1 procentní bod v období přezkumného šetření. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 4 %. Tento vývoj odráží skutečnost, že pokles pracovních sil byl prudší než pokles výroby.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Zdroj:
šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(97)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2009 zvýšily o 7 %, v roce 2010 snížily o 8 procentních bodů a v roce 2011 dále snížily o 5 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 3 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Zdroj:
šetření.
(98)
Celkové (pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly víceméně podobný trend. Nejdříve v roce 2009 stouply o 5 %, načež v roce 2010 klesly o 7 procentních bodů a v roce 2011 a o další 3 procentní body. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 2 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v období přezkumného šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(99)
Šetření prokázalo pokračování dumpingu a velikost skutečných rozpětí dumpingu (tj. až 44 %) nelze považovat za zanedbatelnou.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů a níže zkoumaných mikroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům Unie, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení. Výkon segmentu výrobků pod značkou maloobchodníka, kterému přímo konkuruje thajský dovoz, je z hlediska ziskovosti opravdu slabý. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie v tomto tržním segmentu se v průběhu posuzovaného období snížily o 3 %, přičemž však výrobní náklady se během stejného období o zhruba 10 % zvýšily. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno získat svoje náklady zpět, výsledkem čehož jsou výrazné ztráty. To má vzhledem k významu značky maloobchodníka v obchodování výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (představuje totiž 70 % celkového objemu prodeje a 60 % celkové hodnoty prodeje) tíživý dopad na celkovou ziskovost. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
3.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(101)
Úroveň konečného stavu zásob výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období průběžně klesala. V roce 2009 klesla o 2 %, v roce 2010 o 27 procentních bodů, v roce 2011 pak o další 2 procentní body a v období přezkumného šetření opět o dalších 24 procentních bodů. Je však třeba poznamenat, že úroveň zásob není pro toto výrobní odvětví významným ukazatelem újmy. Vysoká úroveň zásob na konci každého roku souvisí se skutečností, že sklizeň i konzervování končí každý rok zpravidla v říjnu. Zásoby proto představují zboží, které čeká na expedici v období od listopadu do července.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Zdroj:
šetření.
b) Mzdy
(102)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se náklady práce snížily o 7 %. Konkrétně v roce 2009 se snížily o 16 %, dále v roce 2010 o 1 procentní bod a během roku 2011/OPŠ se zvýšily o 10 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Roční náklady práce (v EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Zdroj:
šetření.
c) Ziskovost a návratnost investic
(103)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, vyjádřená jako procento čistého prodeje, propadla z 5,6 % zisku v roce 2008 do 5,4 % ztráty v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost EU (výrobky pod značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Ziskovost EU (výrobky pod vlastní značkou a značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Návratnost investic (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Zdroj:
šetření.
(104)
Klesla také ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i pod značkou maloobchodníka, a to z 8,5 % v roce 2008 na 1,6 % v období přezkumného šetření. Pokles je tedy méně prudký než u prodeje pouze pod značkou maloobchodníka. Pokles ziskovosti lze vysvětlit tím, že prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady (převážně nezpracovaná kukuřice cukrová a plechovky) se během stejného období zvýšily o 5 %. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno přenést zvýšené výrobní náklady na odběratele.
(105)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk (u výrobků pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledovala víceméně trend ziskovosti. Klesla z 24,3 % v roce 2008 na 4,4 % v období přezkumného šetření, což znamená, že se během posuzovaného období propadla o 82 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(106)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2008 přibližně 27 000 EUR. Poté v roce 2009 stoupl na zhruba 23 milionů EUR a v roce 2010 na zhruba 58 milionů EUR, než v roce 2011 opět klesl na zhruba 8 milionů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření pak zase vzrostl na přibližně 11 milionů EUR. Žádný ze spolupracujících výrobců v Unii neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Zdroj:
šetření.
e) Investice
(107)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku se od roku 2008 do roku 2009 zvýšily o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 snížily o 34 procentních bodů, v roce 2011 zvýšily o 57 procentních bodů a konečně od roku 2011 do období přezkumného šetření snížily o 4 procentní body. Za posuzované období se investice celkově zvýšily o 64 % a byly určeny k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Zdroj:
šetření.
4. Závěr ohledně újmy
(108)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vykázala řada ukazatelů negativní vývoj. Poklesla návratnost investic, objem výroby se snížil o 8 %, výrobní kapacita klesla o 9 % a zaměstnanost se snížila o 11 %. Pokud jde o nižší úrovně výroby, je třeba uvést, že v roce 2008 překonala výnosnost plodin očekávání, což ve stejném roce vedlo k vyššímu výstupu výrobního odvětví Unie. Díky slabšímu americkému dolaru se ve stejné době také zvýšila atraktivita dovozu z Thajska (který je fakturován zejména v USD). Toto zvýšení zásob kukuřice cukrové (jak v Unii, tak v Thajsku) se časově krylo s hospodářskou a finanční krizí v Unii, jež měla dopad na spotřebu. Výsledkem bylo, že zvýšenou výrobu EU nebylo možné celou prodat na trhu v Unii. To vedlo v následujících letech ke snižování výroby i zásob, ovšem nevysvětluje to v plném rozsahu utrpěnou újmu.
(109)
Během posuzovaného období se výrazně snížila ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka). Segment výrobků pod značkou maloobchodníka, kde výrobní odvětví v Unii čelí konkurenci dovozu z Thajska, je zjevně ztrátový (během období přezkumného šetření se ziskovost propadla z více než 5 % zisku do více než 5 % ztráty). Výrobci z Unie snížili prodejní ceny na trhu Unie o 3 % a na úkor ziskovosti se jim podařilo získat zpět tržní podíl. Výrobní odvětví potřebuje prodej pod značkou maloobchodníka, protože po výrobcích pod vlastní značkou není dostatečná poptávka a vzhledem k tomu, že prodej pod značkou obchodníka představuje okolo 60 % celkové hodnoty prodeje, snížila se během posuzovaného období celková ziskovost z 8,5 % na 1,6 %.
(110)
Některé ukazatele naznačují, že díky přijatým opatřením výrobní odvětví znovu získalo svoje postavení. Objem thajského dovozu a jeho odpovídající tržní podíl se propadl téměř o polovinu, a to z 12 % v roce 2008 na pouhých 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl výrobního odvětví Unie se naopak zvýšil z 83 % v roce 2008 na 90 % v období přezkumného šetření. Průměrné ceny thajského dovozu navíc v období přezkumného šetření neklesly pod ceny výrobního odvětví Unie, ale zároveň zabránily tomu, aby výrobní odvětví Unie přesunulo zvýšené náklady na odběratele. Také další ukazatele zaznamenaly pozitivní vývoj. Využití kapacity se během posuzovaného období zvýšilo o 2 % a bylo během období přezkumného šetření se 77 % poměrně vysoké. Objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, který přímo konkuruje thajskému dovozu, se zvýšil o 31 % a celkový prodej v obou segmentech dohromady se zvýšil o 19 %. Investice se zvýšily o 64 %. Tyto faktory naznačují, že výrobní odvětví bylo schopné se zotavit. Nebylo však schopno dosáhnout natolik uspokojivé úrovně ziskovosti, aby dokázalo udržet podstatný podíl na trhu, kde si konkurují pouze výrobní odvětví v Unii a thajský dovoz (dovoz z jiných třetích zemí je roztroušený a nevýznamný).
(111)
Konkurenční prostředí na trhu v Unii je vskutku choulostivé. Na straně jedné u jedné části trhu - segmentu výrobků pod vlastní značkou - nečelí výrobní odvětví v Unii vnější konkurenci. Vyjednávací schopnost vlastníků značek vůči maloobchodníkům je silná. Jsou to totiž oni, kdo určuje ceny. Trh, na kterém čtyři výrobci zařazení do vzorku drží 54 % podíl, je konsolidovaný. Na straně druhé v segmentu privátních značek hrají prim maloobchodníci. Kvůli konkurenci zvenčí a konkurenci uvnitř Unie jsou ceny pod neustálým tlakem. Výsledkem je to, že pro výrobce z EU je mnohem těžší přesunout zvýšení výrobních nákladů (zejména kukuřice cukrové či plechovek) na odběratele (výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 5 %), a to kvůli cenovému tlaku thajského dovozu.
(112)
Je jasné, že výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svůj tržní podíl preferováním objemu před cenou. Nelze však opominout skutečnost, že u větší části obchodu s kukuřicí cukrovou (pod značkou maloobchodníka) nebylo schopno získat svoje náklady zpět. Lze tedy dojít k závěru, že postavení výrobního odvětví Unie je stále ohrozitelné a nestabilní.
(113)
Několik stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie se již zotavilo, neboť došlo ke zlepšení několika ukazatelů, zejména pokud jde o vysoký tržní podíl výrobního odvětví Unie a negativní podbízení.
(114)
Uznává se, že obrázek újmy výrobního odvětví Unie není jednoznačný. Antidumpingová cla splnila částečně svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z Thajska. Ve výsledku je však postavení výrobního odvětví Unie stále nestabilní, zejména s ohledem na nízkou a klesající ziskovost.
(115)
Negativní podbízení a silný tržní podíl výrobního odvětví Unie nepoukazují automaticky na absenci újmy. Situace, kdy dumpingový dovoz z Thajska (s dumpingovými rozpětími až 44 %) pokračuje, má za následek stlačování cen na trhu v Unii. Výrobní odvětví Unie ve snaze znovu získat podíl na trhu stlačilo ceny, což vedlo ke zhoršení ziskovosti.
(116)
Jedna zúčastněná strana namítla, že posouzení újmy by mělo vycházet z celkového výkonu výrobního odvětví Unie, a nikoli z výkonu jednoho segmentu trhu.
(117)
V souladu s původním šetřením vycházelo posouzení újmy z výkonu výrobního odvětví Unie celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka), jakož i - u několika ukazatelů újmy (ziskovost, objem prodeje a prodejní ceny) - z prodeje pod značkou maloobchodníka. Nedošlo ke změně okolností, jež by opravňovaly odklon od této metodiky, která je tak platná pro posouzení postavení výrobního odvětví v Unii. Jak je uvedeno v 84. a 85. bodě odůvodnění, trh s kukuřicí cukrovou je stále charakterizován existencí dvou prodejních kanálů a všechen dovoz spolupracujících thajských vývozců spadal pod kanál prodeje pod značkou maloobchodníka. I kdyby byl navíc zohledněn jen celkový výkon výrobního odvětví Unie, nezměnilo by to z důvodu nízké a klesající ziskovosti závěr, že výrobní odvětví Unie je v nestabilním postavení. Na základě výše uvedených úvah se námitka zamítá.
(118)
Dvě zúčastněné strany namítly, že neschopnost výrobního odvětví v Unii může být důsledkem hospodářské soutěže v Unii.
(119)
Situace na trhu v Unii, pokud jde o hospodářskou soutěž, však není diametrálně odlišná od situace v období posuzovaném v původním šetření (dva prodejní kanály, zhruba 20 výrobců v Unii). Nicméně v roce 2002, předtím, než thajský dovoz za dumpingové ceny vstoupil na trh v Unii, dosáhlo výrobní odvětví Unie zisku ve výši 20 % celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka) a 17 % (značka maloobchodníka). To dokládá, že hospodářská soutěž v Unii nebrání výrobnímu odvětví v Unii dosahovat zdravých ziskových rozpětí. Je to totiž pokračující přítomnost dumpingového dovozu a výsledné stlačování cen, které výrobnímu odvětví Unie brání zvyšovat ceny.
F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY
(120)
Na základě výše uvedených trendů se jeví, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení.
(121)
Jak je uvedeno výše, thajští výrobci disponují volnou kapacitou, díky které mohou velmi rychle navýšit vývoz. Thajské obchodní statistiky navíc potvrzují, že Thajsko v roce 2011 vyvezlo do třetích zemí přibližně 144 000 tun, což je zhruba sedmkrát více než objem thajského vývozu do Unie. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu v Unii ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pominula, byla by významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh v Unii. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v původním šetření, kdy se tržní podíl thajského dovozu do Unie během pouhých tří let téměř zdvojnásobil, a to z 6,8 % v roce 2002 na 12,7 % v roce 2005.
(122)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření existuje pravděpodobnost opakování újmy.
(123)
Několik zúčastněných stran vyjádřilo pochybnosti o závěrech týkajících se pravděpodobnosti opakování újmy. Jejich argument konkrétně zněl, že 5 % cenový rozdíl mezi trhem v Unii a trhy třetích zemí je příliš malý na to, aby stál za přesměrování vývozu kukuřice cukrové na trh v Unii. Tento argument řeší již 61. bod odůvodnění. Vedle toho strany argumentovaly tím, že kukuřice cukrová není komodita, kterou lze snadno přesouvat mezi trhy. Tento argument však není opodstatněný a nekoresponduje se zjištěními tohoto šetření.
(124)
V případě pravděpodobnosti opakování újmy jde sice o výhledové hodnocení, vychází však ze skutečností uvedených ve 121. bodě odůvodnění. Tato námitka se proto zamítá.
G. ZÁJEM UNIE
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všechny zúčastněné strany dostaly podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie se stále nachází v ohrozitelném a zranitelném postavení. Úlevu v podobě pokračování opatření by využilo ke zvýšení prodejních cen (zvláště výrobků pod značkou maloobchodníka), aby získalo zpět zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví by si tak mohlo vylepšit finanční situaci.
2. Zájem maloobchodníků a odběratelů
(127)
O spolupráci bylo požádáno více než 40 dovozců/maloobchodníků a dvě spotřebitelské/obchodní organizace. Spolupracoval jen jeden maloobchodník. Jeho dovoz představoval malý zlomek celkového dovozu z Thajska během období přezkumného šetření. Podíl jeho obratu v souvislosti s kukuřicí cukrovou byl ve srovnání s jeho celkovým obratem zanedbatelný. Další prodej kukuřice cukrové navíc vytvořil během období přezkumného šetření velmi vysoký zisk. Tato hlediska nasvědčují tomu, že na maloobchodníky by případné prodloužení platnosti opatření nemělo nepřiměřený dopad.
(128)
Několik obchodních sdružení zároveň učinilo podání a zúčastnilo se slyšení. Podle nich by antidumpingová opatření měla být zrušena, a to z důvodu malého a zmenšujícího se tržního podílu thajského dovozu v době, kdy je tržní podíl výrobního odvětví Unie vysoký a dále se zvyšuje.
(129)
Pokud jde o spotřebitele, průměrná útrata jedné domácnosti za kukuřici cukrovou je velmi malá, nejvýše 5 EUR ročně. Protože současná opatření jsou mírná, účinek pokračování opatření by byl pro spotřebitele nejspíš zanedbatelný.
(130)
S ohledem na výše uvedené a vzhledem k celkově nízké míře spolupráce není pravděpodobné, že by navrhovaná opatření podstatně ovlivnila situaci maloobchodníků a spotřebitelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu v Unii
(131)
Nejprve je třeba připomenout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit přístup dovozům, na něž se opatření vztahují, do Unie, nýbrž odstranit dopad narušených tržních podmínek vzniklých v důsledku pokračujícího výskytu dumpingových dovozů.
(132)
Během období přezkumného šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 % na zhruba 350 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období převyšovala poptávku v Unii a v období přezkumného šetření dosáhla zhruba 440 000 tun. Mezi výrobci v EU existuje dostatečná hospodářská soutěž. Při míře využití kapacity 77 % během období přezkumného šetření je zjevné, že výrobní odvětví Unie disponuje volnou kapacitou, aby v případě zvýšené poptávky mohlo dále zvýšit výrobu. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, především ze Spojených států amerických a Čínské lidové republiky. Jak je uvedeno výše, je nutné vyzdvihnout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozu z Thajska do Unie. Poněvadž opatření jsou mírná, lze očekávat, že dovoz z Thajska bude i nadále představovat jistý podíl na trhu v Unii.
(133)
Vzhledem k výše uvedenému nelze dojít k závěru, že by zachování antidumpingových opatření mohlo případně vést k nedostatečnému zásobení trhu v Unii nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(134)
Na základě výše uvedeného je zjevné, že negativní dopad pokračování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(135)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(136)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb.
(137)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení jsou použitelné výhradně pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(138)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo s uvedenou změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30 (kód TARIC 2001903010) a kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00 (kód TARIC 2005800010), pocházející z Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko
11,1
A792
Spolupracující výrobci uvedení v příloze
12,9
A793
Všechny ostatní společnosti
14,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 12,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v Thajsku poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. dubna 2011 do 30. března 2012) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Thajsku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a
c)
vyvezl do Unie dotčený výrobek až po skončení období přezkumného šetření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 875/2013
z 2. septembra 2013,
ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti ukladá podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 konečné antidumpingové clo na dovoz určitej upravenej alebo konzervovanej kukurice cukrovej v podobe zrna s pôvodom v Thajsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 291 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 2,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Rada na základe antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila nariadením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz upravenej alebo konzervovanej kukurice cukrovej v podobe zrna v súčasnosti zatriedenej pod číselné znaky KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00 s pôvodom v Thajsku (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“). Tieto opatrenia nadobudli formu cla ad valorem v rozpätí od 3,1 % do 12,9 %.
(2)
Nariadením (ES) č. 954/2008 (3) sa zmenilo nariadenie (ES) č. 682/2007, pokiaľ ide o sadzbu cla uplatniteľného na jednu spoločnosť a na „všetky ostatné spoločnosti“. Zmenené sadzby cla sa pohybujú v rozmedzí od 3,1 % do 14,3 %. Dovoz od dvoch thajských vyvážajúcich výrobcov, od ktorých prijala Komisia záväzky na základe svojho rozhodnutia 2007/424/ES (4), bol z uvedeného cla vyňatý.
(3)
Rada dospela k záveru, že cenové záväzky s pevne stanovenými minimálnymi dovoznými cenami už nie sú vhodné na vyrovnanie poškodzujúceho vplyvu dumpingu, a prijala nariadenie (ES) č. 847/2009 (5). Na základe toho sa zrušili prijaté záväzky a zamietli ponuky záväzkov 10 ďalších thajských vyvážajúcich výrobcov.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(4)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (6) konečných antidumpingových opatrení bola Komisii 19. marca 2012 doručená žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Žiadosť predložilo Európske združenie spracovateľov kukurice cukrovej (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorých výroba predstavuje väčšinu celkovej výroby upravenej alebo konzervovanej kukurice cukrovej v Únii - v tomto prípade viac ako 50 %.
(5)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že ukončenie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(6)
Keďže Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, oznámila 19. júna 2012 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (7) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
4. Prešetrovanie
4.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(7)
Prešetrovanie pokračovania dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
4.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(8)
Komisia o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti oficiálne informovala žiadateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov v Thajsku, neprepojených dovozcov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich toto prešetrovanie týka, ako aj zástupcov vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(9)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
(10)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Thajsku a neprepojených dovozcov v Únii zúčastňujúcich sa na prešetrovaní sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli uvedené strany požiadané, aby sa Komisii prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(11)
Čo sa týka výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov v Thajsku, Komisia dostala úplné informácie od 17 vyvážajúcich výrobcov, z ktorých 9 vyvážalo do Únie počas ORP. Komisia sa rozhodla vybrať vzorku 3 vyvážajúcich výrobcov, ktorých celkový vývoz predstavoval 90 % celkových množstiev vyvezených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami do Únie počas ORP.
(12)
V prípade neprepojených dovozcov sa výber vzorky neuplatnil, pretože vyplnený dotazník zaslal len jeden neprepojený dovozca.
(13)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie zapojených do tohto konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia na účely stanovenia ujmy predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Tento predbežný výber sa uskutočnil na základe objemu predaja výrobcov, objemu výroby a geografického umiestnenia v Únii a Komisia pri ňom použila informácie, ktoré mala k dispozícii v počiatočnej fáze. Navrhovaná vzorka zodpovedá najväčšiemu reprezentatívnemu objemu výroby predstavujúcemu 58 % celkovej výroby výrobného odvetvia Únie, ktorý bolo možné v rámci času, ktorý bol k dispozícii, primerane prešetriť. Navyše navrhovaná vzorka je reprezentatívna z hľadiska zemepisnej polohy spoločností, keďže zahŕňa tri odlišné členské štáty. V deň uverejnenia oznámenia o začatí konania sa uskutočnili konzultácie o navrhovanej vzorke s výrobcami z Únie. Vzhľadom na to, že sa neprihlásili ďalší výrobcovia a neboli doručené žiadne pripomienky ku vzorke, navrhovaná vzorka bola schválená.
(14)
Dve zainteresované strany namietali, že vzorka výrobcov z Únie bola vybraná len spomedzi žiadateľov a že Komisia sa mala snažiť vybrať do vzorky výrobcov, ktorí nepatria do skupiny žiadateľov.
(15)
K spolupráci však boli vyzvaní všetci známi výrobcovia z Únie, žiadatelia, aj výrobcovia, ktorí neboli v skupine žiadateľov. Informácie týkajúce sa výberu vzorky predložilo desať výrobcov z Únie, boli medzi nimi žiadatelia aj výrobcovia, ktorí neboli medzi žiadateľmi. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 13, vybraná vzorka zodpovedá najväčšiemu reprezentatívnemu objemu výroby predstavujúcemu 58 % celkovej výroby výrobného odvetvia Únie, ktorý bolo možné v rámci času, ktorý bol k dispozícii, primerane prešetriť. Komisia zastáva názor, že vzorka je reprezentatívna z hľadiska zemepisnej polohy, bez ohľadu na to, či výrobcovia sú medzi žiadateľmi alebo nie sú. Námietka sa preto zamieta.
(16)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné na to, aby určila pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu, z toho vyplývajúcej ujmy a záujem Únie. Komisia s týmto cieľom zaslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom a výrobcom z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky, a neprepojenému dovozcovi. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia v Únii:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francúzsko,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francúzsko,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Taliansko.
b)
Vyvážajúci výrobcovia v Thajsku:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(18)
Príslušným výrobkom je kukurica cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna, upravená alebo konzervovaná v octe alebo kyseline octovej, nemrazená, v súčasnosti zatriedená pod číselný znak KN ex 2001 90 30 a kukurica cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna upravená alebo konzervovaná iným spôsobom ako v octe alebo kyseline octovej, nemrazená, iná ako výrobky položky 2006, v súčasnosti zatriedená pod číselný znak KN ex 2005 80 00, s pôvodom v Thajsku.
(19)
Prešetrovaním sa zistilo, že napriek rozdielom v spôsobe konzervovania majú rozličné druhy príslušného výrobku rovnaké biologické a chemické vlastnosti a v zásade sa používajú na rovnaké účely.
(20)
Dve zainteresované strany namietali, že číselné znaky KN kukurice cukrovej nereprezentujú len príslušný výrobok, ale zahŕňajú aj značné množstvá konzervovanej mladej kukurice, ktorá sa v Únii nevyrába a ktorá nie je podobným výrobkom. Tvrdili, že Komisia zahrnula do svojich údajov mladú kukuricu.
(21)
Prešetrovanie sa však zameriavalo výlučne na výrobok, na ktorý sa vzťahujú opatrenia, čo mladú kukuricu vylučuje, pričom pri analýze sa vychádzalo z príslušných číselných kódov TARIC. Námietka sa preto zamieta ako vecne nesprávna.
2. Podobný výrobok
(22)
Zistilo sa, že kukurica cukrová vyrábaná a predávaná v Únii výrobným odvetvím Únie a kukurica cukrová vyrábaná a predávaná v Thajsku majú v podstate rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné využitie ako kukurica cukrová vyrábaná v Thajsku a predávaná na vývoz do Únie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(23)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti existujúcich opatrení mohlo viesť k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.
1. Úvodné poznámky
(24)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 10, vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyjadrili ochotu spolupracovať, sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky. Na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu bola vybratá vzorka troch vyvážajúcich výrobcov predstavujúcich približne 90 % celkového vývozu vyvážajúcich výrobcov, ktorí vyjadrili ochotu spolupracovať.
(25)
Na určenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu sa museli použiť informácie z iných zdrojov, ako sú žiadosť o preskúmanie a dostupná obchodná štatistika o vývoze (z thajského colného úradu) a o dovoze (z Eurostatu), pretože celkové množstvá vývozu troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky predstavovali približne 25 % celkového vývozu z Thajska do Únie počas ORP.
(26)
Do stanovenia dumpingového rozpätia nebol zaradený predaj obchodníkom v Thajsku, keď bol tovar určený pre neznáme vývozné miesta určenia.
(27)
Rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že určití vyvážajúci výrobcovia získavajú časť svojho predaja príslušného výrobku od externých dodávateľov. Pri stanovení dumpingových rozpätí vyvážajúcich výrobcov na účely prešetrovania sa nebral do úvahy predaj príslušného výrobku, ktorý nevyrobili samotní vyvážajúci výrobcovia.
2. Dumping dovozu počas ORP
2.1. Určenie normálnej hodnoty
(28)
Na určenie normálnej hodnoty sa v súlade s prvou vetou článku 2 ods. 2 základného nariadenia najprv v prípade každého z troch vyvážajúcich výrobcov stanovilo, či celkový domáci predaj podobného výrobku bol v porovnaní s ich celkovým vývozným predajom do Únie v priebehu ORP reprezentatívny, t. j. či objem predaja podobného výrobku určeného na domácu spotrebu predstavoval 5 % alebo viac ich vývozu príslušného výrobku do Únie.
(29)
Zistilo, že v prípade jednej z troch spoločností zaradených do vzorky bol domáci predaj podobného výrobku reprezentatívny.
(30)
Následne sa preskúmalo, či tie druhy podobného výrobku, ktoré táto spoločnosť predávala a ktoré sú určené na domácu spotrebu, boli totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi určenými na vývoz do Únie. Pri každom z týchto druhov sa určilo, či je predaj podobného výrobku určeného na domácu spotrebu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj určený na domácu spotrebu sa považoval za dostatočne reprezentatívny vtedy, ak predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu predaja porovnateľného druhu vyvážaného do Únie.
(31)
V prípade tejto spoločnosti sa zistilo, že len jeden druh podobného výrobku bol priamo porovnateľný s druhom výrobku vyvážaným do Únie. Tento konkrétny druh sa okrem toho predával na domácom trhu v dostatočne reprezentatívnych množstvách.
(32)
Následne sa preskúmalo, či spoločnosť uvedená v odôvodení 31 predávala daný druh výrobku pri bežnom obchodovaní v zmysle článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa stanovil podiel ziskového domáceho predaja príslušného druhu výrobku nezávislým zákazníkom.
(33)
Zistilo sa, že viac ako 80 % objemu predaja určeného na domácu spotrebu bolo ziskových a v súlade s článkom 2 ods. 4 sa na určenie normálnej hodnoty použili všetky transakcie v súvislosti s týmto konkrétnym druhom výrobku.
(34)
Keď bol domáci predaj daného druhu príslušného výrobku reprezentatívny a uskutočnil sa pri bežnom obchodovaní, normálna hodnota sa stanovila zo skutočnej domácej ceny a vypočítala sa ako vážený priemer celého domáceho predaja príslušného druhu počas ORP.
(35)
V prípade dvoch zostávajúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorých predaj na domácom trhu sa nepovažoval za reprezentatívny (z ktorých jeden vôbec nepredával podobný výrobok na domácu spotrebu), a v prípade tretieho vyvážajúceho výrobcu, ktorého celkový predaj sa považoval za reprezentatívny, ale počet druhov podobného výrobku a množstvá predané na domácom trhu sa nepovažovali za reprezentatívne, sa normálna hodnota musela vytvoriť podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia.
(36)
Normálna hodnota bola vytvorená tak, že k výrobným nákladom každého druhu výrobku vyvážaného do Únie sa pripočítala primeraná suma predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a ziskov.
(37)
V prípade dvoch vyvážajúcich výrobcov, ktorých predaj určený na domácu spotrebu zodpovedal množstvám pod alebo nad 5 % ich príslušných predajných množstiev do Únie, sa v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia použili predajné, všeobecné a administratívne náklady a ziskové rozpätie z predaja príslušnej spoločnosti v rámci bežného obchodovania na domácom trhu.
(38)
Predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk tretieho vyvážajúceho výrobcu, ktorý nepredával podobný výrobok na domácu spotrebu, sa stanovili podľa článku 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia na základe váženého priemeru predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku zvyšných dvoch vyvážajúcich výrobcov uvedených v odôvodnení 37.
(39)
Dve zainteresované strany nesúhlasili s použitou metodikou uvedenou v odôvodnení 37, t. j. s použitím zisku na účely výpočtu normálnej hodnoty, keď sa tento zisk zakladá na domácich predajných transakciách s objemom pod 5 % predajných množstiev do Únie. Domnievajú sa, že keď sa objem domácich predajných transakcií nepovažuje za dostatočný na to, aby boli reprezentatívne, potom by sa pre výpočet nemal použiť zisk z týchto transakcií.
(40)
Rovnaká metodika sa však použila v pôvodnom prešetrovaní, a pretože okolnosti sa nezmenili, Komisia zastáva názor, že táto metodika je na účely tohto konania stále platná.
2.2. Určenie vývoznej ceny
(41)
Všetok predaj vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa uskutočnil priamo neprepojeným zákazníkom v Únii. Predajná cena sa preto stanovila podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia na základe cien zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi v Únii.
2.3. Porovnanie a úpravy
(42)
Porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien.
(43)
Tam, kde to bolo uplatniteľné a náležite odôvodnené, sa vykonali úpravy kvôli rozdielom v dopravných nákladoch, nákladoch na poistenie, nákladoch na manipuláciu a nakladanie, províziách a bankových poplatkoch.
(44)
V prípade tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí predávajú na domácom trhu pod vlastnou značkou, ale do Únie predávajú pod značkami maloobchodníkov, sa navyše vykonali úpravy kvôli rozdielom v úrovniach obchodu, a to podľa článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia a podľa metodiky použitej v pôvodnom prešetrovaní. Úroveň úpravy - vypočítaná vo forme zníženia ziskového rozpätia použitého pri vytváraní normálnej hodnoty, ako sa uvádza v odôvodení 33 - sa stanovila na základe vzťahu ziskových rozpätí dosiahnutých výrobným odvetvím Únie z predaja výrobkov pod vlastnou značkou a z predaja všetkých výrobkov. Ziskové rozpätie sa teda znížilo o 20 až 50 %.
(45)
Dve zainteresované strany sa domnievali, že domáci trh v Thajsku nemožno porovnávať s trhom Únie, pretože veľkosť trhu je odlišná a thajskí výrobcovia predávajú na domácom trhu pod vlastnou značkou.
(46)
Po prvé, je potrebné pripomenúť, že v odôvodnení 22 sa stanovilo, že kukurica cukrová predávaná na thajskom domácom trhu a kukurica cukrová predávaná na vývoz na trh Únie sú podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
(47)
Po druhé, v dôsledku rozdielov v úrovni obchodovania sa vykonala úprava ziskového rozpätia - úprava smerom nadol o 20 až 50 % ziskového rozpätia vytvoreného z domáceho predaja pod vlastnou značkou. Aj v tomto prípade sa postupovalo podľa metodiky použitej v pôvodnom prešetrovaní.
2.4. Dumping počas ORP
(48)
Na základe uvedeného sa zistilo, že dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel čistej franko ceny na hranici Únie pred preclením sa pohybujú od 8 % do 44 %.
3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení
3.1. Výrobná kapacita vyvážajúcich výrobcov
(49)
Výroba kukurice cukrovej závisí od prístupu k čerstvo zozbieranej kukurici, ktorá sa dodáva do konzervárne bezprostredne po zbere. Čerstvo zozbieraná kukurica by sa mala konzervovať do 24 hodín po zbere, preto kapacita na výrobu príslušného výrobku je priamo spojená s dostupnosťou čerstvo zozbieranej kukurice.
(50)
Obdobie zberu v Thajsku trvá približne 9 - 10 mesiacov ročne a zahŕňa 2 zbery ročne. Pri hodnotení dostupnej technickej výrobnej kapacity sa musia do analýzy zahrnúť sezónne obmedzenia surovín.
(51)
Traja vyvážajúci výrobcovia, ktorí bola zaradení do vzorky, mali celkovú technickú kapacitu v rozsahu 130 000 - 150 000 ton. Skutočná miera využitia dostupnej technickej kapacity sa menila v rozpätí 50 % - 80 %.
(52)
Niekoľko zainteresovaných strán argumentovalo, že dostupná voľná kapacita bola nadsadená, i keď uznávajú metodiku použitú na zníženie technickej kapacity v súvislosti s dostupnosťou surovín.
(53)
Ako už bolo zdôraznené v odôvodení 50, technickú kapacitu nemožno plne využívať kvôli sezónnej nedostupnosti čerstvo zozbieranej kukurice cukrovej. Napriek tomu sa pri prešetrovaní ukázalo, že niektorí výrobcovia dokázali využívať kapacity na úrovni 80 % a viac, kým využívanie kapacít inými výrobcami zaradenými do vzorky bolo omnoho nižšie. Pretože všetci výrobcovia majú porovnateľný prístup k surovinám, toto nižšie využívanie kapacít nemožno vysvetliť len sezónnou nedostupnosťou čerstvo zozbieranej kukurice cukrovej.
(54)
Podľa informácií, ktoré poskytlo združenie thajských výrobcov potravín, celkové vyvezené množstvo z Thajska do zvyšku sveta sa počas posudzovaného obdobia priebežne zvýšilo približne o 20 % a počas ORP dosiahlo objem 150 000 - 200 000 ton. To dokazuje, že keď vyvážajúci výrobcovia potrebujú ďalšie množstvá, množstvo dostupnej kukurice cukrovej sa môže priebežne zvyšovať a skutočne sa aj zvyšuje. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že celková produkcia žltozrnnej kukurice v Thajsku sa počas posudzovaného obdobia pohybovala od 4,1 milióna do 4,5 milióna ton. Aj keď je potrebné uznať, že produkcia žltozrnnej kukurice sa nemôže zmeniť na produkciu kukurice cukrovej v pomere jedna k jednej, z veľkého rozdielu výrobných objemov jasne vyplýva, že na celkovú produkciu kukurice cukrovej v Thajsku môže mať veľký vplyv aj malý posun výrobných množstiev zo žltozrnnej kukurice na kukuricu cukrovú.
(55)
Na základe toho sa stanovilo, že traja výrobcovia zaradení do vzorky by mohli produkovať dodatočné množstvo približne 40 000 - 60 000 ton ročne (ďalej len „efektívna voľná kapacita“), čo je približne dvoj- až trojnásobok celkového vývozu príslušného výrobku z Thajska do Únie.
(56)
Preto možno efektívnu voľnú kapacitu samotných výrobcov zaradených do vzorky považovať za významnú. V Thajsku je okrem toho známych ďalších 15 výrobcov príslušného výrobku, ktorí majú takisto prístup k obrovskej produkcii kukurice cukrovej v Thajsku.
(57)
Na základe informácií získaných z iných zdrojov, t. j.:
-
informácií získaných z internetových prezentácií vyvážajúcich výrobcov,
-
informácií získaných v súvislosti s postupom výberu vzorky a
-
informácií zhromaždených v rámci databázy vytvorenej podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia,
možno vyvodiť záver, že prinajmenšom dvaja významní vyvážajúci výrobcovia, z ktorých jeden spolupracoval v rámci revízneho prešetrovania, ale nebol vybraný do vzorky (a teda neposkytol v tomto smere žiadne podrobné informácie), majú celovú kapacitu v rozsahu 50 000 - 100 000 ton.
(58)
A napokon neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že úroveň spotreby na thajskom domácom trhu alebo trhoch tretích krajín by sa zvýšila a absorbovala tak zvýšenú výrobu, ak by thajskí výrobcovia využili voľnú kapacitu. Thajský domáci trh je v prvom rade veľmi malý a v priemere predstavoval len 1 % až 2 % celkového predaja všetkých thajských výrobcov zaradených do vzorky. To potvrdzuje, že akákoľvek ďalšia produkcia kukurice cukrovej sa bude vyvážať mimo Thajska.
3.2. Príťažlivosť trhu Únie
(59)
Pri porovnaní vývozných cien príslušného výrobku do Únie s cenami účtovanými za podobný výrobok na domácom trhu vyšli najavo dve skutočnosti: v porovnaní s vývozným predajom sú ceny na domácom trhu relatívne vysoké (v dôsledku predaja pod vlastnou značkou) a objemy sú relatívne malé. Na základe toho v prípade zrušenia opatrení neexistuje zjavné riziko odklonu obchodu od predaja na domácom trhu k predaju do Únie.
(60)
Z porovnania vývozných cien príslušného výrobku do Únie s cenami účtovanými za podobný výrobok na trhoch tretích krajín vyplýva, že v prípade 3 vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sú vývozné ceny do Únie v priemere o 14 % vyššie.
(61)
Toto zistenie potvrdzuje aj obchodná štatistika thajského colného úradu. Po prepočítaní uvedenej logistickej hmotnosti (konzerva + kukurica + nálev) na čistú konzervovanú hmotnosť (kukurica + nálev) podľa metodiky uvedenej v žiadosti o preskúmanie sú ceny za kg účtované pri vývoze do Únie v priemere o 5 % vyššie ako vývozné ceny do tretích krajín.
(62)
Aj keď niekoľko strán vyjadrilo pochybnosti, či je cenový rozdiel 5 % alebo 14 % dostatočný na to, aby spôsobil odklon obchodu a jeho presmerovanie do Únie, z prešetrovania vyplynulo, že v oblasti trhu s kukuricou cukrovou je to skutočne pravdepodobné. Jedna thajská spoločnosť (Karn Corn) v rámci súčasného konania predtým získala sadzbu cla, ktorá je o 8 % až 10 % nižšia ako sadzba väčšiny ostatných thajských vývozcov. Táto výhoda 8 % až 10 % však postačovala na sedemnásobné zvýšenie jej podielu na thajskom vývoze do Únie medzi obdobím pôvodného prešetrovania a súčasným obdobím revízneho prešetrovania.
(63)
Okrem toho od uloženia antidumpingového cla spoločnosť Karn Corn viac ako zdvojnásobila svoje vývozné množstvá do Únie, napriek platnému antidumpingovému clu vo výške 3,1 %. Svedčí to o príťažlivosti trhu Únie v porovnaní s inými trhmi, dokonca aj v prípade malého cenového rozdielu.
(64)
Na záver, riziko odklonu obchodu od domáceho trhu a jeho presmerovania na trh Únie je v dôsledku predaja na domácom trhu pod vlastnou značkou pomerne malé, ale existuje významné riziko odklonu obchodu od predaja do tretích krajín a jeho presmerovania na trh Únie spôsobené vyššími cenami prevládajúcimi na trhu Únie.
(65)
Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že ceny na trhu Únie sú relatívne menej atraktívne, keď sa porovnajú s cenami v iných krajinách, ako je napríklad Japonsko. Preto by sa v prípade zrušenia opatrení zvýšilo riziko odklonu obchodu.
(66)
Je potrebné pripomenúť, že v prípade predaja do tretích krajín sa tieto krajiny považujú za skupinu a záver vyvodený v odôvodení 63 sa zakladá na priemere cien pre všetky tretie krajiny. Plne sa uznáva, že v rámci tejto skupiny tretích krajín existujú krajiny, v prípade ktorých sú vývozné ceny vyššie, a ďalšie tretie krajiny, pre ktoré sú vývozné ceny nižšie. Samozrejme, čím je vývozná cena nižšia, tým vyššie je riziko odklonu obchodu, ak by skončila platnosť opatrení.
(67)
Jedna zainteresovaná strana okrem toho tvrdila, že zmluvné prepojenia s dovozcami v tretích krajinách nebude jednoduché zmeniť na zákazníkov v iných krajinách.
(68)
Aj keď medzi vyvážajúcim výrobcami v Thajsku a dovozcami v rôznych tretích krajinách môžu existovať zmluvné prepojenia a tieto prepojenia sú v krátkodobom horizonte podporované, neexistujú žiadne dôkazy, ktoré by svedčili o tom, že tieto zmluvné povinnosti by sa nemohli postupne ukončiť, aby sa umožnil predaj na trhoch s vyššími cenami, ako napríklad na trhu Únie.
(69)
A napokon, zainteresované strany uviedli, že vývoz do niektorých tretích krajín, ako je Južná Kórea, nie je možné porovnávať, pretože sortiment výrobkov (napríklad veľkosť konzerv) a podmienky predaja (napríklad prepravné podmienky) môžu byť odlišné.
(70)
Je potrebné pripomenúť, že výsledky porovnaní uvedené v odôvodneniach 58, 59 a 60 predstavujú ukazovatele rozdielov vývozných cien do všetkých tretích krajín. Vplyv akéhokoľvek problému týkajúceho sa thajského vývozu na malý počet trhov na celkové porovnanie je preto zo svojej podstaty obmedzený. Pretože údaje o thajskom vývoze sa navyše zaznamenávajú na základe FOB, vplyv akéhokoľvek rozdielu prepravných podmienok alebo prepravných nákladov sa obmedzuje na náklady vnútroštátnej dopravy v rámci Thajska, a preto môže byť len nevýznamný.
(71)
Keďže neexistuje dôkaz, ktorý by nasvedčoval tomu, že priemerná cena do všetkých tretích krajín nie je porovnateľná s vývoznou cenou do Únie, záver vyvodený v odôvodení 63 je platný.
4. Záver o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu
(72)
Zdá sa pravdepodobné, že ak by sa opatrenie zrušilo, relatívne vyššia cenová úroveň na trhu Únie pritiahne významné objemy príslušného výrobku, ktorý sa v súčasnosti predáva do tretích krajín za nižšie ceny.
(73)
Thajskí vyvážajúci výrobcovia počas ORP pokračovali v praktizovaní dumpingu.
(74)
Navyše dostupná voľná kapacita v Thajsku a to, že ceny na trhu Únie sú značne vyššie ako ceny na trhoch tretích krajín, vedú k záveru, že v prípade zrušenia opatrení existuje riziko zvýšenia vývozu príslušného výrobku.
(75)
Z toho plynie záver, že v prípade zrušenia opatrení existuje veľká pravdepodobnosť pokračovania dumpingu.
D. VYMEDZENIE POJMU VÝROBNÉHO ODVETVIA
(76)
Počas ORP vyrábalo v Únii podobný výrobok približne 20 výrobcov. Výroba týchto výrobcov (stanovená na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade ostatných výrobcov z Únie na základe údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie) sa preto považuje za výrobu v rámci Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(77)
Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 13, v dôsledku veľkého počtu výrobcov v Únii bola vybraná vzorka. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:
-
makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny, rozsah dumpingových rozpätí a zotavenie z účinkov predchádzajúceho dumpingu) sa hodnotili na úrovni výroby v celej Únii na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a pre ostatných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie,
-
analýza mikroekonomických parametrov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa v prípade výrobcov z Únie vybraných do vzorky vykonala na základe ich informácií.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba v Únii
(78)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe objemov predaja vlastnej výroby výrobného odvetvia Únie určenej pre trh Únie, údajov o objemoch dovozu na trh Únie získaných z databázy 14.6, a pokiaľ ide o ostatných výrobcov z Únie, z informácií získaných zo žiadosti.
(79)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii zvýšila o 9 %. Kým v období od roku 2008 do roku 2009 klesla spotreba o 5 %, v roku 2010 stúpla o 6 a v roku 2011 o 9 percentuálnych bodov (t. j. v porovnaní s predchádzajúcim rokom). Potom sa spotreba v priebehu ORP viac-menej stabilizovala na úrovni približne 350 000 ton.
2008
2009
2010
2011
ORP
Celková spotreba v Únii (v tonách)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Dovoz z príslušnej krajiny
a) Objem
(80)
Objem dovozu príslušného výrobku z príslušnej krajiny do Únie sa znížil o 43 % z približne 38 000 ton v roku 2008 na približne 22 000 ton v ORP. V roku 2009 sa objem dovozu znížil o 15 %, v roku 2010 sa znížil o ďalších 20 percentuálnych bodov a v roku 2011 ešte o 11 percentuálnych bodov a potom sa v ORP znovu mierne zvýšil o 3 percentuálne body.
2008
2009
2010
2011
ORP
Objem dovozu z Thajska
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Trhový podiel dovozu z Thajska (v %)
12
11
8
6
6
Cena dovozu z Thajska (EUR/t)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Zdroj:
Databáza 14.6.
b) Podiel na trhu
(81)
Príslušný podiel thajských vývozcov na trhu Únie v príslušnej krajine sa postupne znížil približne o 50 % alebo o 6 percentuálnych bodov počas posudzovaného obdobia, z 12 % v roku 2008 na 6 % v ORP. Konkrétne, thajský podiel na trhu sa znížil z 12 % v roku 2008 na 11 % v roku 2009, v roku 2010 na 8 % a v roku 2011/ORP na 6 %.
c) Ceny
i) Vývoj cien
(82)
Priemerná cena dovozu príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine klesla v období od roku 2008 do ORP o 3 %, z 835 EUR/t v roku 2008 na 807 EUR/t v ORP. Konkrétne v roku 2008 sa ceny zvýšili o 6 %, potom v roku 2010 klesli o 10 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalšie 3 percentuálne body. V období od roku 2011 do ORP sa tieto ceny opäť zvýšili o 4 percentuálne body.
ii) Podhodnotenie cien
(83)
Predajné ceny podobných druhov výrobku vyvážajúcich výrobcov sa porovnali s predajnými cenami výrobného odvetvia Únie v Únii. S týmto cieľom sa ceny zo závodu výrobného odvetvia Spoločenstva po odpočítaní všetkých zliav a daní porovnali s cenami CIF na hranici Únie vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny, náležite upravenými o zmluvné clá, náklady na vykládku a colné vybavenie. Z tohto porovnania vyplynulo, že počas ORP sa príslušný výrobok s pôvodom v príslušnej krajine predával v Únii za ceny, ktoré boli celkovo vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Na základe štatistických údajov o dovoze (databáza 14.6) tiež nebolo zistené cenové podhodnotenie u žiadneho thajského dovozu do Únie (v prípade spolupracujúcich vývozcov aj nespolupracujúcich prevádzkovateľov, bez ohľadu na sortiment výrobkov).
3. Situácia výrobného odvetvia Únie
(84)
Komisia na základe článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmala všetky relevantné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(85)
Tento trh je okrem iného charakterizovaný dvomi kanálmi predaja, t. j. predajom pod vlastnou značkou výrobcu a predajom pod značkou maloobchodníkov. Predaj v rámci prvého kanála sa v porovnaní s druhým kanálom obyčajne vyznačuje vyššími predajnými nákladmi, ktoré sú určené najmä na marketing a reklamu, a vyžaduje si tiež vyššie predajné ceny.
(86)
Prešetrovaním sa dokázalo, že všetok dovoz od spolupracujúcich thajských vývozcov sa týkal druhého kanála, t. j. predaja pod značkou maloobchodníkov. Preto sa považovalo za vhodné, aby sa pri analýze ujmy všade tam, kde je to relevantné, rozlišovalo medzi predajom výrobného odvetvia Únie pod jeho vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov, keďže konkurencii zo strany dumpingových dovozov čelia predovšetkým podobné výrobky výrobného odvetvia Únie predávané pod značkou maloobchodníkov. Toto rozlíšenie sa uplatnilo predovšetkým pri určovaní objemov predaja, predajných cien a ziskovosti. Z dôvodu úplnosti sú však v ďalej uvedených tabuľkách uvedené spolu s poznámkami aj celkové súčty (vrátane predaja pod vlastnou značkou aj značkou maloobchodníkov). Predaj výrobného odvetvia Únie pod značkou maloobchodníkov predstavoval počas ORP približne 70 % celkového objemu predaja výrobného odvetvia Únie a približne 60 % hodnoty jeho predaja.
(87)
Vzhľadom na to, že v Únii sa kukurica cukrová spracúva len počas letných mesiacov, viaceré ukazovatele ujmy za rok 2011 a ORP (od 1. apríla 2011 do 30. marca 2012) sú prakticky rovnaké. Týka sa to najmä výroby a výrobnej kapacity.
3.1. Makroekonomické parametre
a) Výroba
(88)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila z úrovne približne 372 000 ton v roku 2008 o 8 %. Konkrétne v roku 2009 výroba klesla o 25 %, v roku 2010 o 13 percentuálnych bodov a v roku 2011/ORP sa opäť zvýšila o 31 percentuálnych bodov.
2008
2009
2010
2011
ORP
Výroba (v tonách)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacita a miery využitia kapacity
(89)
V rokoch 2008, 2009 a 2010 bola výrobná kapacita približne 488 000 ton a v roku 2011/ORP klesla o 9 %. Zníženie bolo spôsobené tým, že jeden z výrobcov Únie zaradených do vzorky zatvoril jeden zo svojich závodov.
2008
2009
2010
2011
ORP
Výrobná kapacita (v tonách)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Využitie kapacity (v %)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Zdroj:
Prešetrovanie.
(90)
V roku 2008 bola miera využitia kapacity 76 %. V roku 2009 klesla na 57 % a v roku 2010 ďalej na 47 % a potom sa v roku 2011/ORP zvýšila na 77 %. Využitie kapacity bolo počas celého posudzovaného obdobia stabilné, pretože znižovanie výroby sa zhodovalo so znižovaním výrobnej kapacity.
c) Objem predaja
(91)
Predaj vlastných výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj neprepojeným zákazníkom na trhu Únie pod značkou maloobchodníkov najprv v roku 2009 klesol o 6 %, potom sa v roku 2010 zvýšil o 17 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalších 24 percentuálnych bodov. V období od roku 2011 do ORP sa tento predaj opäť znížil o 4 percentuálne body. Celkove sa od roku 2008 do ORP tento predaj zvýšil približne o 31 %.
2008
2009
2010
2011
ORP
Objem predaja Únie (pod značkou maloobchodníkov) neprepojeným zákazníkom (v tonách)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Objem predaja Únie (pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) neprepojeným zákazníkom (v tonách)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Zdroj:
Prešetrovanie.
(92)
Celkový predaj vlastných výrobkov predávaných výrobným odvetvím Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom (pod jeho vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov) sa vyvíjal viac-menej podobným spôsobom, aj keď trochu menej výrazne. Predaj výrobkov sa najprv v roku 2009 znížil o 5 %, potom sa v roku 2010 zvýšil o 12 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalších 14 percentuálnych bodov. V období od roku 2011 do ORP tento predaj opäť klesol o 2 percentuálne body. Celkovo sa od roku 2008 do ORP tento predaj zvýšil približne o 19 %.
d) Podiel na trhu
(93)
V rokoch 2008 a 2009 predstavoval podiel výrobného odvetvia Únie na trhu 83 %. V roku 2010 sa zvýšil na 88 %, v roku 2011 na 91 % a potom počas ORP mierne klesol na 90 %. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia podiel výrobného odvetvia Únie na trhu zvýšil o 7 percentuálnych bodov.
2008
2009
2010
2011
ORP
Trhový podiel výrobného odvetvia Únie (výrobky predávané pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) (v %)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Zdroj:
Prešetrovanie.
e) Rast
(94)
V období od roku 2008 do ORP, keď sa spotreba v Únii zvýšila o 9 %, objem predaja výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj na trhu Únie pod značkou maloobchodníkov stúpol o 31 %, zatiaľ čo objem predaja výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj na trhu Únie pod vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov stúpol o 19 %. V období od roku 2008 do ORP získalo výrobné odvetvie Únie približne 7 percentuálnych bodov podielu na trhu, zatiaľ čo dumpingový dovoz stratil približne 6 percentuálnych bodov podielu na trhu. Preto sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie dokázalo využiť výhody rastúceho trhu.
f) Zamestnanosť
(95)
Úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa najprv v období od roku 2008 do roku 2009 znížila o 17 %, potom sa v roku 2010 znížila o 5 percentuálnych bodov a v roku 2011/ORP sa zvýšila o 11 percentuálnych bodov. Celkovo sa počas posudzovaného obdobia zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie znížila o 11 %, t. j. z približne 2 300 osôb na 2 000 osôb.
2008
2009
2010
2011
ORP
Zamestnanosť (počet osôb)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Zdroj:
Prešetrovanie.
g) Produktivita
(96)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako objem výroby (v tonách) na zamestnanca ročne, ktorá začínala na úrovni 163 ton na zamestnanca, najprv v roku 2009 klesla o 10 % a v roku 2010 o ďalších 10 percentuálnych bodov, následne sa v roku 2011 zvýšila o 23 percentuálnych bodov a v ORP o 1 percentuálny bod. Celkovo sa produktivita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia zvýšila o 4 %. Tento vývoj odzrkadľuje skutočnosť, že pokles pracovnej sily bol výraznejší ako pokles výroby.
2008
2009
2010
2011
ORP
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Zdroj:
Prešetrovanie.
h) Faktory ovplyvňujúce predajné ceny
(97)
Jednotkové ceny výrobkov výrobného odvetvia Únie predávaných pod značkou maloobchodníkov neprepojeným zákazníkom sa v roku 2009 zvýšili o 7 %, v roku 2010 klesli o 8 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalších 5 percentuálnych bodov. V období od roku 2011 do ORP sa ceny zvýšili o 3 percentuálne body. Celkove počas posudzovaného obdobia tieto ceny klesli o 3 %, z úrovne 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v ORP.
2008
2009
2010
2011
ORP
Jednotková cena na trhu Únie (výrobky predávané pod značkou maloobchodníkov) (EUR/t)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Jednotková cena na trhu Únie (výrobky predávané pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) (EUR/t)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Zdroj:
Prešetrovanie.
(98)
Súhrn predajných cien výrobkov výrobného odvetvia Únie predávaných (pod vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov) neprepojeným zákazníkom na trhu Únie sa vyvíjal viac-menej podobným spôsobom. Predaj výrobkov sa najprv v roku 2009 zvýšil o 5 % a v roku 2010 klesol o 7 percentuálnych bodov a v roku 2011 o ďalšie 3 percentuálne body. V období od roku 2011 do ORP sa ceny zvýšili o 2 percentuálne body. Celkove počas posudzovaného obdobia tieto ceny klesli o 3 %, z úrovne 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v ORP.
i) Veľkosť dumpingového rozpätia
(99)
Prešetrovaním sa zistilo, že dumping pokračuje a veľkosť skutočných dumpingových rozpätí (t. j. až 44 %) nie je možné považovať za zanedbateľnú.
j) Zotavenie z dumpingu v minulosti
(100)
Z makroekonomických ukazovateľov, ktoré už boli preskúmané, a z mikroekonomických ukazovateľov, ktoré sa preskúmajú ďalej v texte, vyplýva, že i keď sa pomocou antidumpingových opatrení čiastočne dosiahol zamýšľaný výsledok z hľadiska odstránenia ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, výrobné odvetvie sa stále nachádza v neistej a zraniteľnej situácii. Výkonnosť segmentu výrobkov predávaných pod značkou maloobchodníkov, ktorý je v priamej konkurencii s thajským dovozom, je z hľadiska ziskovosti naozaj nízka. Predajné ceny výrobného odvetvia Únie v tomto segmente trhu sa počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %, zatiaľ čo výrobné náklady sa v rovnakom období zvýšili približne o 10 %. Výrobné odvetvie Únie zjavne nebolo schopné kompenzovať svoje náklady, čo viedlo k výrazným stratám. Vzhľadom na dôležitosť značiek maloobchodníkov vo výrobnom odvetví Únie v oblasti kukurice cukrovej (ktoré predstavujú 70 % jeho celkového objemu predaja a 60 % jeho celkovej hodnoty predaja) to malo vplyv na celkovú ziskovosť. Preto nemohlo dôjsť ku skutočnému zotaveniu z predchádzajúceho dumpingu a dospelo sa k záveru, že výrobné odvetvie Únie zostáva zraniteľné voči poškodzujúcim účinkom akéhokoľvek dumpingového dovozu na trh Únie.
3.2. Mikroekonomické parametre
a) Zásoby
(101)
Stav konečných zásob výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia neustále znižoval. V roku 2009 sa stav zásob znížil o 2 %, v roku 2010 o 27 percentuálnych bodov, v roku 2011 o 2 percentuálne body a počas ORP o ďalších 24 percentuálnych bodov. Je však potrebné poznamenať, že v prípade tohto konkrétneho výrobného odvetvia nie je stav zásob významným ukazovateľom ujmy. Vysoký stav zásob na konci každého roka súvisí s tým, že zber úrody a konzervovanie sa končia každý rok spravidla v októbri. Z toho vyplýva, že zásoby predstavujú tovar, ktorý počas obdobia od novembra do júla čaká na expedíciu.
2008
2009
2010
2011
ORP
Konečné zásoby (v tonách)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Zdroj:
Prešetrovanie.
b) Mzdy
(102)
V období od roku 2008 do ORP sa náklady práce znížili o 7 %. Konkrétne v roku 2009 klesli o 16 %, v roku 2010 o ďalší 1 percentuálny bod a v priebehu roku 2011/ORP stúpli o 10 percentuálnych bodov. Celkové zníženie v priebehu posudzovaného obdobia bolo zapríčinené poklesom úrovne zamestnanosti.
2008
2009
2010
2011
ORP
Ročné náklady práce (v EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Zdroj:
Prešetrovanie.
c) Ziskovosť a návratnosť investícií
(103)
Ziskovosť predaja výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj pod značkou maloobchodníkov, vyjadrená ako percentuálny podiel čistého predaja, klesla počas posudzovaného obdobia zo zisku vo výške 5,6 % v roku 2008 na stratu vo výške 5,4 % v ORP.
2008
2009
2010
2011
ORP
Ziskovosť Únie (predaj pod značkou maloobchodníkov) (v % z čistého predaja)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Ziskovosť Únie (predaj pod vlastnou značkou a značkou maloobchodníkov) (v % z čistého predaja)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Návratnosť investícií (pod vlastnou značkou a značkou maloobchodníkov) (zisk v % z čistej účtovnej hodnoty investícií)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Zdroj:
Prešetrovanie.
(104)
Ziskovosť predaja výrobkov výrobného odvetvia Únie určených na predaj pod vlastnou značkou aj značkou maloobchodníkov tiež klesla z 8,5 % v roku 2008 na 1,6 % v ORP. Z toho vyplýva, že pokles je menej prudký ako v prípade samotného predaja pod značkou maloobchodníkov. Zníženie ziskovosti sa vysvetľuje tým, že predajné ceny sa počas posudzovaného obdobia znížili o 3 %, kým výrobné náklady (predovšetkým nespracovanej kukurice cukrovej a konzerv) sa v rovnakom období zvýšili o 5 %. Výrobné odvetvie únie zjavne nebolo schopné preniesť zvýšené výrobné náklady na svojich zákazníkov.
(105)
Návratnosť investícií vyjadrená ako zisk (z predaja pod vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov) v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií sa vyvíjala zhruba podobne ako ziskovosť. Poklesla z úrovne približne 24,3 % v roku 2008 na 4,4 % v ORP, z čoho vyplýva, že počas posudzovaného obdobia klesla o 82 %.
d) Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
(106)
Čistý peňažný tok z prevádzkových činností sa v roku 2008 nachádzal na úrovni 27 000 EUR. V roku 2009 sa zvýšil približne na 23 miliónov EUR, v roku 2010 na približne 58 miliónov EUR a potom v roku 2009 znovu klesol na približne 8 miliónov EUR. Od roku 2011 do ORP čistý peňažný tok vzrástol približne na 11 miliónov EUR. Ani jeden zo spolupracujúcich výrobcov z Únie neuviedol, že mal problémy so získavaním kapitálu.
2008
2009
2010
2011
ORP
Peňažný tok (predaj pod vlastnou značkou a pod značkou maloobchodníkov) (v EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Zdroj:
Prešetrovanie.
e) Investície
(107)
Ročné investície výrobného odvetvia Únie do výroby podobného výrobku sa v období od roku 2008 do roku 2009 zvýšili o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 klesli o 34 percentuálnych bodov, v roku 2011 sa zvýšili o 57 percentuálnych bodov a napokon v období od roku 2011 do ORP klesli o 4 percentuálne body. Celkovo sa investície počas posudzovaného obdobia zvýšili o 64 %. Tieto investície neboli určené na účely zvyšovania kapacity, ale na údržbu a obnovu existujúcich zariadení.
2008
2009
2010
2011
ORP
Čisté investície (v EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Zdroj:
Prešetrovanie.
4. Záver o ujme
(108)
V období od roku 2008 do ORP sa negatívne vyvíjali viaceré ukazovatele. Znížila sa návratnosť investícií, výrobný objem klesol o 8 %, výrobná kapacita sa znížila o 9 % a zamestnanosť klesla o 11 %. Pokiaľ ide o nižšie úrovne výroby, treba uviesť, že v roku 2008 boli výnosy kukurice lepšie, ako sa očakávalo, a v tom istom roku viedli k vyššej produkcii výrobného odvetvia Únie. Počas toho istého obdobia sa v dôsledku slabšieho USD zvýšila atraktívnosť dovozu z Thajska (ktorý sa fakturuje najmä v USD). Tieto zvýšené dodávky kukurice cukrovej tak v Únii, ako aj v Thajsku sa časovo zhodovali s hospodárskou a finančnou krízou v Únii, ktorá ovplyvnila spotrebu. Preto nebolo možné celú zvýšenú produkciu Únie predať na trhu Únie. V nasledujúcich rokoch to viedlo k zníženej úrovni výroby a znižovaniu stavu zásob, ale utrpená ujma sa tým nedá úplne vysvetliť.
(109)
Ziskovosť predaja kukurice cukrovej výrobným odvetvím Únie (predaja pod vlastnou značkou aj pod značkou maloobchodníkov) sa v posudzovanom období významne znížila. Segment výrobkov predávaných pod značkou maloobchodníkov, v ktorom musí výrobné odvetvie Únie čeliť konkurencii thajského dovozu, je jednoznačne stratový (ziskovosť sa znížila zo zisku vo výške viac ako 5 % v roku 2008 na stratu vo výške viac ako 5 % počas ORP). Výrobcovia Únie znížili svoje predajné ceny na trhu Únie o 3 % a na úkor svojej ziskovosti sa im podarilo znovu získať podiel na trhu. Celková ziskovosť sa počas posudzovaného obdobia znížila z 8,5 % na 1,6 %, pretože neexistuje dostatočný dopyt po výrobkoch predávaných pod vlastnou značkou a výrobné odvetvie musí predávať výrobky pod značkou maloobchodníkov, keďže predaj výrobkov pod značkou maloobchodníkov predstavuje približne 60 % celkovej hodnoty predaja.
(110)
Niektoré ukazovatele naznačujú, že výrobné odvetvie vďaka zavedeným opatreniam opäť získalo svoje postavenie. Objem thajského dovozu a jeho príslušný podiel na trhu sa znížil takmer na polovicu, z 12 % v roku 2008 na len 6 % v ORP. Trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa zvýšil z 83 % v roku 2008 na 90 % v ORP. Okrem toho priemerné ceny thajského dovozu počas ORP nepodhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, ale zároveň zabránili výrobnému odvetviu Únie preniesť zvýšenie nákladov na zákazníkov. Pozitívny vývoj vykazovali aj iné ukazovatele. Využitie kapacity sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšilo o 2 % a počas ORP bolo pomerne vysoké, pričom dosiahlo hodnotu 77 %. Objem predaja výrobného odvetvia Únie pod značkou maloobchodníkov, ktorý je v priamej konkurencii s thajským dovozom, sa zvýšil o 31 % a celkový spoločný predaj obidvoch segmentov sa zvýšil o 19 %. Investície sa zvýšili o 64 %. Tieto faktory naznačujú, že výrobné odvetvie sa dokázalo zotaviť. Nedokázalo však dosiahnuť dostatočné úrovne ziskovosti na udržanie podstatného podielu na trhu, na ktorom súťažia len výrobné odvetvie Únie a thajský dovoz (dovoz z ďalších tretích krajín je rozptýlený a nevýznamný).
(111)
Konkurenčná situácia na trhu Únie je skutočne krehká. Na jednej strane v prípade jednej časti trhu - segment predaja pod vlastnou značkou - výrobné odvetvie Únie nečelí vonkajšej konkurencii. Rokovacia sila majiteľov značiek voči maloobchodníkom je silná. Ceny v skutočnosti určujú majitelia značiek. Trh je zároveň konsolidovaný, pričom štyria výrobcovia zaradení do vzorky majú 54 % trhový podiel. Na druhej strane maloobchodníci ovládajú segment súkromných značiek. Ceny sú stále pod tlakom spôsobeným vonkajšou konkurenciou a konkurenciou v rámci Únie. Cenový tlak vyvíjaný thajským dovozom spôsobuje výrobcom Únie problémy s prenesením zvýšených výrobných nákladov (hlavne na kukuricu cukrovú alebo konzervy) na svojich zákazníkov (výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 5 %).
(112)
Je jasné, že výrobné odvetvie Únie bolo schopné zvýšiť svoj trhový podiel uprednostnením objemov pred cenami. Nemožno však ignorovať skutočnosť, že väčšina podnikov na spracovanie kukurice cukrovej (predaj pod značkou maloobchodníkov) nebola schopná kompenzovať svoje náklady. Preto možno konštatovať, že situácia výrobného odvetvia Únie je stále zraniteľná a neistá.
(113)
Niekoľko strán poznamenalo, že výrobné odvetvie Únie sa zotavilo, pretože sa zlepšilo viacero ukazovateľov, a to najmä z hľadiska vysokého podielu výrobného odvetvia Únie na trhu a negatívneho podhodnotenia.
(114)
Uznáva sa, že situácia výrobného odvetvia Únie v súvislosti s ujmou je zmiešaná. Pomocou antidumpingových opatrení sa čiastočne dosiahol cieľ, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie v dôsledku dumpingového dovozu z Thajska. Avšak po dôkladnom zvážení, najmä pri zohľadnení nízkej a klesajúcej ziskovosti, je situácia výrobného odvetvia Únie stále neistá.
(115)
Negatívne podhodnotenie a veľký trhový podiel výrobného odvetvia Únie neznamenajú automaticky, že sa odstránila ujma. Situácia pokračujúceho dumpingového dovozu z Thajska (dumpingové rozpätia dosahujú až 44 %) vyústila do stlačenia cien na trhu Únie. Výrobné odvetvie Únie sa pokúsilo znovu získať stratený podiel na trhu a udržiavalo ceny na nízkej úrovni, čo vyústilo do zhoršenia ziskovosti.
(116)
Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že posúdenie ujmy by sa malo zakladať na celkovej výkonnosti výrobného odvetvia Únie a nie na výkonnosti jedného segmentu trhu.
(117)
V súlade s pôvodným prešetrovaním sa posúdenie ujmy zakladalo na celkovej výkonnosti výrobného odvetvia Únie (predaj pod vlastnou značkou + predaj pod značkou maloobchodníkov) a v prípade viacerých ukazovateľov ujmy (ziskovosť, objem predaja a predajné ceny) predaja pod značkou maloobchodníkov. Nedošlo k zmene okolností, ktorá by oprávňovala na odklon od tejto metodiky, ktorá zostáva platná pre posúdenie stavu výrobného odvetvia Únie. Ako sa uvádza v odôvodneniach 84 a 85, trh s kukuricou cukrovou je stále charakterizovaný dvomi kanálmi predaja a všetok dovoz od spolupracujúcich thajských vývozcov sa týkal kanála predaja pod značkou maloobchodníkov. Okrem toho, aj keby sa zohľadnila len celková výkonnosť výrobného odvetvia Únie, nezmenilo by to z dôvodu nízkej a klesajúcej ziskovosti záver, že výrobné odvetvie sa Únie nachádza v neistej situácii. Tvrdenie sa na základe uvedených úvah zamieta.
(118)
Dve zainteresované strany tvrdili, že neschopnosť výrobného odvetvia Únie môže byť vlastne spôsobená hospodárskou súťažou v rámci Únie.
(119)
Pokiaľ však ide o hospodársku súťaž, situácia na trhu Únie sa v podstate nelíši od situácie v posudzovanom období v rámci pôvodného prešetrovania (dva kanále predaja, približne 20 výrobcov Únie). Napriek tomu, predtým než začal thajský vývoz vstupovať na trh Únie za dumpingové ceny, dosiahlo výrobné odvetvie Únie v roku 2002 celkové úrovne zisku viac ako 20 % (predaj pod vlastnou značkou + predaj pod značkou maloobchodníkov) a 17 % pri predaji pod značkou maloobchodníkov. To dokazuje, že hospodárska súťaž v Únii nebráni výrobnému odvetviu Únie v dosahovaní solídnych ziskových rozpätí. Bráni mu v tom skôr pokračujúca prítomnosť dumpingového dovozu a následné stláčanie cien, ktoré bráni výrobnému odvetviu Únie zvyšovať ceny.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
(120)
Na základe uvedených trendov sa zdá, že antidumpingovými opatreniami sa čiastočne dosiahli zamýšľané výsledky, pokiaľ ide o odstránenie ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Na druhej strane negatívny vývoj viacerých ukazovateľov ujmy svedčí o tom, že výrobné odvetvie je stále v zraniteľnej a neistej situácii.
(121)
Ako už bolo uvedené, thajskí vývozcovia majú voľnú kapacitu na veľmi rýchle zvýšenie svojho vývozu. Navyše thajská obchodná štatistika potvrdzuje, že v roku 2011 Thajsko vyviezlo do tretích krajín približne 140 000 ton, čo predstavuje asi sedemnásobok objemu thajského vývozu do Únie. Vzhľadom na lukratívnejšie ceny na trhu Únie v porovnaní s niektorými trhmi tretích krajín, je pravdepodobné, že významné množstvá, ktoré sa v súčasnosti vyvážajú do týchto krajín, by boli v prípade zrušenia antidumpingových opatrení presmerované na trh Únie. Takýto prudký vývoj sa už zaznamenal v pôvodnom prešetrovaní, keď sa podiel dovozu Únie z Thajska v priebehu len troch rokov takmer zdvojnásobil, t. j. zo 6,8 % v roku 2002 na 12,7 % v roku 2005.
(122)
Na základe uvedeného preto možno konštatovať, že v prípade zrušenia antidumpingových opatrení existuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy.
(123)
Viacero zainteresovaných strán vyjadrilo pochybnosti v súvislosti so záverom týkajúcim sa pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy. Predovšetkým tvrdia, že 5 % cenový rozdiel medzi trhom Únie a trhmi tretích krajín je príliš malý na to, aby presmeroval vývoz kukurice cukrovej na trh Únie. Tento argument sa už riešil v odôvodení 61. Okrem toho tvrdia, že kukurica cukrová nie je komoditou, ktorá sa dá jednoducho presunúť na iné trhy. Tento argument však nie je opodstatnený a nezodpovedá zisteniam tohto prešetrovania.
(124)
Aj keď pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy vychádza z posúdenia so zameraním na budúcnosť, zakladá sa na skutočnostiach uvedených v odôvodnení 121. Tvrdenie sa preto zamieta.
G. ZÁUJEM ÚNIE
(125)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Určenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov. Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje stanoviská podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(126)
Ako už bolo uvedené, situácia výrobného odvetvia Únie je stále zraniteľná a neistá. Výrobné odvetvie by využilo podporu v podobe pokračovania opatrení na zvýšenie svojich predajných cien (najmä pri predaji pod značkou maloobchodníkov) s cieľom kompenzovať svoje zvýšené výrobné náklady. Výrobnému odvetviu by to umožnilo zlepšiť svoju finančnú situáciu.
2. Záujem maloobchodníkov a spotrebiteľov
(127)
O spoluprácu bolo požiadaných viac ako 40 dovozcov/maloobchodníkov a dve spotrebiteľské/obchodné organizácie. Spolupracoval len jeden maloobchodník. Jeho dovoz predstavoval malý zlomok celkového dovozu z Thajska počas ORP. V porovnaní s jeho celkovým obratom bol podiel jeho obratu týkajúci sa kukurice cukrovej zanedbateľný. Navyše veľmi veľký zisk vytváral v priebehu ORP ďalší predaj kukurice cukrovej. Tieto faktory naznačujú, že maloobchodníci by neboli neúmerne ovplyvnení, aj keby sa opatrenia mali predĺžiť.
(128)
Viaceré obchodné združenia zároveň predložili pripomienky a zúčastnili sa na vypočutí. Tvrdili, že antidumpingové opatrenia by sa mali ukončiť v dôsledku malého a klesajúceho trhového podielu thajského dovozu a zároveň vysokého a rastúceho trhového podielu výrobného odvetvia Únie.
(129)
Pokiaľ ide o spotrebiteľov, priemerné výdavky domácnosti na kukuricu cukrovú sú veľmi nízke a dosahujú 5 EUR ročne. Vzhľadom na miernu úroveň súčasných opatrení by bol vplyv pokračujúceho uloženia opatrení na spotrebiteľov pravdepodobne zanedbateľný.
(130)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na celkovo nízky stupeň spolupráce sa preto dospelo k záveru, že navrhované opatrenia pravdepodobne nebudú mať výrazný vplyv na situáciu maloobchodníkov a spotrebiteľov v Únii.
3. Riziko nedostatočnej ponuky/hospodárska súťaž na trhu Únie
(131)
Najprv je potrebné pripomenúť, že cieľom antidumpingových opatrení nie je zabrániť vstupu dovozu, na ktorý sú uložené opatrenia, do Únie, ale odstrániť vplyv narušených trhových podmienok vyplývajúcich z pokračujúcej prítomnosti dumpingového dovozu.
(132)
Spotreba v Únii sa počas ORP zvýšila o 9 % a dosiahla približne 350 000 ton. Kapacita výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia trvale prekračovala dopyt Únie a v ORP dosahovala úroveň 440 000 ton. Medzi výrobcami z Únie existuje dostatočná hospodárska súťaž. Výrobné odvetvie Únie má v prípade zvýšeného dopytu podľa všetkého voľnú kapacitu na ďalšie zvýšenie výroby, pretože jeho miera využitia kapacity počas ORP dosahovala 77 %. Časť dopytu môže uspokojiť aj dovoz z iných tretích krajín, najmä zo Spojených štátov amerických a Čínskej ľudovej republiky. Ako už bolo uvedené, je potrebné zdôrazniť, že cieľom antidumpingových opatrení nie je zabrániť dovozu z Thajska do Únie. Vzhľadom na nízku úroveň opatrení sa očakáva, že dovoz z Thajska bude aj naďalej predstavovať určitý podiel na trhu Únie.
(133)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti nemožno vyvodiť záver, že zachovanie antidumpingových opatrení by pravdepodobne vyústilo do nedostatočnej ponuky na trhu Únie alebo obmedzenia hospodárskej súťaže na trhu Únie.
4. Záver o záujme Únie
(134)
Na základe uvedeného sa zdá že negatívny vplyv pokračovania opatrení by bol malý a v žiadnom prípade by nebol neúmerný vzhľadom na výhody, ktoré by predĺženie opatrení prinieslo výrobnému odvetviu Únie.
H. ANTIDAMPINGOVÉ OPATRENIA
(135)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Podania a pripomienky sa náležite zohľadnili, ak boli opodstatnené.
(136)
Z uvedeného vyplýva, že tak, ako je stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz určitej upravenej a konzervovanej kukurice cukrovej v podobe zrna s pôvodom v Thajsku by sa mali zachovať. Je potrebné pripomenúť, že tieto opatrenia spočívajú v cle ad valorem s rôznymi sadzbami.
(137)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi uvedenými právnickými osobami. Pri dovoze príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa konkrétne neuvádzajú v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s konkrétne uvedenými subjektmi, sa nemôžu využívať tieto sadzby a dovoz podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(138)
Každá žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala bezodkladne adresovať Komisii (8) spolu so všetkými relevantnými informáciami, najmä o akýchkoľvek zmenách činností spoločnosti v oblastiach výroby, domáceho či vývozného predaja, ktoré sú spojené napríklad s uvedenou zmenou názvu alebo s uvedenou zmenou vo výrobných či predajných subjektoch. V prípade potreby sa nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz kukurice cukrovej (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna, upravenej alebo konzervovanej v octe alebo kyseline octovej, nemrazenej, v súčasnosti zatriedenej pod číselným znakom KN ex 2001 90 30 (pod kódom TARIC 2001903010) a kukurice cukrovej (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna, upravenej alebo konzervovanej iným spôsobom, ako v octe alebo kyseline octovej, nemrazenej, inej ako výrobky položky 2006, v súčasnosti zatriedenej pod číselným znakom KN ex 2005 80 00 (pod kódom TARIC 2005800010), s pôvodom v Thajsku.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1, ktoré vyrobili uvedené spoločnosti, takáto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko
11,1
A792
Spolupracujúci výrobcovia uvedení v prílohe
12,9
A793
Všetky ostatné spoločnosti
14,3
A999
3. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Článok 1 ods. 2 môže byť zmenený zaradením nového vyvážajúceho výrobcu k spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré nie sú zaradené do vzorky a na ktoré sa preto vzťahuje vážená priemerná colná sadzba vo výške 12,9 %, ak akýkoľvek nový vyvážajúci výrobca v Thajsku poskytne Komisii dostatočné dôkazy o tom, že:
a)
do Únie nevyvážal výrobok opísaný v článku 1 ods. 1 počas obdobia revízneho prešetrovania (od 1. apríla 2011 do 30. marca 2012);
b)
nie je prepojený so žiadnym z vývozcov ani výrobcov v Thajsku, na ktorých sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením, a
c)
v skutočnosti vyvážal do Únie príslušný výrobok po období revízneho prešetrovania alebo uzavrel neodvolateľný zmluvný záväzok vyviezť značné množstvo do Únie.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 2. septembra 2013