NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1333/2014
ze dne 26. listopadu 2014
o statistice peněžních trhů
(ECB/2014/48)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky transakcí peněžního trhu, zejména o zajištěných, nezajištěných a určitých derivátových transakcích peněžního trhu, jak je dále uvedeno v tomto nařízení, které uzavírají měnové finanční instituce s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu s jinými měnovými finančními institucemi a které uzavírají měnové finanční instituce s jinými finančními institucemi, vládními institucemi nebo nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny.
(2)
Hlavním účelem shromažďování této statistiky je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobné a harmonizované statistické informace o peněžních trzích v eurozóně. Údaje odvozené z transakcí shromažďovaných ve vztahu ke shora uvedeným segmentům trhu poskytují informace o transmisním mechanismu rozhodnutí měnové politiky. Jsou proto statistickým souborem, který je nezbytný pro účely měnové politiky v eurozóně.
(3)
Shromažďování statistických údajů je rovněž nezbytné s cílem umožnit ECB, aby poskytovala analytickou a statistickou podporu jednotnému mechanismu dohledu v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (3). V tomto rámci je shromažďování statistických údajů nezbytné rovněž pro podporu úkolů ECB v oblasti finanční stability.
(4)
Pokud národní centrální banka rozhodne, že nebude shromažďovat údaje vyžadované na základě tohoto nařízení, měla by o tom informovat ECB, přičemž ECB převezme úkol shromažďovat údaje přímo od zpravodajských jednotek.
(5)
ECB je povinna v souladu se Smlouvami a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(6)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí a současně zajistit dostupnost včasné a vysoce kvalitní statistiky bude ECB zpočátku vyžadovat, aby údaje vykazovaly největší měnové finanční instituce eurozóny, určené podle velikosti jejich celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy za všechny měnové finanční instituce eurozóny. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů ECB rozšířit počet vykazujících měnových finančních institucí tak, že zohlední rovněž další kritéria, kterými jsou například význam činnosti měnové finanční instituce na peněžních trzích a její význam pro stabilitu a fungování finančního systému. S cílem zajistit minimální úroveň geografického zastoupení ECB zajistí, aby v každém členském státě, jehož měnou je euro (dále jen „členský stát eurozóny“), byly alespoň tři zpravodajské měnové finanční instituce. Na základě národních statistické zpravodajské povinnosti mohou národní centrální banky údaje shromažďovat i od měnových finančních institucí, které nepatří do skutečného souboru zpravodajských jednotek; v tomto případě se údaje budou vykazovat a ověřovat podle tohoto nařízení.
(7)
S cílem ještě více minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí tím, že jim nebude uložena dvojí zpravodajská povinnost, při současném zajištění dostupnosti včasné a vysoce kvalitní statistiky by ECB měla být oprávněna měnovým finančním institucím udělit výjimku z povinnosti vykazovat údaje o transakcích týkajících se financování cenných papírů nebo derivátových smluv, pokud tyto údaje již byly vykázány registru obchodních údajů a pokud má ECB k včasným a standardizovaným údajům účinný přístup v souladu s požadavky vymezenými v tomto nařízení.
(8)
Podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si musí samy řídit organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovat s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Pokud údaje shromažďované na základě tohoto nařízení obsahují důvěrné statistické informace, uplatní se pravidla ochrany a využití těchto informací obsažená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
(11)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(12)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. Nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(13)
Zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení není dotčena zpravodajská povinnost stanovená v jiných právních aktech a nástrojích ECB, která může alespoň částečně pokrývat vykazování podle jednotlivých transakcí nebo agregované vykazování statistických informací o peněžních trzích,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2.
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) a nestanoví-li některé ustanovení tohoto nařízení jinak, zahrnuje všechny pobočky měnové finanční instituce nacházející se v Unii a ESVO;
3.
„ostatním finančním zprostředkovatelem“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu revidovaného Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5);
4.
„pojišťovacími společnostmi“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění, jak je uvedeno v ESA 2010;
5.
„penzijními fondy“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění), jak je uvedeno v ESA 2010;
6.
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků, jak je vymezen v ESA 2010;
7.
„vládními institucemi“ se rozumí institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství, jak je uvedeno v ESA 2010;
8.
„celkovými hlavními rozvahovými aktivy“ se rozumí celková aktiva minus ostatní aktiva ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9.
„statistikou peněžního trhu“ se rozumí statistika týkající se zajištěných, nezajištěných a derivátových transakcí s nástroji peněžního trhu, které spolu v příslušném vykazovaném období uzavírají měnové finanční instituce a které uzavírají měnové finanční instituce s ostatními finančními zprostředkovateli, pojišťovacími společnostmi, penzijními fondy, centrálními bankami, vládními institucemi a nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny;
10.
„nástrojem peněžního trhu“ se rozumí jakýkoli nástroj uvedený v příloze I, II a III;
11.
„fondem peněžního trhu“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který musí mít povolení působit jako subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (6), nebo se jedná o alternativní investiční fond podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (7), investuje do krátkodobých aktiv a jako zvláštní nebo kumulativní cíle má nabízení výnosů v souladu se sazbami peněžního trhu nebo zachování hodnoty investice;
12.
„centrální bankou“ se rozumí centrální banka bez ohledu na to, kde se nachází;
13.
„národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banky členských států Unie;
14.
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí měnové finanční instituce, které jsou rezidenty eurozóny (kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu) a které přijímají vklady v eurech a/nebo vydávají jakékoli jiné dluhové nástroje a/nebo poskytují úvěry v eurech, jak je uvedeno v přílohách I, II nebo III, od jiných měnových finančních institucí nebo jiným měnovým finančním institucím a/nebo od ostatních finančních zprostředkovatelů, pojišťovacích společností, penzijních fondů, vládních institucí, centrálních bank pro investiční účely či nefinančních podniků nebo těmto subjektům;
15.
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, která mimo jiné zahrnuje bankovní skupinu, jež se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, jejichž účetní závěrky jsou konsolidovány pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (8);
16.
„pobočkou“ se rozumí provozovna, která je právně závislou částí instituce a která přímo provádí všechny nebo některé transakce tvořící podstatu činnosti instituce;
17.
„pobočkou v Unii a ESVO“ se rozumí pobočka, která se nachází a je zapsána v rejstříku v členském státě Unie nebo v zemi ESVO;
18.
„Evropským sdružením volného obchodu“ se rozumí mezivládní organizace založená za účelem podpory volného obchodu a ekonomické integrace ve prospěch svých členských států;
19.
„transakcí v rámci skupiny“ se rozumí transakce s nástroji peněžního trhu, kterou zpravodajská jednotka uzavřela s jiným podnikem, jenž je zcela zahrnut ve stejné konsolidované účetní závěrce. Podniky, které jsou stranami transakce, se považují za zcela zahrnuté do „téže konsolidace“, pokud jsou oba buď:
a)
zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí 2013/34/EU nebo mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) přijatých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (9), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami této třetí země, které jsou určeny jako rovnocenné s IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10) (nebo účetními standardy třetí země, jejichž užívání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení); nebo
b)
podléhají stejnému konsolidovanému dohledu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, stejnému konsolidovanému dohledu ze strany příslušného orgánu třetí země, který byl ověřen jako rovnocenný dohledu upravenému zásadami stanovenými v článku 127 směrnice 2013/36/EU;
20.
„obchodním dnem“ se ve vztahu ke dni, který je uveden ve smlouvě nebo v potvrzení o transakci s nástrojem peněžního trhu, rozumí den, v němž jsou obchodní banky a devizové trhy otevřeny pro všeobecný obchod (včetně obchodování s příslušným nástrojem peněžního trhu) a provádějí vypořádání plateb ve stejné měně jako platební závazek, který je splatný v tento den nebo který je vypočten odkazem na tento den. V případě transakce s nástrojem peněžního trhu, jež se řídí standardní rámcovou smlouvou vydanou Evropskou bankovní federací (European Banking Federation - EBF), Sdružením pro úvěrový trh (Loan Market Association - LMA), Mezinárodním sdružením pro swapy a deriváty (International Swaps and Derivatives Association, Inc. - ISDA) nebo jinými předními evropskými nebo mezinárodními tržními sdruženími, se formou odkazu použije definice uvedená nebo zakotvená v takové smlouvě. Ve vztahu k vypořádání transakce s nástrojem peněžního trhu, jež má být vypořádána prostřednictvím určeného vypořádacího systému, se tímto dnem rozumí den, kdy je tento vypořádací systém otevřen pro vypořádání této transakce;
21.
„dnem zúčtování v TARGET2“ se rozumí den, kdy je otevřen TARGET2 (transevropský expresní automatizovaný systém zúčtování plateb v reálném čase);
22.
„repem“ se rozumí dohoda, na jejímž základě mohou smluvní strany uzavírat transakce, v nichž se jedna strana („prodávající“) zaváže druhé smluvní straně („kupujícímu“) v blízký budoucí den proti zaplacení kupní ceny kupujícím prodávajícímu prodat určitá „aktiva“ („cenné papíry“, „komodity“ nebo „jiná finanční aktiva“) se současným závazkem kupujícího prodávajícímu tato aktiva znovu prodat v pevně stanovený budoucí den nebo na požádání proti zaplacení ceny zpětného odkupu prodávajícím kupujícímu. Tato transakce může být repo obchodem nebo dohodou o operacích typu „buy/sell back“. „Repo“ může rovněž znamenat dohodu o zástavě aktiv a udělení obecného práva na opětovné užívání výměnou za poskytnutí hotovostního úvěru v blízký budoucí den a splacení úvěru a úroků ve vzdálený budoucí den oproti vrácení aktiv. Repo obchody mohou být prováděny s předem definovaným dnem splatnosti (repo obchody „s pevně stanoveným datem“) nebo bez předem definovaného dne splatnosti, což oběma stranám ponechává možnost každý den se dohodnout na prodloužení nebo ukončení této dohody („otevřené“ repo obchody);
23.
„třístranným repem“ se rozumí repo obchod, v němž za výběr a správu zajištění po dobu životnosti transakce odpovídá třetí osoba;
24.
„měnovým swapem“ se rozumí swapová transakce, v níž jedna strana prodává druhé straně určitou částku určité měny proti zaplacení dohodnuté částky určité jiné měny na základě sjednaného směnného kurzu (který je znám jako spotový směnný kurz) s dohodou prodanou měnu v budoucí den (známý jako den splatnosti) odkoupit oproti prodeji měny původně nakoupené za rozdílný směnný kurz (známý jako forwardový směnný kurz);
25.
„jednodenním indexovým swapem“ („Overnight index swap - OIS“) se rozumí úrokový swap, jehož pravidelná proměnlivá úroková sazba se rovná geometrickému průměru jednodenní sazby (nebo sazby jednodenního indexu) po určité období. Konečná platba se vypočte jako rozdíl mezi pevnou úrokovou sazbou a složenou jednodenní sazbou zaznamenanou v průběhu životnosti OIS a uplatněnou na nominální hodnotu transakce. Jelikož se toto nařízení soustředí pouze na OIS v eurech, bude jednodenní sazbou EONIA;
26.
„Rámcem Basel III LCR“ se rozumí ukazatel krytí likvidity (Liquidity Coverage Ratio - LCR), který navrhl Basilejský výbor a který dne 7. ledna 2013 schválila skupina guvernérů a vedoucích orgánů dohledu, která je orgánem dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled, jako minimální globální regulatorní standard pro opatření krátkodobé likvidity v bankovním sektoru.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z měnových finančních institucí, které jsou rezidenty eurozóny, které pocházejí z referenčního souboru zpravodajských jednotek, které Rada guvernérů určila jako zpravodajské jednotky podle odstavce 2, případně 3, nebo z měnových finančních institucí určených jako zpravodajské jednotky podle odstavce 4 na základě kritérií v daném odstavci uvedených, a které byly o své zpravodajské povinnosti vyrozuměny podle odstavce 5 (dále jen „zpravodajské jednotky“).
2. Po vstupu tohoto nařízení v platnost může Rada guvernérů rozhodnout, že měnová finanční instituce je zpravodajskou jednotkou, pokud má celková hlavní rozvahová aktiva větší než 0,35 % celkových hlavních rozvahových aktiv všech měnových finančních institucí eurozóny na základě nejaktuálnějších údajů, které má ECB k dispozici, tj.:
a)
údaje ke konci prosince kalendářního roku, který předchází oznámení podle odstavce 5; nebo
b)
nejsou-li údaje podle písmene a) k dispozici, údaje ke konci prosince předchozího roku.
Pro účely tohoto rozhodnutí se do výpočtu celkových hlavních rozvahových aktiv příslušné měnové finanční instituce nezahrnují pobočky mimo hostitelský stát příslušné měnové finanční instituce.
3. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rozhodnout o klasifikaci jiné měnové finanční instituce jako zpravodajské jednotky na základě velikosti jejích celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy všech měnových finančních institucí eurozóny, významu činnosti měnové finanční instituce při obchodování nástrojů peněžního trhu a jejího významu pro stabilitu a fungování finančního systému eurozóny a/nebo jednotlivých členských států.
4. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rovněž rozhodnout, že pro každý členský stát eurozóny budou jako zpravodajské jednotky určeny alespoň tři měnové finanční instituce. Budou-li tedy na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatých podle odstavce 2 nebo 3 vybrány méně než tři měnové finanční instituce v určitém členském státě eurozóny, bude skutečný soubor zpravodajských jednotek zahrnovat rovněž jiné měnové finanční instituce z tohoto členského státu eurozóny, které příslušná národní centrální banka považuje za reprezentativní (dále jen „reprezentativní zpravodajské jednotky“), tak aby pro tento členský stát eurozóny byly jako zpravodajské jednotky určeny minimálně tři zpravodajské jednotky.
Reprezentativní zpravodajské jednotky se vyberou z největších úvěrových institucí, které jsou rezidenty v dotčeném členském státě eurozóny, na základě celkových hlavních rozvahových aktiv těchto institucí, pokud národní centrální banky nenavrhnou alternativní kritéria a ECB je písemně nepotvrdí.
5. ECB nebo příslušná národní centrální banka dotčené měnové finanční instituce vyrozumí o rozhodnutí Rady guvernérů přijatém podle odstavců 2, 3 nebo 4 a o jejich povinnostech na základě tohoto nařízení. Toto oznámení se zasílá písemně alespoň čtyři měsíce před zahájením prvního vykazování.
6. Bez ohledu na rozhodnutí Rady guvernérů přijatá podle odstavců 2, 3 nebo 4 mohou národní centrální banky na základě národní statistické zpravodajské povinnosti shromažďovat statistiku peněžního trhu rovněž od měnových finančních institucí, které jsou rezidenty v jejich členském státě a které nejsou zpravodajskými jednotkami podle odstavců 2, 3 nebo 4 (dále jen „dodatečné zpravodajské jednotky“). Pokud národní centrální banka tímto způsobem určí dodatečné zpravodajské jednotky, neprodleně je o tom vyrozumí.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro účely pravidelného sestavování statistiky peněžního trhu vykazují zpravodajské jednotky národní centrální bance členského státu, v němž jsou rezidenty, na konsolidovaném základě včetně všech svých poboček, které se nacházejí v Unii a ESVO, denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I, II a III. Statistické informace, které obdrží od zpravodajských jednotek, národní centrální banka předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají zpravodajské jednotky řídit ve vztahu k nástrojům peněžního trhu. Tyto zpravodajské postupy zajistí, aby byly poskytovány požadované statistické informace, a umožňují přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
3. Bez ohledu na zpravodajskou povinnost uvedenou v odstavci 1 může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky vybrané podle čl. 2 odst. 2, 3 a 4, které jsou rezidenty členského státu národní centrální banky, vykazují statistické informace uvedené v přílohách I, II a III ECB. Národní centrální banka přiměřeně informuje ECB a zpravodajské jednotky, načež ECB vymezí a provede zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, a převezme úkol požadované údaje shromažďovat přímo od zpravodajských jednotek.
4. Pokud národní centrální banka vybrala dodatečné zpravodajské jednotky a vyrozuměla je, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 6, vykazují tyto jednotky národní centrální bance denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Statistické informace, které obdrží od dodatečných zpravodajských jednotek, národní centrální banka na žádost ECB předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
5. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit dodatečné zpravodajské jednotky, v souladu s národní statistickou zpravodajskou povinností. Národní centrální banky zajistí, aby vnitrostátní zpravodajské postupy vyžadovaly, aby dodatečné zpravodajské jednotky splňovaly požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 6 až 8, čl. 10 odst. 3 a článcích 11 a 12 tohoto nařízení. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
Článek 4
Lhůty
1. Pokud národní centrální banka podle čl. 3 odst. 3 rozhodne, že zpravodajské jednotky budou statistické informace uvedené v přílohách I, II a III vykazovat přímo ECB, předávají zpravodajské jednotky tyto informace ECB takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 19:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
2. Ve všech ostatních případech s výjimkou odstavce 1 předávají národní centrální banky ECB denní statistické informace o peněžním trhu podle příloh I, II a III, které obdržely od zpravodajských jednotek, takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně před 7:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje shromážděné od dodatečných zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 6 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu, jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, ke kterému se údaje vztahují, nebo jednou měsíčně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci měsíce, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky rozhodnou o periodicitě vykazování a neprodleně o tom vyrozumí ECB. Národní centrální banky mohou periodicitu vykazování každoročně přezkoumávat.
d)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
3. Národní centrální banky rozhodují o tom, dokdy musí od zpravodajských jednotek obdržet údaje, aby byly schopny splnit lhůty pro vykazování, které musí dodržet podle odstavce 2, a přiměřeně o tom vyrozumí zpravodajské jednotky.
4. Připadá-li termín uvedený v odstavci 1 nebo 2 na den, kdy je systém TARGET2 uzavřen, prodlužuje se termín do následujícího provozního dne systému TARGET2, jak je oznámeno na internetových stránkách ECB.
Článek 5
Výjimka
Pokud byly zpravodajské jednotky vybrány podle čl. 2 odst. 3 nebo 4, může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky mohou denní statistiku peněžního trhu národní centrální bance předávat jednou týdně před 13:00 h (SEČ) v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují, pokud z provozních důvodů nemohou splnit požadavek na denní periodicitu vykazování. ECB může k uplatňování výjimky ze strany národních centrálních bank uložit podmínky.
Článek 6
Fúze, rozdělení, reorganizace a insolvence
1. V případě fúze, rozdělení, vyčlenění nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka ECB a příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením. Zpravodajská jednotka vyrozumí rovněž ECB a příslušnou národní centrální banku do 14 dnů od dokončení této operace.
2. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky sloučením s jinou jednotkou ve smyslu směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2011/35/EU (12) a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, ve vykazování podle tohoto nařízení pokračuje sloučený subjekt.
3. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky splynutím s jinou jednotkou ve smyslu směrnice 2011/35/EU a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, vykazování podle tohoto nařízení provádí výsledný subjekt, pokud splňuje definici zpravodajské jednotky.
4. Dojde-li k rozdělení zpravodajské jednotky na dvě či více jednotek, a to formou rozdělení mezi stávající společnosti nebo se založením nových společností ve smyslu šesté směrnice Rady 82/891/EHS (13), a jedním z nových subjektů je zpravodajská jednotka, provádí vykazování podle tohoto nařízení nový subjekt. Rozdělení zahrnuje rovněž vyčlenění, při němž zpravodajská jednotka převede veškerá svá aktiva a pasiva či jejich část na novou společnost výměnou za akcie nové společnosti.
5. Ocitne-li se zpravodajská jednotka v úpadku, ztratí svou bankovní licenci nebo jinak přestane vyvíjet bankovní činnost, což potvrdí příslušný orgán dohledu, není nadále povinna provádět vykazování podle tohoto nařízení.
6. Pro účely odstavce 5 se má za to, že zpravodajská jednotka je v úpadku, nastane-li jedna či více těchto skutečností:
a)
učiní všeobecné postoupení ve prospěch věřitelů nebo pro účely uzavření reorganizace, soudní dohody nebo vyrovnání s věřiteli;
b)
písemně uzná, že není schopna platit své dluhy ve lhůtě splatnosti;
c)
podá návrh na jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí, nebo s tímto jmenováním souhlasí nebo jej tiše akceptuje;
d)
předložení insolvenčního návrhu ve vztahu k této jednotce (s výjimkou návrhu protistrany, pokud se týká povinnosti zpravodajské jednotky vůči této protistraně) k soudu či podání tohoto návrhu k jinému příslušnému orgánu nebo instituci;
e)
nastane-li její likvidace nebo se ocitne v úpadku (nebo vstoupí do jiného obdobného řízení) nebo tato jednotka či jiný veřejný orgán nebo jiný subjekt či osoba podá návrh na její reorganizaci, soudní dohodu, vyrovnání, dobrovolné vyrovnání, nucenou správu, likvidaci, zánik či obdobné podpůrné opatření na základě stávajícího či budoucího právního či správního předpisu, přičemž tento návrh (s výjimkou návrhu na likvidaci nebo jiné obdobné řízení, kdy se neuplatní třicetidenní lhůta) nebyl odložen ani zamítnut ve lhůtě 30 dnů od jeho podání;
f)
jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí; nebo
g)
svolání jakékoli schůze věřitelů pro účely zvážení dobrovolné dohody (nebo jiného obdobného řízení).
Článek 7
Ustanovení o důvěrnosti
1. Při přijímání a nakládání s údaji podle tohoto nařízení, jež obsahují důvěrné informace, včetně sdílení těchto údajů s jinými národními centrálními bankami eurozóny, ECB a národní centrální banky uplatňují pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
2. S výhradou odstavce 1 se důvěrné informace obsažené ve statistických údajích, které ECB nebo národní centrální banka shromažďuje podle tohoto nařízení, nesmí předávat jinému orgánu nebo jiné třetí osobě s výjimkou ECB a národních centrálních bank eurozóny či je s těmito subjekty sdílet, pokud dotčená zpravodajská jednotka ECB nebo dotčené národní centrální bance předem neudělila výslovný písemný souhlas a pokud ECB, případně příslušná národní centrální banka s touto zpravodajskou jednotkou nepodepsala náležitou dohodu o zachovávání důvěrnosti.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
ECB a případně národní centrální banky mají právo ověřovat a v případě nutnosti vynuceně shromažďovat informace, které zpravodajské jednotky poskytují v souladu se statistickou zpravodajskou povinností vymezenou v článku 3 a v přílohách I, II a III tohoto nařízení. Toto právo lze vykonat zejména tehdy, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedené v příloze IV. Uplatňuje se rovněž článek 6 nařízení (ES) č. 2533/98.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
První vykazování
1. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 2 se podle tohoto nařízení (s výhradou přechodných ustanovení obsažených v článku 12) poprvé vykazují údaje za 1. duben 2016.
2. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 3 a 4 se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který ECB nebo příslušná národní centrální banka zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 5, v každém případě však nejdříve 12 měsíců po přijetí rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 2 odst. 3 nebo 4.
3. Dochází-li k výběru reprezentativních zpravodajských jednotek podle čl. 2 odst. 4, může reprezentativní zpravodajská jednotka ECB nebo příslušnou národní centrální banku písemně požádat o dočasné odložení prvního dne vykazování, přičemž uvede důvody takového odkladu. První den vykazování lze odložit po dobu až šesti měsíců s tím, že tuto dobu lze prodloužit o dalších až šest měsíců. ECB nebo příslušná národní centrální banka mohou souhlasit s odložením prvního dne vykazování pro reprezentativní zpravodajskou jednotku, která o odklad požádala, považují-li tento odklad za důvodný. Pokud reprezentativní zpravodajská jednotka v první den vykazování nemá k vykázání žádné údaje nebo pouze údaje, které ECB i národní centrální banka nepovažují za reprezentativní, může národní centrální banka souhlasit s tím, že na tuto jednotku se první den vykazování neuplatňuje. Tuto výjimku může národní centrální banka udělit pouze ve spolupráci s ECB, mají-li ECB i národní centrální banka za to, že žádost je důvodná a neohrožuje reprezentativnost zpravodajského výběrového souboru.
4. V případě měnových finančních institucí, které byly vybrány jako dodatečné zpravodajské jednotky podle čl. 2 odst. 6, se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který národní centrální banka dodatečné zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 6.
Článek 11
Ustanovení o pravidelném přezkumu
ECB přezkoumá fungování tohoto nařízení 12 měsíců po prvním vykazování a vydá o tom zprávu. Podle doporučení obsažených v této zprávě může ECB zvýšit nebo snížit počet zpravodajských jednotek a/nebo statistickou zpravodajskou povinnost. Po tomto úvodním přezkumu se každé dva roky bude provádět pravidelná aktualizace skutečného souboru zpravodajských jednotek.
Článek 12
Přechodné ustanovení
V období od 1. dubna 2016 do 1. července 2016 bude zpravodajským jednotkám dovoleno ECB nebo příslušné národní centrální bance vykazovat statistiku peněžního trhu za některé, a nikoli všechny relevantní dny. ECB nebo příslušná národní centrální banka může určit dny, za které bude vykazování vyžadováno.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. listopadu 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) č. 1333/2014
z 26. novembra 2014
o štatistike peňažných trhov
(ECB/2014/48)
RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 5,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 1 a článok 6 ods. 4,
so zreteľom na stanovisko Európskej komisie (2),
keďže:
(1)
Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) vyžaduje na účely plnenia svojich úloh tvorbu štatistiky o transakciách peňažných trhov, najmä o zabezpečených a nezabezpečených transakciách peňažných trhov a určitých derivátoch transakcií peňažných trhov, ako sa bližšie uvádza v tomto nariadení, medzi peňažnými finančnými inštitúciami, s výnimkou centrálnych bánk a fondov peňažného trhu, a medzi peňažnými finančnými inštitúciami a ostatnými finančnými inštitúciami, verejnou správou alebo nefinančnými korporáciami, okrem transakcií v rámci skupiny.
(2)
Hlavným účelom zbierania takejto štatistiky je poskytnúť Európskej centrálnej banke (ECB) ucelené, podrobné a harmonizované štatistické informácie o peňažných trhoch v eurozóne. Údaje odvodené z transakcií, ktoré sa zbierajú vo vzťahu k uvedených segmentom trhu, poskytujú informácie o transmisnom mechanizme rozhodnutí o menovej politike. Preto sú dôležitým súborom štatistiky na účely menovej politiky v eurozóne.
(3)
Zber štatistických údajov je potrebný aj na to, aby umožnil ECB poskytovať analytickú a štatistickú podporu jednotnému mechanizmu dohľadu (JMD) v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 (3). V rámci toho je zber štatistických údajov potrebný aj na účely podpory úloh ECB v oblasti finančnej stability.
(4)
V prípade, že sa národné centrálne banky rozhodnú, že nebudú zbierať údaje vyžadované podľa tohto nariadenia, mali by o tom informovať ECB, ktorá následne prevezme úlohu spočívajúcu v zbere štatistických informácií priamo od spravodajských jednotiek.
(5)
V súlade so zmluvami a za podmienok ustanovených v Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) sa od ECB vyžaduje, aby vydávala nariadenia v rozsahu, ktorý je potrebný na uskutočňovanie úloh ESCB vymedzených v štatúte ESCB a v niektorých prípadoch v zmysle ustanovení prijatých Radou podľa článku 129 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
(6)
S cieľom minimalizovať záťaž peňažných finančných inštitúcií spojenú s vykazovaním a zároveň zabezpečiť dostupnosť včasnej štatistiky vysokej kvality bude ECB na úvod vyžadovať, aby údaje vykazovali najväčšie peňažné finančné inštitúcie eurozóny, v závislosti od veľkosti ich celkových hlavných aktív bilancie v porovnaní s celkovými hlavnými aktívami bilancie všetkých peňažných finančných inštitúcií v eurozóne. Od 1. januára 2017 môže Rada guvernérov rozšíriť počet vykazujúcich peňažných finančných inštitúcií tým, že zohľadní aj iné kritériá, ako napríklad významnosť činností peňažných finančných inštitúcií na peňažných trhoch a ich relevantnosť z pohľadu stability a fungovania finančného systému. S cieľom zabezpečiť minimálnu úroveň geografického zastúpenia ECB zabezpečí, aby v každom členskom štáte, ktorého menou je euro (ďalej len „členský štát eurozóny“), vykazovali najmenej tri peňažné finančné inštitúcie. Národné centrálne banky môžu zbierať údaje aj od peňažných finančných inštitúcií, ktoré nie sú súčasťou aktuálnej spravodajskej skupiny v súlade s vnútroštátnymi požiadavkami na štatistické vykazovanie. V takom prípade sa údaje vykazujú a overujú podľa tohto nariadenia.
(7)
S cieľom predísť duplicite požiadaviek spojených s vykazovaním adresovaným peňažným finančným inštitúciám, a tým minimalizovať záťaž peňažných finančných inštitúcií spojenú s vykazovaním, a zároveň zabezpečiť dostupnosť včasnej štatistiky vysokej kvality, ECB by mala mať možnosť udeliť peňažným finančným inštitúciám výnimku týkajúcu sa povinnosti vykazovať údaje o transakciách na účely financovania cenných papierov alebo zmluvách o derivátoch, ak boli tieto údaje vykázané archívu obchodných údajov, a za predpokladu, že má ECB prístup k včasným a štandardizovaným údajom v súlade s požiadavkami uvedenými v tomto nariadení.
(8)
V článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2533/98 sa ustanovuje, že ECB môže prijímať nariadenia na vymedzenie a ukladanie svojich požiadaviek na štatistické vykazovanie aktuálnej spravodajskej skupine členských štátov eurozóny. V článku 6 ods. 4 sa ustanovuje, že ECB môže prijímať nariadenia upravujúce podmienky, za ktorých sa môže uplatňovať právo overovať štatistické informácie alebo uskutočňovať povinný zber štatistických informácií.
(9)
V článku 4 nariadenia (ES) č. 2533/98 sa ustanovuje, že členské štáty si musia sami organizovať záležitosti v oblasti štatistiky a v plnej miere spolupracovať s ESCB, aby sa zabezpečilo plnenie povinností vyplývajúcich z článku 5 štatútu ESCB.
(10)
Pokiaľ údaje zbierané v súlade s týmto nariadením obsahujú dôverné štatistické informácie, uplatňujú sa normy ochrany a používania takýchto informácií ustanovené v článkoch 8 a 8c nariadenia (ES) 2533/98.
(11)
V článku 7 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2533/98 sa ustanovuje, že ECB má právo ukladať sankcie voči spravodajským jednotkám, ktoré nesplnili požiadavky na štatistické vykazovanie stanovené v nariadeniach alebo rozhodnutiach ECB.
(12)
Hoci sa uznáva, že nariadenia prijaté ECB podľa článku 34.1 štatútu ESCB neudeľujú žiadne práva, ani neukladajú žiadne povinnosti členským štátom, ktorých menou nie je euro (ďalej len „členské štáty mimo eurozóny“), článok 5 štatútu ESCB sa vzťahuje na členské štáty eurozóny ako aj na členské štáty mimo eurozóny. Nariadenie (ES) č. 2533/98 vychádza z toho, že z článku 5 štatútu ESCB, v spojení s článkom 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii, vyplýva povinnosť vytvoriť a implementovať na vnútroštátnej úrovni všetky opatrenia, ktoré členské štáty mimo eurozóny považujú za vhodné na uskutočňovanie zberu štatistických informácií potrebných na plnenie požiadaviek ECB na štatistické vykazovanie a na včasnú prípravu v oblasti štatistiky, aby sa mohli stať členskými štátmi eurozóny.
(13)
Požiadavkami na vykazovanie podľa tohto nariadenia nie sú dotknuté požiadavky na vykazovanie ustanovené v iných právnych aktoch a nástrojoch ECB, ktoré sa môžu, prinajmenšom čiastočne, vzťahovať na vykazovanie štatistických informácií o peňažných trhoch podľa jednotlivých transakcií alebo agregovane,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia:
1.
„spravodajské jednotky“, „rezident“ a „rezidentský“ majú rovnaký význam ako v článku 1 nariadenia (ES) č. 2533/98;
2.
„peňažná finančná inštitúcia“ (PFI) má rovnaký význam ako v článku 1 nariadenia Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) a zahŕňa všetky pobočky PFI nachádzajúce sa v Únii a v EZVO, pokiaľ sa v niektorom ustanovení tohto nariadenia výslovne neustanovuje niečo iné;
3.
„OFS“ sa rozumejú ostatní finanční sprostredkovatelia okrem poisťovacích korporácií a penzijných fondov, ako sú vymedzení v revidovanom európskom systéme účtov (ďalej len „ESA 2010“) ustanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 (5);
4.
„poisťovacími korporáciami“ sa rozumejú všetky finančné korporácií a kvázikorporácie, ktoré sú zapojené hlavne do finančného sprostredkovania v dôsledku rozloženia rizík, najmä vo forme priameho poistenia alebo zaistenia, ako sa ustanovuje v ESA 2010;
5.
„penzijnými fondmi“ sa rozumejú všetky finančné korporácie a kvázikorporácie, ktoré sú zapojené hlavne do finančného sprostredkovania v dôsledku deleného sociálneho rizika a potrieb poistených osôb (sociálne poistenie), ako sa ustanovuje v ESA 2010;
6.
„nefinančnými korporáciami“ sa rozumie sektor nefinančných korporácií vymedzený v ESA 2010;
7.
„verejnou správou“ sa rozumejú inštitucionálne jednotky, ktoré sú netrhovými výrobcami, ktorých produkcia je určená na individuálnu a kolektívnu spotrebu a sú financované povinnými platbami jednotiek patriacich do iných sektorov, ako aj inštitucionálnych jednotiek zapojených hlavne do prerozdeľovania národného dôchodku a bohatstva, ako sa ustanovuje v ESA 2010;
8.
„celkovými hlavnými aktívami bilancie“ sa rozumejú celkové aktíva mínus ostatné aktíva, pričom tieto pojmy sú vymedzené v nariadení (EÚ) 1071/2013 (ECB/2013/33);
9.
„štatistikou peňažných trhov“ sa rozumie štatistika týkajúca sa zabezpečených, nezabezpečených a derivátových transakcií s nástrojmi peňažných trhov medzi peňažnými finančnými inštitúciami a medzi peňažnými finančnými inštitúciami a OFS, poisťovacími korporáciami, penzijnými fondmi, centrálnymi bankami, verejnou správou a nefinančnými korporáciami, s výnimkou transakcií v rámci skupiny v príslušnom vykazovacom období;
10.
„nástrojom peňažného trhu“ sa rozumie každý nástroj uvedený v prílohách I, II a III;
11.
„fondom peňažného trhu“ sa rozumie podnik kolektívneho investovania, u ktorého sa vyžaduje povolenie na vykonávanie činnosti podniku kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES (6), alebo ktorý je alternatívnym investičným fondom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ (7), investuje do krátkodobých aktív a má rozdielne alebo kumulatívne ciele ponúkajúce výnos v závislosti od sadzieb peňažného trhu alebo zachovanie hodnoty investície;
12.
„centrálnou bankou“ sa rozumie akákoľvek centrálna banka bez ohľadu na to, kde sa nachádza;
13.
„národnou centrálnou bankou“ alebo „NCB“ sa rozumie národná centrálna banka členského štátu Únie;
14.
„referenčnou spravodajskou skupinou“ sa rozumejú peňažné finančné inštitúcie, ktoré sú rezidentmi eurozóny, s výnimkou centrálnych bánk a fondov peňažného trhu, a ktoré prijímajú vklady denominované v eurách a/alebo vydávajú iné dlhové nástroje a/alebo poskytujú úvery denominované v eurách uvedené v prílohách I, II alebo III od ostatných peňažných finančných inštitúcií a/alebo OFS a ostatným peňažným finančným inštitúciám a/alebo OFS, poisťovacie korporácie, penzijné fondy, verejná správa, centrálne banky na investičné účely alebo nefinančné korporácie;
15.
„skupinou“ sa rozumie skupina podnikov vrátane bankovej skupiny ale nielen jej, pozostávajúca z materského podniku a jeho dcérskych spoločností, ktorých účtovné závierky sú konsolidované na účely smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (8);
16.
„pobočkou“ sa rozumie miesto podnikania, ktoré tvorí právne závislú časť inštitúcie a ktoré priamo vykonáva všetky alebo niektoré transakcie, ktoré sú charakteristické pre podnikanie inštitúcie;
17.
„pobočkou Únie a EZVO“ sa rozumie pobočka umiestnená a zaregistrované v členskom štáte Únie alebo v štáte EZVO;
18.
„Európskym združením voľného obchodu“ sa rozumie medzivládna organizácia založená na podporu voľného obchodu a hospodárskej integrácie v prospech jej členských štátov;
19.
„transakciou v rámci skupiny“ sa rozumie transakcia s nástrojmi peňažného trhu medzi spravodajskou jednotkou a ďalším podnikom, ktorý je v plnom rozsahu súčasťou tej istej konsolidovanej účtovnej závierky. Podniky, ktoré sú stranami transakcie, sa považujú za súčasť „tej istej konsolidácie“ v plnom rozsahu, ak sú oba buď:
a)
súčasťou konsolidácie v súlade so smernicou 2013/34/EÚ alebo medzinárodnými normami pre finančné vykazníctvo (international financial reporting standards - IFRS) prijatými podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (9) alebo, pokiaľ ide o skupinu, ktorej materský podnik má ústredie v tretej krajine, v súlade so všeobecne akceptovanými účtovnými zásadami tejto tretej krajiny považovanými za rovnocenné IFRS v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1569/2007 (10) (alebo účtovnými normami tretej krajiny, ktorých používanie je dovolené v súlade s článkom 4 uvedeného nariadenia), alebo
b)
podliehajúce tomu istému konsolidovanému dohľadu v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (11) alebo, pokiaľ ide o skupinu, ktorej materský podnik má ústredie v tretej krajine, tomu istému konsolidovanému dohľadu príslušného orgánu tretej krajiny, u ktorého došlo k overeniu, že je rovnocenný konsolidovanému dohľadu riadenému zásadami článku 127 smernice 2013/36/EÚ;
20.
„pracovným dňom“ sa vo vzťahu ku všetkým dňom uvedeným v zmluve alebo v potvrdení o transakcii s nástrojom peňažného trhu rozumie deň, v ktorý sú komerčné banky a devízové trhy otvorené na účely obchodovania vo všeobecnosti (vrátane obchodov s príslušným nástrojom peňažného trhu) v mene rovnakej ako je mena platobného záväzku, ktorý je v tento deň splatný alebo k tomuto dňu vypočítaný. V prípade transakcie s nástrojom peňažného trhu, ktorá sa riadi štandardnou rámcovou zmluvou vydanou Európskou bankovou federáciou (EBF), Združením pre trh s úvermi (Loan Market Association - LMA), Medzinárodným združením pre swapy a deriváty (International Swaps and Derivatives Association, Inc. - ISDA) alebo inými vedúcimi združeniami európskych alebo medzinárodných trhov, sa použije definícia v takejto zmluve uvedená alebo do nej prevzatá prostredníctvom odkazu. V prípade vyrovnania každej transakcie s nástrojom peňažného trhu, ktorá sa má uskutočniť prostredníctvom určeného systému vyrovnania, sa ním rozumie deň, v ktorý je systém vyrovnania otvorený na účely vyrovnania takejto transakcie;
21.
„dňom vyrovnania TARGET2“ sa rozumie každý deň, v ktorý je TARGET2 (Transeurópsky automatizovaný expresný systém hrubého vyrovnania platieb v reálnom čase) otvorený;
22.
„zmluvou o repo transakcii“ sa rozumie zmluva, podľa ktorej zmluvné strany môžu uskutočniť transakcie, v rámci ktorých jedna strana („predávajúci“) súhlasí, že v blízkej budúcnosti predá druhej strane („kupujúcemu“) určené „aktíva“ („cenné papiere“, „komodity“ alebo „iné finančné aktíva“) oproti platbe kúpnej ceny kupujúcim predávajúcemu, pričom kupujúci zároveň súhlasí, že spätne predá aktíva predávajúcemu v určený budúci deň, alebo na požiadanie, oproti platbe ceny spätnej kúpy predávajúcim kupujúcemu. Každá takáto transakcia môže byť repo transakciou alebo transakciou spočívajúcou v kúpe a spätnom predaji. „Zmluvou o repo transakcii“ sa môže tiež rozumieť dohoda o založení aktív a môže stanoviť všeobecné právo na opätovné použitie výmenou za úver v hotovosti v blízkej budúcnosti a splatiť úver a úroku v ďalekej budúcnosti výmenou za vrátenie aktív. Repo transakcie možno uskutočniť s vopred určeným dňom splatnosti („termínované“ repo transakcie) alebo bez vopred určeného dňa splatnosti, pričom sa obom stranám ponecháva možnosť, aby sa v ktorýkoľvek deň dohodli na pokračovaní alebo ukončení zmluvy (repo transakcie „na otvorenom základe“);
23.
„trojstrannou repo transakciou“ sa rozumie repo transakcia, v rámci ktorej je za výber a riadenie zábezpeky počas trvania transakcie zodpovedná tretia strana;
24.
„devízovým swapom“ sa rozumie swapová transakcia, v rámci ktorej jedna strana predáva druhej určený objem určenej meny oproti platbe dohodnutého objemu inej určenej meny na základe dohodnutého výmenného kurzu (známeho ako spotový výmenný kurz), pričom sa dohodnú na spätnej kúpe predávanej meny k budúcemu dátumu (známemu ako dátum splatnosti) oproti predaju meny pôvodne kúpenej pri inom výmennom kurze (známom ako forwardový výmenný kurz);
25.
„jednodňovým indexovaným swapom“(overnight index swap - OIS) sa rozumie úrokový swap, u ktorého sa periodická pohyblivá sadzba rovná geometrickému priemeru jednodňovej sadzby (alebo jednodňovej indexovanej sadzby) počas určeného obdobia. Záverečná platba sa vypočíta ako rozdiel medzi pevne stanovenou úrokovou sadzbou a zloženou jednodňovou sadzbou zaznamenanou počas trvania OIS, ktorý sa uplatňuje na nominálnu sumu transakcie. Keďže toto nariadenie sa zameriava len na OIS denominovaný v eurách, jednodňovou sadzbou je EONIA;
26.
„rámcom LCR podľa Bazileja III“ sa rozumie požiadavka na krytie likvidity (Liquidity Coverage Ratio - LCR) navrhnutá bazilejským výborom a schválená 7. januára 2013 Skupinou guvernérov a vedúcich orgánov dohľadu, ktorá je dozorným orgánom Bazilejského výboru pre bankový dohľad, ako minimálna globálna regulačná norma pre nástroje krátkodobej likvidity v bankovom sektore.
Článok 2
Aktuálna spravodajská skupina
1. Aktuálna spravodajská skupina je zložená z rezidentských peňažných finančných inštitúcií eurozóny z referenčnej spravodajskej skupiny, ktoré za spravodajské jednotky označila Rada guvernérov podľa odseku 2, alebo prípadne podľa odseku 3, alebo peňažných finančných inštitúcií označených ako spravodajské jednotky podľa odseku 4 na základe kritérií v ňom určených, a ktorým sa spravodajské povinnosti oznamujú podľa odseku 5 (ďalej len „spravodajské jednotky“).
2. Keď toho nariadenie nadobudne účinnosť, Rada guvernérov môže rozhodnúť, že PFI je spravodajským agentom, ak jeho celkové hlavné aktíva bilancie prevyšujú 0,35 % celkových hlavných aktív bilancie všetkých peňažných finančných inštitúcií v eurozóne, a to na základe najnovších údajov, ktoré má ECB k dispozícii, t. j.:
a)
údajov ku koncu decembra kalendárneho roka pred oznámením podľa odseku 5, alebo
b)
údajov ku koncu decembra predchádzajúceho roka, ak nie sú údaje podľa písm. a) dostupné.
Na účely tohto rozhodnutia sa do výpočtu celkových hlavných aktív bilancie príslušnej PFI nezahŕňajú pobočky mimo hosťovskej krajiny príslušnej PFI.
3. Od 1. januára 2017 môže Rada guvernérov rozhodnúť, že bude ako spravodajskú jednotku klasifikovať každú ďalšiu PFI na základe objemu jej celkových hlavných aktív bilancie v porovnaní s celkovými hlavnými aktívami bilancie všetkých peňažných finančných inštitúcií eurozóny, významnosti činností PFI z hľadiska obchodovania s nástrojmi peňažného trhu a jej relevantnosti z pohľadu stability a fungovania finančného systému v eurozóne a/alebo individuálnych členských štátoch.
4. Od 1. januára 2017 môže Rada guvernérov tiež rozhodnúť, že v každom členskom štáte sa za spravodajské jednotky označia aspoň tri peňažné finančné inštitúcie. V súlade s uvedeným, ak sa na základe rozhodnutí Rady guvernérov podľa odseku 2 alebo odseku 3 vyberú v určitom členskom štáte eurozóny menej ako tri peňažné finančné inštitúcie, aktuálna spravodajská skupina bude zahŕňať aj ďalšie peňažné finančné inštitúcie z tohto členského štátu eurozóny, ktoré príslušná NCB považuje za reprezentatívne (ďalej len „reprezentatívne spravodajské jednotky“) tak, aby boli v danom členskom štáte eurozóny označené za spravodajské jednotky aspoň tri peňažné finančné inštitúcie.
Reprezentatívne spravodajské jednotky sa vyberú spomedzi najväčších úverových inštitúcií, ktoré sú rezidentmi dotknutého členského štátu eurozóny, a to na základe celkových hlavných aktív bilancií inštitúcií, pokiaľ národné centrálne banky nenavrhnú iné kritériá, s ktorými písomne vysloví súhlas ECB.
5. ECB alebo príslušná NCB oznamujú dotknutým peňažným finančným inštitúciám každé rozhodnutie Rady guvernérov prijaté podľa odsekov 2, 3 alebo 4 a ich povinnosti podľa tohto nariadenia. Oznámenie sa zašle v písomnej forme najneskôr štyri mesiace pred začiatkom prvého vykazovania.
6. Bez ohľadu na rozhodnutia Rady guvernérov prijaté podľa odsekov 2, 3 a 4, aj národné centrálne banky môžu na základe ich vnútroštátnych požiadaviek na štatistické vykazovanie zbierať štatistiku peňažných trhov od peňažných finančných inštitúcií, ktoré sú rezidentmi v ich členských štátoch, a ktoré nie sú spravodajskými jednotkami podľa odsekov 2, 3 alebo 4 (ďalej len „dodatočné spravodajské jednotky“). Ak NCB označí dodatočné spravodajské jednotky týmto spôsobom, urýchlene im to oznámi.
Článok 3
Požiadavky na štatistické vykazovanie
1. Na účely pravidelnej tvorby štatistiky peňažných trhov vykazujú spravodajské jednotky NCB členského štátu, ktorého sú rezidentmi, na konsolidovanom základe, teda aj za všetky ich pobočky v Únii a EZVO, denne štatistické informácie týkajúce sa nástrojov peňažného trhu. Požadované štatistické informácie sú uvedené v prílohách I, II a III. NCB zasiela štatistické informácie, ktoré prijíma od spravodajských jednotiek, ECB v súlade s článkom 4 ods. 2 tohto nariadenia.
2. Národné centrálne banky vymedzujú a implementujú spravodajský režim, ktorý majú dodržiavať spravodajské jednotky v súvislosti s nástrojmi peňažného trhu. Týmto spravodajským režimom sa zabezpečí poskytovanie požadovaných štatistických informácií a umožní dôsledná kontrola dodržiavania minimálnych noriem pre prenos, presnosť, pojmový súlad a revízie, ktoré sa ustanovujú v prílohe IV.
3. Bez ohľadu na spravodajskú požiadavku uvedenú v odseku 1, NCB môže rozhodnúť, že spravodajské jednotky vybrané podľa článku 2 ods. 2, 3 a 4, ktoré sú rezidentmi v členskom štáte NCB, vykazujú ECB štatistické informácie uvedené v prílohách I, II, III. NCB o tom informuje ECB a spravodajské jednotky a v nadväznosti na to ECB vymedzí a implementuje spravodajský režim, ktorý majú dodržiavať spravodajské jednotky a prevezme ECB úlohu spočívajúcu v zbere požadovaných údajov priamo od spravodajských jednotiek.
4. Ak ECB vybrala dodatočných spravodajských agentov a poslala im oznámenie v súlade s článkom 2 ods. 6, títo vykazujú NCB denne štatistické informácie týkajúce sa nástrojov peňažného trhu. NCB zasiela štatistické informácie, ktoré prijíma od dodatočných spravodajských jednotiek, ECB v súlade so žiadosťou ECB podľa článku 4 ods. 2 tohto nariadenia.
5. Národné centrálne banky vymedzujú a implementujú spravodajský režim, ktorý majú dodržiavať dodatočné spravodajské jednotky v súlade s ich vnútroštátnymi požiadavkami na štatistické vykazovanie. Národné centrálne banky zabezpečia, aby vnútroštátny spravodajský režim vyžadoval od dodatočných spravodajských jednotiek, aby dodržiavali požiadavky rovnocenné článkom 6 až 8, článku 10 ods. 3 a článkom 11 a 12 tohto nariadenia. Národné centrálne banky zabezpečia, aby tento spravodajský režim poskytoval požadované štatistické informácie a umožňoval dôslednú kontrolu dodržiavania minimálnych noriem pre prenos, presnosť, pojmový súlad a revízie, ktoré sa ustanovujú v prílohe IV.
Článok 4
Včasnosť
1. V prípade, že NCB rozhodne v súlade s článkom 3 ods. 3 o tom, že spravodajské jednotky budú vykazovať štatistické informácie uvedené v prílohách I, II a III priamo ECB, spravodajské jednotky zasielajú tieto informácie ECB takto:
a)
Údaje zbierané od spravodajských jednotiek vybraných podľa článku 2 ods. 2 sa zasielajú ECB raz za deň medzi 18. hod. v deň uzavretia obchodu a 7. hod. SEČ v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po dni uzavretia obchodu.
b)
Údaje zbierané od spravodajských jednotiek vybraných podľa článku 2 ods. 3 a 4 sa zasielajú ECB raz za deň medzi 18. hod. v deň uzavretia obchodu a 13. hod. SEČ v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po dni uzavretia obchodu.
c)
Údaje, vo vzťahu ku ktorým platí pre NCB výnimka podľa článku 5, sa zasielajú ECB raz za týždeň medzi 18. hod. v deň uzavretia obchodu a 13. hod. SEČ v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po týždni, ktorého sa údaje týkajú.
2. V iných prípadoch, než sa uvádza v odseku 1, zasielajú národné centrálne banky ECB denné štatistické informácie o peňažnom trhu prijaté od spravodajských jednotiek, ako sa uvádza v prílohách I, II a III, takto:
a)
Údaje zbierané od spravodajských jednotiek vybraných podľa článku 2 ods. 2 sa zasielajú ECB raz za deň do 7. hod. SEČ v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po dni uzavretia obchodu.
b)
Údaje zbierané od spravodajských jednotiek vybraných podľa článku 2 ods. 3 a 4 sa zasielajú ECB raz za deň do 13. hod. SEČ v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po dni uzavretia obchodu.
c)
Údaje zbierané od dodatočných spravodajských jednotiek vybraných podľa článku 2 ods. 6 sa zasielajú ECB raz za deň do 13. hod. SEČ v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po dni uzavretia obchodu, raz za týždeň do 13. hod. SEČ v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po týždni, ktorého sa dátum týka, alebo raz za mesiac do 13. hod. SEČ v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po mesiaci, ktorého sa dátum týka. Národné centrálne banky rozhodujú o periodicite vykazovania a urýchlene o tom informujú ECB. Národná centrálne banky môžu periodicitu vykazovania prehodnotiť raz za rok.
d)
Údaje, vo vzťahu ku ktorým platí pre NCB výnimka podľa článku 5, sa zasielajú ECB raz za týždeň do 13. hod. SEČ v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po týždni, ktorého sa údaje týkajú.
3. Národné centrálne banky rozhodnú o tom, dokedy potrebujú dostať od spravodajských jednotiek údaje tak, aby mohli dodržať termíny na vykazovanie uvedené v odseku 2 a informujú o tom spravodajské jednotky.
4. Ak termín uvedený v odseku 1 alebo odseku 2 pripadá na deň, v ktorom je TARGET2 zatvorený, odkladá sa na nasledujúci prevádzkový deň TARGET2, v súlade s oznámením uverejneným na internetovej stránke ECB.
Článok 5
Výnimka
Ak sa spravodajské jednotky vybrali podľa článku 2 ods. 3 alebo 4, NCB môže rozhodnúť, že spravodajské jednotky môžu zasielať NCB dennú štatistiku peňažného trhu raz za týždeň do 13. hod. (SEČ) v prvý deň vyrovnania TARGET2 nasledujúci po týždni, ktorého sa údaje týkajú, ak z prevádzkových dôvodov nemôžu dodržať požiadavku dennej periodicity vykazovania. ECB môže uložiť podmienky, za akých národné centrálne banky uplatňujú výnimku.
Článok 6
Zlúčenia alebo splynutia, rozdelenia, reorganizácie a platobná neschopnosť
1. V prípade zlúčenia alebo splynutia, rozdelenia, odčlenenia aktív alebo akejkoľvek inej reorganizácie, ktorá by mohla mať vplyv na plnenie štatistických povinností, dotknutá spravodajská jednotka informuje ECB alebo príslušnú NCB, len čo sa úmysel uskutočniť takúto operáciu stane verejne známym a s dostatočným časovým predstihom predtým, ako sa takáto operácia stane účinnou, o postupoch, ktoré sa plánujú použiť na splnenie požiadaviek na štatistické vykazovanie ustanovených v tomto nariadení. Spravodajská jednotka tiež informuje ECB a príslušnú NCB o takejto operácii do 14 dní od jej uskutočnenia.
2. Ak sa spravodajská jednotka zlúči s iným subjektom spôsobom vymedzeným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/35/EÚ (12), pričom jeden zo zlúčených subjektov bol spravodajskou jednotkou, subjekt, ktorý je právnym nástupcom, pokračuje vo vykazovaní podľa tohto nariadenia.
3. Ak spravodajská jednotka a iný subjekt vytvoria novú spoločnosť splynutím, ako sa vymedzuje v smernici 2011/35/EÚ, pričom jeden zo splynutých subjektov bol spravodajskou jednotkou, nový subjekt vykazuje podľa tohto nariadenia, ak spĺňa pojmové znaky spravodajskej jednotky.
4. Ak sa spravodajská jednotka rozdelí na dva alebo viaceré subjekty zlúčením alebo splynutím, ako sa vymedzuje v šiestej smernici Rady 82/891/EHS (13), pričom jeden z nových subjektov je spravodajskou jednotkou, nový subjekt vykazuje v súlade s týmto nariadením. Rozdelenie zahŕňa aj operáciu odčlenenia aktív a pasív, pričom spravodajská jednotka prevádza všetky svoje aktíva a pasíva, alebo ich časť, na novú spoločnosť výmenou za akcie novej spoločnosti.
5. Aj sa spravodajská jednotka stane platobne neschopnou, príde o bankové povolenie alebo prestane vykonávať bankové činnosti z iného dôvodu, pričom príslušný orgán dohľadu to potvrdí, nemá viac povinnosť vykazovať v súlade s týmto nariadením.
6. Na účely článku 5 sa spravodajská jednotka považuje za platobne neschopnú, ak nastane jedna alebo viacero uvedených skutočností:
a)
spravodajská jednotka uskutoční všeobecný prevod pohľadávok v prospech veriteľov, alebo na účely zahájenia reorganizácie, zmieru alebo vyrovnania;
b)
spravodajská jednotka písomne uzná, že nie je schopná splácať svoje dlhy pri ich splatnosti;
c)
spravodajská jednotka požiada o vymenovanie správcu (trustee, administrator alebo receiver), likvidátora alebo podobného úradníka vo vzťahu k sebe, k celému svojmu majetku alebo jeho podstatnej časti, alebo s takýmto vymenovaním výslovne či mlčky súhlasí;
d)
voči spravodajskej jednotke bol na súde alebo inom orgáne podaný návrh na vyhlásenie konkurzu, s výnimkou návrhu podaného zmluvnou stranou v súvislosti so záväzkom, ktorý má voči nej spravodajská jednotka;
e)
spravodajská jednotka je predmetom konkurzného konania alebo sa stala platobne neschopnou (alebo sa voči nej začalo podobné konanie), alebo verejný orgán, alebo iná právnická alebo fyzická osoba, podajú návrh na reorganizáciu, zmier, vyrovnanie, zavedenie nútenej správy, likvidáciu, zrušenie alebo podobné opatrenie podľa zákonov alebo iných právnych predpisov platných v súčasnosti alebo v budúcnosti, pokiaľ sa do 30 dní od podania návrhu nezastavilo konanie resp. návrh nebol zamietnutý (s výnimkou návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo na začatie iného podobného konania, pre ktoré neplatí lehota 30 dní);
f)
vo vzťahu k spravodajskej jednotke, k celému jej majetku alebo jeho podstatnej časti bol vymenovaný správca (trustee, administrator alebo receiver), likvidátor alebo podobný úradník;
g)
na účely zváženia dobrovoľnej dohody (alebo iného podobného postupu) bola zvolaná schôdza veriteľov.
Článok 7
Ustanovenia o dôvernosti
1. Pri prijímaní údajov podľa tohto nariadenia, ktoré obsahujú dôverné informácie, a pri nakladaní s týmito údajmi, vrátane ich zdieľania s inými národnými centrálnymi bankami eurozóny, ECB a národné centrálne banky uplatňujú normy ochrany a používania dôverných štatistických informácií uvedené v článkoch 8 a 8c nariadenia (ES) č. 2533/98.
2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, všetky dôverné informácie, ktoré sú súčasťou štatistických údajov zbieraných ECB alebo NCB podľa tohto nariadenia, sa nesmú zasielať a ani inak zdieľať s inými orgánmi alebo tretími osobami, s výnimkou ECB a národných centrálnych bánk eurozóny; to neplatí, ak dotknutá spravodajská jednotka dala ECB alebo príslušnej NBS vopred výslovný písomný súhlas a ECB alebo prípadne príslušná NCB uzavreli s touto spravodajskou jednotkou vhodnú dohodu o zachovávaní dôvernosti.
Článok 8
Overovanie a povinný zber
ECB, a prípadne a národné centrálne banky, sú oprávnené overovať a v prípade potreby nariadiť povinné vykazovanie informácií, ktoré spravodajské jednotky poskytujú v súlade s požiadavkami na štatistické vykazovanie uvedenými v článku 3 tohto nariadenia a prílohách I, II a II k nemu. Toto právo možno uplatniť najmä ak spravodajská jednotka nespĺňa normy pre prenos, presnosť, pojmový súlad a revízie ustanovené v prílohe IV. Článok 6 nariadenia (ES) č. 2533/98 sa uplatňuje tiež.
Článok 9
Zjednodušený postup zmien
Výkonná rada ECB, berúc do úvahy názory štatistického výboru ESCB, môže robiť technické zmeny v prílohách k tomuto nariadeniu za predpokladu, že tieto zmeny nezmenia základný pojmový rámec, ani neovplyvnia záťaž spravodajských jednotiek spojenú s vykazovaním. Výkonná rada bez zbytočného odkladu informuje Radu guvernérov o každej takejto zmene.
Článok 10
Začiatok vykazovania
1. Bez toho, aby boli dotknuté prechodné ustanovenia článku 12, v prípade spravodajských jednotiek vybraných podľa článku 2 ods. 2 sa vykazovanie podľa tohto nariadenia začína údajmi k 1. aprílu 2016.
2. V prípade spravodajských jednotiek vybraných podľa článku 2 ods. 3 a 4 sa vykazovanie podľa tohto nariadenia začína v deň, ktorý oznámi spravodajským jednotkám ECB alebo príslušná NCB podľa článku 2 ods. 5, a v každom prípade nie skôr ako 12 mesiacov od prijatia rozhodnutia Rady guvernérov podľa článku 2 ods. 3 alebo 4.
3. Okrem toho, ak boli reprezentatívne spravodajské jednotky vybrané v súlade s článkom 2 ods. 4, reprezentatívna spravodajská jednotka môže podať ECB alebo príslušnej NCB písomnú žiadosť o dočasné odloženie začiatku vykazovania na neskorší dátum, pričom uvedie dôvody pre odklad. Na základe uvedenej žiadosti možno udeliť odklad najviac o šesť mesiacov, pričom je možné jeho predĺženie o ďalších 6 mesiacov. ECB alebo príslušná NCB môžu súhlasiť s odkladom začiatku vykazovania na neskorší dátum vo vzťahu k reprezentatívnej spravodajskej jednotke a na jej žiadosť, ak považujú takýto odklad za odôvodnený. Okrem toho, ak reprezentatívna spravodajská jednotka nemá žiadne údaje, ktoré má povinnosť vykazovať, alebo má len údaje, ktoré ECB a NCB nepovažujú ku dňu začatia vykazovania za reprezentatívne, NCB môže súhlasiť, že jej udelí výnimku ohľadom dňa začatia vykazovania. Uvedenú výnimku môže NCB udeliť len v spolupráci s ECB za predpokladu, že tak ECB ako aj NCB považujú žiadosť za odôvodnenú a výnimka neohrozuje reprezentatívny charakter vykazovanej vzorky.
4. V prípade peňažných finančných inštitúcií vybraných ako dodatočné spravodajské jednotky podľa článku 2 ods. 6 sa vykazovanie podľa tohto nariadenia začína ku dňu, ktorý NCB oznámi dodatočným spravodajským agentom podľa článku 2 ods. 6.
Článok 11
Pravidelné preskúmanie
ECB preskúma fungovanie tohto nariadenia po dvanástich mesiacoch od začiatku vykazovania a vydá o ňom správu. V závislosti od odporúčaní uvedených v správe môže zvýšiť alebo znížiť počet spravodajských jednotiek a/alebo požiadaviek na štatistické vykazovanie. Po tomto úvodnom preskúmaní sa každé dva roky uskutoční pravidelná aktualizácia aktuálnej spravodajskej skupiny.
Článok 12
Prechodné ustanovenia
Od 1. apríla 2016 do 1. júla 2016 môžu spravodajské jednotky vykazovať ECB alebo príslušnej NCB štatistiku peňažného trhu za niektoré, ale nie všetky relevantné dni. ECB alebo príslušná NCB môžu stanoviť konkrétne dni, za ktoré sa vykazovanie vyžaduje.
Článok 13
Záverečné ustanovenia
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 2015.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
Vo Frankfurte nad Mohanom 26. novembra 2014