PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1347/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 14 a 18 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden indický vyvážející výrobce, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (5) rozhodnutí 2002/611/ES.
(5)
Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (7).
(6)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (8) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na pozbytí platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (9) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(8)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(9)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (11) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(10)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (12) dne 16. října 2013 Komise rovněž zahájila šetření ohledně dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (13).
5. Šetření
5.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(11)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2. Dotčené strany
(12)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3. Výběr vzorku
(14)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(15)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou indických vyvážejících výrobců. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(16)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčené země a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4. Šetření
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování subvencování, pokračování nebo obnovení újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, indické vládě, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(19)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden. Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(20)
Komise rovněž v Dillí vedla konzultace s vládou Indie, vládou státu Maháráštra, vládou státu Gudžarát a Rezervní bankou Indie (RBI).
(21)
Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobci:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je pak někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem v Indii na domácím trhu a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu článku 2 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(24)
Z indických vývozců spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. Jelikož další výrobci nespolupracovali, musela být výše napadnutelných subvencí stanovena na základě dostupných údajů čerpaných z odpovědí spolupracující společnosti, která stojí za větší částí vývozu z Indie do Unie, a z informací poskytnutých indickými orgány.
(25)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
-
subvenční režimy šetřené v původním šetření:
-
celostátní režimy:
a)
režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme - EPZ)/režim zvláštních ekonomických zón (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme -EOUS)
b)
režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
c)
režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
d)
režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
e)
režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
-
regionální režimy:
f)
soubor pobídek (Package Scheme of Incentives - PSI) vlády státu Maháráštra
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření, ale byly šetřeny v prvním přezkumu před pozbytím platnosti a v souběžném prozatímním přezkumu:
-
celostátní režimy:
g)
režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření ani v předchozích přezkumech:
-
celostátní režimy:
h)
režim Focus Product Scheme (FPS)
i)
režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
j)
režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
k)
režim Focus Market Scheme (FMS)
l)
režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
m)
kapitálové injekce
-
regionální režimy:
n)
regionální režimy vlády státu Gudžarát
(26)
Režimy uvedené v písm. a), b), c), e), h), i), k) a l) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které každých pět let vydává a pravidelně aktualizuje ministerstvo obchodu. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). V publikaci „Handbook of Procedures, Volume I“ (Příručka postupů, dále jen „HOP I 09-14“) indická vláda dále stanoví postupy, jimiž se řídí politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014. Příručka postupů je pravidelně aktualizována.
(27)
Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písm. d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.
(28)
Regionální režim uvedený v písm. f) je spravován státem Maháráštra a vychází z usnesení ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra a regionální režim uvedený v bodě n) je spravován státem Gudžarát a vychází z usnesení ministerstva průmyslu a dolů svazového státu Gudžarát.
(29)
Režim vývozních úvěrů uvedený v písm. g) vychází z článků 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) umožňuje usměrňovat komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim vracení cla uvedený výše v písm. j) vychází z článku 75 celního zákona z roku 1962, z článku 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z článků 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro vracení cla, centrální spotřební daně a daně za služby z roku 1995. Sazby celních vratek jsou pravidelně zveřejňovány; sazby, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou tzv. sazby All Industry Rates (AIR) pro vracení cla v období 2012-13, zveřejněné v oznámení č. 92/2012- Cus.(N.T). Režim vracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim prominutí cla („duty remission“).
2. Vývozní zpracovatelské zóny (Export Processing Zones - EPZ)/zvláštní ekonomické zóny (Special Economic Zones - SEZ)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
(31)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl zřízen v rámci režimu EOUS a v průběhu období přezkumného šetření dostával napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení se proto týká jen EOUS.
a) Právní základ
(32)
Detailní popis EOUS je uveden v kapitole 6 FTP 09-14 a v kapitole 6 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(33)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, může být v rámci režimu EOUS zřízen jakýkoliv podnik, který se v zásadě zaváže vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb. Aby průmyslové podniky byly pro režim EOUS způsobilé, musí splnit podmínku minimální výše investic do fixních aktiv (10 milionů indických rupií).
c) Provádění v praxi
(34)
Podniky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být zakládány kdekoli v Indii.
(35)
Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích na dovoz a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Dohoda o uznání společnosti v režimu EOUS platí pět let. Tato dohoda může být obnovena na další období.
(36)
Velmi důležitou povinností podniku v režimu EOUS, jak je stanovena v dokumentu FTP 09-14, je dosažení čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“), tzn. že celková hodnota vývozu v referenčním období (5 let) musí být vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(37)
Podniky v režimu EOUS mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
(38)
Podniky působící v rámci těchto režimů jsou pod celním dohledem v souladu s paragrafem 65 celního zákona.
(39)
Spolupracující vyvážející výrobce působil v režimu EOUS po dobu prvních čtyř měsíců období přezkumného šetření. Úřední listina o opuštění tohoto režimu byla vydána dne 6. února 2013. Tohoto režimu tedy tato společnost během období přezkumného šetření využila jen k dosažení vrácení centrální daně z prodeje. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil možnost osvobození od dovozního cla a spotřební daně u domácích nákupů a částečného vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností.
d) Závěry k režimu EOUS
(40)
Vrácení centrální daně z prodeje představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody podniku v režimu EOUS ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože podnik zvýšil svou likviditu tím, že dosáhl vrácení centrální daně z prodeje. Subvence jsou ze zákona podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní zaměření podniku v režimu EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 dokumentu FTP 09-14, je nezbytnou podmínkou pro získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(41)
Výše subvence byla vypočtena na základě výše vrácené centrální daně z prodeje zboží pořízeného z místních zdrojů v průběhu období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat vytvořený v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 1,4 %.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS)
(42)
Bylo potvrzeno, že režim DEPBS byl ukončen s účinkem ode dne 30. září 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
4. Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Právní základ
(43)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(44)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
5. Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
(45)
Bylo potvrzeno, že režim ITES byl zrušen v dubnu 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
6. Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
a) Právní základ
(46)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.1 až 4.30 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(47)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
7. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (PSI) vlády státu Maháráštra
a) Právní základ
(48)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným podnikům v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „Package Scheme of Incentives“ („PSI“). Od svého zavedení byl tento režim mnohokrát aktualizován a během období přezkumného šetření platily dva soubory pobídek: PSI 2007 (který platil do dubna 2013) a PSI 2013. Soubor pobídek PSI vlády státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou tyto: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny, iii) osvobození od místní daně z prodeje nebo její odklad, iv) subvencování úroků pro nově založené podniky a v) některé příspěvky pro malé a střední podniky na modernizaci technologií. Šetřením bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření využil pouze podrežimu týkajícího se odkladu místní daně z prodeje (viz bod iii) výše), jenž má původ již v režimu PSI 2001, přičemž však nezaplacená daň z prodeje byla částečně splatná během období přezkumného šetření.
b) Způsobilost
(49)
Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat v málo rozvinutých oblastech státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením nového průmyslového podniku, nebo rozsáhlým investováním kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním kritériem pro stanovení výše pobídek je klasifikace oblasti, ve které se dotčený podnik nachází nebo bude nacházet, a velikost investice.
c) Provádění v praxi
(50)
V certifikátu způsobilosti vydaném vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci je stanoveno, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu.
d) Závěr
(51)
Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu Maháráštra, který by byl jinak splatný. Tento odklad společnost zvýhodňuje, protože zlepšuje její likviditu.
(52)
Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není přístupný společnostem sídlícím mimo tyto oblasti. Výše výhody se liší podle dotčené oblasti. Program je podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení specifický, a tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Částka státní daně z prodeje odložená v rámci režimu, jež byla stále splatná na konci období přezkumného šetření, se považuje za rovnocennou bezúročné půjčce ve stejné výši poskytnuté vládou státu Maháráštra. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce tak byla vypočtena na základě úroku ze srovnatelné komerční půjčky, který byl společností zaplacen během období průzkumného šetření.
(54)
Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat společnosti během období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(55)
Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 1,1 %.
8. Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
(56)
Bylo potvrzeno, že po změnách v režimu ECS (v červenci 2010 s ohledem na vývozní úvěry v INR a v květnu 2012 s ohledem na vývozní úvěry v cizí měně) přestaly preferenční úrokové sazby z vývozních úvěrů v rámci tohoto režimu v podstatě existovat, s výjimkou několika málo průmyslových odvětví. Jelikož dotčené odvětví chemického průmyslu se nenachází na seznamu odvětví, kterých se subvence úrokových sazeb během období přezkumného šetření týkaly, nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
9. Režim Focus Product (FPS)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.15 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.9 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(58)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FPS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
10. Režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
a) Právní základ
(59)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.31 až 4.36 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(60)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DFIA během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
11. Režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní a z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.
b) Způsobilost
(62)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(63)
Způsobilý vývozce může zažádat o vrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navrácení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku činila během období přezkumného šetření 4 % hodnoty FOB.
(64)
Aby mohla společnost tohoto režimu využívat, musí vyvážet. Při zápisu údajů o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE) se uvede, že vývoz se uskutečňuje v rámci režimu DDS, a neodvolatelně se stanoví výše DDS. Poté, co přepravní společnost předloží obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovná s údaji na přepravním dokladu a zjistí, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro výplatu vráceného cla, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(65)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument lze předložit až po výplatě navraceného cla, indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(66)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(67)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(68)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující indický vyvážející výrobce využil režim DDS poté, co opustil režim EOUS.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(69)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, neboť má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(70)
Režim DDS je kromě toho ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(71)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(72)
Není zaveden systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A konečně má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(73)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“, a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(74)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.
(76)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 0,6 %.
12. Režim Focus Market Scheme (FMS)
a) Právní základ
(78)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.8 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(79)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FMS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
13. Režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
a) Právní základ
(80)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.10 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(81)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu SHIS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
14. Kapitálové injekce
(82)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nebyl příjemcem kapitálových injekcí od indické vlády ani regionálních vlád. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
15. Regionální režimy vlády státu Gudžarát
(83)
Bylo potvrzeno, že spolupracující vyvážející výrobce nemá společnosti ve spojení nebo výrobní závody ve státě Gudžarát. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné regionální režimy vlády státu Gudžarát dále analyzovat.
16. Výše napadnutelných subvencí
(84)
Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu období přezkumného šetření v souladu se základním nařízením činí u prošetřovaného vyvážejícího výrobce v hodnotovém vyjádření 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Režim
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionální režim státu Maháráštra)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Kapitálové injekce
nula
Regionální režimy státu Gudžarát
nula
CELKEM
3,1
(85)
Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu období přezkumného šetření větší část vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Unie. Žádné informace nenasvědčovaly tomu, že by výše případného subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.
17. Pravděpodobnost pokračování nebo obnovení subvencování
(86)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude pokračovat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(87)
Bylo zjištěno, že přestože je subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti nižší než rozpětí zjištěné v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku nadále zvýhodněn napadnutelným subvencováním indickými úřady. Nic nenasvědčuje tomu, že režim DDS - tedy hlavní režim, který společnost v současnosti využívá poté, co opustila režim EOUS - bude v blízké budoucnosti ukončen. Za těchto podmínek je jasné, že vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(88)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(89)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(90)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden vyvážející výrobce USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(91)
Šetřením bylo zjištěno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
100
422
187
52
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčené země na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
(92)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie (rozsah)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Zdroj: Eurostat.
(93)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(94)
Šetřením vyšlo najevo, že u cen účtovaných jediným spolupracujícím indickým vyvážejícím výrobcem nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobce v Unii. Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nelze zveřejnit přesný výsledek, lze nicméně uvést, že bylo zjištěno cenové podbízení v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(95)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii byla Komise požádána o výpočet možného cenového podbízení pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle těchto údajů nedošlo v souvislosti s tímto dovozem k cenovému podbízení, a zjištění 94. bodu odůvodnění jsou tak potvrzena.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(96)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z ČLR a USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíl dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrné ceny dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Objem dovozu z Číny (index)
100
77
14
1
Podíl čínského dovozu na trhu (index)
100
73
13
1
Průměrné ceny čínského dovozu (index)
100
92
104
164
Zdroj: Eurostat.
(97)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(98)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(99)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(100)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(101)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnoval přezkum pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(102)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(104)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(105)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(106)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 104. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(107)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(108)
Oproti úrovni zaznamenané na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(109)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období dominantní postavení na trhu Unie.
(110)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(111)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(112)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(113)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 103. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6. Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(115)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 112. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7. Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(116)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(117)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření.
(118)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8. Rozsah skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(119)
Jak bylo konstatováno v 84. bodě odůvodnění, rozsah subvenčního rozpětí nebyl významný, přestože byl vyšší než nepatrný.
(120)
S přihlédnutím ke zvýšení objemu prodeje, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího subvencování. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčené země, který byl v období přezkumného šetření velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(121)
Šetření prokázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Indie klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišla dotčená země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(122)
Jak je vysvětleno v 120. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst indickému dovozu.
(123)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(124)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 95., 105.-106. a 110.-111. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(125)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - není výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musí být pokryta dovozem.
(126)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(127)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(128)
Toto je kontext, ve kterém byl analyzován potenciální dopad indického dovozu na trh Unie a výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení za účelem vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak je uvedeno v 84.-85. a 87. bodě odůvodnění, dovoz kyseliny sulfanilové z Indie je nadále a pravděpodobně bude i v budoucnu zvýhodněn subvencováním.
(130)
Zjištění v rámci šetření zároveň ukazují na to, že přítomnost subvencovaného dovozu z Indie nepovede k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie. Tato úvaha vychází z analýzy těchto faktorů:
-
volná kapacita v Indii;
-
cenová politika indických vývozců;
-
dopad výše subvencování na ceny;
-
sortiment.
a) Volná kapacita v Indii
(131)
Šetření nezjistilo existenci významné volné kapacity v Indii.
(132)
Výrobní odvětví Unie vzneslo proti tomuto zjištění námitku a zejména uvedlo, že indická volná kapacita pravděpodobně poroste v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu, což zvýší motivaci vyvážet.
(133)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že největší známý indický výrobce a vývozce kyseliny sulfanilové v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz (EOU), který je popsán v 39. bodě odůvodnění, neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že nepociťovala tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivou vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování současné či jakékoli budoucí volné kapacity indických výrobců do Unie.
b) Cenová politika indických vývozců
(134)
Pokud jde o cenovou politiku indických vývozců, bylo již v 94. a 95. bodě odůvodnění shledáno, že spolupracující vyvážející výrobce, ale i další indičtí výrobci prodávali za ceny, které během období přezkumného šetření neznamenaly cenové podbízení vůči cenové úrovni v Unii.
(135)
Výrobní odvětví Unie argumentovalo, že vývozní ceny společnosti Kokan vycházely z cenového závazku, a nebyly tudíž reprezentativní pro ostatní indické vyvážející výrobce. Komise poznamenává, že během posuzovaného období byly ceny společnosti Kokan výrazně nad minimální dovozní cenou (MIP) stanovenou v závazku. Pokud jde o ostatní indické vývozce, jejich průměrné vývozní ceny byly podle údajů Eurostatu během období přezkumného šetření ještě vyšší. To znamená, že ceny indických vývozců včetně Kokanu vycházely spíše ze situace na trhu, a nikoli z cenového závazku.
(136)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického dovozu se v průběhu posuzovaného období snížily o 8 % navzdory více než 40 % nárůstu cen hlavní suroviny (benzenu) během stejného období. Šetřením se zjistilo, že relativně vysoká cena kyseliny sulfanilové na trhu Unie vytvořila prostor pro pokles ceny, a to navzdory zvýšení ceny hlavní suroviny. Benzen je sice důležitou složkou nákladů, jím samotným ovšem nelze vysvětlit vývoj nákladů a cen výrobku, který je předmětem šetření. Šetřením bylo dále zjištěno, že ceny indického prodeje do Unie nebyly mimořádně nízké, neboť byly podobné indickým cenám vývozu do třetích zemí, který probíhal ve značných množstvích. Nebyl tedy zjištěn rozpor mezi vývojem ceny koncového výrobku (kyseliny sulfanilové) a vývojem ceny hlavní suroviny (benzenu), jak tvrdilo výrobní odvětví Unie.
(137)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického vývozu do třetích zemí, jmenovitě do Turecka, byly nižší než do EU. Komise konstatuje, že z údajů získaných od společnosti Kokan plyne, že jeho ceny do Turecka byly rovněž nad úrovní MIP a že jimi nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Objem vývozu společnosti Kokan do Turecka byl podobný objemu, na který se odvolává výrobní odvětví Unie ve svém argumentu, a tudíž zjištění týkající se Kokanu platí pro všechen indický dovoz do Turecka. Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že dostupné údaje nepotvrzují údajnou rozdílnou cenovou politiku indických výrobců, pokud jde o vývoz do třetích zemí a vývoz do EU.
c) Dopad výše subvencování na ceny
(138)
Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, subvenční rozpětí zjištěné v období přezkumného šetření u spolupracujícího indického výrobce činilo 3,1 %. To dokládá pokračující klesající trend subvencování, který je pozorován od uložení původních vyrovnávacích opatření v roce 2002.
(139)
Tento pokles je ovlivněn nejen situací této konkrétní společnosti, ale také systémovými změnami indických subvenčních režimů. Jak je vyloženo v části C tohoto nařízení, některé režimy indická vláda zrušila a většinu zbývajících s ohledem na výhody pro podniky zredukovala. Pouze u jediného šetřeného režimu, a to DDS, byly podmínky způsobilosti a správní postupy zjednodušeny. Výsledkem bylo, že se společnost Kokan okamžitě přesunula do tohoto režimu. Využívání režimu DDS ovšem znamená nemožnost využívat většiny ostatních režimů (EOU, AAS, FPS, DFIA a FMS). Režim DDS má pro dotčený výrobek jasně stanovenou maximální úroveň subvencování: v období přezkumného šetření se rovnala 4 % vývozní hodnoty FOB a poté byla dále snížena na 3 % této hodnoty. Navzdory tomuto stropu na úroveň subvencování lze očekávat, že tento režim ostatní výrobci již začali nebo začnou využívat, poněvadž administrativní zátěž s tímto režimem spojená je nízká.
(140)
Komise tuto tendenci v posledních dvou letech zaregistrovala v několika jiných antisubvenčních šetřeních týkajících se Indie (16). Lze tedy vyvodit závěr, že zjištění týkající se Kokanu popsaná ve 139. bodě odůvodnění, lze extrapolovat na zbývající indické výrobce kyseliny sulfanilové.
(141)
S ohledem na výše uvedenou úroveň subvencování (odhad okolo 3 %, je-li DDS hlavním režimem) a na současnou úroveň cen vývozu z Indie, které již zahrnují subvence, se vyvozuje závěr, že tyto vývozní ceny by nepředstavovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i kdyby byla vyrovnávací opatření vůči Indii zrušena. Lze tedy vyvodit závěr, že vývoz z Indie, i kdyby byl subvencovaný, by nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.
d) Sortiment
(142)
Spolupracující indický výrobce (představující významný podíl indického dovozu do Unie) prodával především kyselinu sulfanilovou technického stupně, kde mu konkuroval zejména dovoz z USA a Číny, poněvadž výrobní odvětví Unie kyselinu sulfanilovou technického stupně nevyrábělo. V podstatě veškerá kyselina sulfanilová, kterou společnost Kokan vyvezla do Turecka, a to ve významných množstvích, byla technického stupně.
(143)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že využití kyseliny sulfanilové technického a vyčištěného stupně se značně překrývá, a že si tedy oba stupně výrazně konkurují.
(144)
Přestože se uznává, že oba stupně lze považovat za jeden a týž výrobek, je důležité uvést, že šetřením bylo potvrzeno, že z praktického hlediska je jejich zaměnitelnost omezená. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli výraznému cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení. Proto je konstatováno, že kyselina sulfanilová technického stupně pocházející z Indie konkuruje zejména výrobkům z ČLR a USA.
8. Závěr o obnovení újmy
(145)
Vzhledem k zjištěním šetření uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že zrušením vyrovnávacích opatření vůči Indii pravděpodobně nedojde v krátkodobém až střednědobém horizontu k obnovení újmy.
E. ZÁJEM UNIE
(146)
Jelikož byl vyvozen závěr, že obnovení újmy není pravděpodobné, nebylo nutné stanovit zájem Unie.
F. UKONČENÍ VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(147)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zrušit stávající vyrovnávací opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(148)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 18 základního nařízení, vyrovnávací opatření použitelná na kyselinu sulfanilovou pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(149)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise v návaznosti na žádost výrobce v Unii dovoz dotčeného výrobku sledovat. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(150)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zrušuje se konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a ukončuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
2. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1347/2014
zo 17. decembra 2014,
ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 597/2009 zrušuje konečné vyrovnávacie clo na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho články 14 a 18,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
V júli 2002 Rada nariadením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo vo výške 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“).
(2)
Nariadením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo vo výške 21 % na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a konečné antidumpingové clo vo výške 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii.
(3)
Komisia rozhodnutím 2002/611/ES (4) prijala cenový záväzok s ohľadom na antidumpingové a antisubvenčné opatrenia na dovoz z Indie, ktorý ponúkol jeden indický vyvážajúci výrobca, konkrétne spoločnosť Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (ďalej len „Kokan“).
(4)
V marci 2004 Komisia svojím rozhodnutím 2004/255/ES (5) zrušila rozhodnutie 2002/611/ES po tom, ako spoločnosť Kokan dobrovoľne odstúpila od záväzku.
(5)
Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komisia prijala nový záväzok ponúknutý spoločnosťou Kokan s ohľadom na antidumpingové a antisubvenčné opatrenia na dovoz z Indie. Nariadenia Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 boli zodpovedajúcim spôsobom zmenené nariadením Rady (ES) č. 123/2006 (7).
(6)
Nariadením (ES) č. 1000/2008 (8) Rada po preskúmaní pred uplynutím platnosti opatrení uložila antidumpingové clá na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v ČĽR a Indii. Nariadením (ES) č. 1010/2008 (9) Rada po preskúmaní pred uplynutím platnosti a predbežnom preskúmaní uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz kyseliny sulfanilovej s pôvodom v Indii a zmenila úroveň antidumpingových ciel na dovoz kyseliny sulfanilovej z Indie.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(7)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatrení Komisia dostala 1. júla 2013 žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“). Žiadosť podala spoločnosť CUF - Quimicos Industriais (ďalej len „žiadateľ“ alebo „CUF“), ktorý je jediným výrobcom kyseliny sulfanilovej v Únii a predstavuje 100 % výroby Únie.
(8)
Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu subvencovania a opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(9)
Komisia po tom, čo po porade s poradným výborom zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, 16. októbra 2013 oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (11) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia.
4. Súbežné prešetrovania
(10)
Oznámením o začatí preskúmania uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (12)16. októbra 2013 Komisia takisto začala prešetrovanie v rámci preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (13), ktoré sa týkalo dovozu kyseliny sulfanilovej s pôvodom okrem iného v Indii.
5. Prešetrovanie
5.1. Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie
(11)
Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2012 do 30. septembra 2013 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
5.2. Dotknuté strany
(12)
Komisia oficiálne upovedomila žiadateľa, vyvážajúcich výrobcov v Indii, dovozcov, používateľov, o ktorých je známe, že sa ich toto preskúmanie týka, a zástupcov vyvážajúcej krajiny o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. Zainteresované strany dostali možnosť oznámiť svoje stanoviská písomne a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(13)
Jediný výrobca z Únie, ktorý ako jediná zainteresovaná strana o vypočutie požiadal, bol vypočutý.
5.3. Výber vzorky
(14)
Vzhľadom na zdanlivo veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii a neprepojených dovozcov v Únii sa v oznámení o začatí preskúmania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, boli uvedené strany požiadané, aby sa do 15 dní od začatia preskúmania prihlásili Komisii a poskytli jej informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(15)
Komisia dostala od indických vyvážajúcich výrobcov dva vyplnené formuláre na výber vzorky. Výber vzorky sa preto neuskutočnil.
(16)
Jeden neprepojený dovozca odpovedal na formulár na výber vzorky, avšak nedovážal príslušný výrobok z dotknutej krajiny a ani neposkytol vyplnený dotazník. Výber vzorky sa preto neuskutočnil.
(17)
Keďže existuje iba jeden výrobca z Únie, výber vzorky sa v prípade výrobcov z Únie neuskutočnil.
5.4. Prešetrovanie
(18)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania subvencovania, pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Komisia zaslala dotazníky jedinému výrobcovi z Únie, dvom vyvážajúcim výrobcom v Indii, indickej vláde, ako aj známych dovozcom a používateľom v Únii.
(19)
Z dvoch indických vyvážajúcich výrobcov predložil úplnú odpoveď len jeden. Tento indický výrobca predstavoval podstatnú časť celkového indického vývozu do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania.
(20)
Komisia tiež uskutočnila konzultácie v Dillí s indickou vládou, vládou štátu Maháraštra, vládou štátu Gudžarát a bankou Reserve Bank of India.
(21)
Okrem toho sa uskutočnili overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností:
a)
výrobca z Únie:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko,
b)
vyvážajúci výrobcovia:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India,
c)
používatelia z Únie:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Nemecko,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španielsko.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(22)
Príslušný výrobok je kyselina sulfanilová, ktorá je v súčasnosti zaradená pod číselný znak KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existujú dve akostné triedy kyseliny sulfanilovej, ktoré sa určujú na základe jej čistoty: technická kvalita a čistená kvalita. Čistená kvalita sa okrem toho niekedy predáva vo forme soli kyseliny sulfanilovej. Kyselina sulfanilová sa používa ako surovina pri výrobe optických zosvetľovačov, prísad do betónu, potravinárskych farbív a špeciálnych farieb. Takisto bolo zaznamenané obmedzené používanie vo farmaceutickom priemysle. Hoci je nesporné, že obidva druhy majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, a preto sa považujú za jediný výrobok, je dôležité poznamenať, že - ako sa ukázalo pri prešetrovaní - v praxi je ich zameniteľnosť obmedzená. Najmä používatelia, ktorí potrebujú čistenú kvalitu kyseliny sulfanilovej, by mohli využívať technickú kvalitu len v prípade, ak by si ju mohli ďalej sami purifikovať. Používatelia, ktorí potrebujú alebo uprednostňujú technickú kvalitu kyseliny sulfanilovej, by mohli teoreticky využívať čistenú kvalitu. Vzhľadom na cenový rozdiel (20 % - 25 %) to však nie je ekonomicky uskutočniteľné riešenie.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditný produkt a jej základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti sú identické nezávisle od krajiny pôvodu. Príslušný výrobok a výrobky, ktoré vyrába a predáva vyvážajúci výrobca v Indii na svojom domácom trhu a do tretích krajín, ako aj výrobky, ktoré vyrába a predáva výrobca z Únie na trhu Únie, majú podľa výsledkov prešetrovania teda rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a v podstate rovnaké použitia, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU SUBVENCOVANIA
1. Úvod
(24)
Spolupráca zo strany indických vývozcov bola obmedzená len na jedného vyvážajúceho výrobcu. Vzhľadom na to, že iní výrobcovia nespolupracovali, výška napadnuteľných subvencií sa musela stanoviť na základe dostupných skutočností, t. j. na základe odpovedí spolupracujúcej spoločnosti, ktorá predstavovala podstatnú časť vývozu z Indie do Únie, a informácií poskytnutých indickými orgánmi.
(25)
Na základe informácií obsiahnutých v žiadosti o preskúmanie a na základe vyplnených dotazníkov Komisie sa prešetrili nasledujúce systémy, ktorých súčasťou je údajne poskytovanie subvencií:
-
Systémy subvencovania prešetrené v rámci pôvodného prešetrovania:
-
celonárodné systémy:
a)
systém vývozných spracovateľských zón (ďalej len „VSZ“)/Systém osobitných hospodárskych zón (ďalej len „SOHZ“)/Systém jednotiek orientovaných na vývoz (ďalej len „SJOV“);
b)
systém úverových colných knižiek (ďalej len „SÚCK“);
c)
systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „SPVKT“);
d)
systém oslobodenia od dane z príjmov (ďalej len „SODP“);
e)
systém predbežných povolení („SPP“);
-
regionálne systémy:
f)
systém stimulačných balíkov (ďalej len „SSB“) vlády štátu Maháraštra;
-
systémy subvencovania neprešetrené v rámci pôvodného prešetrovania, ale prešetrené v rámci prvého preskúmania pred uplynutím platnosti a súbežného predbežného preskúmania:
-
celonárodné systémy:
g)
systém vývozných úverov (ďalej len „SVÚ“);
-
systémy subvencovania neprešetrené v rámci pôvodného prešetrovania alebo/ani v rámci predchádzajúcich preskúmaní:
-
celonárodné systémy:
h)
systém orientovaný na výrobky (ďalej len „SOV“);
i)
povolenie bezcolného dovozu (ďalej len „PBD“);
j)
systém vrátenia cla (ďalej len „SVC“);
k)
systém orientovaný na trh (ďalej len „SOT“);
l)
systém stimulov pre držiteľov postavenia (ďalej len „SSDP“);
m)
kapitálové injekcie;
-
regionálne systémy:
n)
regionálne systémy vlády štátu Gudžarát.
(26)
Základom systémov uvedených v písmenách a), b), c), e), h), i), k) a l) je zákon o zahraničnom obchode (vývoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre ORP v prípade tohto prešetrovania je dokument s názvom Politika zahraničného obchodu na obdobie rokov 2009 - 2014 (ďalej len „dokument FTP 2009 - 14“). Okrem toho indická vláda v príručke postupov (Handbook of Procedures, Volume I, ďalej len „príručka HOP I 2009 - 14“) stanovuje aj postupy, ktoré sa uplatňujú na politiku zahraničného obchodu stanovenú v dokumente FTP 2009 - 14. Príručka postupov sa pravidelne aktualizuje.
(27)
Systém oslobodenia od dane z príjmov uvedený v písmene d) vychádza zo zákona o dani z príjmov z roku 1961, ktorý sa každoročne mení zákonom o financiách.
(28)
Regionálne systémy uvedené v písmenách f) a n) sú spravované štátmi Maháraštra a Gudžarát a zakladajú sa na uzneseniach Ministerstva priemyslu, energetiky a práce štátu Maháraštra a uzneseniach Ministerstva priemyslu a baníctva štátu Gudžarát.
(29)
Systém vývozných úverov uvedený v písmene g) vychádza z oddielov 21 a 35A zákona o regulácii bánk z roku 1949, ktorý umožňuje banke Reserve Bank of India dávať komerčným bankám pokyny v oblasti vývozných úverov.
(30)
Systém vrátenia cla uvedený v písmene j) vychádza z oddielu 75 colného zákona z roku 1962, oddielu 37 zákona o centrálnej spotrebnej dani z roku 1944, oddielov 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a z pravidiel vrátenia cla, centrálnej spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa pravidelne zverejňujú. V rámci ORP boli uplatniteľné Sadzby vrátenia cla pre všetky odvetvia na roky 2012 - 2013 (All Industry Rates of Duty Drawback 2012-13), ktoré boli uverejnené v oznámení č. 92/2012 - Clá (N.T). Systém vrátenia cla sa v 4. kapitole dokumentu FTP 2009 - 14 označuje aj ako systém odpustenia cla.
2. Vývozné spracovateľské zóny (ďalej len „VSZ“)/Osobitné hospodárske zóny (ďalej len „OHZ“)/Systém jednotiek orientovaných na vývoz (ďalej len „SJOV“)
(31)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca sa nenachádzal ani v systéme osobitných hospodárskych zón a ani v systéme vývozných spracovateľských zón. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca bol však zriadený v rámci SJOV a počas obdobia revízneho prešetrovania dostával napadnuteľné subvencie. Uvedený opis a hodnotenie je preto obmedzené na SJOV.
a) Právny základ
(32)
Podrobný opis SJOV sa nachádza v kapitole 6 dokumentu FTP 2009 - 14 a v kapitole 6 príručky HOP I 2009 - 14.
b) Oprávnenosť
(33)
S výnimkou čisto obchodných spoločností môžu byť založené v rámci SJOV všetky podniky, ktoré sa v podstate zaviažu vyviezť celú svoju výrobu tovaru alebo služieb. Podniky v priemyselných sektoroch musia splniť minimálnu hranicu investovania do fixných aktív (10 miliónov indických rupií), aby boli oprávnené zúčastňovať sa na SJOV.
c) Praktická implementácia
(34)
Jednotky v rámci SJOV môžu mať sídlo, resp. byť založené kdekoľvek v Indii.
(35)
Žiadosť o štatút SJOV musí obsahovať podrobné údaje na obdobie najbližších piatich rokov, a to okrem iného údaje o plánovanom objeme výroby, plánovanej hodnote vývozu a o požiadavkách na dovoz a domácich požiadavkách. Keď orgány prijmú žiadosť spoločnosti, podmienky spojené s týmto prijatím sa oznámia spoločnosti. Dohoda o uznaní spoločnosti ako jednotky v rámci SJOV platí päť rokov. Túto dohodu je možné obnoviť na ďalšie obdobia.
(36)
Základnou povinnosťou jednotiek v rámci SJOV, ako sa stanovuje v dokumente FTP 2009 - 14, je dosiahnutie čistých devízových príjmov, t. j. v referenčnom období (5 rokov) musí byť celková hodnota vývozu vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru.
(37)
Jednotky v rámci SJOV majú nárok na tieto úľavy:
i)
oslobodenie od dovozného cla pri všetkých typoch tovarov (vrátane investičného tovaru, surovín a spotrebného tovaru) potrebných na výrobu a spracovanie alebo v súvislosti s nimi;
ii)
oslobodenie od spotrebnej dane na tovar obstaraný z domácich zdrojov;
iii)
vrátenie centrálnej dane z predaja zaplatenej za tovar obstarávaný z miestnych zdrojov;
iv)
čiastočné vrátenie cla zaplateného za palivo obstarávané od domácich ropných spoločností.
(38)
Jednotky, ktoré fungujú v rámci týchto systémov, sú pod dohľadom colných úradníkov v súlade s oddielom 65 colného zákona.
(39)
Spolupracujúci vyvážajúci výrobca pôsobil v rámci SJOV počas prvých štyroch mesiacov obdobia revízneho prešetrovania. Oficiálny list o opustení tohto systému bol datovaný 6. februára 2013. V období revízneho prešetrovania teda táto spoločnosť daný systém využívala len na účely vrátenia centrálnej dane z predaja. Prešetrovaním sa preukázalo, že daný vyvážajúci výrobca nevyužíval výhody oslobodenia od dovozných ciel a spotrebných daní na nákupy na domácom trhu, a ani výhody čiastočného vrátenia cla zaplateného za palivo obstarané od domácich ropných spoločností.
d) Závery týkajúce sa SJOV
(40)
Vrátenie centrálnej dane z predaja predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Príjem štátu, ktorý by bol splatný pri neexistencii tohto systému, je ušlý príjem, a teda predstavuje pre JOV výhodu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, pretože takáto jednotka zlepšila svoju likviditu tým, že dosiahla vrátenie centrálnej dane z predaja. Táto subvencia je zo zákona podmienená uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú podľa článku 4 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Vývozný cieľ SJOV, uvedený v odseku 6.1 dokumentu FTP 2009 - 14, je podmienkou sine qua non na získanie stimulov.
e) Výpočet výšky subvencie
(41)
Výška subvencie bola vypočítaná na základe výšky centrálnej dane z predaja vrátenej za tovar obstarávaný z miestnych zdrojov počas obdobia revízneho prešetrovania. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška tejto subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu vytvorený počas obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev. Takto získané subvenčné rozpätie bolo 1,4 %.
3. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „SÚCK“)
(42)
Potvrdilo sa, že SÚCK bol skutočne zrušený počnúc 30. septembrom 2011, t. j. pred obdobím revízneho prešetrovania. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
4. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „SPVKT“)
a) Právny základ
(43)
Podrobný opis SPVKT je uvedený v kapitole 5 dokumentu FTP 2009 - 14 a v kapitole 5 príručky HOP I 2009 - 14.
b) Zistenia
(44)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal v období revízneho prešetrovania žiadne výhody na základe SPVKT. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
5. Systém oslobodenia od dane z príjmov (ďalej len „SODP“)
(45)
Potvrdilo sa, že SODP bol zrušený v apríli 2011, t. j. pred obdobím revízneho prešetrovania. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
6. Systém predbežných povolení (ďalej len „SPP“)
a) Právny základ
(46)
Podrobný opis systému je uvedený v oddieloch 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 2009 - 14 a v oddieloch 4.1 až 4.30 príručky HOP I 2009 - 14.
b) Zistenia
(47)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal v období revízneho prešetrovania žiadne výhody na základe SPP. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
7. Systém stimulačných balíkov (ďalej len „SSB“) vlády štátu Maháraštra
a) Právny základ
(48)
S cieľom podporiť budovanie výrobných odvetví v menej rozvinutých oblastiach štátu Maháraštra, poskytovala vláda štátu Maháraštra od roku 1964 stimuly novým alebo rozvíjajúcim sa jednotkám založeným v rozvojových regiónoch tohto štátu, a to v rámci systému všeobecne známeho ako „systém stimulačných balíkov“ (ďalej len „SSB“). Tento systém bol od svojho zavedenia mnohokrát zmenený a počas ORP boli v platnosti dva systémy SSB: SSB 2007 (ktorý bol v platnosti do apríla 2013) a SSB 2013. SSB vlády štátu Maháraštra pozostáva z niekoľkých podsystémov, spomedzi ktorých hlavné sú: i) vrátenie miestnej spotrebnej/vstupnej dane, ii) oslobodenie od dane z elektrickej energie, iii) oslobodenie od miestnej dane z predaja/odklad miestnej dane z predaja, iv) bonifikácia úrokov pre novozaložené subjekty a v) určité granty pre malé a stredné podniky na modernizovanie technológií. Prešetrovaním sa ukázalo, že jediný podsystém, ktorý spolupracujúci vyvážajúci výrobca počas obdobia revízneho prešetrovania využíval, bol odklad dane z predaja [uvedený v bode iii)]. Táto jeho výhoda mala v skutočnosti pôvod ešte v SSB 2007, avšak zostatková daň z predaja bola v období revízneho prešetrovania stále čiastočne neuhradená.
b) Oprávnenosť
(49)
Na to, aby boli spoločnosti oprávnené, musia spravidla investovať v menej rozvinutých oblastiach štátu (ktoré sú klasifikované podľa ich hospodárskeho rozvoja na rôzne kategórie, napr. málo rozvinuté, menej rozvinuté a najmenej rozvinuté oblasti), a to buď založením nového priemyselného podniku alebo realizáciou veľkej kapitálovej investície zameranej na expanziu alebo diverzifikáciu existujúceho priemyselného podniku. Hlavným kritériom stanovenia výšky stimulov je klasifikácia oblasti, v ktorej sa podnik nachádza alebo bude nachádzať, a veľkosť investície.
c) Praktická implementácia
(50)
V certifikáte oprávnenosti vydanom vládou štátu Maháraštra spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi sa stanovilo, že tejto spoločnosti sa na základe podsystému odkladu dane z predaja povolilo odložiť platbu štátnej dane z predaja vyberanej z jej predaja na domácom trhu.
d) Záver
(51)
Podsystém odkladu dane z predaja v rámci SSB vlády štátu Maháraštra poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Skúmaný podsystém predstavuje finančný príspevok vlády štátu Maháraštra, keďže touto úľavou sa odkladá výber príjmu vlády štátu Maháraštra, ktorý by bol inak splatný. Toto odloženie poskytuje spoločnosti výhodu, keďže zlepšuje likviditu spoločnosti.
(52)
Tento podsystém je prístupný len pre tie spoločnosti, ktoré investovali v určitých označených geografických oblastiach v rámci jurisdikcie štátu Maháraštra. Nie je prístupný pre spoločnosti, ktoré sa nachádzajú mimo týchto oblastí. Úroveň výhody je rôzna v závislosti od dotknutej oblasti. Systém je špecifický v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. a) a s článkom 4 ods. 3 základného nariadenia, a preto je napadnuteľný.
e) Výpočet výšky subvencie
(53)
Suma odložených štátnych daní z predaja na základe možnosti odkladu v rámci daného systému, ktorá na konci obdobia revízneho prešetrovania ešte nebola uhradená, sa považovala za ekvivalent bezúročného úveru v rovnakej výške poskytnutého vládou štátu Maháraštra. Výhoda pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu bola teda vypočítaná na základe úroku, ktorý daná spoločnosť počas obdobia revízneho prešetrovania platila za porovnateľný komerčný úver.
(54)
Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ zlomku) rozložila na celkový obrat spoločnosti počas obdobia revízneho prešetrovania (príslušný menovateľ), pretože subvencia nie je podmienená vývozom a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev
(55)
Na základe uvedených skutočností je výška subvencie, ktorú spoločnosť v rámci tohto systému dostala, 1,1 %.
8. Systém vývozných úverov (ďalej len „SVÚ“)
(56)
Potvrdilo sa, že po zmenách SVÚ (v júli 2010, pokiaľ ide o vývozné úvery v indických rupiách, a v máji 2012, pokiaľ ide o vývozné úvery v zahraničnej mene) preferenčné úrokové sadzby vývozných úverov v rámci tohto systému v podstate prestali existovať, s výnimkou obmedzeného počtu osobitných priemyselných odvetví. Vzhľadom na to, že dotknuté chemické odvetvie sa nenachádzalo na zozname odvetví, na ktoré sa počas obdobia revízneho prešetrovania vzťahovalo subvencovanie úrokových sadzieb, nebolo pri prešetrovaní potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
9. Systém orientovaný na výrobky (ďalej len „SOV“)
a) Právny základ
(57)
Podrobný opis tohto systému je uvedený v oddiele 3.15 dokumentu FTP 2009 - 14 a v oddiele 3.9 príručky HOP I 2009 - 14.
b) Zistenia
(58)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal v období revízneho prešetrovania žiadne výhody na základe SOV. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
10. Systém povolení bezcolného dovozu (ďalej len „PBD“)
a) Právny základ
(59)
Podrobný opis systému je uvedený v oddieloch 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 2009 - 14 a v oddieloch 4.31 až 4.36 príručky HOP I 2009 - 14.
b) Zistenia
(60)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal v období revízneho prešetrovania žiadne výhody na základe PBD. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
11. Systém vrátenia cla (ďalej len „SVC“)
a) Právny základ
(61)
Podrobný opis systému SVC je uvedený v pravidlách vrátenia cla a centrálnej spotrebnej dane z roku 1995 zmenených následnými oznámeniami.
b) Oprávnenosť
(62)
Tento systém sú oprávnení využívať všetci vyvážajúci výrobcovia alebo vyvážajúci obchodníci.
c) Praktická implementácia
(63)
Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty FOB výrobkov vyvezených v rámci tohto systému. Sadzby vrátenia stanovila indická vláda pre viaceré výrobky vrátane príslušného výrobku. Tieto sadzby sú stanovené na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy cla zaplateného za vstupy. Uplatňujú sa bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo v skutočnosti zaplatené alebo nie. Sadzba SVC pre príslušný výrobok počas obdobia revízneho prešetrovania predstavovala 4 % hodnoty FOB.
(64)
Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. Pri zadávaní údajov o dodávke v colnom serveri (ICEGATE) sa uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci SVC a suma SVC sa stanoví neodvolateľne. Potom, čo dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom zmenky.
(65)
Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o realizácii vývozu v podobe potvrdenia o vykonaní bankového prevodu. Tento dokument možno predložiť po vyplatení sumy vráteného cla, ale v prípade, ak vývozca potvrdenie o vykonaní bankového prevodu nepredloží v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať.
(66)
Sumu vráteného cla možno použiť na ľubovoľný účel.
(67)
Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať sumu vráteného cla ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti.
(68)
Zistilo sa, že spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca počas obdobia revízneho prešetrovania využíval SVC po tom, čo opustil SJOV.
d) Záver týkajúci sa SVC
(69)
V rámci SVC sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla je finančnou pomocou indickej vlády, pretože má podobu priameho prevodu finančných prostriedkov zo strany indickej vlády. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.
(70)
SVC je navyše zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(71)
Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v písmene i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu.
(72)
Neexistuje žiadny systém ani postup, prostredníctvom ktorého by sa dalo potvrdiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozných ciel v nadmernej výške v zmysle písmena i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci SVC bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci SVC.
(73)
Potvrdzuje sa to aj v obežníku indickej vlády č. 24/2001, v ktorom sa jasne uvádza, že „[sadzby vrátenia cla] nesúvisia so skutočnou štruktúrou spotreby vstupov a skutočným zaťažením vstupov konkrétneho vývozcu alebo jednotlivých zásielok […]“ a regionálnym orgánom sa v ňom vydávajú inštrukcie v znení, že „príslušné miesta by nemali trvať na predložení dokladov o skutočne uhradených clách za dovezené alebo domáce vstupy […] spolu so [žiadosťou o vrátenie cla] podávanou vývozcami“.
(74)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že systém SVC je napadnuteľný.
e) Výpočet výšky subvencie
(75)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola zistená počas obdobia prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente je indická vláda povinná vyplatiť sumu vráteného cla, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza suma vráteného cla, ktorá sa má pri danej vývoznej transakcii priznať, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne alebo nie. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť sa považuje za vhodné posudzovať výhodu v rámci SVC ako súčet súm vráteného cla získaných pri vývozných transakciách uskutočnených v rámci tohto systému počas obdobia revízneho prešetrovania.
(76)
V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa suma týchto subvencií rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(77)
Na základe uvedeného bola pre príslušného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu z Indie stanovená v súvislosti s týmto systémom sadzba subvencie vo výške 0,6 %.
12. Systém orientovaný na trh (ďalej len „SOT“)
a) Právny základ
(78)
Podrobný opis tohto systému je uvedený v oddiele 3.14 dokumentu FTP 2009 - 14 a v oddiele 3.8 príručky HOP I 2009 - 14.
b) Zistenia
(79)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal v období revízneho prešetrovania žiadne výhody na základe SOT. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
13. Systém stimulov pre držiteľov postavenia (ďalej len „SSDP“)
a) Právny základ
(80)
Podrobný opis tohto systému je uvedený v oddiele 3.16 dokumentu FTP 2009 - 14 a v oddiele 3.10 príručky HOP I 2009 - 14.
b) Zistenia
(81)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nezískal v období revízneho prešetrovania žiadne výhody na základe SSDP. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
14. Kapitálové injekcie
(82)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nevyužil kapitálové injekcie od indickej vlády ani od regionálnych vlád. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
15. Regionálne systémy vlády štátu Gudžarát.
(83)
Potvrdilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca nemá žiadne prepojené spoločnosti alebo výrobné zariadenia v štáte Gudžarát. Preto nebolo potrebné podrobiť tieto regionálne systémy ďalšej analýze.
16. Výška napadnuteľných subvencií
(84)
Výška napadnuteľných subvencií zistených v súlade s ustanoveniami základného nariadenia v období revízneho prešetrovania, vyjadrená ad valorem, predstavuje v prípade prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Systém
%
SJOV (14)
1,4
SÚCK (14)
nula
SPVKT (14)
nula
SODP
nula
SPP (14)
nula
SSB (regionálny systém štátu Maháraštra)
1,1
SVÚ (14)
nula
SOV (14)
nula
PBD (14)
nula
SVC (14)
0,6
SOT (14)
nula
SSDP (14)
nula
Kapitálové injekcie
nula
regionálne systémy štátu Gudžarát.
nula
SPOLU
3,1
(85)
Na základe dostupných informácií predstavoval vývoz spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas obdobia revízneho prešetrovania podstatnú časť vývozu kyseliny sulfanilovej z Indie do Únie. Neboli k dispozícii žiadne informácie, ktoré by preukázali, že úroveň subvencovania prípadných iných vyvážajúcich výrobcov bola nižšia.
17. Pravdepodobnosť pokračovania subvencovania
(86)
V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti platných opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu subvencovania.
(87)
Zistilo sa, že hoci subvenčné rozpätie zistené počas revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti je nižšie, ako sa zistilo počas pôvodného prešetrovania a predchádzajúceho preskúmania pred uplynutím platnosti, spolupracujúci indický vývozca príslušného výrobku naďalej čerpal výhody z napadnuteľného subvencovania zo strany indických orgánov. Nič nenasvedčuje tomu, že by SVC - hlavný program, ktorý spoločnosť v súčasnosti po vystúpení zo SJOV využíva - bol v dohľadnej budúcnosti postupne zastavený. Za týchto podmienok je jasné, že vývozca príslušného výrobku bude napadnuteľné subvencie poberať naďalej aj v budúcnosti.
D. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Výroba Únie a vymedzenie výrobného odvetvia Únie
(88)
Počas obdobia revízneho prešetrovania bol podobný výrobok v Únii vyrábaný jediným výrobcom z Únie, ktorý teda predstavuje 100 % výroby Únie a tvorí výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia.
2. Spotreba v Únii
(89)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe:
-
objemu predaja podobného výrobku uskutočneného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie,
-
objemu dovozu kyseliny sulfanilovej (na úrovni TARIC) do Únie podľa údajov Eurostatu.
(90)
Vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie pozostáva len z jedného výrobcu a že existuje len jeden vyvážajúci výrobca z USA, a s cieľom rešpektovať dôverné obchodné informácie je potrebné predložiť informácie v ďalej uvedených tabuľkách vo forme indexov.
Tabuľka 1
Spotreba na trhu Únie
Objem (index)
2010
2011
2012
ORP
Spotreba v Únii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a vyplnený dotazník.
(91)
Prešetrovaním sa ukázalo, že trh s kyselinou sulfanilovou sa počas posudzovaného obdobia postupne rozširoval a do konca ORP zaznamenal nárast o 14 %.
3. Dovoz z dotknutej krajiny
a) Objem dovozu a podiel na trhu
Tabuľka 2
Dovoz z dotknutej krajiny
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
ORP
India
100
422
187
52
Zdroj: Eurostat
Tabuľka 2a
Dovoz z dotknutej krajiny
Objem dovozu (rozpätia) (15)
2010
2011
2012
ORP
India
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Zdroj: Eurostat
Tabuľka 3
Podiel dotknutej krajiny na trhu
Podiel na trhu (index)
2010
2011
2012
ORP
Podiel dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
(92)
Objem dovozu s pôvodom v Indii poklesol v priebehu posudzovaného obdobia o 48 % a jeho podiel na trhu poklesol počas rovnakého obdobia o 54 %.
b) Dovozné ceny
Tabuľka 4
Priemerné ceny dovozu kyseliny sulfanilovej z dotknutej krajiny
2010
2011
2012
ORP
Index ceny dovozu z Indie (2010 = 100)
100
79
84
92
Zdroj: Eurostat
Tabuľka 4a
Priemerné ceny dovozu kyseliny sulfanilovej z dotknutej krajiny
2010
2011
2012
ORP
Ceny dovozu z Indie v rozpätiach
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Zdroj: Eurostat
(93)
Priemerná cena príslušného výrobku z Indie klesla v roku 2011 o 21 % a odvtedy sa postupne zvyšovala, avšak zostala pod úrovňou cien roku 2010 o 8 %.
c) Úroveň cenového podhodnotenia
(94)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že ceny, ktoré účtoval jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie, neboli voči cenám výrobcu z Únie podhodnotené. S cieľom rešpektovať dôverné obchodné informácie sa presné údaje nemôžu zverejniť. Zistené podhodnotenie bolo však v rozpätí - 20 % až - 40 %.
(95)
Po sprístupnení týchto zistení a pripomienkach výrobcu z Únie bola Komisia požiadaná, aby vypočítala možné cenové podhodnotenie aj pre zvyšnú časť indického dovozu na základe údajov z Eurostatu. Podľa týchto údajov nebolo zistené žiadne podhodnotenie týkajúce sa tohto dovozu, a preto možno zistenia uvedené v odôvodnení 94 potvrdiť.
4. Dovoz z iných tretích krajín
(96)
S výnimkou troch zanedbateľných transakcií (v roku 2010 a 2011 zo Švajčiarska a jednej transakcie v roku 2012 z Malajzie) pochádzali všetky dovozy kyseliny sulfanilovej z iných tretích krajín v posudzovanom období z ČĽR a USA.
Tabuľka 5
Dovoz kyseliny sulfanilovej z iných tretích krajín
2010
2011
2012
ORP
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podiel dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Priemerné ceny dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Objem dovozu z Číny (index)
100
77
14
1
Podiel čínskeho dovozu na trhu (index)
100
73
13
1
Priemerné ceny čínskeho dovozu
100
92
104
164
Zdroj: Eurostat
(97)
Objem dovozu kyseliny sulfanilovej z ČĽR klesol medzi rokom 2010 a obdobím revízneho prešetrovania o 99 % a jeho podiel na trhu sa v tom istom období znížil takisto o 99 %.
(98)
Priemerná cena dovozu kyseliny sulfanilovej z ČĽR v roku 2011 mierne poklesla, o 8 %, a následne vykazovala narastajúci trend s veľmi prudkým zvýšením o 64 % v období revízneho prešetrovania.
(99)
Objem a trhový podiel dovozu kyseliny sulfanilovej z USA sa počas posudzovaného obdobia značne zvýšil, a síce objem o 199 % a trhový podiel o 88 %. Keďže podiel výrobného odvetvia Únie na trhu zostal počas toho istého obdobia relatívne stabilný, znamená to, že časť trhu, ktorú uvoľnili čínski a indickí vývozcovia, nahradil dovoz z USA.
(100)
Úroveň cien dovozu z USA zostala počas posudzovaného obdobia pomerne stabilná a pohybovala sa v rovnakom rozpätí ako ceny výrobcu z Únie. Počas obdobia revízneho prešetrovania nedochádzalo ku žiadnemu cenovému podhodnoteniu zo strany dovozu z USA.
5. Situácia vo výrobnom odvetví Únie
(101)
V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(102)
S cieľom rešpektovať dôverné obchodné informácie bolo potrebné predložiť informácie týkajúce sa jediného výrobcu z Únie vo forme indexov.
5.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
Tabuľka 6
Výroba, kapacita a využitie kapacity
2010
2011
2012
ORP
Výroba v tonách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tonách (index)
100
100
100
100
Miera využitia kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(103)
Výroba výrobného odvetvia Únie bola počas obdobia revízneho prešetrovania o 7 % vyššia ako úroveň zaznamenaná na začiatku posudzovaného obdobia. Kapacita výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia nezmenila, a preto sa miera využitia kapacity zmenila rovnakým spôsobom ako výroba, t. j. počas obdobia revízneho prešetrovania sa zvýšila o 7 %.
(104)
Treba poznamenať, že výrobné odvetvie Únie si počas posudzovaného obdobia s výnimkou roku 2011 zachovalo uspokojivú úroveň využitia kapacity a v priebehu obdobia revízneho prešetrovania sa mu podarilo dosiahnuť optimálnu úroveň.
(105)
Po sprístupnení týchto zistení výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že počas posudzovaného obdobia dosiahlo optimálnu úroveň využitia kapacity iba v ORP, čo ukazuje, že jeho zotavenie je stále veľmi nové a nestabilné.
(106)
Týmto tvrdením sa podľa posúdenia Komisie nemenia závery uvedené v odôvodnení 104, ktoré nie sú vôbec v rozpore s pripomienkami výrobného odvetvia Únie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabuľka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
ORP
Konečný stav zásob v tonách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(107)
Úrovne koncoročného stavu zásob výrobného odvetvia Únie vykázali v roku 2011 prudký nárast, po ktorom nasledoval klesajúci trend, ale počas obdobia revízneho prešetrovania stav zásob stále o 71 % presahoval úroveň z roku 2010. Úroveň konečného stavu zásob v každom prípade zodpovedá menej ako jednému mesiacu výroby na základe objemu výroby počas obdobia revízneho prešetrovania.
5.3. Objem predaja a podiel na trhu
Tabuľka 8
Objem predaja a podiel na trhu
2010
2011
2012
ORP
Objem predaja v tonách (index)
100
70
97
104
Podiel na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(108)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa v porovnaní s úrovňami zaznamenanými na začiatku posudzovaného obdobia zvýšil o 4 %. V roku 2011 bol zaznamenaný veľmi prudký pokles, po ktorom nasledoval stabilný nárast.
(109)
Pokiaľ ide o podiel na trhu, výkonnosť výrobného odvetvia Únie možno počas posudzovaného obdobia považovať za stabilnú, s výnimkou roku 2011, keď sa - rovnako ako objem predaja - podiel výrobného odvetvia Únie na trhu znížil. V nasledujúcich rokoch vykazovali predaj a podiel na trhu narastajúci trend. Aj keď sa podiel výrobcu z Únie na trhu pohyboval v období revízneho prešetrovania mierne pod úrovňou roku 2010, je potrebné poznamenať, že výrobné odvetvie Únie sa stále dokázalo podieľať na raste spotreby v Únii a počas celého posudzovaného obdobia malo na trhu Únie dominantné postavenie.
(110)
Vo svojich pripomienkach po sprístupnení týchto zistení výrobné odvetvie Únie uviedlo, že jeho podiel na trhu je veľmi nestabilný vzhľadom na skutočnosť, že kyselina sulfanilová je komodita ovplyvňovaná cenou, a ako príklad uviedlo rok 2011, keď sa podiel výrobného odvetvia Únie na trhu prudko znížil.
(111)
V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že pokles podielu na trhu, ku ktorému došlo v roku 2011, sa časovo zhodoval so zvýšením ceny zo strany výrobcu Únie, ktoré sa nezhodovalo s trendmi na trhoch v tom čase. Prešetrovaním sa skutočne preukázalo, že ceny dovozu zo všetkých krajín v roku 2011 poklesli o 5 % až 20 %. Je tiež potrebné poznamenať, že podľa dostupných štatistických údajov podiel na trhu, ktorý stratilo výrobné odvetvie Únie, prevzal najmä dovozca z USA.
5.4. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
Tabuľka 9
Predajné ceny
2010
2011
2012
ORP
Priemerné predajné ceny v EUR/tonu (index)
100
109
108
112
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(112)
Predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie vzrástli v posudzovanom období o 12 %, čo bolo dôsledkom prenesených zvýšených nákladov na hlavné suroviny (anilín).
5.5. Zamestnanosť a produktivita
Tabuľka 10
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
ORP
Zamestnanosť (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Priemerné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(113)
Zamestnanosť v ekvivalente plného pracovného času sa počas obdobia revízneho prešetrovania zvýšila o 17 %. Priemerné náklady práce vykazovali počas posudzovaného obdobia rastúci trend a v období revízneho prešetrovania dosiahli v porovnaní s rokom 2010 nárast o 16 %. Keďže výroba sa zvýšila len o 7 %, ako sa uvádza v odôvodnení 103, produktivita práce sa v posudzovanom období znížila o 9 %.
5.6. Ziskovosť
Tabuľka 11
Ziskovosť
2010
2011
2012
ORP
Ziskovosť (index)
100
96
20
65
Zdroj: Vyplnený dotazník.
(114)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie v súvislosti s podobným výrobkom počas posudzovaného obdobia klesla a pohybovala sa mierne pod optimálnou úrovňou označenou výrobným odvetvím Únie. Je však dôležité poznamenať, že počas celého posudzovaného obdobia sa pohybovala v kladných číslach.
(115)
Zníženie ziskovosti je najmä dôsledkom zvýšenia priemerných výrobných nákladov (medzi rokom 2010 a obdobím revízneho prešetrovania sa zvýšili o 20 %), ktoré nebolo možné v plnej miere kompenzovať 12 %-ným zvýšením predajných cien uvedeným v odôvodnení 112.
5.7. Investície, návratnosť investícií a peňažný tok
Tabuľka 12
Investície, návratnosť investícií a peňažný tok
2010
2011
2012
ORP
Investície (index)
-
100
133
57
Návratnosť investícií (index)
100
86
30
103
Peňažný tok (index)
100
116
68
82
(116)
Prešetrovaním sa ukázalo, že výrobné odvetvie Únie v roku 2010 investovať nemohlo. Od roku 2011 až do konca obdobia revízneho prešetrovania potom investície v oblasti obchodu s kyselinou sulfanilovou klesli o 43 % a ich výšku možno v absolútnom vyjadrení považovať za nízku, pričom sa zameriavali prevažne na údržbu. Tieto zistenia sú v súlade s návratnosťou investícií a nízkou ziskovosťou dosahovanou počas obdobia revízneho prešetrovania.
(117)
Návratnosť investícií dôsledne kopírovala vývoj ziskovosti rokoch 2011 a 2012. V období revízneho prešetrovania sa návratnosť investícií zlepšila a dosiahla rovnakú úroveň ako v roku 2010, a to v dôsledku zvýšenia ziskovosti od roku 2012 do obdobia revízneho prešetrovania.
(118)
Peňažný tok vykazoval kolísavý trend, avšak počas celého posudzovaného obdobia sa pohyboval v kladných číslach. V období revízneho prešetrovania peňažný tok poklesol o 18 % v porovnaní s úrovňou roku 2010. Výrobné odvetvie Únie nehlásilo počas posudzovaného obdobia žiadne problémy so získavaním kapitálu.
5.8. Rozsah skutočného subvenčného rozpätia a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti
(119)
Ako sa uvádza v odôvodnení 84, zistené subvenčné rozpätie v období revízneho prešetrovania nebolo významné, aj keď sa stále pohybovalo nad úrovňou de minimis.
(120)
S prihliadnutím na zvýšenie objemov predaja, cien a miery využitia kapacít výrobného odvetvia Únie možno dospieť k záveru, že opatrenia boli úspešné a že výrobné odvetvie Únie sa počas posudzovaného obdobia zotavilo z účinkov subvencovania v minulosti. Počas obdobia revízneho prešetrovania bol zaznamenaný určitý pokles niektorých ukazovateľov ujmy, ako je ziskovosť a podiel na trhu, čo však nemožno pripísať dovozu z dotknutej krajiny vzhľadom na jeho veľmi nízku úroveň v období revízneho prešetrovania. V každom prípade aj ukazovatele, ktoré sa vyvíjali negatívne, stále naznačujú udržateľnú situáciu výrobného odvetvia Únie.
6. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie
(121)
Prešetrovaním sa ukázalo, že dovoz príslušného výrobku z Indie poklesol na veľmi nízku úroveň. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu zostal pomerne stabilný a objem uvoľnený dotknutou krajinou nahradil dovoz z USA, ktorého úroveň cien bola podobná ako úroveň cien výrobného odvetvia Únie. Výrobné odvetvie Únie bolo schopné zvýšiť svoj objem predaja, priemerné predajné ceny a takmer dosiahnuť optimálne miery využitia kapacít.
(122)
Mierny pokles podielu na trhu a ziskovosti výrobného odvetvia Únie nemožno pripísať dovozom z Indie, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 120.
(123)
Preto sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie počas obdobia revízneho prešetrovania neutrpelo značnú ujmu.
(124)
Aj keď výrobné odvetvie Únie predložilo niekoľko pripomienok týkajúcich sa analýzy ujmy, ktoré sa rozoberali v odôvodneniach 95, 105 a 106, a 110 a 111, súhlasilo s celkovým záverom o neexistencii značnej ujmy najmä počas ORP.
7. Pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy
(125)
Pri posudzovaní pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy je dôležité poukázať na to, že pri optimálnom využití kapacity - ktoré sa dosiahlo počas obdobia revízneho prešetrovania - výrobné odvetvie Únie nie je schopné pokryť spotrebu celej Únie, a tak sa významná časť spotreby Únie musí zabezpečiť prostredníctvom dovozu.
(126)
Výrobné odvetvie Únie okrem toho vyrába iba čistenú kyselinu sulfanilovú, čo znamená, že používatelia, ktorí pri svojej výrobe uprednostňujú technickú kyselinu sulfanilovú, musia svoju spotrebu pokryť z dovozu.
(127)
Výrobné odvetvie Únie malo navyše stabilný podiel na trhu a predávalo mnohým dlhodobým zákazníkom. Prešetrovaním sa ukázalo, že v prípade niektorých používateľov sa dodávatelia kyseliny sulfanilovej musia podrobiť prísnemu a nákladnému postupu certifikácie/overovania, následkom čoho je prechod od jedného dodávateľa k druhému komplikovanejší.
(128)
V tomto kontexte sa v súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia analyzoval potenciálny vplyv dovozu z Indie na trh Únie a na výrobné odvetvie Únie s cieľom posúdiť pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť opatrení.
(129)
Ako sa už uviedlo v odôvodneniach 84, 85 a 87, dovoz kyseliny sulfanilovej z Indie stále využíva subvencie a je pravdepodobné, že aj v budúcnosti ich využívať bude.
(130)
Zistenia prešetrovania zároveň poukazujú na skutočnosť, že prítomnosť subvencovaného dovozu z Indie nebude viesť k opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Táto argumentácia je založená na analýze týchto faktorov:
-
nevyužitá kapacita v Indii,
-
cenové správanie indických vývozcov,
-
vplyv úrovne subvencovania na ceny,
-
indický sortiment výrobkov.
a) Nevyužitá kapacita v Indii
(131)
Prešetrovaním sa nezistila existencia významnej nevyužitej kapacity v Indii.
(132)
Výrobné odvetvie Únie spochybnilo tento záver, pričom konkrétne tvrdilo, že pravdepodobne dôjde k zvýšeniu nevyužitej kapacity v Indii v dôsledku zvyšujúcej sa prítomnosti čínskych výrobkov na indickom trhu, a preto bude motivácia vyvážať ďalej narastať.
(133)
V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že najväčší známy indický výrobca a vývozca kyseliny sulfanilovej sa v roku 2013 vzdal svojho statusu jednotky orientovanej na vývoz (JOV), ako sa uvádza v odôvodnení 39, keďže spoločnosť plánovala zvýšiť svoj predaj na domácom trhu. Tento predaj bol predtým významným spôsobom obmedzený podmienkami systému JOV. Spoločnosť potvrdila, že nepociťuje tlak zo strany čínskych konkurentov a že podľa ich posúdenia má indický trh dobré vyhliadky na rozvoj. Preto neexistujú žiadne dôvody domnievať sa, že súčasná alebo budúca nevyužitá kapacita indických výrobcov bude presmerovaná do Únie v dôsledku údajného čínskeho tlaku na indickom trhu.
b) Cenové správanie indických vývozcov
(134)
Pokiaľ ide o cenové správanie indických vývozcov, v odôvodnení 94 a 95 sa dospelo k záveru, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca, ale aj ostatní indickí vývozcovia predávali za ceny, ktoré počas ORP neboli voči úrovniam cien v Únii podhodnotené.
(135)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že vývozné ceny spoločnosti Kokan sú založené na cenovom záväzku, a preto nie sú pre iných indických vyvážajúcich výrobcov reprezentatívne. Komisia poznamenáva, že počas posudzovaného obdobia boli ceny spoločnosti Kokan podstatne vyššie než minimálna dovozná cena stanovená v záväzku. Pokiaľ ide o ostatných indických vývozcov, ich priemerné vývozné ceny boli podľa údajov Eurostatu počas ORP ešte vyššie. To znamená, že ceny indických vývozcov vrátane spoločnosti Kokan boli založené skôr na situácii na trhu a nie na cenovom záväzku.
(136)
Výrobné odvetvie Únie poukázalo aj na to, že ceny dovozu z Indie sa počas posudzovaného obdobia znížili o 8 %, a to aj napriek zvýšeniu cien hlavnej suroviny (benzén) o viac ako 40 % v rovnakom období. Prešetrovaním sa preukázalo, že relatívne vysoké ceny kyseliny sulfanilovej na trhu Únie vytvárali priestor na zníženie ceny aj napriek zvýšeniu nákladov na hlavnú surovinu. Bez ohľadu na dôležitosť benzénu ako nákladovej položky, samotný benzén nemôže byť vysvetlením pre vývoj nákladov a cien výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. A napokon sa prešetrovaním preukázalo, že indické predajné ceny na trhu Únie neboli mimoriadne nízke, keďže boli podobné ako indické ceny vývozu do tretích krajín, ktoré sa realizovali v značných množstvách. Preto sa dospelo k záveru, že vývoj cien konečného výrobku (kyseliny sulfanilovej) a vývoj cien hlavnej suroviny (benzénu), na ktoré upozornilo výrobné odvetvie Únie, nie sú vo vzájomnom rozpore.
(137)
Výrobné odvetvie Únie napokon poukázalo na skutočnosť, že indické vývozné ceny do tretích krajín, najmä do Turecka, boli nižšie než do EÚ. Komisia konštatuje, že údaje zozbierané od spoločnosti Kokan ukázali, že ceny jej vývozu do Turecka boli takisto vyššie než minimálna dovozná cena a že neboli voči cenám výrobného odvetvia Únie podhodnotené. Objem vývozu spoločnosti Kokan do Turecka mal podobný rozsah ako objem vývozu, na ktorom výrobné odvetvie Únie zakladá svoje tvrdenie. Zistenia týkajúce sa spoločnosti Kokan preto platia aj v prípade všetkých indických vývozov do Turecka. Z uvedeného vyplýva, že údajné rozdielne cenové správanie indických vývozcov pri vývoze do tretích krajín a do EÚ nie je podložené dostupnými informáciami.
c) Vplyv úrovne subvencovania na ceny
(138)
Ako sa uvádza v odôvodnení 84, subvenčné rozpätie zistené počas ORP predstavovalo v prípade spolupracujúceho indického výrobcu 3,1 %. To poukazuje na nepretržitý klesajúci trend subvencovania zaznamenaný od uloženia pôvodných vyrovnávacích opatrení v roku 2002.
(139)
K tomuto poklesu nedošlo len v súvislosti so situáciou tejto konkrétnej spoločnosti, ale aj pre systémové zmeny v indických systémoch subvencovania. Ako sa vysvetľuje v časti C tohto nariadenia, niektoré systémy zrušila indická vláda a význam väčšiny ostatných sa znížil, pokiaľ ide o prínosy pre spoločnosti. Iba v prípade jedného konkrétneho prešetrovaného systému, konkrétne v prípade SVC, sa podmienky oprávnenosti a administratívne postupy uvoľnili. V dôsledku toho spoločnosť Kokan okamžite prešla na tento systém. Využívanie SVC však vylučuje využívanie väčšiny ostatných systémov (JOV, SSP, SOV, PBD a SOT). V prípade príslušného výrobku existuje v rámci systému SVC jasná maximálna úroveň subvencovania: počas ORP 4 % vývoznej hodnoty FOB, ktorá bola následne ešte znížená na 3 %. Napriek tejto obmedzenej úrovni subvencovania možno očakávať, že ostatní výrobcovia prejdú alebo už prešli na tento systém z dôvodu jeho nízkej administratívnej záťaže.
(140)
Komisia takúto tendenciu v posledných dvoch rokoch zaznamenala už pri viacerých iných antisubvenčných prešetrovaniach v Indii (16). Preto sa dospelo k záveru, že zistenia týkajúce sa spoločnosti Kokan, ktoré sa uvádzajú v odôvodnení 139, možno extrapolovať aj na zvyšných indických výrobcov kyseliny sulfanilovej.
(141)
Vzhľadom na uvedenú úroveň subvencovania (predpoklad približne 3 %, hlavne v rámci systému SVC) a pri zohľadnení súčasnej úrovne vývozných cien z Indie, ktoré už zahŕňajú subvencie, sa dospelo k záveru, že tieto vývozné ceny by voči cenám výrobného odvetvia Únie neboli podhodnotené ani v prípade, keby sa zrušili vyrovnávacie opatrenia týkajúce sa Indie. Preto možno dospieť k záveru, že vývoz z Indie - hoci aj subvencovaný - nebude výrobnému odvetviu Únie spôsobovať ujmu.
d) Sortiment výrobkov
(142)
Spolupracujúci indický výrobca (ktorý predstavuje významný podiel indického dovozu do Únie) predával hlavne technickú kvalitu kyseliny sulfanilovej, v prípade ktorej mu konkurovali hlavne dovozy z USA a Číny, keďže výrobné odvetvie Únie technickú triedu kyseliny sulfanilovej nevyrábalo. Okrem toho v podstate celý vývoz kyseliny sulfanilovej spoločnosti Kokan do Turecka, ktorý sa uskutočňoval v značných množstvách, predstavoval kyselinu sulfanilovú technickej kvality.
(143)
Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že existuje veľmi veľké prekrývanie vo využívaní technickej a čistenej kvality kyseliny sulfanilovej, a že preto existuje značná konkurencia medzi týmito dvoma druhmi.
(144)
Hoci je nesporné, že obidva druhy sa považujú za jediný výrobok, je dôležité poznamenať, že - ako sa potvrdilo v prešetrovaní - v praxi je ich zameniteľnosť obmedzená. Najmä používatelia, ktorí potrebujú alebo uprednostňujú technickú kvalitu kyseliny sulfanilovej, by mohli teoreticky využívať čistenú kvalitu. Vzhľadom na výrazný cenový rozdiel (20 % - 25 %) to však nie je ekonomicky uskutočniteľné riešenie. Preto sa tvrdí, že predaj indických výrobcov, pokiaľ ide o technickú kvalitu kyseliny sulfanilovej, konkuruje najmä výrobkom z Číny a USA.
8. Záver o opätovnom výskyte ujmy
(145)
Vzhľadom na zistenia prešetrovania uvedené v odôvodneniach sa dospelo k záveru, že zrušenie vyrovnávacích opatrení proti Indii pravdepodobne v krátkodobom až strednodobom horizonte nepovedie k opätovnému výskytu ujmy.
E. ZÁUJEM ÚNIE
(146)
Keďže sa dospelo k záveru, že neexistuje pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy, určenie záujmu Únie nie je potrebné.
F. UKONČENIE VYROVNÁVACÍCH OPATRENÍ
(147)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa považuje za vhodné, aby sa existujúce vyrovnávacie opatrenia na dovoz kyseliny sulfanilovej z Indie zrušili. Zainteresovaným stranám bola poskytnutá možnosť predložiť pripomienky v nadväznosti na uvedené poskytnuté zistenia. Podania a pripomienky sa náležite zohľadnili, ak boli opodstatnené.
(148)
Z uvedeného vyplýva, že, ako je ustanovené v článku 18 základného nariadenia, vyrovnávacie opatrenia uplatniteľné na kyselinu sulfanilovú s pôvodom v Indii by sa mali zrušiť. Rozhodnutie Komisie, ktorým sa prijíma v súčasnosti platný záväzok spoločnosti Kokan týkajúci sa dovozu kyseliny sulfanilovej, by sa tiež malo zrušiť.
(149)
Vzhľadom na to, že k zotaveniu výrobného odvetvia Únie došlo len nedávno, Komisia bude na žiadosť výrobcu z Únie monitorovať dovoz príslušného výrobku. Monitorovanie bude obmedzené na obdobie dvoch rokov od uverejnenia tohto nariadenia.
(150)
Výbor zriadený podľa článku 25 ods. 1 základného nariadenia nepredložil stanovisko,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Konečné vyrovnávacie clo na dovoz kyseliny sulfanilovej v súčasnosti zaradenej pod číselný znak KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060) s pôvodom v Indii sa týmto zrušuje a konanie týkajúce sa tohto dovozu sa ukončuje.
2. Rozhodnutie Komisie 2006/37/ES, ktorým sa prijíma v súčasnosti platný záväzok spoločnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India) týkajúci sa dovozu kyseliny sulfanilovej, sa týmto zrušuje.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. decembra 2014