NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1288/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušují rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 165 odst. 4 a čl. 166 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise s názvem „Rozpočet - Evropa 2020“ ze dne 29. června 2011 požaduje zavedení jednotného programu v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, včetně mezinárodních aspektů vysokoškolského vzdělávání, který by sloučil akční program v oblasti celoživotního učení (dále jen „program celoživotního učení“) zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES (4), program Mládež v akci zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES (5), akční program Erasmus Mundus (dále jen „program Erasmus Mundus“) zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES (6), program ALFA III zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady č. 1905/2006/ES (7) a programy Tempus a Edulink, aby se zajistila větší účinnost, výraznější strategické zaměření a využívání součinnosti mezi různými aspekty jednotného programu. Jednou z navrhovaných součástí tohoto jednotného programu (dále jen „program“) je sport.
(2)
Průběžné hodnotící zprávy o stávajícím programu celoživotního učení a programech Mládež v akci a Erasmus Mundus a veřejné konzultace týkající se budoucnosti akce Unie v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a rovněž vysokoškolského vzdělávání odkryly naléhavou a v některých ohledech rostoucí potřebu další spolupráce a mobility v těchto oblastech na evropské úrovni. Hodnotící zprávy zdůraznily význam vytvoření užších vazeb mezi programy Unie a rozvojem politiky vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, vyjádřily přání, aby akce Unie byla strukturovaná tak, aby lépe odpovídala zásadám celoživotního učení, a požadovaly jednodušší, uživatelsky přístupnější a pružnější přístup k provádění takové akce a ukončení roztříštěnosti mezinárodních programů spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání.
(3)
Program by se měl zaměřovat na dostupnost financování a transparentnost administrativních a finančních postupů, mj. prostřednictvím využívání informačních a komunikačních technologií a digitalizace. Zásadní význam z hlediska úspěchu programu má také zefektivnění a zjednodušení jeho organizace a řízení a trvalé zaměření na snižování administrativních výdajů.
(4)
Veřejná konzultace o strategických volbách Unie v souvislosti s uplatňováním nové kompetence Unie v oblasti sportu a hodnotící zprávy Komise o přípravných akcích na poli sportu užitečným způsobem naznačily prioritní oblasti pro akci EU a doložily přínos, který může Unie přinést podporou činností zaměřených na získávání, výměnu a šíření zkušeností a znalostí o různých otázkách, jež se dotýkají sportu na evropské úrovni, a to jestliže jsou zaměřeny především na základní úroveň.
(5)
Strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění vymezuje strategii růstu Unie pro nadcházející desetiletí, která má takový růst podporovat a stanoví pět ambiciózních cílů, jichž má být do roku 2020 dosaženo, zejména v oblasti vzdělávání, kde se má podíl dětí, které předčasně odcházejí ze vzdělávání, snížit pod 10 % a nejméně 40 % osob ve věku 30-34 let by mělo dosáhnout terciárního či obdobného vzdělání. To zároveň zahrnuje stěžejní iniciativy, zejména Mládež v pohybu a iniciativu Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa.
(6)
Ve svých závěrech ze dne 12. května 2009 Rada Evropské unie požadovala vytvoření strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“) a stanovila čtyři strategické cíle, jejichž účelem je reagovat na problémy přetrvávající při vytváření Evropy založené na znalostech a zpřístupňování celoživotního učení všem.
(7)
V souladu s články 8 a 10 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a články 21 a 23 Listiny základních práv Evropské unie program mimo jiné prosazuje rovnost mezi ženami a muži a opatření pro boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Je zapotřebí rozšířit přístup členů znevýhodněných a ohrožených skupin a při provádění programu se aktivně zabývat zvláštními potřebami, které mají osoby se zdravotním postižením v oblasti vzdělávání.
(8)
Program by měl mít výrazný mezinárodní rozměr, zejména pokud jde o vysokoškolské vzdělávání, nejen proto, aby se zvýšila kvalita evropského vysokoškolského vzdělávání při plnění širších cílů strategického rámce ET 2020 a atraktivita Unie jako studijní destinace, ale také aby bylo podporováno porozumění mezi lidmi a aby se přispělo k udržitelnému rozvoji vysokoškolského vzdělávání v partnerských zemích a k jejich širšímu socioekonomickému rozvoji, mj. na základě podpory mobility kvalifikovaných pracovníků prostřednictvím programů jejich výměny se státními příslušníky z partnerských zemí. Za tímto účelem je nutné zpřístupnit financování pomocí nástroje pro rozvojovou spolupráci a evropského nástroje sousedství, nástroje pro předvstupní pomoc a nástroje partnerství pro spolupráci se třetími zeměmi. K dispozici by rovněž mohlo být financování z Evropského rozvojového fondu v souladu s postupy, kterými se tento fond řídí. Na použití těchto finančních prostředků by se měla vztahovat ustanovení tohoto nařízení, přičemž musí být zajištěna shoda s příslušnými nařízeními zřizujícími tyto nástroje a uvedený fond.
(9)
Ve svém usnesení ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010-2018) Rada zdůrazňuje, že všichni mladí lidé by měli být považováni za přínos pro společnost, a usiluje o usnadnění jejich účasti na vypracovávání politik, které se jich týkají, prostřednictvím průběžného strukturovaného dialogu mezi činiteli s rozhodovacími pravomocemi a mladými lidmi a mládežnickými organizacemi na všech úrovních.
(10)
Spojení formálního, neformálního a informálního učení do jediného programu by mělo vést k jejich synergickému působení a k navázání meziodvětvové spolupráce v rámci nejrůznějších sektorů v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže. Při provádění programu by se mělo řádně přihlédnout ke konkrétním potřebám různých odvětví, případně k úloze místních a regionálních orgánů.
(11)
Za účelem podpory mobility, rovného přístupu a vysoké kvality studia by Unie měla na základě pilotního programu vytvořit nástroj pro záruky za studentské půjčky, který by umožnil studentům, bez ohledu na jejich sociální zázemí, studovat magisterský program v jiné zemi, které je otevřena účast v programu (dále jen „země programu“). Nástroj pro záruky za studentské půjčky by byl k dispozici pro ty finanční instituce, které budou souhlasit s poskytnutím půjček na magisterská studia v jiných zemích programu za podmínek pro studenty výhodných. Tento doplňkový a inovační nástroj pro vzdělávací mobilitu by neměl nahrazovat žádný stávající nebo bránit vývoji žádného budoucího systému grantů nebo půjček, který by podporoval mobilitu studentů na místní, celostátní a unijní úrovni. Nástroj pro záruky za studentské půjčky by se měl pečlivě sledovat a vyhodnocovat, zejména pokud jde o jeho využívání na trhu různých zemí. V souladu s čl. 21 odst. 2 a 3 by měla být Evropskému parlamentu a Radě předložena nejpozději do konce roku 2017 hodnotící zpráva v polovině období s cílem získat politické pokyny ohledně dalšího trvání nástroje pro záruky za studentské půjčky.
(12)
Členské státy by měly vyvinout úsilí k přijetí všech vhodných opatření k odstranění právních a administrativních překážek řádného fungování programu. Mezi ně patří případné vyřešení administrativních otázek, které komplikují získávání víz a povolení k pobytu. V souladu se směrnicí Rady 2004/114/ES (8) se členské státy vyzývají, aby zavedly zkrácené řízení o přijetí.
(13)
Ve sdělení Komise ze dne 20. září 2011 s názvem „Podpora růstu a zaměstnanosti - plán modernizace evropských systémů vysokoškolského vzdělávání“ je stanoven rámec, v němž mohou Evropská unie, členské státy a vysokoškolské instituce spolupracovat na zvýšení počtu absolventů, zlepšení kvality vzdělávání a maximalizaci přínosu vysokoškolského vzdělávání a výzkumu k tomu, aby hospodářství a společnosti členských států vyšly z globální hospodářské krize silnější.
(14)
S cílem lépe řešit nezaměstnanost mládeže v Unii je třeba věnovat zvláštní pozornost nadnárodní spolupráci mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání a odborné přípravy a mezi podniky za účelem zlepšení zaměstnatelnosti studentů a rozvoje jejich podnikatelských dovedností.
(15)
Boloňskou deklarací podepsanou dne 19. června 1999 ministry odpovědnými za oblast vzdělávání 29 evropských zemí vznikl mezivládní proces zaměřený na vytvoření evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, který vyžaduje neustálou podporu na úrovni Unie.
(16)
Klíčová úloha, kterou hraje odborné vzdělávání a příprava při plnění řady cílů stanovených ve strategii Evropa 2020, je všeobecně uznána a popsána v obnoveném kodaňském procesu (2011-2020), zejména s ohledem na jeho potenciál pro řešení vysoké míry nezaměstnanosti v Evropě, obzvláště nezaměstnanosti mládeže a dlouhodobé nezaměstnanosti, pro podporu kultury celoživotního učení, boj proti sociálnímu vyloučení a prosazování aktivního občanství. K překlenutí rozdílu mezi znalostmi získanými na základě odborného vzdělávání a přípravy a dovednostmi a způsobilostmi požadovanými ve světě práce a ke zvýšení zaměstnatelnosti mládeže jsou zapotřebí kvalitní stáže a učňovské praxe mimo jiné v mikropodnicích a v malých a středních podnicích.
(17)
Je zapotřebí zesílit intenzitu a rozsah evropské spolupráce mezi školami a mobility školských pracovníků a studentů s cílem řešit priority stanovené v Agendě pro evropskou spolupráci v oblasti školství pro 21. století, a to zdokonalit kvalitu školního vzdělávání v Unii na poli rozvoje způsobilostí za účelem zlepšení rovného přístupu a začlenění do školských systémů a institucí a posílit a podpořit učitelské povolání a vedení škol. V této souvislosti by jakožto prioritní měly být stanoveny strategické cíle, kterými jsou snížení počtu dětí předčasně ukončujících školní docházku a zlepšení základních dovedností a zlepšení účasti a kvality v souvislosti se vzděláváním a péčí v raném věku, spolu s cíli v oblasti zvýšení pedagogických způsobilostí učitelů ve školách a vedoucích pracovníků škol a zlepšení příležitostí ke vzdělávání u dětí z rodin migrantů a socioekonomicky znevýhodněných osob.
(18)
Cílem obnovené evropské agendy pro vzdělávání dospělých uvedené v usnesení Rady ze dne 28. listopadu 2011 je umožnit všem dospělým rozvíjet a prohlubovat své dovednosti a způsobilosti po celý život. Zvláštní pozornost by měla být věnována zlepšení vzdělávacích příležitostí u vysokého počtu Evropanů s nízkou kvalifikací, zejména za pomoci zvyšování všeobecné i numerické gramotnosti a na základě propagování flexibilních vzdělávacích cest a vytváření druhých šancí.
(19)
Z hlediska dosažení cílů programu, zejména prostřednictvím poskytování pravidelných a aktualizovaných informací Komisi týkajících se různých oblastí jejich činnosti a prostřednictvím šíření výsledků programu v Unii a zúčastněných partnerských zemích, má zásadní význam činnost Evropského fóra mládeže, národních informačních středisek pro akademické uznávání (NARIC), sítí Eurydice, Euroguidance a Eurodesk i národních podpůrných středisek pro akci eTwinning, národních středisek Europass a národních informačních kanceláří v sousedních zemích.
(20)
Měla by se posílit spolupráce v rámci programu s mezinárodními organizacemi v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, a to zejména s Radou Evropy.
(21)
S cílem přispět k dosahování vynikajících výsledků v oblasti studia evropské integrace po celém světě a reagovat na vzrůstající potřebu znalostí a dialogu o procesu evropské integrace a jeho rozvoji je důležité podněcovat dosahování vynikajících výsledků v oblasti vyučování, výzkumu a reflexe v této oblasti tím, že budou podporovány instituce vysokoškolského vzdělávání a akademická sdružení činné v oblasti evropské integrace a sdružení sledující cíl evropského zájmu, a to na základě programu Jean Monnet.
(22)
Aby si co nejširší veřejnost vzala strategie a politiky celoživotního učení za své a aby se přihlédlo k názorům a podnětům zúčastněných subjektů na všech úrovních, je velmi důležitá spolupráce v rámci programu s organizacemi občanské společnosti v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu na úrovni členských států i Unie.
(23)
Sdělení Komise s názvem „Rozvoj evropského rozměru v oblasti sportu“ ze dne 18. ledna 2011 uvádí představy Komise ohledně akce na úrovni Unie v oblasti sportu po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a navrhuje seznam konkrétních akcí Komise a členských států, které by posílily evropskou identitu v oblasti sportu ve třech hlavních směrech: společenská role sportu, hospodářský rozměr sportu a organizace sportu. Je také nutné vzít v úvahu celkový přínos sportu, včetně původních sportovních odvětví, a jeho přínos kulturnímu a historickému dědictví Unie.
(24)
Je třeba se zaměřit zvláště na sport na základní úrovni a dobrovolnictví v oblasti sportu, a to s ohledem na důležitou úlohu, kterou plní z hlediska podpory sociálního začleňování, rovných příležitostí a zdraví prospěšné pohybové aktivity.
(25)
Větší transparentnost a uznávání kvalifikací a způsobilostí a rozšířené přijímání nástrojů Unie v oblasti transparentnosti a uznávání kvalifikací přispěje v celé Evropě k rozvoji kvalitního odborného vzdělávání a přípravy a usnadní mobilitu za účelem celoživotního učení i pro profesní účely po celé Evropě, jak mezi zeměmi, tak mezi jednotlivými sektory. Umožnění přístupu k metodám, postupům a technologiím používaným v jiných zemích pomůže zlepšit zaměstnatelnost.
(26)
Za tímto účelem se doporučuje, aby se v širším měřítku využívalo jednotného rámce Unie pro transparentnost v oblasti kvalifikací a způsobilostí (Europass) zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES (9), evropského registru agentur zabezpečujících kvalitu ve vysokoškolském vzdělávání (EQAR) a Evropského sdružení pro zajišťování kvality ve vysokoškolském vzdělávání (ENQA) zavedených podle doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/143/ES (10), evropského rámce kvalifikací (ERK) zavedeného podle doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 (11), evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET“) zavedeného za základě doporučení Evropského parlamentu a Rady dne 18. června 2009 (12), evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (EQAVET) zavedeného podle doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. června 2009 (13) a evropského systému přenosu a akumulace kreditů (dále jen "ECTS").
(27)
S cílem zajistit větší účinnost komunikace s širokou veřejností a výraznější součinnost mezi komunikační činností prováděnou z podnětu Komise by měly prostředky přidělené na komunikaci podle tohoto nařízení přispět také k pokrytí komunikace mezi podniky ohledně politických priorit Unie za předpokladu, že se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
(28)
Je zapotřebí zajistit evropský přínos všech akcí v rámci programu a doplňkovost k činnosti členských států v souladu s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a k jiné činnosti, zejména v oblasti kultury a sdělovacích prostředků, zaměstnanosti, výzkumu a inovací, průmyslu a podnikání, politiky soudržnosti a rozvoje, politiky rozšiřování a iniciativ, nástrojů a strategií v oblasti regionální politiky a vnějších vztahů.
(29)
Program je navržen tak, aby bylo jeho prostřednictvím dosaženo pozitivního trvalého dopadu na koncepce a strategie v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu. Tohoto systémového dopadu by mělo být dosaženo na základě nejrůznějších akcí a činností uvedených v programu, jejichž cílem je podpořit změny na institucionální úrovni, případně vést k inovacím na systémové úrovni. Není nutné, aby měly systémový dopad jednotlivé projekty, které usilují o finanční podporu v rámci programu, jako takové. K dosažení systémového dopadu by měl přispět souhrnný výsledek těchto projektů.
(30)
Účinné řízení výkonnosti, včetně hodnocení a sledování, vyžaduje vypracování specifických, měřitelných a realistických výkonnostních ukazatelů, které by bylo možné měřit v průběhu času a které odrážejí logiku intervence.
(31)
Komise a členské státy by měly optimalizovat používání informačních a komunikačních technologií a nových technologií s cílem usnadnit přístup k akcím v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu. Mohlo by to zahrnovat virtuální mobilitu, která by měla být doplňkem, nikoli náhradou vzdělávací mobility.
(32)
Toto nařízení stanovuje pro celé období trvání programu finanční krytí, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém postupu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (14).
(33)
Aby byla zajištěna kontinuita finanční podpory poskytované programem, měla by mít Komise v počáteční fázi programu možnost považovat za způsobilé pro financování náklady přímo spojené s prováděním podporovaných činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před předložením žádosti o grant.
(34)
Je třeba stanovit kritéria výkonnosti, ze kterých by mělo vycházet rozdělení rozpočtu mezi členské státy na akce řízené národními agenturami.
(35)
Kandidátské země na přistoupení k Unii a země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které patří do Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie na základě rámcových dohod, rozhodnutí Rady o přidružení nebo podobných dohod.
(36)
Švýcarská konfederace se může účastnit programů Unie v souladu s dohodou, která má být podepsána mezi ní a Unií.
(37)
Osoby se zámořských zemí nebo území a příslušné veřejné, případně soukromé subjekty a instituce ze zámořských zemí nebo území se mohou programů účastnit v souladu s rozhodnutím Rady 2001/822/ES (15). Při uplatňování programu by se mělo přihlédnout k omezením, která vyplývají z odlehlosti nejvzdálenějších regionů Unie a zámořských zemí a území.
(38)
Komise a vysoká představitelka Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ve svém společném sdělení ze dne 25. května 2011 nazvaném „Nová reakce na měnící se sousedství“ mimo jiné oznámily záměr dále usnadňovat účast zemí sousedství na opatřeních Unie v oblasti mobility a budování kapacit ve vysokoškolském vzdělávání a otevřít budoucí programy vzdělávání zemím sousedství.
(39)
Finanční zájmy Evropské unie měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. Přestože finanční potřeby související s vnější pomocí Unie rostou, ekonomická a rozpočtová situace Unie omezuje dostupné zdroje pro takovou pomoc. Komise by proto měla usilovat o co nejefektivnější a nejudržitelnější využívání dostupných zdrojů, zejména prostřednictvím používání finančních nástrojů s pákovým efektem.
(40)
Za účelem rozšíření přístupu k programu by měly být granty poskytované na podporu mobility jednotlivců upravovány podle životních nákladů a nákladů na pobyt v hostitelské zemi. Členským státům by mělo být rovněž doporučeno, aby v souladu se svými vnitrostátními předpisy osvobodily tyto granty od veškerých daní a sociálních poplatků. Totéž osvobození by se mělo vztahovat na veřejné nebo soukromé subjekty, které tuto finanční podporu poskytují dotyčným jednotlivcům.
(41)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (16) doba, po kterou daná osoba působí jako dobrovolník, může být uznána jako spolufinancování ve formě věcného plnění.
(42)
Ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ ze dne 29. června 2011 Komise zdůraznila svůj závazek zjednodušit financování Unie. Vytvoření jednotného programu v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu by mělo vést ke značnému zjednodušení, racionalizaci a součinnosti při řízení programu. Provádění programu by se mělo dále zjednodušit na základě využívání paušálních částek, jednotkových nákladů nebo financování s pevnou sazbou i zmírněním formálních a byrokratických požadavků na příjemce a členské státy.
(43)
Hlavními zásadami při dosahování cílů programu by mělo být lepší provádění a vyšší kvalita výdajů, přičemž musí být zajištěno optimální využívání finančních zdrojů.
(44)
Je důležité zajistit řádné finanční řízení programu a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a současně zaručit právní jistotu a dostupnost programu pro všechny účastníky.
(45)
K zajištění rychlé reakce na měnící se potřeby po celou dobu trvání programu, by měla být na Komisi v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena pravomoc přijímat akty v souvislosti s ustanoveními, která se týkají dalších činností řízených národními agenturami. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla náležité konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(46)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (17).
(47)
Program by měl zahrnovat tři různé oblasti, přičemž výbor zřízený podle tohoto nařízení by se měl zabývat horizontálními i odvětvovými otázkami. Členské státy zajistí vyslání příslušných zástupců na zasedání tohoto výboru v závislosti na projednávaných tématech a předseda výboru zajistí, aby bylo v programu jednání jednotlivých zasedání jasně uvedeno, o kterém odvětví nebo odvětvích a o jakých tématech v rámci každého odvětví se bude na každém zasedání jednat. V souladu s jednacím řádem výboru by mělo být možné případně přizvat k účasti na zasedání ad hoc externí odborníky, včetně zástupců sociálních partnerů, ve funkci pozorovatelů
(48)
Je vhodné zajistit řádné ukončení programu, zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jeho řízení, jako je financování technické a administrativní pomoci. Od 1. Ledna 2014 by měla technická a administrativní pomoc v případě potřeby zajistit řízení akcí, které nebyly v rámci předchozích programů dokončeny do konce roku 2013.
(49)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být z důvodu rozsahu a účinků této akce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(50)
Rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES by proto měla být zrušena,
(51)
Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2014. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve po svém vyhlášení v úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Působnost programu
1. Tímto nařízením se zavádí program pro opatření Unie v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu nazvaný „Erasmus +“ (dále jen „program“).
2. Program bude prováděn v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
3. Program se při respektování struktur a konkrétních potřeb nejrůznějších odvětví v členských státech vztahuje na:
a)
vzdělávání a odbornou přípravu na všech úrovních z hlediska celoživotního učení, včetně školního vzdělávání (Comenius), vysokoškolského vzdělávání (Erasmus), mezinárodního vysokoškolského vzdělávání (Erasmus Mundus), odborného vzdělávání a přípravy (Leonardo da Vinci) a vzdělávání dospělých (Grundtvig);
b)
mládež (Mládež v akci), zejména v kontextu neformálního a informálního učení;
c)
sport, zejména sport na základní úrovni.
4. Program má mezinárodní rozměr zaměřený na podporu vnější činnosti Unie, včetně jejích rozvojových cílů, prostřednictvím spolupráce mezi Unií a partnerskými zeměmi.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„celoživotním učením“ se rozumí veškeré všeobecné vzdělávání, odborné vzdělávání a příprava, neformální a informální učení v průběhu života, jejichž výsledkem je zdokonalení znalostí, dovedností a schopností nebo zapojení do společnosti v osobní, občanské, kulturní, sociální nebo se zaměstnáním související perspektivě, včetně poskytování poradenských služeb;
2)
„neformálním učením“ se rozumí učení, k němuž dochází na základě plánované činnosti (pokud jde o cíle a dobu učení) a při němž existuje určitá forma podpory tohoto učení (například vztah mezi studentem a učitelem), které však není součástí systému formálního vzdělávání a odborné přípravy;
3)
„informálním učením“ se rozumí učení, které je výsledkem každodenní činnosti související s prací, rodinou nebo volným časem a které není organizováno nebo strukturováno, pokud jde o cíle, dobu nebo podporu učení; z pohledu učící se osoby se může jednat o neúmyslnou činnost;
4)
„strukturovaným dialogem“ se rozumí dialog s mladými lidmi a organizacemi mládeže, který slouží jako stálé fórum pro společné uvažování o prioritách evropské spolupráce v oblasti mládeže, jejím uplatňováním a hodnocením;
5)
„nadnárodní“ se rozumí, není-li stanoveno jinak, každá akce, do níž jsou zapojeny alespoň dvě země programu ve smyslu čl. 24 odst. 1;
6)
„mezinárodní“ se rozumí každá akce, do níž je zapojena alespoň jedna země programu a alespoň jedna třetí země („partnerská země“);
7)
„vzdělávací mobilitou“ se rozumí fyzický přesun do jiné země, než je země pobytu, za účelem studia, odborného vzdělávání nebo neformálního či informálního učení; může mít podobu stáží, učňovských praxí, mládežnických výměn, dobrovolnické činnosti, výuky, nebo účastí na profesním rozvoji a může zahrnovat přípravnou činnost, jako je školení v jazyce hostitelské země, nebo vysílací, hostitelskou a navazující činnost;
8)
„spoluprací na inovacích a výměnou osvědčených postupů“ se rozumí nadnárodní a mezinárodní projekty spolupráce, na kterých se podílejí organizace, jež působí v oblasti vzdělávání, odborné přípravy nebo mládeže, a případně i jiné organizace;
9)
„podporou reformy politiky“ se rozumí jakýkoli typ činnosti zaměřené na podporu a usnadnění modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy a dále podpora rozvoje evropské politiky mládeže prostřednictvím procesu politické spolupráce mezi členskými státy, zejména otevřené metody koordinace a strukturovaného dialogu s mladými lidmi;
10)
„virtuální mobilitou“ se rozumí soubor činností podporovaných informačními a komunikačními technologiemi, včetně elektronického učení, organizovaných na institucionální úrovni, které umožňují nebo usnadňují získání nadnárodních nebo mezinárodních zkušeností ze spolupráce v souvislosti s výukou či učením;
11)
„pracovníky“ se rozumí osoby, které se profesionálně nebo jako dobrovolníci podílejí na vzdělávání, odborné přípravě či neformálním učení mládeže a mohou zahrnovat profesory, učitele, školitele, vedoucí pracovníky škol, pracovníky s mládeží a nepedagogické pracovníky;
12)
„pracovníkem s mládeží“ se rozumí odborník nebo dobrovolník, který se podílí na neformálním učení a podporuje mladé lidi v jejich osobním sociálně pedagogickém a profesním rozvoji;
13)
„mladými lidmi“ se rozumí osoby ve věku 13 až 30 let;
14)
„vysokoškolskou institucí“ se rozumí:
a)
jakýkoliv druh vysokoškolské instituce podle vnitrostátních právních předpisů nebo praxe, která nabízí uznávané akademické tituly nebo jiné uznávané kvalifikace na úrovni terciárního vzdělání, a to bez ohledu na to, jak jsou tyto instituce nazývány;
b)
jakákoliv instituce, která v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo praxí nabízí odborné vzdělání či přípravu na úrovni terciárního vzdělání;
15)
„společným diplomem“ se rozumí ucelený studijní program nabízený alespoň dvěma vysokoškolskými institucemi, jehož výsledkem je jeden doklad o dosaženém vzdělání společně vystavený a podepsaný všemi zúčastněnými institucemi a úředně uznávaný v zemích, kde se zúčastněné instituce nacházejí;
16)
„dvojím / vícenásobným diplomem“ se rozumí studijní program nabízený alespoň dvěma (dvojí) nebo více (vícenásobný) vysokoškolskými institucemi, kdy student získá po absolvování od každé ze zúčastněných institucí samostatný doklad o dosaženém vzdělání;
17)
„činností mládeže“ se rozumí mimoškolní činnost (například výměnný pobyt mládeže, dobrovolnictví nebo odborná příprava mládeže) vykonávaná mladým člověkem buď samostatně, nebo ve skupině, především prostřednictvím mládežnických organizací, která se vyznačuje přístupem neformálního učení;
18)
„partnerstvím“ se rozumí dohoda mezi skupinou institucí, případně organizací v různých zemích programu, jejímž účelem je provádění společných evropských činností v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu či vytvoření formální nebo neformální sítě v příslušné oblasti, jako jsou společné vzdělávací projekty pro žáky a jejich učitele ve formě výměnných pobytů tříd a dlouhodobé mobility jednotlivců, intenzivních vysokoškolských programů a spolupráce mezi regionálními a místními orgány s cílem podpořit spolupráci mezi regiony, a to i mezi regiony na různých stranách hranic; dohoda může být za účelem zvýšení kvality partnerství rozšířena i na instituce, případně organizace partnerských zemí;
19)
„klíčovými kompetencemi“ se rozumí základní soubor znalostí, dovedností a postojů, které všichni potřebují k osobnímu naplnění a rozvoji, aktivnímu občanství, sociálnímu začlenění a zaměstnání, jak je uvedeno v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/962/ES (18);
20)
„otevřenou metodou koordinace“ se rozumí mezivládní metoda, která poskytuje rámec pro spolupráci mezi členskými státy, jejichž vnitrostátní politika tak může být směrována k určitým společným cílům; v rozsahu působnosti tohoto programu se otevřená metoda koordinace vztahuje na vzdělávání, odbornou přípravu a mládež;
21)
„unijními nástroji pro transparentnost a uznávání kvalifikací“ se rozumí nástroje, které zúčastněným subjektům pomáhají pochopit, hodnotit a, tam kde je to možné, uznávat výsledky učení a kvalifikace v celé Unii;
22)
„zeměmi sousedství“ se rozumí země a území, na které se vztahuje evropská politika sousedství.;
23)
„dvojí kariérou“ se rozumí kombinace trénování vrcholového sportu a všeobecného vzdělávání nebo práce;
24)
„sportem na základní úrovni“ se rozumí organizovaný sport provozovaný na místní úrovni amatérskými sportovci a sport pro všechny.
Článek 3
Evropský přínos
1. Program podpoří pouze ty akce a činnosti, které představují potenciální evropský přínos a které přispějí k dosažení obecného cíle uvedeného v článku 4.
2. Evropský přínos akcí a činností programu bude zajištěn zejména jejich:
a)
nadnárodním charakterem, zejména s ohledem na mobilitu a spolupráci s cílem dosáhnout trvalého systémového dopadu;
b)
vzájemnou doplňkovostí a spolupůsobením s dalšími programy a politikami na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni;
c)
přispěním k účinnému využívání unijních nástrojů pro transparentnost a uznávání kvalifikací
Článek 4
Obecný cíl programu
Program přispívá k dosažení:
a)
cílů strategie Evropa 2020, včetně hlavního cíle v oblasti vzdělávání;
b)
cílů strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020), včetně odpovídajících referenčních hodnot;
c)
udržitelného rozvoje partnerských zemí v oblasti vysokoškolského vzdělávání;
d)
celkových cílů obnoveného rámce pro evropskou spolupráci v oblasti mládeže (2010-2018);
e)
cíle rozvoje evropského rozměru ve sportu, zejména v sportu na základní úrovni, v souladu s pracovním plánem Unie pro sport, a
f)
prosazování evropských hodnot v souladu s článkem 2 Smlouvy o Evropské unii.
KAPITOLA II
Vzdělávání a odborná příprava
Článek 5
Specifické cíle
1. V souladu s obecným cílem programu uvedeným v článku 4, zejména s cíli strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy(ET 2020), a na podporu udržitelného rozvoje partnerských zemí v oblasti vysokoškolského vzdělávání sleduje program tyto specifické cíle:
a)
zlepšit úroveň klíčových kompetencí a dovedností se zvláštním ohledem na jejich význam pro trh práce a přispění k soudržné společnosti, především prostřednictvím větších příležitostí pro vzdělávací mobilitu a prostřednictvím prohloubené spolupráce mezi oblastí vzdělávání a odborné přípravy a světem práce;
b)
podporovat zlepšování kvality, špičkovou kvalitu inovací a internacionalizaci na úrovni vzdělávacích institucí a institucí odborné přípravy, zejména prostřednictvím lepší nadnárodní spolupráce mezi poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy a jinými zúčastněnými subjekty;
c)
podpořit vznik evropského prostoru celoživotního vzdělávání a povědomí o něm, chápaného jako doplněk k reformám politik na vnitrostátní úrovni a prosazovat modernizaci systémů vzdělávání a odborné přípravy, zejména na základě prohloubené politické spolupráce, lepšího využívání unijních nástrojů pro transparentnost a uznávání kvalifikací a šíření osvědčených postupů;
d)
rozšířit mezinárodní rozměr vzdělávání a odborné přípravy, zejména na základě spolupráce mezi institucemi v Unii a partnerských zemích v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a v oblasti vysokoškolského vzdělávání, prostřednictvím zvýšení přitažlivosti evropských vysokoškolských institucí a podporou vnější činnosti Unie, včetně jejích rozvojových cílů, na základě podpory mobility a spolupráce mezi vysokoškolskými institucemi v Unii a partnerských zemích a cíleného budování kapacit v partnerských zemích;
e)
zlepšit výuku a studium jazyků a podporovat značnou jazykovou rozmanitost Unie a mezikulturní povědomí;
f)
podporovat dosahování vynikajících výsledků ve výuce a výzkumu v oblasti evropské integrace prostřednictvím činností programu Jean Monnet po celém světě, jak je uvedeno v článku 10.
2. Pro účely hodnocení programu jsou v příloze I stanoveny měřitelné a relevantní ukazatele související s jednotlivými specifickými cíli uvedenými v odstavci 1.
Článek 6
Akce v rámci programu
1. V oblasti vzdělávání a odborné přípravy sleduje program své cíle prostřednictvím těchto tří typů akcí:
a)
vzdělávací mobility jednotlivců;
b)
spolupráce na inovacích a výměny osvědčených postupů;
c)
podpory reformy politiky.
2. Zvláštní činnosti programu Jean Monnet jsou popsány v článku 10.
Článek 7
Vzdělávací mobilita jednotlivců
1. Vzdělávací mobilita jednotlivců podpoří tyto činnosti v zemích programu uvedených v čl. 24 odst. 1:
a)
mobilitu studentů všech cyklů vysokoškolského vzdělávání, studentů, učňů a žáků, v rámci odborného vzdělávání odborné přípravy. Tato mobilita může mít podobu studia v partnerské instituci nebo stáží či získávání zkušeností jako učeň, asistent nebo stážista v zahraničí. Mobilita v rámci magisterského programu může být podporována prostřednictvím nástroje pro záruky za studentské půjčky uvedeného v článku 20;
b)
mobilitu pracovníků v rámci zemí programu uvedených v čl. 24 odst. 1. Tato mobilita může mít podobu výuky či asistentských stáží nebo účasti na činnostech profesního rozvoje v zahraničí.
2. Tato akce bude podporovat také mezinárodní mobilitu studentů a pracovníků do partnerských zemí a z partnerských zemí v souvislosti s vysokoškolským vzděláváním, včetně mobility organizované na základě společných, dvojích nebo vícenásobných diplomů vysoké kvality či společných výzev.
Článek 8
Spolupráce na inovacích a výměna osvědčených postupů
1. Spolupráce na inovacích a výměna osvědčených postupů podpoří:
a)
strategická partnerství mezi organizacemi nebo institucemi podílejícími se na vzdělávání a odborné přípravě či z jiných příslušných odvětví, zaměřená na rozvoj a uskutečňování společných iniciativ a na podporu vzájemného učení a výměny zkušeností;
b)
partnerství mezi světem práce a vzdělávacími institucemi a institucemi odborné přípravy ve formě:
-
znalostních aliancí zejména mezi vysokoškolskými institucemi a světem práce, zaměřených na podporu kreativity, inovací, učení se na pracovišti a podnikání tím, že nabízejí příslušné příležitosti k učení, včetně rozvoje nových oborů a pedagogických metod;
-
aliancí odvětvových dovedností mezi poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy a světem práce, zaměřených na podporu zaměstnatelnosti, přispívajících k vytváření nových osnov specifických pro jednotlivá odvětví nebo nových meziodvětvových osnov, vyvíjejících inovativní způsoby odborné výuky a přípravy a uvádějících unijní nástroje pro transparentnost a uznávání kvalifikací do praxe;
c)
podpůrné informační platformy, které zahrnují všechna odvětví v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, především včetně elektronického partnerství, umožňují vzájemné učení, virtuální mobilitu a výměnu osvědčených postupů a otevírají přístup účastníkům ze sousedních zemí.
2. Toto opatření podpoří také rozvoj, budování kapacit, regionální integraci, výměnu znalostí a modernizační procesy prostřednictvím mezinárodních partnerství mezi vysokoškolskými institucemi z Unie a partnerských zemí, zejména pokud jde o vzájemné učení a společné vzdělávací projekty, a také na základě podpory regionální spolupráce a informačních kanceláří v členských státech, především se zeměmi sousedství.
Článek 9
Podpora reformy politiky
1. Podpora reformy politiky zahrnuje činnosti zahájené na úrovni Unie, které se týkají:
a)
naplňování politické agendy Unie v oblasti vzdělávání a odborné přípravy v kontextu otevřené metody koordinace a boloňského a kodaňského procesu;
b)
zavádění unijních nástrojů pro transparentnost a uznávání kvalifikací v zemích programu - zejména jednotného rámce Unie pro transparentnost v oblasti kvalifikací a způsobilostí (Europass), evropského rámce kvalifikací (EQF), evropského systému přenosu a akumulace kreditů (ECTS), evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET, evropského referenčního rámce pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy (EQAVET, evropského registru agentur zabezpečujících kvalitu ve vysokoškolském vzdělávání (EQAR a Evropského sdružení pro zajišťování kvality ve vysokoškolském vzdělávání (ENQA - a podpory celounijních sítí a evropských nevládních organizací aktivních v oblasti vzdělávání a odborné přípravy;
c)
politického dialogu s příslušnými evropskými zúčastněnými subjekty v oblasti vzdělávání a odborné přípravy;
d)
národních informačních středisek pro uznávání vysokoškolské kvalifikace (NARIC), sítí Eurydice a Euroguidance i národních středisek Europass.
2. Tato akce rovněž podpoří politický dialog s partnerskými zeměmi a mezinárodními organizacemi.
Článek 10
Činnosti programu Jean Monnet
Cílem činností programu Jean Monnet je:
a)
prosazovat výuku a výzkum evropské integrace po celém světě mezi specializovanými akademiky, studenty a občany, zejména na základě vytváření kateder Jean Monnet a jiné akademické činnosti a také na základě poskytování podpory na jinou činnost v oblasti osvojování si znalostí ve vysokoškolských institucích;
b)
podporovat činnost akademických institucí nebo sdružení, které působí v oblasti studia evropské integrace, a prosazovat označení Jean Monnet udělované za vynikající výsledky;
c)
podporovat tyto instituce, které sledují jakýkoliv cíl v evropském zájmu:
i)
Evropský univerzitní institut ve Florencii,
ii)
Evropskou univerzitu (v Brugách a Natolinu);
iii)
Evropský institut veřejné správy (EIPA) v Maastrichtu;
iv)
Akademii evropského práva v Trevíru;
v)
Evropskou agenturu pro rozvoj speciálního vzdělávání v Odense;
vi)
Mezinárodní středisko evropského vzdělávání (CIFE), Nice;
d)
podporovat politickou debatu a výměny mezi akademickým světem a tvůrci politik v souvislosti s politickými prioritami Unie.
KAPITOLA III
Mládež
Článek 11
Specifické cíle
1. V souladu s obecným cílem programu uvedeným v článku 4, zejména s cíli obnoveného rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010-2018), sleduje program v oblasti mládeže tyto specifické cíle:
a)
zlepšit úroveň klíčových kompetencí a dovedností mladých lidí, včetně mladých lidí s omezenými příležitostmi, a podporovat jejich zapojení do demokratického života v Evropě a trhu práce, jejich aktivní občanství, mezikulturní dialog, sociální začlenění a solidaritu, především prostřednictvím větších příležitostí mobility ve vzdělávání pro mládež, pro lidi, kteří jsou zapojeni do práce s mládeží nebo do činnosti mládežnických organizací, a pro mládežnické vedoucí a prohlubováním vazeb mezi oblastí mládeže a trhem práce;
b)
podpořit zlepšení kvality při práci s mládeží, zejména prostřednictvím prohloubené spolupráce mezi organizacemi působícími v oblasti mládeže nebo jinými zúčastněnými subjekty;
c)
vytvořit doplněk k reformám politik na místní, regionální a celostátní úrovni a podporovat rozvoj znalostí a politiky mládeže, která by vycházela z faktických poznatků, a uznávání neformálního a informálního učení, zejména na základě prohloubení politické spolupráce, lepšího využívání unijních nástrojů pro transparentnost a uznávání kvalifikací a šíření osvědčených postupů;
d)
posilovat mezinárodní rozměr činností v oblasti mládeže a úlohu mládežnických pracovníků a organizací, které by měly fungovat jako podpůrné systémy pro mladé lidi, a to jako doplněk vnější činnosti Unie, zejména prostřednictvím podpory mobility a spolupráce mezi Unií, zúčastněnými subjekty z partnerských zemí a mezinárodními organizacemi a prostřednictvím cíleného budování kapacit v partnerských zemích.
2. Pro účely hodnocení programu jsou v příloze I stanoveny měřitelné a relevantní ukazatele související s jednotlivými specifickými cíli uvedenými v odstavci 1.
Článek 12
Akce v rámci programu
Program sleduje své cíle prostřednictvím těchto typů akcí:
a)
vzdělávací mobility v jednotlivců;
b)
spolupráce na inovacích a výměny osvědčených postupů;
c)
podpory reformy politiky.
Článek 13
Vzdělávací mobilita jednotlivců
1. Vzdělávací mobilita jednotlivců podpoří:
a)
mobilitu mladých lidí zapojených do neformálního a informálního učení mezi zeměmi programu; tato mobilita může mít podobu výměny mládeže a dobrovolnické činnosti v rámci Evropské dobrovolné služby i inovativní činnosti založené na stávajících ustanoveních týkajících se mobility;
b)
mobilitu osob, které jsou zapojeny do práce s mládeží nebo do činnosti mládežnických organizací, a mobilitu mládežnických vedoucích; tato mobilita může mít podobu odborné přípravy a vytváření kontaktů.
2. Tato akce opatření podpoří také mobilitu do partnerských zemí a z partnerských zemí, zejména zemí sousedství, v případě mladých lidí, osob, které jsou zapojeny do práce s mládeží nebo do činnosti mládežnických organizací, a mládežnických vedoucích.
Článek 14
Spolupráce na inovacích a výměna osvědčených postupů
1. Spolupráce na inovacích a výměna osvědčených postupů podpoří:
a)
strategická partnerství zaměřená na rozvoj a uskutečňování společných iniciativ, včetně mládežnických iniciativ a občanských projektů, které podporují aktivní občanství, sociální inovaci, zapojení do demokratického života a podnikání prostřednictvím vzájemného učení a výměny zkušeností;
b)
podpůrné informační platformy umožňující vzájemné učení, práci s mládeží založenou na znalostech, virtuální mobilitu a výměnu osvědčených postupů.
2. Tato akce podpoří rovněž rozvoj, budování kapacit a výměnu znalostí na základě partnerství mezi organizacemi v zemích programu a v partnerských zemích, zejména prostřednictvím vzájemného učení.
Článek 15
Podpora reformy politiky
1. Podpora reformy politiky zahrnuje opatření týkající se:
a)
naplňování politické agendy Unie v oblasti mládeže za použití otevřené metody koordinace;
b)
zavádění unijních nástrojů pro transparentnost a uznávání kvalifikací v zemích programu, zejména pasu mládeže (Youthpass), a podpory sítí a evropských mládežnických nevládních organizací v celé Unii;
c)
politického dialogu s příslušnými evropskými zúčastněnými subjekty, včetně strukturovaného dialogu s mladými lidmi;
d)
Evropského fóra mládeže, středisek zdrojů pro rozvoj práce s mládeží a sítě Eurodesk.
2. Tato akce podpoří rovněž politický dialog s partnerskými zeměmi a mezinárodními organizacemi.
KAPITOLA IV
Sport
Článek 16
Specifické cíle
1. V souladu s obecným cílem programu uvedeným v článku 4 a s pracovním plánem Unie v oblasti sportu je program zaměřen především na sport na základní úrovni a sleduje tyto specifické cíle:
a)
vypořádat se s přeshraničními hrozbami narušujícími integritu sportu, včetně sportu na základní úrovni, jako je doping, manipulace s výsledky zápasů a násilí a jakákoli nesnášenlivost a diskriminace;
b)
prosazovat a podporovat řádnou správu ve sportu a dvojí kariéru sportovců;
c)
podporovat dobrovolnickou činnost ve sportu a zároveň sociální začleňování prostřednictvím sportu, rovné příležitosti a zdraví upevňující pohybové aktivity, a to větším zapojením do sportu a zpřístupněním sportu pro všechny.
2. Pro účely hodnocení programu jsou v příloze I stanoveny měřitelné a relevantní ukazatele související s jednotlivými specifickými cíli uvedenými v odstavci 1.
Článek 17
Činnosti
1. Cíle spolupráce jsou naplňovány prostřednictvím těchto nadnárodních činností, které by se měly zaměřit především na sport na základní úrovni:
a)
podpora partnerství založených na spolupráci;
b)
podpora neziskových evropských sportovních akcí, na nichž se podílí několik zemí programu a které přispívají k dosažení cílů stanovených v čl. 16 odst. 1 písm. c);
c)
podpora posilování základních podkladů pro tvorbu politiky;
d)
dialog s příslušnými evropskými zúčastněnými subjekty.
2. Činnosti podle odstavce 1 mohou získat doplňkové financování od třetích osob, jako jsou soukromé podniky.
KAPITOLA V
Finanční ustanovení
Článek 18
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu od 1. ledna 2014 se stanoví na 14 774 524 000 EUR v běžných cenách.
Roční prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Částka uvedená v odstavci 1 bude rozdělena mezi činnosti programu s rozpětím flexibility menším než 5 % každé přidělené částky takto:
a)
77,5 % na vzdělávání a odbornou přípravu, z čehož budou určeny minimální příděly:
i)
43 % na vysokoškolské vzdělávání, což představuje 33,3 % celkového rozpočtu;
ii)
22 % na odborné vzdělávání a přípravu, což představuje 17 % celkového rozpočtu;
iii)
15 % na školní vzdělávání, což představuje 11,6 % celkového rozpočtu;
iv)
5 % na vzdělávání dospělých, což představuje 3,9 % celkového rozpočtu;
b)
10 % na mládež;
c)
3,5 % na nástroj pro záruky za studentské půjčky;
d)
1,9 % na činnosti programu Jean Monnet;
e)
1,8 % na sport, z čehož bude nejvýše 10 % na činnost uvedenou v čl. 17 odst. 1 písm. b);
f)
3,4 % jako granty na provozní náklady vnitrostátním agenturám a
g)
1,9 % na pokrytí administrativních výdajů.
3. Pokud jde o příděly uvedené v bodech a) a b) odstavce 2, bude nejméně 63 % přiděleno na vzdělávací mobilitu jednotlivců a nejméně 28 % na spolupráci v oblasti inovací a výměnu osvědčených postupů a 4,2 % na podporu reformy politiky.
4. Kromě finančního krytí uvedeného v odstavci 1 a za účelem podpory mezinárodního rozměru vysokoškolského vzdělávání bude přiděleno dodatečné financování z různých vnějších nástrojů (finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj sousedství, nástroj partnerství pro spolupráci se třetími zeměmi a nástroj předvstupní pomoci) na akce v oblasti vzdělávací mobility do jiných zemí nebo z jiných zemí, než jsou partnerské země, a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Na použití těchto prostředků se použije toto nařízení, přičemž musí být zajištěn soulad s příslušnými nařízeními, kterými se řídí uvedené vnější nástroje a v případě nástroje pro rozvojovou spolupráci musí být splněna kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc, jak jsou stanovena Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.
Finanční prostředky se budou uvolňovat prostřednictvím dvou víceletých přídělů, z nichž první bude pokrývat první čtyři roky a druhý následující tři roky. Přidělení těchto finančních prostředků se stanoví ve víceletém orientačním programování vnějších nástrojů uvedených v prvním pododstavci, v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. Spolupráce s partnerskými zeměmi může být v případě potřeby založena na dodatečných rozpočtových prostředcích přidělených partnerskými zeměmi v souladu s postupy dohodnutými s těmito zeměmi.
Činnosti v oblasti mobility studentů a pracovníků mezi zeměmi programu a partnerskými zeměmi financované prostřednictvím přídělů z nástroje pro rozvojovou spolupráci se zaměří na oblasti, které jsou podstatné pro udržitelný růst rozvojových zemí podporující začlenění.
5. Z finančních prostředků určených pro program lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou potřebné pro řízení programu a dosažení jeho cílů, zejména výdaje na studie, schůze odborníků a informační a komunikační činnosti, včetně komunikace mezi podniky v souvislosti s politickými prioritami Unie za předpokladu, že se týkají obecných cílů tohoto nařízení, výdaje spojené s informačními technologiemi zaměřenými na zpracovávání a výměnu informací, jakož i veškeré jiné výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou na základě řízení programu.
6. Z finančních prostředků lze rovněž hradit výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními podle rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES. V případě potřeby by mohly být k pokrytí obdobných výdajů zahrnuty prostředky do rozpočtu na období po roce 2020, aby bylo možné řídit opatření a činnosti, jež nebyly dokončeny do 31. prosince 2020.
7. Finanční prostředky na vzdělávací mobilitu jednotlivců, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 1 písm. a) a čl. 12 písm. a), které má spravovat národní agentura nebo agentury (dále jen "agentura"), jsou přidělovány na základě počtu obyvatel a životních nákladů v dotyčném členském státě, vzdálenosti mezi hlavními městy členských států a výkonnosti. Parametr výkonnosti tvoří 25 % celkových finančních prostředků podle kritérií uvedených v odstavcích 8 a 9. Finanční prostředky na strategická partnerství uvedená v čl. 8 odst. 1 a v čl. 14 odst. 1 písm. a), která má vybrat a řídit národní agentura, jsou přidělovány na základě kritérií stanovených Komisí v souladu s přezkumným postupem podle čl. 36 odst. 3. Toto přidělování prostředků by mělo být pokud možno neutrální s ohledem na rozdílné systémy vzdělávání a odborné přípravy v členských státech, mělo by zamezit výraznému snížení ročních rozpočtů přidělených členským státům v jednotlivých letech provádění programu a minimalizovat nepřiměřenou nerovnováhu ve výši přidělovaných prostředků.
8. Finanční prostředky se přidělují na základě výkonnosti, tak aby bylo podpořeno účinné a efektivní využívání zdrojů. Kritéria použitá k měření výkonnosti budou vycházet z nejnovějších dostupných údajů a zaměří se zejména na:
a)
úroveň ročních uskutečněných výstupů; a
b)
úroveň ročních uskutečněných plateb.
9. Finanční prostředky na rok 2014 se přidělují na základě nejnovějších dostupných údajů o prováděných akcích a čerpání rozpočtu vynaloženém v rámci programu celoživotního učení a programů Mládež v akci a Erasmus Mundus prováděných do 31. prosince 2013 včetně.
10. Program může poskytovat podporu zvláštními novými způsoby financování, zejména způsoby stanovenými v článku 20.
Článek 19
Zvláštní způsoby financování
1. Komise poskytuje finanční podporu Unie v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Komise může zveřejnit společné výzvy s partnerskými zeměmi nebo jejich organizacemi a agenturami k financování projektů na základě odpovídajících finančních prostředků. Projekty lze hodnotit a vybírat prostřednictvím společných hodnotících a výběrových postupů dohodnutých zúčastněnými financujícími agenturami v souladu se zásadami stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Má se za to, že veřejné subjekty, jakož i školy, vysokoškolské instituce a organizace v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, které během posledních dvou let získaly více než 50 % svého ročního příjmu z veřejných zdrojů, mají potřebnou finanční, odbornou a správní způsobilost k provádění činností v rámci programu. Nemusejí předkládat další dokumentaci k doložení uvedené způsobilosti.
4. Odchylně od článku 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v řádně odůvodněných případech může Komise považovat za způsobilé pro financováni od 1. ledna 2014 náklady, které se přímo vztahují k provádění podporovaných akcí a vznikly během prvních šesti měsíců roku 2014, a to i v případě, že příjemci vznikly před podáním žádosti o financování.
5. Částka uvedená v čl. 137 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se nevztahuje na finanční podporu vzdělávací mobility poskytovanou jednotlivcům.
Článek 20
Nástroj pro záruky za studentské půjčky
1. Nástroj pro záruky za studentské půjčky poskytne částečnou záruku finančním zprostředkovatelům týkající se půjček za nejlepších možných podmínek poskytovaných studentům studujícím v druhém cyklu, jako je magisterské studium, v uznávané vysokoškolské instituci v zemi programu, jak je definována v čl. 24 odst. 1, která není ani zemí jejich bydliště ani zemí, v níž získali kvalifikaci umožňující přístup k magisterskému studiu.
2. Záruky vydané prostřednictvím nástroje pro záruky za studentské půjčky pokrývají nové způsobilé studentské půjčky až do výše 12 000 EUR pro jednoleté programy a do výše 18 000 EUR pro dvouleté programy nebo jejich ekvivalent v místní měně.
3. Správa nástroje pro záruky za studentské půjčky na unijní úrovni je svěřena Evropskému investičnímu fondu (EIF) v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 na základě dohody o přenesení pravomocí s Komisí, v níž se stanovují podrobná pravidla a požadavky upravující používání nástroje pro záruky za studentské půjčky i příslušné povinnosti stran. Na základě toho Evropský investiční fond uzavře dohody s finančními zprostředkovateli, jako jsou banky, vnitrostátní nebo regionální úvěrové instituce poskytující půjčky studentům nebo jiné uznávané finanční instituce a vyvine úsilí k zajištění výběru finančního zprostředkovatele pro každou zúčastněnou zemi s cílem zajistit, aby studenti ze všech zemí programu měli k nástroji pro záruky za studentské půjčky přístup konzistentním a nediskriminujícím způsobem.
4. Technické informace týkající se fungování nástroje pro záruky za studentské půjčky jsou uvedeny v příloze II.
KAPITOLA VI
Výkonnost, výsledky a šíření
Článek 21
Sledování a hodnocení výkonnosti a výsledků
1. Komise ve spolupráci s členskými státy pravidelně sleduje výkonnost a výsledky programu v porovnání s jeho cíli a informuje o nich, zejména pokud jde o:
a)
evropský přínos uvedený v článku 3;
b)
rozdělení finančních prostředků do oblastí vzdělávání, odborné přípravy a mládeže s cílem zajistit do konce programu přidělení financování, které zaručí trvalý systémový dopad.
c)
využití finančních prostředků získaných z vnějších nástrojů, jak je uvedeno v čl. 18 odst. 4, a jejich příspěvek k cílům a zásadám příslušných vnějších nástrojů.
2. Kromě provádění průběžného sledování Komise nejpozději do 31. prosince 2017 předloží hodnotící zprávu v polovině období za účelem posouzení účinnosti opatření přijatých k dosažení cílů programu a posouzení efektivity programu a jeho evropské přidané hodnoty, k níž případně přiloží legislativní návrh na změnu tohoto nařízení. Hodnotící zpráva o v polovině období se navíc zaměří na prostor ke zjednodušení programu, na jeho vnitřní a vnější soudržnost, na trvalou relevantnost všech jeho cílů, jakož i na příspěvek přijatých opatření k realizaci strategie Evropa 2020. Hodnocení zohlední také výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu předcházejících opatření (celoživotní vzdělávání, Mládež v akci, Erasmus Mundus a další mezinárodní programy vysokoškolského vzdělávání).
3. Komise předloží hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 2 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
4. Aniž jsou dotčeny požadavky stanovené v kapitole VII a povinnosti národních agentur uvedené v článku 28, členské státy Komisi předloží do 30. června 2017 zprávu o provádění a dopadu programu na jejich území.
5. Do 30. června 2022 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů závěrečné hodnocení programu.
Článek 22
Komunikace a šíření
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí šíření informací, publicitu a návaznost v souvislosti se všemi akcemi a činnostmi podporovanými v rámci programu, jakož i šíření výsledků předchozího programu celoživotního vzdělávání, programu Mládež v akci a programu Erasmus Mundus
2. Příjemci projektů podporovaných prostřednictvím akcí a činností uvedených v článcích 6, 10, 12, 17 a 20 by měli zajistit řádné šíření dosažených výsledků a dopadů a jejich komunikaci. To může zahrnovat ustanovení o vzájemném informování o možnostech mobility.
3. Národní agentury uvedené v článku 28 vypracují jednotnou politiku, pokud jde o účinné šíření a využívání výsledků činností podporovaných v rámci akcí, jež pod záštitou programu řídí, a pomáhají Komisi s obecným úkolem šíření informací o programu, včetně informací o akcích a činnostech řízených na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, a o jeho výsledcích, a informují příslušné cílové skupiny o akcích v jejich zemi.
4. Veřejné i soukromé subjekty působící v těch odvětvích, na která se program vztahuje, využívají značku „Erasmus+“ pro účely komunikace a šíření informací týkajících se programu. Pro jednotlivé části programu se použijí následující značky:
-
„Comenius“ pro oblast školního vzdělávání;
-
„Erasmus“ pro všechny typy vysokoškolského vzdělávání v zemích programu,
-
„Erasmus Mundus“ pro všechny typy činností v rámci vysokoškolského vzdělávání mezi zeměmi programu a partnerskými zeměmi,
-
„Leonardo da Vinci“ pro oblast odborného vzdělávání a odborné přípravy,
-
„Grundtvig“ pro oblast vzdělávání dospělých,
-
„Mládež v akci“ pro oblast neformálního a informálního učení mládeže,
-
„Sport“ pro činnosti v oblasti sportu.
5. Komunikační činnosti přispívají také ke komunikaci mezi podniky v souvislosti s politickými prioritami Unie za předpokladu, že se týkají obecného cíle tohoto nařízení.
KAPITOLA VII
Přístup k programu
Článek 23
Přístup k programu
1. Jakýkoli veřejný či soukromý subjekt, který působí v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu na základní úrovni může požádat o finanční prostředky z programu. V případě činností uvedených v čl. 13 odst. 1 písm. a) a čl. 14 odst. 1 písm. a) je cílem programu rovněž podpora účasti skupin mladých lidí, které jsou zapojeny do práce s mládeží, která však nemusí nutně probíhat v rámci mládežnických organizací.
2. Komise a členské státy vynaloží při provádění programu zvláštní úsilí na podporu sociálního začlenění a účasti osob se zvláštními potřebami nebo omezenými příležitostmi, mimo jiné výběrem účastníků a přidělováním stipendií.
Článek 24
Účast zemí
1. Programu se mohou účastnit tyto země (dále jen „země programu“):
a)
členské státy;
b)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu se všeobecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách;
c)
ty země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s ustanoveními uvedené dohody;
d)
Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody, která s ní bude uzavřena;
e)
země, na které se vztahuje evropská politika sousedství a které s Unií uzavřely dohody umožňující jejich účast v programech Unie pod podmínkou uzavření dvoustranné dohody s Unií o podmínkách účasti v tomto programu.
2. Na země programu se vztahují všechny povinnosti a všechny úkoly stanovené tímto nařízením ve vztahu k členským státům.
3. Program podpoří spolupráci s partnerskými zeměmi, zejména se sousedními zeměmi, v akcích a činnostech uvedených v článcích 6, 10 a 12.
KAPITOLA VIII
Systém řízení a auditu
Článek 25
Doplňkovost
Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou jednotnost a doplňkovost programu s:
a)
příslušnými politikami a programy, zejména v oblasti kultury, sdělovacích prostředků, zaměstnanosti, výzkumu, inovací, průmyslu a podniků, politiky soudržnosti a rozvoje a rovněž politiky rozšiřování a iniciativ, nástrojů a strategií v oblasti regionální politiky a vnějších vztahů;
b)
ostatními příslušnými zdroji financování Unie v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, zejména s Evropským sociálním fondem a dalšími finančními nástroji, které se týkají zaměstnanosti a sociálního začleňování, Evropským fondem pro regionální rozvoj, s Horizontem 2020 - rámcovým programem pro výzkum a inovace, s finančními nástroji, které se týkají spravedlnosti, občanství a zdraví, s programy vnější spolupráce a s předvstupními nástroji.
Článek 26
Prováděcí subjekty
Program provádějí důsledně tyto subjekty:
a)
Komise na úrovni Unie;
b)
národní agentury na vnitrostátní úrovni v zemích programu.
Článek 27
Vnitrostátní orgán
1. Pojmem „vnitrostátní orgán“ se rozumí jeden nebo více vnitrostátních orgánů v souladu s vnitrostátními právními předpisy a praxí.
2. Do 22 ledna 2014 členské státy prostřednictvím formálního oznámení předaného jejich stálým zastoupením oznámí Komisi osoby, které jsou ze zákona oprávněny jednat jejich jménem jako „vnitrostátní orgán“ pro účely tohoto nařízení. V případě nahrazení vnitrostátního orgánu v průběhu trvání programu to členský stát Komisi okamžitě oznámí v souladu se stejným postupem.
3. Členské státy přijme veškerá vhodná opatření k odstranění právních a správních překážek řádného fungování programu, zahrnující pokud možno i opatření zaměřená na řešení otázek, které jsou příčinou obtíží při získáváním víz.
4. Do 22. března 2014 vnitrostátní orgán určí národní agenturu nebo národní agentury. V případech, kdy existuje více než jedna národní agentura, zřídí členské státy vhodný mechanismus koordinovaného řízení při provádění programu na vnitrostátní úrovni, zejména s cílem zajistit v tomto ohledu jednotné a nákladově efektivní provádění programu a účinný kontakt s Komisí a usnadnit případné převody finančních prostředků mezi agenturami, čímž umožní flexibilitu a lepší využívání prostředků přidělených členským státům. Aniž je dotčen čl. 29 odst. 3, každý členský stát rozhodne, jakým způsobem budou uspořádány vztahy mezi vnitrostátním orgánem a národní agenturou, mimo jiné pokud jde o úkoly, jako je vypracování ročního pracovního programu národní agentury.
Vnitrostátní orgán Komisi předloží příslušné posouzení shody ex ante dokládající, že národní agentura splňuje ustanovení čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu v) a vi) a čl. 60 odst. 1, 2 a 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a článku 38 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (19), jakož i požadavky Unie, které se týkají norem vnitřní kontroly národních agentur a pravidel pro jejich správu finančních prostředků programu určených na grantovou podporu.
5. Vnitrostátní orgán pověří nezávislého auditora, uvedeného v článku 30.
6. Při posouzení shody ex ante bude vnitrostátní orgán vycházet z vlastních kontrol a auditů nebo kontrol a auditů provedených nezávislým auditorem uvedeným v článku 30.
7. V případě, že národní agentura určená pro tento program je shodná s národní agenturou určenou pro předchozí program celoživotního vzdělávání nebo program Mládež v akci, může být rozsah kontrol a auditů v rámci posouzení shody ex ante omezen na požadavky, které jsou nové a specifické pro tento program.
8. Vnitrostátní orgán sleduje program a dohlíží na jeho řízení na vnitrostátní úrovní. Informuje Komisi a konzultuje s ní v dostatečném předstihu předtím, než přijme jakékoli rozhodnutí, které může mít významný dopad na řízení programu, zejména pokud jde o národní agenturu.
9. Vnitrostátní orgán poskytne odpovídající spolufinancování na provoz národní agentury, aby bylo zajištěno, že program je řízen podle platných pravidel Unie.
10. V případě, že Komise na základě svého hodnocení posouzení shody ex ante zamítne určení národní agentury, vnitrostátní orgán zajistí přijetí nezbytných nápravných opatření, aby národní agentura splňovala minimální požadavky stanovené Komisí, nebo jako národní agenturu určí jiný orgán.
11. Na základě ročního prohlášení řídícího subjektu národní agentury, stanoviska nezávislého auditora k němu a analýzy dodržování předpisů a výkonnosti národní agentury provedené Komisí vnitrostátní orgán do 31. října každého roku poskytne Komisi informace o činnostech v oblasti sledování programu a dozoru nad ním.
12. Vnitrostátní orgán převezme odpovědnost za řádnou správu finančních prostředků Unie, jež Komise převedla na národní agenturu jako grantovou podporu, která má být v rámci programu poskytnuta.
13. V případě jakýchkoli nesrovnalostí, nedbalosti nebo podvodu, které lze přičíst národní agentuře, jakož i v případě závažných nedostatků nebo nízké výkonnosti národní agentury, kdy uvedená skutečnost vede ke vzniku nároku Komise vůči národní agentuře, odpovídá vnitrostátní orgán Komisi za vrácení prostředků, jež nejsou získány zpět.
14. V případech uvedených v odstavci 13 může vnitrostátní orgán odejmout národní agentuře pověření buď ze své vlastní iniciativy, nebo na žádost Komise. V případě, že vnitrostátní orgán chce odejmout národní agentuře pověření z jiných oprávněných důvodů, oznámí toto odnětí Komisi alespoň šest měsíců před předpokládaným datem ukončení pověření národní agentury. V tomto případě se vnitrostátní orgán a Komise formálně dohodnou na zvláštních a přechodných opatřeních.
15. V případě odnětí pověření národní agentuře provede vnitrostátní orgán potřebné kontroly v souvislosti s finančními prostředky Unie svěřenými této národní agentuře a zajistí hladký převod těchto finančních prostředků i všech dokumentů a řídicích nástrojů potřebných k řízení programu na novou národní agenturu. Vnitrostátní orgán poskytne národní agentuře, jejíž pověření odvolal finanční podporu potřebnou k pokračování v plnění svých smluvních povinností k příjemcům programu a Komisi až do jejich převodu na novou národní agenturu.
16. Pokud o to Komise požádá, určí vnitrostátní orgán instituce nebo organizace či druhy takových institucí a organizací, jež by mohly být považovány za způsobilé pro účast na zvláštních akcích programu na jejich území.
Článek 28
Národní agentura
1. Pojmem „národní agentura“ se rozumí jeden nebo více národních agentur v souladu s vnitrostátními právními předpisy a praxí.
2. Národní agentura:
a)
musí mít právní subjektivitu nebo je součástí subjektu, který má právní subjektivitu, a řídí se právem dotyčného členského státu. Jako národní agenturu nelze určit ministerstvo;
b)
musí mít odpovídající kapacity pro řízení, zaměstnance a infrastrukturu k uspokojivému plnění svých úkolů a zajistí účinné a efektivní řízení programu a řádnou správu finančních prostředků Unie;
c)
musí mít provozní a právní prostředky k uplatňování správních a smluvních pravidel a pravidel finančního řízení stanovených na úrovni Unie;
d)
musí mít odpovídající finanční záruky, poskytnuté pokud možno orgánem veřejné moci, které odpovídají míře prostředků Unie, jež bude spravovat;
e)
musí být určena na dobu, která pokrývá trvání programu.
3. Národní agentura odpovídá za řízení všech fázích projektu u následujících akcí programu v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) body v) a vi) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s článkem 44 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012:
a)
akce programu „vzdělávací mobilita jednotlivců“, s výjimkou mobility organizované na základě společných nebo dvojích / vícenásobných diplomů, rozsáhlých dobrovolnických projektů a nástroje pro záruky za studentské půjčky;
b)
strategická partnerství v rámci klíčové akce „spolupráce na inovacích a výměně osvědčených postupů“;
c)
řízení činností malého rozsahu podporujících strukturovaný dialog v oblasti mládeže v rámci klíčové akce „podpora reformy politiky“.
4. Odchylně od odstavce 3 mohou být rozhodnutí o výběru a udělení u strategických partnerství podle odst. 3 písm. b) přijímána na úrovni Unie, je-li příslušné rozhodnutí přijato přezkumným postupem podle čl. 36 odst. 3, a to pouze ve zvláštních případech, kde pro centralizaci existují zřejmé důvody.
5. Národní agentura poskytne grantovou podporu příjemcům prostřednictvím grantové dohody nebo rozhodnutí o grantu, jak pro dotčenou akci v rámci programu specifikuje Komise.
6. Národní agentura podává Komisi a vnitrostátnímu orgánu, který ji určil, každoročně zprávu v souladu s ustanoveními čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Národní agentura odpovídá za provádění připomínek Komise předložených na základě jí provedené analýzy ročního prohlášení řídícího subjektu, jakož i příslušného stanoviska nezávislého auditora.
7. Národní agentura nesmí bez předchozího písemného povolení od vnitrostátního orgánu a Komise na žádnou třetí osobu přenést žádný úkol v rámci programu ani plnění rozpočtu, kterým byla pověřena. Národní agentura zůstává plně odpovědná za úkoly, kterými pověřila třetí osobu.
8. V případě odvolání pověření národní agentury zůstává tato národní agentura právně odpovědná za provádění svých smluvních povinností ve vztahu k příjemcům programu a Komisi až do jejich převodu na novou národní agenturu.
9. Národní agentura je pověřena řízením a ukončováním finančních dohod, které se týkají předchozího programu celoživotního vzdělávání a programu Mládež v akci a které ještě nejsou ukončené při zahájení tohoto programu.
Článek 29
Evropská komise
1. Do dvou měsíců od obdržení posouzení shody ex-ante podle čl. 27 odst. 4 od vnitrostátního orgánu Komise přijme, podmíněně přijme, nebo zamítne určení národní agentury. Komise uzavře s národní agenturou smluvní vztah až po přijetí posouzení shody ex ante. V případě podmíněného přijetí může Komise uplatnit na svůj smluvní vztah s národní agenturou přiměřená preventivní opatření.
2. Po přijetí posouzení shody ex ante národní agentury určené pro program, Komise formalizuje právní odpovědnost v souvislosti s finančními dohodami, které se týkají předchozího programu celoživotního učení a programu Mládež v akci a které na začátku programu ještě nejsou ukončené.
3. V souladu s čl. 27 odst. 4 dokument, který upravuje smluvní vztah mezi Komisí a národní agenturou:
a)
stanovuje normy vnitřní kontroly pro národní agentury a pravidla pro správu finančních prostředků Unie národními agenturami na grantovou podporu;
b)
obsahuje pracovní program národní agentury, který zahrnuje řídicí úkoly národní agentury, na něž je poskytnuta podpora Unie;
c)
stanovuje požadavky na národní agenturu v oblasti podávání zpráv.
4. Komise národní agentuře každoročně v rámci programu poskytne tyto finanční prostředky:
a)
finanční prostředky na grantovou podporu v členském státě pro opatření v rámci programu, jejichž správou je národní agentura pověřena;
b)
finanční příspěvek na podporu úkolů národní agentury v oblasti řízení programu. Ten se poskytuje v podobě paušálního příspěvku na provozní náklady národní agentury a stanoví na základě částky finančních prostředků Unie na grantovou podporu svěřených národní agentuře.
5. Komise stanoví požadavky pro pracovní program národní agentury. Komise poskytne národní agentuře finanční prostředky v rámci programu až poté, co formálně schválí příslušný pracovní program této agentury.
6. S ohledem na požadavky pro národní agentury týkající se shody uvedené v čl. 27 odst. 4 Komise přezkoumá vnitrostátní systémy řízení a kontrol, zejména na základě na jí předloženého posouzení shody ex ante provedeného vnitrostátním orgánem, ročního prohlášení řídícího subjektu národní agentury a stanoviska nezávislého auditora k tomuto prohlášení, s přihlédnutím k roční zprávě vnitrostátního orgánu o jeho činnostech v oblasti sledování programu a dozoru nad ním.
7. Poté, co Komise posoudí roční prohlášení řídícího subjektu a stanovisko nezávislého auditora k němu, zašle své stanovisko a připomínky národní agentuře a vnitrostátnímu orgánu.
8. V případě, že je pro Komisi roční prohlášení řídícího subjektu a stanovisko nezávislého auditora k němu nepřijatelné, nebo pokud národní agentura reaguje na připomínky Komise neuspokojivým způsobem, může Komise přijmout předběžná či nápravná opatření nezbytná k ochraně finančních zájmů Unie v souladu s čl. 60 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
9. Komise bude pořádat pravidelné schůzky se sítí národních agentur, aby zajistila soudržné provádění programu ve všech zemích programu.
Článek 30
Nezávislý auditor
1. Nezávislý auditor vydává stanovisko k ročnímu prohlášení řídícího subjektu podle v čl. 60 odst. 5 písm. nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Nezávislý auditor:
a)
musí mít nezbytnou odbornou způsobilost k provádění auditů ve veřejném sektoru;
b)
zajistí, aby byly při jeho auditní činnosti zohledněny mezinárodně uznávané auditorské standardy;
c)
nesmí být ve střetu zájmů s ohledem na právní subjekt, jehož je národní agentura součástí. Zejména musí být funkčně nezávislý na právním subjektu, jehož je národní agentura součástí.
3. Nezávislý auditor poskytne Komisi a jejím zástupcům jakož i Účetnímu dvoru plný přístup ke všem dokumentům a zprávám, na jejichž základě vydal své auditní stanovisko k ročnímu prohlášení řídícího subjektu národní agentury.
KAPITOLA IX
Kontrolní systém
Článek 31
Zásady kontrolního systému
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení chráněny finanční zájmy Unie uplatňováním opatření, která zabraňují podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise odpovídá za kontrolní šetření týkající se akcí a činností programu řízených národními agenturami. Stanoví minimální požadavky na kontroly prováděné národní agenturou a nezávislým auditorským subjektem.
3. Národní agentura je odpovědná za primární kontroly příjemců grantů na akce a činnosti programu uvedené v čl. 28 odst. 3. Tyto kontroly musí poskytovat dostatečné záruky, že udělené granty jsou využívány tak, jak bylo zamýšleno, a v souladu s platnými pravidly Unie.
4. Pokud jde o finanční prostředky v rámci programu převedené národním agenturám, Komise zajistí řádnou koordinaci svých kontrol s vnitrostátními orgány a národními agenturami na základě zásady jednotného auditu a analýzy rizik. Toto ustanovení neplatí pro vyšetřování prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).
Článek 32
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr jsou oprávněny provádět na základě kontroly dokumentů nebo inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů a dalších třetích osob, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie. Mohou rovněž provádět audity a kontroly národních agentur.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (20), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny první a druhý odstavec, musejí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě.
KAPITOLA X
Přenesení pravomoci a prováděcí ustanovení
Článek 33
Přenesení pravomocí na Komisi
Za účelem zajištění co nejvhodnější úrovně řízení úkolů je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 34 týkající se změny čl. 28 odst. 3, ale pouze pokud jde o stanovení dalších akcí, které mají být řízeny národními agenturami.
Článek 34
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 33 je Komisi svěřena na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesenou pravomoc uvedenou v článku 33 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise bezodkladně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 33 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 35
Provádění programu
Za účelem provádění programu Komise přijme roční pracovní programy ve formě prováděcích aktů přezkumným postupem podle čl. 36 odst. 3. Jednotlivé roční pracovní programy zajistí, aby obecné a specifické cíle stanovené v článcích 4, 5, 11 a 16 byly každoročně důsledně prováděny, a stanoví očekávané výsledky, způsob provádění a jejich celkovou výši. Roční pracovní programy zároveň musí obsahovat popis akcí, které budou financovány, částku přidělenou každé akci i rozdělení finančních prostředků mezi členské státy na akce řízené prostřednictvím národních agentur a orientační harmonogram provádění. V případě grantů musí obsahovat maximální míru spolufinancování, která zohlední specifika cílových skupin, zejména jejich kapacitu pro spolufinancování a možnosti získat financování od třetích stran. Zejména u akcí zaměřených na organizace s omezenými finančními kapacitami bude minimální míra spolufinancování stanovena na 50 %.
Článek 36
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor se může scházet ve specifickém složení, aby jednal o odvětvových otázkách. Pokud je to vhodné a v souladu s jeho jednacím řádem, mohou být ad hoc k účasti na jeho zasedáních ve funkci pozorovatelů přizváni externí odborníci, včetně zástupců sociálních partnerů.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA XI
Závěrečná ustanovení
Článek 37
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES se zrušují ode dne 1. ledna 2014
2. Akce zahájené do 31. prosince 2013 včetně na základě rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES, a č. 1298/2008/ES jsou v příslušných případech spravovány v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
3. Členské státy zajistí na vnitrostátní úrovni hladký přechod mezi akcemi prováděnými v souvislosti s předchozími programy v oblastech celoživotního učení, mládeže a mezinárodní spolupráce ve vysokoškolském vzdělávání a akcemi, které mají být uskutečňovány v rámci tohoto programu.
Článek 38
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1288/2013
z 11. decembra 2013,
ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 165 ods. 4 a článok 166 ods. 4,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
V oznámení Komisie z 29. júna 2011 s názvom Rozpočet stratégie Európa 2020 sa požaduje jednotný program v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu, zahŕňajúci medzinárodné aspekty vysokoškolského vzdelávania, ktorý spája akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania ustanovený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES (4), program Mládež v akcii ustanovený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES (5), akčný program Erasmus Mundus ustanovený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES (6), program ALFA III ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (7), a programy Tempus a Edulink, s cieľom zabezpečiť vyššiu efektívnosť, výraznejšie strategické zameranie a súčinnosť, ktorá sa má uplatniť medzi rôznymi aspektmi jednotného programu. Ako súčasť tohto jednotného programu (ďalej len „program“) sa ďalej navrhuje šport.
(2)
V priebežných hodnotiacich správach existujúceho programu celoživotného vzdelávania, programu Mládež v akcii a programu Erasmus Mundus a vo verejných konzultáciách o budúcnosti činnosti Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, ako aj vysokoškolského vzdelávania sa zistila vysoká, a v niektorých ohľadoch rastúca potreba pokračujúcej spolupráce a mobility v týchto oblastiach na európskej úrovni. V hodnotiacich správach bola zdôraznená dôležitosť vytvorenia pevnejších väzieb medzi programami Únie a rozvojom politík vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, bolo vyjadrené želanie, aby činnosť Únie bola štruktúrovaná tak, aby lepšie zodpovedala paradigme celoživotného vzdelávania a aby sa presadzoval jednoduchší, užívateľsky prístupnejší a pružnejší prístup k vykonávaniu tejto činnosti a skončila sa roztrieštenosť medzinárodných programov spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdelávania.
(3)
Program by sa mal zamerať na dostupnosť financovania a transparentnosť administratívnych a finančných postupov, okrem iného využívaním informačných a komunikačných technológií (IKT) a digitalizácie. Zefektívnenie a zjednodušenie organizácie a riadenia a trvalé zameranie na znižovanie administratívnych výdavkov majú pre úspech programu tiež zásadný význam.
(4)
Verejné konzultácie o strategických rozhodnutiach Únie pri vykonávaní nových právomocí Únie v oblasti športu a hodnotiaca správa Komisie o prípravných opatreniach v oblasti športu poskytli užitočné informácie o prioritných oblastiach činnosti Únie, a ukázali pridanú hodnotu, ktorú môže Únia priniesť podporou činností zameraných na vytváranie, vzájomné využívanie a šírenie skúseností a poznatkov o rôznych problémoch, ktoré vplývajú na šport na európskej úrovni, ak sa zameriavajú najmä na masovú úroveň.
(5)
V stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu sa vymedzuje stratégia rastu Únie pre nadchádzajúce desaťročie na podporu takéhoto rastu, stanovujúca päť ambicióznych cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, najmä v oblasti vzdelávania, kde je cieľom znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky pod úroveň 10 % a umožniť, aby najmenej 40 % osôb vo veku 30 - 34 rokov malo ukončené vysokoškolské alebo rovnocenné vzdelanie. To sa týka aj jej hlavných iniciatív, najmä iniciatív Mládež v pohybe a Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta.
(6)
Rada vo svojich záveroch z 12. mája 2009 vyzvala na vytvorenie strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) so stanovením štyroch strategických cieľov v snahe riešiť výzvy, ktoré pri vytváraní znalostnej Európy a pri sprístupňovaní celoživotného vzdelávania zostávajú úlohou pre všetkých.
(7)
V súlade s článkami 8 a 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako aj článkami 21 a 23 Charty základných práv Európskej únie program podporuje okrem iného rovnosť medzi mužmi a ženami a opatrenia na boj proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo presvedčenia, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Pri vykonávaní programu je potrebné rozšíriť prístup členov znevýhodnených a zraniteľných skupín a aktívne riešiť osobitné potreby ľudí so zdravotným postihnutím v oblasti vzdelávania.
(8)
Program by mal mať silný medzinárodný rozmer, najmä pokiaľ ide o vysokoškolské vzdelávanie, s cieľom nielen zvyšovať kvalitu európskeho vysokoškolského vzdelávania pri presadzovaní širších cieľov ET 2020 a atraktívnosti Únie ako študijnej destinácie, ale aj podporovať porozumenie medzi ľuďmi a prispievať k udržateľnému rozvoju vysokoškolského vzdelávania v partnerských krajinách, ako aj k ich širšiemu sociálno-ekonomickému rozvoju, okrem iného tým, že bude prostredníctvom akcií na podporu mobility podporovať výmenu odborníkov so štátnymi príslušníkmi partnerských krajín. Na tento účel by sa malo vyčleniť financovanie z nástroja rozvojovej spolupráce (DCI), nástroja európskeho susedstva (ENI), nástroja predvstupovej pomoci (IPA) a nástroja partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami (PI). Prostriedky sa môžu tiež vyčleniť z Európskeho rozvojového fondu (EDF) v súlade s príslušnými postupmi. Pri používaní uvedených prostriedkov by sa mali uplatňovať ustanovenia tohto nariadenia, pričom sa musí zaručiť dodržiavanie príslušných nariadení, ktorými sa zriaďujú uvedené nástroje a fond.
(9)
Rada vo svojej rezolúcii z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 - 2018) zdôraznila potrebu považovať všetkých mladých ľudí za zdroj pre spoločnosť a chcela uľahčiť ich účasť na vytváraní politík, ktoré sa ich týkajú, a to prostredníctvom nepretržitého štruktúrovaného dialógu medzi tými, čo prijímajú rozhodnutia, a mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami na všetkých úrovniach.
(10)
Prepojením formálneho vzdelávania, neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa do jedného programu by sa malo dosiahnuť vzájomné spolupôsobenie a podporiť medzisektorová spolupráca naprieč jednotlivými sektormi vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže. Počas vykonávania programu by sa mali brať náležite do úvahy špecifické potreby jednotlivých sektorov, a kde je to vhodné, aj úloha miestnych a regionálnych orgánov.
(11)
V snahe podporiť mobilitu, rovnosť a špičkovú kvalitu štúdia by Únia mala zriadiť pilotný nástroj záruk za študentské pôžičky, aby študentom bez ohľadu na ich sociálne zázemie umožnila absolvovať magisterské štúdium v inej krajine, ktorej účasť v programe je otvorená (ďalej len „krajina účastniaca sa programu“). Nástroj záruk za študentské pôžičky by mal byť k dispozícii finančným inštitúciám, ktoré budú súhlasiť s poskytnutím pôžičiek na magisterské štúdium v iných krajinách účastniacich sa programu za podmienok ústretových pre študentov. Tento dodatočný a inovačný nástroj pre vzdelávaciu mobilitu by nemal nahrádzať žiadny súčasný systém grantov alebo pôžičiek, ktoré podporujú mobilitu študentov na miestnej a vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, ani by nemal brániť rozvoju týchto systémov v budúcnosti. Nástroj záruk za študentské pôžičky by sa mal starostlivo sledovať a vyhodnocovať, najmä pokiaľ ide o jeho využívanie na trhu v jednotlivých krajinách. V súlade s článkom 21 ods. 2 a 3 by mala byť Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do konca roku 2017 predložená strednodobá hodnotiaca správa na účely získania politického usmernenia na ďalšie používanie nástroja záruk za študentské pôžičky.
(12)
Členské štáty by sa mali snažiť prijať všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok správneho fungovania programu. Patrí sem podľa možnosti riešenie administratívnych otázok, ktoré spôsobujú problémy pri získavaní víz a povolení na pobyt. V súlade so smernicou Rady 2004/114/ES (8) sa členské štáty nabádajú, aby zaviedli zrýchlené postupy vydávania povolení k pobytu a víz.
(13)
V oznámení Komisie z 20. septembra 2011 s názvom Podpora rastu a zamestnanosti - program modernizácie európskych systémov vysokoškolského vzdelávania je stanovený rámec, v ktorom Únia, členské štáty a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania môžu spolupracovať s cieľom zvýšiť počet absolventov, zlepšiť kvalitu vzdelávania a maximalizovať prínos, ktorým vysokoškolské vzdelávanie a výskum môžu pomôcť ekonomikám a spoločnostiam členských štátov, aby vyšli z celosvetovej hospodárskej krízy silnejšie.
(14)
S cieľom lepšie riešiť nezamestnanosť mládeže v Únii by sa osobitná pozornosť mala venovať nadnárodnej spolupráci inštitúcií vysokoškolského a odborného vzdelávania s podnikmi v záujme zlepšenia zamestnateľnosti študentov a rozvoja podnikateľských zručností.
(15)
V Bolonskej deklarácii, ktorú 19. júna 1999 podpísali ministri školstva 29 európskych krajín, sa ustanovil medzivládny proces zameraný na vytvorenie európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania, ktorý vyžaduje trvalú podporu na úrovni Únie.
(16)
Kľúčová úloha, ktorú zohrávajú odborné vzdelávanie a príprava pri napomáhaní dosahovania niekoľkých cieľov stanovených v stratégii Európa 2020, sa všeobecne uznáva a je vymedzená v obnovenom kodanskom procese (2011 - 2020), najmä s prihliadnutím na ich potenciál pri riešení vysokej miery nezamestnanosti v Európe, predovšetkým nezamestnanosti mládeže a dlhodobej nezamestnanosti, pri podpore kultúry celoživotného vzdelávania, v boji proti sociálnemu vylúčeniu a pri podpore aktívneho občianstva. Na preklenutie rozdielov medzi vedomosťami získanými prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy a zručnosťami a kompetenciami potrebnými vo svete práce, ako aj na zvýšenie zamestnateľnosti mladých ľudí je potrebná kvalitná stáž v podniku a učňovská príprava, a to aj v mikropodnikoch a malých a stredných podnikoch.
(17)
Je potrebné posilniť intenzitu a rozsah európskej spolupráce medzi školami, ako aj mobilitu zamestnancov škôl a učiacich sa s cieľom riešiť priority stanovené v agende pre európsku spoluprácu v školstve pre 21. storočie, najmä zlepšiť kvalitu školského vzdelávania v Únii v oblastiach rozvoja kompetencií a zlepšiť rovnosť a začleňovanie v školských systémoch a inštitúciách, ako aj posilniť povolanie učiteľa a vedenie škôl a poskytovať im podporu. V tejto súvislosti by strategické ciele týkajúce sa znižovania miery predčasného ukončenia školskej dochádzky, zlepšenia výsledkov v základných zručnostiach a zlepšenia účasti a kvality v predškolskom vzdelávaní a starostlivosti mali byť prioritné spolu s cieľmi posilnenia odbornej spôsobilosti učiteľov a vedúcich pracovníkov škôl a zlepšenia možností vzdelávania detí s prisťahovaleckým pôvodom a so spoločensko-ekonomickým znevýhodnením.
(18)
Cieľom obnoveného Európskeho programu vzdelávania dospelých, zahrnutého v rezolúcii Rady z 28. novembra 2011, je umožniť, aby všetci dospelí rozvíjali a zlepšovali svoje zručnosti a kompetencie počas celého života. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zlepšeniu vzdelávacích príležitostí pre vysoký počet Európanov s nízkou kvalifikáciou, najmä zvyšovaním všeobecnej a matematickej gramotnosti a podporou flexibilných spôsobov učenia sa a opatrení na podporu druhej šance.
(19)
Činnosť Európskeho fóra mládeže, národných informačných centier pre uznávanie dokladov o akademickom vzdelaní (NARIC), sietí Eurydice, Euroguidance a Eurodesk, národných podporných stredísk pre eTwinning, národných stredísk Europass a národných informačných kancelárií v susedských krajinách má dôležitý význam pri dosahovaní cieľov programu, najmä poskytovaním pravidelných a aktualizovaných informácií o rôznych oblastiach činnosti Komisii a šírením výsledkov programu v Únii a v partnerských krajinách.
(20)
Mala by sa posilniť spolupráca v rámci programu s medzinárodnými organizáciami v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu, najmä s Radou Európy.
(21)
S cieľom prispieť k rozvoju excelentnosti v štúdiách o európskej integrácii na celom svete a reagovať na rastúcu potrebu vedomostí a dialógu o európskom integračnom procese a jeho vývoji je dôležité stimulovať excelentnosť výučby, výskumu a úvah v tejto oblasti podporou vysokoškolských inštitúcií, združení aktívnych v oblasti európskej integrácie a združení, ktoré presadzujú európske záujmy prostredníctvom akcie Jean Monnet.
(22)
Spolupráca v rámci programu s organizáciami občianskej spoločnosti v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu na vnútroštátnej úrovni a úrovni Únie je veľmi dôležitá na to, aby sa dosiahlo široké osvojenie si stratégií a politík celoživotného vzdelávania a aby sa brali do úvahy predstavy a záujmy zainteresovaných strán na všetkých úrovniach.
(23)
V oznámení Komisie z 18. januára 2011 s názvom Rozvíjanie európskeho rozmeru v športe sa uvádzajú predstavy Komisie o činnosti na úrovni Únie v oblasti športu po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy a navrhuje sa zoznam konkrétnych akcií, ktoré majú uskutočniť Komisia a členské štáty s cieľom posilniť európsku identitu v oblasti športu v troch širokých kapitolách: spoločenská úloha športu, hospodársky rozmer športu a organizácia športu. Je tiež potrebné vziať do úvahy pridanú hodnotu športu vrátane tradičného športu a jeho prínos ku kultúrnemu a historickému dedičstvu Únie.
(24)
Je potrebné zamerať sa najmä na masový šport a dobrovoľnícku prácu v oblasti športu vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú v podpore sociálneho začleňovania, rovnakých príležitostí a zdraviu prospešných pohybových aktivít.
(25)
Vyššia transparentnosť a uznávanie kvalifikácií a kompetencií a rozsiahlejšie prijímanie nástrojov Únie v oblasti transparentnosti a uznávania kvalifikácií by mali prispieť k rozvoju kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy a uľahčiť mobilitu medzi krajinami, ako aj jednotlivými sektormi na účely celoživotného vzdelávania i zamestnania v celej Európe. Sprístupnenie metód, postupov a techník používaných v iných krajinách pomôže zlepšiť zamestnateľnosť.
(26)
Na tento účel sa odporúča rozšíriť používanie jednotného rámca Únie pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) zriadeného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES (9), Európskeho registra zabezpečenia kvality vysokoškolského vzdelávania (EQAR) a Európskeho združenia zabezpečovania kvality vyššieho vzdelávania (ENQA) zriadených na základe odporúčania Európskeho parlamentu a Rady 2006/143/ES (10), Európskeho kvalifikačného rámca (EQF) zriadeného na základe odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 (11), Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET) zriadeného na základe odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 (12) a Európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQAVET) zriadeného na základe odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 (13), ako aj Európskeho systému prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS).
(27)
S cieľom zabezpečiť účinnejšiu komunikáciu so širokou verejnosťou a zvýšiť synergie komunikačných aktivít realizovaných na podnet Komisie, zdroje pridelené na komunikáciu podľa tohto nariadenia by mali prispievať aj k zahrnutiu korporátnej komunikácie politických priorít Únie za predpokladu, že súvisia so všeobecným cieľom tohto nariadenia.
(28)
Je potrebné zabezpečiť európsku pridanú hodnotu všetkých akcií vykonávaných v rámci programu a ich doplnkovosť s činnosťami vykonávanými členskými štátmi v súlade s článkom 167 ods. 4 ZFEÚ a s ostatnými činnosťami, najmä v oblastiach kultúry a médií, zamestnanosti, výskumu a inovácií, priemyslu a podnikov, politiky súdržnosti a rozvojovej politiky, ako aj politiky rozširovania a iniciatív, nástrojov a stratégií v oblasti regionálnej politiky a vonkajších vzťahov.
(29)
Program je navrhnutý tak, aby sa dosiahol pozitívny a udržateľný vplyv na politiky a postupy v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu. Tento systémový vplyv by sa mal dosiahnuť prostredníctvom rôznych opatrení a činností uvedených v programe, ktoré sa zameriavajú na podporu zmien na inštitucionálnej úrovni a ktoré vedú prípadne k inováciám na úrovni systému. Nie je nutné, aby jednotlivé projekty, pre ktoré sa požaduje finančná podpora z programu, mali ako také systémový vplyv. K dosiahnutiu systémového vplyvu by mal prispieť súhrnný výsledok týchto projektov.
(30)
Účinné riadenie výkonnosti vrátane hodnotenia a monitorovania si vyžaduje vypracovanie osobitných merateľných a realistických ukazovateľov výkonnosti, ktoré možno merať v čase a ktoré odrážajú logiku intervencie.
(31)
Komisia a členské štáty by mali optimalizovať využívanie IKT a nových technológií, aby uľahčili prístup k činnostiam v súvislosti so vzdelávaním, odbornou prípravou, mládežou a športom. To by mohlo zahŕňať virtuálnu mobilitu, ktorá by mala dopĺňať vzdelávaciu mobilitu, ale nie ju nahrádzať.
(32)
Týmto nariadením sa na celé obdobie trvania programu stanovuje finančné krytie, ktoré má predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (14) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.
(33)
V záujme zabezpečenia kontinuity finančnej podpory poskytovanej v rámci programu na fungovanie subjektov, Komisia by mala mať možnosť počas počiatočnej fázy programu posúdiť náklady priamo spojené s vykonávaním podporovaných činností ako oprávnené na financovanie, a to aj vtedy, ak vznikli príjemcovi pred predložením žiadosti o grant.
(34)
Je potrebné stanoviť kritériá výkonnosti, na ktorých by sa malo zakladať rozdelenie rozpočtových finančných prostriedkov medzi členské štáty na činnosti riadené národnými agentúrami.
(35)
Kandidátske krajiny na vstup do Únie a tie krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú súčasťou Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), sa môžu účastniť programov Únie na základe rámcových dohôd, rozhodnutí Asociačnej rady alebo podobných dohôd.
(36)
Švajčiarska konfederácia sa môže účastniť programov Únie v súlade s dohodou, ktorá sa má podpísať medzi Úniou a touto krajinou.
(37)
Jednotlivci zo zámorských krajín alebo území a príslušné verejné a/alebo súkromné subjekty a inštitúcie zo zámorských krajín alebo území sa môžu účastniť programov v súlade s rozhodnutím Rady 2001/822/ES (15). Pri vykonávaní programu by sa mali vziať do úvahy obmedzenia vyplývajúce z odľahlosti najvzdialenejších regiónov Únie a zámorských krajín alebo území.
(38)
Komisia a vysoká predstaviteľka Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku vo svojom spoločnom oznámení z 25. mája 2011 s názvom Nová reakcia na meniace sa susedstvo načrtli okrem iného cieľ ďalej podporovať účasť susedských krajín na akciách Únie v oblasti mobility a budovania kapacít vo vysokoškolskom vzdelávaní a otvoriť budúci vzdelávací program susedským krajinám.
(39)
Finančné záujmy Únie by mali byť chránené primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania, odhaľovania a vyšetrovania nezrovnalostí, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a tam, kde je to vhodné, aj udeľovania sankcií. Kým vonkajšia pomoc Únie má rastúce potreby financovania, hospodárska a rozpočtová situácia Únie obmedzuje zdroje dostupné pre túto pomoc. Komisia by sa preto mala snažiť o čo najefektívnejšie a najudržateľnejšie využívanie dostupných zdrojov, najmä využívaním finančných nástrojov s pákovým efektom.
(40)
V záujme rozšírenia prístupu k programu by sa granty poskytované na podporu mobility jednotlivcov mali upravovať podľa životných nákladov a nákladov spojených s pobytom v hostiteľskej krajine. Členské štáty by sa mali tiež nabádať, aby v súlade s vnútroštátnym právom oslobodili tieto granty od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Rovnaké oslobodenie by sa malo uplatňovať aj v prípade verejných alebo súkromných subjektov, ktoré prideľujú túto finančnú podporu príslušným jednotlivcom.
(41)
V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (16) možno uznať čas, kedy daná osoba pôsobí ako dobrovoľník, ako spolufinancovanie vo forme vecných príspevkov.
(42)
Komisia vo svojom oznámení z 29. júna 2011 s názvom Rozpočet stratégie Európa 2020 zdôraznila svoj záväzok zjednodušiť financovanie Únie. Zriadenie jednotného programu pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport by malo viesť k významnému zjednodušeniu, racionalizácii a synergickému účinku pri riadení programu. Vykonávanie programu by sa malo ďalej zjednodušiť používaním jednorazových platieb, jednotkových nákladov alebo financovania s paušálnou sadzbou, ako aj znížením formálnych a byrokratických požiadaviek na príjemcov a členské štáty.
(43)
Zlepšenie vykonávania a kvality vynakladaných prostriedkov by malo predstavovať hlavné zásady na dosiahnutie cieľov programu a zároveň zaručiť optimálne využívanie finančných zdrojov.
(44)
Je dôležité zabezpečiť riadne finančné hospodárenie v rámci programu a jeho vykonávanie čo najúčinnejším a z hľadiska užívateľov čo najjednoduchším spôsobom a zaručiť tiež právnu istotu a dostupnosť programu pre všetkých účastníkov.
(45)
S cieľom zabezpečiť rýchlu reakciu na meniace sa potreby počas trvania programu by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o ustanovenia, ktoré sa týkajú dodatočných akcií riadených národnými agentúrami. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(46)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (17).
(47)
Program by sa mal vzťahovať na tri rôzne oblasti a výbor zriadený podľa tohto nariadenia by sa mal zaoberať horizontálnymi aj sektorovými otázkami. Je na členských štátoch, aby zabezpečili vyslanie príslušných zástupcov na schôdze tohto výboru podľa tém jeho programu, pričom predseda výboru zabezpečí, aby bolo z programu schôdzí jasné, ktorého sektora či sektorov sa bude schôdza týkať a o ktorých témach podľa jednotlivých sektorov sa bude na schôdzi rokovať. Tam, kde je to vhodné, v súlade s rokovacím poriadkom výboru a systémom ad hoc by malo byť možné pozývať externých odborníkov vrátane zástupcov sociálnych partnerov, aby sa zúčastnili na schôdzach výboru ako pozorovatelia.
(48)
Je vhodné zabezpečiť správne ukončenie programu, najmä pokiaľ ide o pokračovanie viacročných mechanizmov jeho riadenia, akým je financovanie technickej a administratívnej pomoci. Od 1. januára 2014 by technická a administratívna pomoc mala v prípade potreby zabezpečovať riadenie akcií, ktoré do konca roka 2013 ešte neboli skončené v rámci predchádzajúcich programov.
(49)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zriadenie programu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(50)
Rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES by sa preto mali zrušiť.
(51)
V záujme zabezpečenia kontinuity finančnej podpory poskytovanej v rámci programu by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2014. Z dôvodu naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Rozsah pôsobnosti programu
1. Týmto nariadením sa zriaďuje program pre činnosť Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu s názvom „Erasmus+“ (ďalej len „program“).
2. Program sa vykoná v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
3. Program sa vzťahuje na tieto oblasti, pričom sa rešpektujú štruktúry a osobitné potreby rôznych sektorov v členských štátoch:
a)
vzdelávanie a odborná príprava na všetkých úrovniach z perspektívy celoživotného vzdelávania vrátane školského vzdelávania (Comenius), vysokoškolského vzdelávania (Erasmus), medzinárodného vysokoškolského vzdelávania (Erasmus Mundus), odborného vzdelávania a prípravy (Leonardo da Vinci) a vzdelávania dospelých (Grundtvig);
b)
mládež (Mládež v akcii), najmä v súvislosti s neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa;
c)
šport, najmä masový šport.
4. Program má medzinárodný rozmer zameraný na podporu vonkajšej činnosti Únie vrátane jej rozvojových cieľov prostredníctvom spolupráce medzi Úniou a partnerskými krajinami.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1)
„celoživotné vzdelávanie“ sú všetky formy všeobecného vzdelávania, odborného vzdelávania a prípravy, neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ktoré človek absolvuje počas života a ktorého výsledkom je zlepšenie vedomostí, zručností a kompetencií alebo zapojenie do spoločnosti z osobného, občianskeho, kultúrneho, spoločenského hľadiska a/alebo hľadiska zamestnania vrátane poskytovania služieb profesijnej orientácie a poradenstva;
2)
„neformálne vzdelávanie“ je vzdelávanie, ktoré sa uskutočňuje prostredníctvom plánovaných aktivít (z hľadiska cieľov vzdelávania a času určeného na vzdelávanie) s určitou formou podpory vzdelávania (napr. vzťah učiaci sa - učiteľ), ale ktoré nie je súčasťou formálneho vzdelávania a odbornej prípravy;
3)
„informálne učenie sa“ je učenie sa, ktoré je výsledkom každodenných činností spojených s prácou, rodinou alebo voľným časom a ktoré nie je organizované alebo štruktúrované z hľadiska cieľov, času alebo podpory vzdelávania; z hľadiska učiaceho sa môže byť neúmyselné;
4)
„štruktúrovaný dialóg“ je dialóg s mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami, ktorý slúži ako fórum na stálu spoločnú výmenu názorov o prioritách európskej spolupráce v oblasti mládeže, o jej realizácii a hodnotení;
5)
„nadnárodný“ sa týka, ak nie je uvedené inak, každej akcie, ktorá zahŕňa aspoň dve krajiny účastniace sa programu, uvedené v článku 24 ods. 1;
6)
„medzinárodný“ sa týka všetkých akcií, ktoré zahŕňajú aspoň jednu krajinu účastniacu sa programu a aspoň jednu tretiu krajinu („partnerská krajina“);
7)
„vzdelávacia mobilita“ je fyzický presun do inej krajiny, ako je krajina pobytu, s cieľom študovať, absolvovať odbornú prípravu alebo neformálne vzdelávanie či informálne učenie sa; môže mať formu stáže v podniku, učňovskej prípravy, mládežníckej výmeny, dobrovoľníckej práce, výučby alebo účasti na činnosti profesijného rozvoja, a môže zahŕňať prípravné činnosti, ako je odborná príprava v jazyku hostiteľskej krajiny, ako aj vysielacie, hostiteľské a nadväzujúce činnosti;
8)
„spolupráca v oblasti inovácií a výmena osvedčených postupov“ sú projekty nadnárodnej a medzinárodnej spolupráce zahŕňajúce organizácie pôsobiace v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy a/alebo mládeže, a môžu sem patriť aj iné organizácie;
9)
„podpora reformy politík“ je akýkoľvek druh činnosti zameranej na podporu a uľahčenie modernizácie systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj podpora rozvoja európskej politiky v oblasti mládeže prostredníctvom procesu politickej spolupráce medzi členskými štátmi, najmä otvorenej metódy koordinácie a štruktúrovaného dialógu s mladými ľuďmi;
10)
„virtuálna mobilita“ je súbor činností podporovaných informačnými a komunikačnými technológiami vrátane elektronického učenia sa, ktoré sa organizujú na inštitucionálnej úrovni, v záujme realizácie alebo uľahčenia nadnárodných a/alebo medzinárodných spoločných skúseností súvisiacich s vyučovaním a/alebo učením sa;
11)
„zamestnanci“ sú osoby, ktoré sa profesionálne alebo dobrovoľne podieľajú na vzdelávaní, odbornej príprave alebo neformálnom vzdelávaní mládeže, a môžu zahŕňať profesorov, učiteľov, školiteľov, vedúcich pracovníkov škôl, pracovníkov s mládežou a nepedagogických zamestnancov;
12)
„pracovník s mládežou“ je profesionál alebo dobrovoľník zapojený do neformálneho vzdelávania, ktorý podporuje mladých ľudí v ich osobnom sociálno-vzdelávacom a profesijnom rozvoji;
13)
„mladí ľudia“ sú osoby vo veku od 13 do 30 rokov;
14)
„inštitúcia vysokoškolského vzdelávania“ je:
a)
každý druh inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, ktorá v súlade s vnútroštátnym právom alebo praxou ponúka uznávané akademické tituly alebo iné uznávané kvalifikácie terciárneho stupňa, bez ohľadu na to, ako sa daná inštitúcia nazýva;
b)
každá inštitúcia, ktorá v súlade s vnútroštátnym právom alebo praxou ponúka odborné vzdelávanie alebo prípravu na terciárnom stupni;
15)
„spoločný študijný program“ je integrovaný študijný program poskytovaný aspoň dvoma inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, ktorého výsledkom je spoločný diplom, ktorý vydajú a podpíšu spoločne všetky účastnícke inštitúcie a je oficiálne uznávaný v krajinách, v ktorých sa účastnícke inštitúcie nachádzajú;
16)
„dvojitý diplom/viacnásobný diplom“ je študijný program poskytovaný najmenej dvoma (dvojitý) alebo viacerými (viacnásobný) inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, po ktorého absolvovaní dostáva študent osobitný diplom z každej účastníckej inštitúcie;
17)
„mládežnícka činnosť“ je mimoškolská činnosť (napríklad mládežnícka výmena, dobrovoľnícka práca alebo odborná príprava mládeže) vykonávaná mladou osobou buď samostatne, alebo v skupine, najmä prostredníctvom mládežníckych organizácií, a charakterizovaná neformálnym prístupom k vzdelávaniu;
18)
„partnerstvo“ je dohoda medzi skupinou inštitúcií a/alebo organizácií z rôznych krajín účastniacich sa programu o vykonávaní spoločných európskych činností v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu alebo dohoda o vytvorení formálnej alebo neformálnej siete v príslušnej oblasti, ako sú spoločné vzdelávacie projekty pre žiakov a ich učiteľov vo forme výmen tried a dlhodobej mobility jednotlivcov, intenzívne programy v oblasti vysokoškolského vzdelávania a spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi na podporu medziregionálnej spolupráce vrátane cezhraničnej; môže sa rozšíriť na inštitúcie a/alebo organizácie z partnerských krajín s cieľom posilniť kvalitu partnerstva;
19)
„kľúčové kompetencie“ sú základný súbor vedomostí, zručností a postojov, ktoré potrebujú všetky osoby na osobné uspokojenie a rozvoj, aktívne občianstvo, sociálne začlenenie a zamestnanosť, ako sú opísané v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady 2006/962/ES (18);
20)
„otvorená metóda koordinácie (OMK)“ je medzivládna metóda zabezpečujúca rámec spolupráce medzi členskými štátmi, ktorých vnútroštátne politiky možno na jej základe nasmerovať na plnenie určitých spoločných cieľov; v rámci programu sa OMK vzťahuje na vzdelávanie, odbornú prípravu a mládež;
21)
„nástroje Únie na transparentnosť a uznávanie kvalifikácií“ sú nástroje, ktoré pomáhajú zainteresovaným stranám chápať, hodnotiť a podľa potreby uznávať výsledky vzdelávania a kvalifikácie v celej Únii;
22)
„susedské krajiny“ sú krajiny a územia, na ktoré sa vzťahuje Európska susedská politika;
23)
„duálna kariéra“ je kombinácia vrcholového športového tréningu so všeobecným vzdelávaním alebo zamestnaním;
24)
„masový šport“ je organizovaný šport, ktorý na miestnej úrovni vykonávajú amatérski športovci, a šport pre všetkých.
Článok 3
Európska pridaná hodnota
1. Program podporuje len tie akcie a činnosti, ktoré predstavujú potenciálnu európsku pridanú hodnotu a prispievajú k dosiahnutiu všeobecného cieľa uvedeného v článku 4.
2. Európska pridaná hodnota akcií a činností programu je zabezpečená najmä ich:
a)
nadnárodným charakterom, najmä pokiaľ ide o mobilitu a spoluprácu zameranú na dosiahnutie udržateľného systémového vplyvu;
b)
doplnkovosťou a synergickým účinkom s ostatnými programami a politikami na vnútroštátnej úrovni, na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni;
c)
prínosom k účinnému využívaniu nástrojov Únie na transparentnosť a uznávanie kvalifikácií.
Článok 4
Všeobecný cieľ programu
Program prispieva k dosiahnutiu:
a)
cieľov stratégie Európa 2020 vrátane hlavného cieľa v oblasti vzdelávania;
b)
cieľov strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ďalej len „ET 2020“) vrátane zodpovedajúcich referenčných hodnôt;
c)
udržateľného rozvoja partnerských krajín v oblasti vysokoškolského vzdelávania,
d)
celkových cieľov obnoveného rámca pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 - 2018);
e)
cieľa rozvoja európskeho rozmeru v športe, najmä masového športu, v súlade s pracovným plánom Únie pre šport; a
f)
podpory európskych hodnôt v súlade s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii.
KAPITOLA II
Vzdelávanie a odborná príprava
Článok 5
Konkrétne ciele
1. Program sa v súlade so svojím všeobecným cieľom uvedeným v článku 4, najmä s cieľmi ET 2020, ako aj v záujme podpory udržateľného rozvoja partnerských krajín v oblasti vysokoškolského vzdelávania, zameriava na dosiahnutie týchto konkrétnych cieľov:
a)
zlepšiť úroveň kľúčových kompetencií a zručností s osobitným zreteľom na ich relevantnosť pre trh práce a ich príspevok k súdržnej spoločnosti, najmä prostredníctvom väčších príležitostí pre vzdelávaciu mobilitu a prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi oblasťou vzdelávania a odbornej prípravy a svetom práce;
b)
podporovať zlepšovanie kvality, excelentnosť inovácie a internacionalizáciu na úrovni inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy, najmä posilnením nadnárodnej spolupráce medzi poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy a ostatnými zainteresovanými stranami;
c)
podporovať vytvorenie európskeho priestoru celoživotného vzdelávania a zvyšovanie povedomia o tomto priestore, ktorý je navrhnutý tak, aby dopĺňal reformy politík na vnútroštátnej úrovni a podporoval modernizáciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy, najmä posilnenou spoluprácou v oblasti politík, lepším využívaním nástrojov Únie na transparentnosť a uznávanie kvalifikácií a rozširovaním osvedčených postupov;
d)
zlepšiť medzinárodný rozmer vzdelávania a odbornej prípravy, najmä prostredníctvom spolupráce medzi inštitúciami Únie a partnerských krajín v oblasti odborného vzdelávania a prípravy a vysokoškolského vzdelávania, zvýšením atraktívnosti európskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a podporou vonkajšej činnosti Únie vrátane jej rozvojových cieľov presadzovaním mobility a spolupráce medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania Únie a partnerských krajín a cieleného budovania kapacít v partnerských krajinách;
e)
zlepšovať výučbu a učenie sa jazykov a podporovať širokú jazykovú rozmanitosť a medzikultúrne povedomie v Únii;
f)
podporovať excelentnosť vo výučbe a výskume v európskej integrácii prostredníctvom činností Jean Monnet na celom svete, ako je uvedené v článku 10.
2. Na účely hodnotenia programu sú v prílohe I stanovené merateľné a relevantné ukazovatele, ktoré súvisia s konkrétnymi cieľmi uvedenými v odseku 1.
Článok 6
Akcie programu
1. V oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sa ciele programu presadzujú prostredníctvom týchto akcií:
a)
vzdelávacia mobilita jednotlivcov;
b)
spolupráca v oblasti inovácií a výmena osvedčených postupov; a
c)
podpora reformy politík.
2. Konkrétne činnosti Jean Monnet sa uvádzajú v článku 10.
Článok 7
Vzdelávacia mobilita jednotlivcov
1. Vzdelávacia mobilita jednotlivcov podporuje tieto činnosti v krajinách účastniacich sa programu uvedených v článku 24 ods. 1:
a)
mobilitu študentov vo všetkých cykloch vysokoškolského vzdelávania a študentov, učňov a žiakov odborného vzdelávania a prípravy. Táto mobilita môže mať formu štúdia v partnerskej inštitúcii alebo stáže v podniku, či získavania skúseností ako učeň, asistent alebo stážista v zahraničí. Mobilitu týkajúcu sa magisterského štúdia možno podporiť prostredníctvom nástroja záruk za študentské pôžičky uvedeného v článku 20;
b)
mobilitu zamestnancov v rámci krajín účastniacich sa programu uvedených v článku 24 ods. 1. Táto mobilita môže mať formu vyučovania alebo asistentských pobytov, alebo účasti na činnostiach profesijného rozvoja v zahraničí.
2. Táto akcia bude podporovať aj medzinárodnú mobilitu študentov a zamestnancov do partnerských krajín a z partnerských krajín v rámci vysokoškolského vzdelávania vrátane mobility organizovanej na základe vysokokvalitných spoločných študijných programov, dvojitých alebo viacnásobných diplomov alebo spoločných výziev.
Článok 8
Spolupráca v oblasti inovácií a výmena osvedčených postupov
1. Spolupráca v oblasti inovácií a výmena osvedčených postupov podporuje:
a)
strategické partnerstvá medzi organizáciami a/alebo inštitúciami zapojenými do vzdelávania a odbornej prípravy alebo iných relevantných sektorov, ktorých cieľom je vypracúvanie a vykonávanie spoločných iniciatív a podpora partnerského učenia sa a výmeny skúseností;
b)
partnerstvá medzi svetom práce a inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy v podobe:
-
znalostných aliancií, najmä medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a svetom práce, ktorých cieľom je podpora kreativity, inovácií, učenia sa na pracovisku a podnikavosti poskytovaním príslušných príležitostí na vzdelávanie vrátane vypracúvania nových študijných a učebných programov a pedagogických prístupov;
-
aliancií pre sektorové zručnosti medzi poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy a svetom práce, ktorých cieľom je podporovať zamestnateľnosť, prispievať k vypracúvaniu nových študijných a učebných programov pre jednotlivé sektory a naprieč jednotlivými sektormi, rozvíjať inovačné metódy odborného a ďalšieho vzdelávania a prípravy a zavádzať do praxe nástroje Únie na transparentnosť a uznávanie kvalifikácií;
c)
podporné IT platformy, ktoré sa vzťahujú na všetky sektory vzdelávania a odbornej prípravy, najmä vrátane eTwinning-u, a ktoré umožňujú partnerské učenie sa, virtuálnu mobilitu a výmenu osvedčených postupov a otvárajú prístup účastníkom zo susedských krajín.
2. Táto akcia podporuje aj rozvoj, budovanie kapacít, regionálnu integráciu, výmeny vedomostí a procesy modernizácie prostredníctvom medzinárodných partnerstiev medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania v Únii a v partnerských krajinách, najmä v prípade partnerského učenia sa a spoločných vzdelávacích projektov, ako aj prostredníctvom podpory regionálnej spolupráce a národných informačných kancelárií, najmä so susedskými krajinami.
Článok 9
Podpora reformy politík
1. Podpora reformy politík zahŕňa činnosti iniciované na úrovni Únie, ktoré sa týkajú:
a)
vykonávania politického programu Únie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy v kontexte OMK, ako aj bolonského a kodanského procesu;
b)
zavádzania nástrojov Únie na transparentnosť a uznávanie kvalifikácií v krajinách účastniacich sa programu, najmä jednotného rámca Únie pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass), Európskeho kvalifikačného rámca (EQF), Európskeho systému prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS), Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET), Európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQAVET), Európskeho registra zabezpečenia kvality vysokoškolského vzdelávania (EQAR) a Európskeho združenia zabezpečovania kvality vyššieho vzdelávania (ENQA) a poskytovania podpory sieťam na úrovni Únie, ako aj európskym mimovládnym organizáciám aktívnym v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy;
c)
politického dialógu s príslušnými európskymi zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy;
d)
NARIC, sietí Eurydice a Euroguidance a národných stredísk Europass.
2. Táto akcia podporuje aj politický dialóg s partnerskými krajinami a medzinárodnými organizáciami.
Článok 10
Činnosti Jean Monnet
Činnosti Jean Monnet sú zamerané na:
a)
podporu vyučovania a výskumu v oblasti európskej integrácie na celom svete medzi špecializovanými akademikmi, vzdelávajúcimi sa osobami a občanmi, najmä prostredníctvom vytvárania katedier Jean Monnet a iných akademických činností, ako aj poskytovaním pomoci na ostatné činnosti získavania vedomostí v inštitúciách vysokoškolského vzdelávania;
b)
podporu činností akademických inštitúcií alebo združení pôsobiacich v oblasti štúdií európskej integrácie a na podporu značky Jean Monnet pre excelentnosť,
c)
podporu nasledujúcich inštitúcií presadzujúcich cieľ európskeho záujmu:
i)
Európsky univerzitný inštitút vo Florencii;
ii)
College of Europe (v Bruggách a Natoline);
iii)
Európsky inštitút verejnej správy (EIPA) v Maastrichte;
iv)
Akadémia európskeho práva v Trieri;
v)
Európska agentúra pre rozvoj vzdelávania žiakov so špeciálnymi potrebami v Odense;
vi)
Medzinárodné stredisko európskeho odborného vzdelávania (CIFE) v Nice;
d)
podporu politických diskusií a výmen medzi akademickým svetom a tvorcami politík v súvislosti s politickými prioritami Únie.
KAPITOLA III
Mládež
Článok 11
Konkrétne ciele
1. Program sa v súlade so svojím všeobecným cieľom uvedeným v článku 4, najmä s cieľmi obnoveného rámca pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 - 2018), zameriava na dosiahnutie týchto konkrétnych cieľov:
a)
zlepšiť úroveň kľúčových kompetencií a zručností mladých ľudí vrátane mladých ľudí s obmedzenými príležitosťami a podporovať účasť na demokratickom živote v Európe a trh práce, aktívne občianstvo, medzikultúrny dialóg, sociálne začleňovanie a solidaritu, najmä prostredníctvom väčších príležitostí vzdelávacej mobility pre mladých ľudí, ako aj osôb, ktoré sa aktívne zapájajú do práce s mládežou alebo v rámci mládežníckych organizácií, a mládežníckych vedúcich, ako aj prostredníctvom silnejšieho prepojenia medzi oblasťou mládeže a trhom práce;
b)
podporovať zlepšovanie kvality v práci s mládežou, najmä prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi organizáciami v oblasti mládeže a/alebo inými zainteresovanými stranami;
c)
dopĺňať reformy politík na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni a podporovať rozvoj znalostnej politiky a politiky založenej na dôkazoch v oblasti mládeže, ako aj uznávanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, najmä posilnenou spoluprácou v oblasti politík, lepším využívaním nástrojov Únie na transparentnosť a uznávanie kvalifikácií a rozširovaním osvedčených postupov;
d)
zlepšenie medzinárodného rozmeru činností v oblasti mládeže a úlohy pracovníkov s mládežou a mládežníckych organizácií ako podporných štruktúr pre mladých ľudí v kombinácii s vonkajšou činnosťou Únie, najmä presadzovaním mobility a spolupráce medzi zainteresovanými stranami v Únii a partnerských krajinách a medzinárodnými organizáciami, ako aj cieleným budovaním kapacít v partnerských krajinách.
2. Na účely hodnotenia programu sú v prílohe I stanovené merateľné a relevantné ukazovatele, ktoré súvisia s konkrétnymi cieľmi uvedenými v odseku 1.
Článok 12
Akcie programu
Ciele programu sa presadzujú prostredníctvom týchto druhov akcií:
a)
vzdelávacia mobilita jednotlivcov;
b)
spolupráca v oblasti inovácií a výmena osvedčených postupov;
c)
podpora reformy politík.
Článok 13
Vzdelávacia mobilita jednotlivcov
1. Vzdelávacia mobilita jednotlivcov podporuje:
a)
mobilitu mladých ľudí v neformálnych vzdelávacích činnostiach a činnostiach informálneho učenia sa medzi krajinami účastniacimi sa programu; takáto mobilita môže mať formu mládežníckych výmen a dobrovoľníckej práce prostredníctvom Európskej dobrovoľníckej služby, ako aj inovatívnych činností nadväzujúcich na súčasné ustanovenia o mobilite;
b)
mobilitu osôb aktívnych v práci s mládežou alebo v rámci mládežníckych organizácií a mládežníckych vedúcich; táto mobilita môže mať formu činností v oblasti odbornej prípravy a vytvárania sietí.
2. Táto akcia podporuje aj mobilitu mladých ľudí, osôb, ktoré sa aktívne zapájajú do práce s mládežou alebo v rámci mládežníckych organizácií, a mládežníckych vedúcich do partnerských krajín a z partnerských krajín, najmä susedských krajín.
Článok 14
Spolupráca v oblasti inovácií a výmena osvedčených postupov
1. Spolupráca v oblasti inovácií a výmena osvedčených postupov podporuje:
a)
strategické partnerstvá, ktorých cieľom je vytvorenie a vykonávanie spoločných iniciatív vrátane iniciatív v oblasti mládeže a projektov týkajúcich sa občianstva, ktoré podporujú aktívne občianstvo, sociálne začlenenie, účasť na demokratickom živote a podnikavosť, a to prostredníctvom partnerského učenia sa a výmeny skúseností;
b)
podporné IT platformy, ktoré umožňujú partnerské učenie sa, prácu s mládežou založenú na znalostiach, virtuálnu mobilitu a výmenu osvedčených postupov.
2. Táto akcia podporuje tiež rozvoj, budovanie kapacít a výmenu vedomostí prostredníctvom partnerstiev medzi organizáciami v krajinách účastniacich sa programu a partnerských krajinách, predovšetkým prostredníctvom partnerského učenia sa.
Článok 15
Podpora reformy politík
1. Podpora reformy politík zahŕňa činnosti, ktoré sa týkajú:
a)
vykonávania politického programu Únie v oblasti mládeže prostredníctvom OMK;
b)
zavádzania nástrojov Únie na transparentnosť a uznávanie kvalifikácií v krajinách účastniacich sa programu, najmä Youthpass-u, a podpory sietí v rámci celej Únie a európskych mimovládnych mládežníckych organizácií;
c)
politického dialógu s príslušnými európskymi zainteresovanými stranami, ako aj štruktúrovaného dialógu s mladými ľuďmi;
d)
Európskeho fóra mládeže, výskumných centier pre rozvoj práce s mládežou a siete Eurodesk.
2. Táto akcia podporuje aj politický dialóg s partnerskými krajinami a medzinárodnými organizáciami.
KAPITOLA IV
Šport
Článok 16
Konkrétne ciele
1. Program sa v súlade so svojím všeobecným cieľom uvedeným v článku 4 a pracovným plánom Únie pre oblasť športu sústredí najmä na masový šport a presadzuje dosiahnutie týchto konkrétnych cieľov:
a)
riešiť cezhraničné hrozby pre integritu športu, ako je doping, ovplyvňovanie športových výsledkov a násilie, ako aj všetky druhy netolerancie a diskriminácie;
b)
presadzovať a podporovať dobré riadenie v športe a duálnu kariéru športovcov;
c)
podporovať dobrovoľnícku činnosť v športe spolu so sociálnym začleňovaním, rovnakými príležitosťami a povedomím o dôležitosti zdraviu prospešných pohybových aktivít prostredníctvom vyššej účasti a rovnakého prístupu k športu pre všetkých;
2. Na účely hodnotenia programu sú v prílohe I stanovené merateľné a relevantné ukazovatele, ktoré súvisia s konkrétnymi cieľmi uvedenými v odseku 1.
Článok 17
Činnosti
1. Ciele spolupráce sa presadzujú prostredníctvom týchto nadnárodných činností, ktoré sa sústreďujú hlavne na masový šport:
a)
podpora partnerstiev spolupráce;
b)
podpora neziskových európskych športových podujatí, na ktorých sa podieľajú viaceré krajiny účastniace sa programu, a ktoré sú prínosné pre ciele stanovené v článku 16 ods. 1 písm. c);
c)
podpora posilňovania základných podkladov pre tvorbu politiky;
d)
dialóg s príslušnými európskymi zainteresovanými stranami.
2. Činnosti uvedené v odseku 1 môžu získavať doplňujúce financovanie od tretích strán, napríklad od súkromných podnikov.
KAPITOLA V
Finančné ustanovenia
Článok 18
Rozpočet
1. Finančné krytie na vykonávanie programu od 1. januára 2014 sa stanovuje na 14 774 524 000 EUR v bežných cenách.
Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.
2. Suma uvedená v odseku 1 sa vyčlení na akcie programu takto, pričom rozpätie flexibility nepresahuje 5 % z každej z pridelených súm:
a)
77,5 % na vzdelávania a odbornú prípravu, z čoho sa pridelia nasledujúce minimálne príspevky:
i)
43 % na vysokoškolské vzdelávanie, čo predstavuje 33,3 % z celkového rozpočtu;
ii)
22 % na odborné vzdelávanie a prípravu, čo predstavuje 17 % z celkového rozpočtu;
iii)
15 % na školské vzdelávanie, čo predstavuje 11,6 % z celkového rozpočtu;
iv)
5 % na vzdelávanie dospelých, čo predstavuje 3,9 % z celkového rozpočtu;
b)
10 % na mládež.;
c)
3,5 % na nástroj záruk za študentské pôžičky;
d)
1,9 % na Jean Monnet;
e)
1,8 % na šport, z čoho nie viac ako 10 % na činnosť uvedenú v článku 17 ods. 1 písm. b);
f)
3,4 % na operačné granty pre národné agentúry; a
g)
1,9 % na pokrytie administratívnych výdavkov.
3. Z pridelených prostriedkov uvedených v odseku 2 písm. a) a b) sa najmenej 63 % pridelí na vzdelávaciu mobilitu jednotlivcov, najmenej 28 % na spoluprácu v oblasti inovácií a výmenu osvedčených postupov a 4,2 % na podporu pre reformu politík.
4. Navyše k finančnému krytiu uvedenému v odseku 1 a s cieľom podporovať medzinárodný rozmer v oblasti vysokoškolského vzdelávania sa pridelia dodatočné finančné prostriedky, ako je stanovené v rôznych externých nástrojoch (nástroji rozvojovej spolupráce (DCI), nástroji európskeho susedstva (ENI), nástroji partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami (PI) a nástroji predvstupovej pomoci (IPA)) na akcie týkajúce sa vzdelávacej mobility do partnerských krajín alebo z týchto krajín, a na spoluprácu a politický dialóg s orgánmi, inštitúciami a organizáciami z týchto krajín. Toto nariadenie sa vzťahuje na použitie týchto prostriedkov, pričom je potrebné zabezpečiť súlad s príslušnými nariadeniami, ktorými sa riadia uvedené externé nástroje, a v prípade DCI, musí spĺňať aj kritériá pre oficiálnu rozvojovú pomoc ustanovenú Výborom pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj.
Finančné prostriedky sa budú poskytovať formou dvoch viacročných príspevkov, z ktorých jeden bude pokrývať prvé štyri roky a druhý zvyšné tri roky. Pridelenie uvedených finančných prostriedkov sa určí vo viacročnom orientačnom plánovaní externých nástrojov uvedených v prvom pododseku v súlade so zistenými potrebami a prioritami príslušných krajín. Spolupráca s partnerskými krajinami môže byť podľa potreby založená na dodatočných rozpočtových prostriedkoch z týchto krajín, ktoré sa sprístupnia v súlade s postupmi, ktoré sa s nimi dohodnú.
Akcie v oblasti mobility študentov a zamestnancov medzi krajinami účastniacimi sa programu a partnerskými krajinami financované prostredníctvom pridelenia prostriedkov z DCI sa zameriavajú na oblasti, ktoré sú relevantné pre inkluzívny a udržateľný rast rozvojových krajín.
5. Finančné prostriedky pridelené na program môžu kryť aj náklady súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré si vyžaduje riadenie programu a dosahovanie jeho cieľov, najmä štúdie, stretnutia odborníkov a informačné a komunikačné činnosti vrátane korporátnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ súvisia so všeobecným cieľom tohto nariadenia, výdavky spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu informácií a všetky ďalšie výdavky na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisia vynaloží na riadenie programu.
6. Finančné príspevky sa môžu použiť aj na krytie výdavkov na technickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie prechodu medzi programom a opatreniami prijatými podľa rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES. V prípade potreby by sa rozpočtové prostriedky mohli zahrnúť do rozpočtu po roku 2020 na krytie podobných výdavkov s cieľom umožniť riadenie akcií a činností, ktoré ešte nebudú ukončené do 31. decembra 2020.
7. Finančné prostriedky na vzdelávaciu mobilitu jednotlivcov uvedenú v článku 6 ods. 1 písm. a) a článku 12 písm. a), s ktorými má hospodáriť národná agentúra alebo agentúry (ďalej len „národná agentúra“), sa prideľujú na základe počtu obyvateľov a životných nákladov v členskom štáte, na základe vzdialenosti medzi hlavnými mestami členských štátov a na základe výkonnosti. Parameter výkonnosti predstavuje 25 % z celkových finančných prostriedkov v súlade s kritériami uvedenými v odsekoch 8 a 9. Pokiaľ ide o strategické partnerstvá uvedené v článku 8 ods. 1 písm. a) a článku 14 ods. 1 písm. a), ktoré má vybrať a spravovať národná agentúra, finančné prostriedky sa vyčlenia podľa kritérií, ktoré stanoví Komisia v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 36 ods. 3. Tieto spôsoby prideľovania prostriedkov musia byť podľa možnosti čo najviac neutrálne, pokiaľ ide o rôzne systémy vzdelávania a odbornej prípravy členských štátov, pričom musia zabrániť podstatnému zníženiu ročného rozpočtu prideľovaného členským štátom z roka na rok a musia minimalizovať neprimeranú nerovnováhu vo výške prideľovaných grantov.
8. Prideľovanie finančných prostriedkov na základe výkonnosti sa uplatňuje s cieľom podporovať efektívne a účinné využívanie zdrojov. Kritériá používané na meranie výkonnosti sa zakladajú na najnovších dostupných údajoch a zameriavajú sa najmä na:
a)
úroveň ročných realizovaných výstupov; a
b)
úroveň ročných realizovaných platieb.
9. Prideľovanie finančných prostriedkov na rok 2014 sa zakladá na najnovších dostupných údajoch o uskutočnených akciách a výške čerpaných rozpočtových prostriedkov v rámci programu celoživotného vzdelávania, programov Mládež v akcii a Erasmus Mundus do 31. decembra 2013 vrátane.
10. Program môže poskytnúť podporu prostredníctvom osobitných inovačných spôsobov financovania, najmä spôsobov stanovených v článku 20.
Článok 19
Osobitné spôsoby financovania
1. Komisia poskytuje finančnú podporu Únie v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
2. Komisia môže vydať spoločné výzvy s partnerskými krajinami alebo ich organizáciami a agentúrami na financovanie projektov na základe zodpovedajúcich finančných prostriedkov. Projekty sa môžu hodnotiť a vyberať prostredníctvom spoločných postupov hodnotenia a výberu, ktoré dohodnú zapojené financujúce agentúry, v súlade so zásadami stanovenými v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
3. Predpokladá sa, že verejné subjekty, ako aj školy, inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a organizácie v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu, ktoré dostali viac ako 50 % svojich ročných príjmov z verejných zdrojov počas posledných dvoch rokov, majú potrebnú finančnú, odbornú a administratívnu spôsobilosť vykonávať činnosti v rámci programu. Na preukázanie tejto spôsobilosti nie sú povinné predložiť ďalšiu dokumentáciu.
4. Odchylne od článku 130 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a v riadne odôvodnených prípadoch môže Komisia posúdiť náklady priamo spojené s vykonávaním podporovaných činností, a ktoré vznikli počas prvých šiestich mesiacov roku 2014, ako oprávnené na financovanie od 1. januára 2014, aj keď vzniknú príjemcovi pred predložením žiadosti a grant.
5. Suma uvedená v článku 137 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 sa nevzťahuje na finančnú podporu pre vzdelávaciu mobilitu udelenú jednotlivcom.
Článok 20
Nástroj záruk za študentské pôžičky
1. Nástroj záruk za študentské pôžičky poskytuje čiastočné záruky finančným sprostredkovateľom za pôžičky udelené za najvýhodnejších možných podmienok pre študentov, ktorí študujú v druhom cykle vysokoškolského vzdelávania, ako je napríklad magisterské štúdium, v uznávanej inštitúcii vysokoškolského vzdelávania v krajine účastniacej sa programu, ako je uvedená v článku 24 ods. 1, ktorá nie je ani krajinou ich bydliska, ani krajinou, kde získali svoju kvalifikáciu umožňujúcu prístup k programu magisterského štúdia.
2. Záruky, ktoré poskytuje nástroj záruk za študentské pôžičky, sa vzťahujú na nové pôžičky pre oprávnených študentov vo výške maximálne 12 000 EUR v prípade ročného programu a vo výške maximálne 18 000 EUR v prípade programu, ktorý trvá do dvoch rokov, alebo rovnocennej hodnoty v miestnej mene.
3. Riadením nástroja záruk za študentské pôžičky na úrovni Únie je poverený Európsky investičný fond (EIF) v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 na základe dohody s Komisiou o delegovaní, v ktorej sa stanovia podrobné pravidlá a požiadavky upravujúce vykonávanie nástroja záruk za študentské pôžičky a príslušné povinnosti zúčastnených strán. Na tomto základe uzatvorí EIF dohody s finančnými sprostredkovateľmi, ako sú banky, národné a/alebo regionálne inštitúcie poskytujúce študentské pôžičky alebo iné uznávané finančné inštitúcie, a snaží sa vybrať finančného sprostredkovateľa z každej krajiny účastniacej sa programu s cieľom zaistiť, aby študenti zo všetkých krajín účastniacich sa programu mali k nástroju záruk za študentské pôžičky konzistentný a nediskriminačný prístup.
4. Technické informácie o fungovaní nástroja záruk za študentské pôžičky sú uvedené v prílohe II.
KAPITOLA VI
Výkonnosť, výsledky a šírenie informácií
Článok 21
Monitorovanie a hodnotenie výkonnosti a výsledkov
1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi pravidelne monitoruje a predkladá správy o výkonnosti a výsledkoch programu z hľadiska plnenia jeho cieľov, najmä pokiaľ ide o:
a)
európsku pridanú hodnotu uvedenú v článku 3;
b)
rozdelenie finančných prostriedkov spojených so sektormi vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže s cieľom zabezpečiť do konca programu prideľovanie finančných prostriedkov, ktoré zaručuje udržateľný systémový vplyv;
c)
využívanie finančných prostriedkov získaných z externých nástrojov, ako je uvedené v článku 18 ods. 4, a ich prispenie k príslušným cieľom a zásadám uvedených nástrojov.
2. Komisia navyše k vykonávaniu svojich činností priebežného monitorovania predloží do 31. decembra 2017 strednodobú hodnotiacu správu s cieľom posúdiť účinnosť prijatých opatrení na dosahovanie cieľov programu a zhodnotiť jeho efektívnosť a jeho európsku pridanú hodnotu, doplnenú v prípade potreby legislatívnym návrhom na zmenu tohto nariadenia. Táto strednodobá hodnotiaca správa sa zameria na možnosti zjednodušenia programu, jeho vnútornú a vonkajšiu súdržnosť, pokračujúcu aktuálnosť všetkých jeho cieľov a prínos opatrení prijatých na realizáciu stratégie Európa 2020. Zohľadnia sa v nej aj výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu predchádzajúcich programov (program celoživotného vzdelávania, Mládež v akcii, Erasmus Mundus a ostatné medzinárodné programy v oblasti vysokoškolského vzdelávania).
3. Komisia predloží strednodobú hodnotiacu správu uvedenú v odseku 2 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
4. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky stanovené v kapitole VII a povinnosti národných agentúr uvedené v článku 28, členské štáty predložia Komisii do 30. júna 2017 správu o realizácii a vplyve programu na ich územiach.
5. Komisia predloží záverečné hodnotenie programu Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov do 30. júna 2022.
Článok 22
Oznamovanie a šírenie informácií
1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečí šírenie informácií, propagáciu a následné kroky v súvislosti so všetkými akciami a činnosťami podporovanými v rámci programu, ako aj šírenie výsledkov predchádzajúcich programov celoživotného vzdelávania, Mládež v akcii a Erasmus Mundus.
2. Príjemcovia projektov podporovaných prostredníctvom akcií a činností uvedených v článkoch 6, 10, 12, 17 a 20 by mali zabezpečiť primerané oznamovanie a šírenie získaných výsledkov a vplyvov. Môže to zahŕňať poskytovanie partnerských informácií o možnostiach mobility.
3. Národné agentúry uvedené v článku 28 vypracujú jednotnú politiku, pokiaľ ide o účinné šírenie a využívanie výsledkov činností podporovaných v rámci akcií, ktoré riadia v rámci programu, pomáhajú Komisii pri všeobecnej úlohe šírenia informácií o programe vrátane informácií o akciách a činnostiach riadených na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, o jeho výsledkoch a informujú príslušné cieľové skupiny o akciách uskutočnených v ich krajine.
4. Verejné a súkromné subjekty v rámci sektorov, na ktoré sa vzťahuje program, používajú značku „Erasmus+“ na účely komunikácie a šírenia informácií týkajúcich sa programu. Pre rôzne sektory programu sa používajú tieto značky:
-
„Comenius“, v súvislosti so školským vzdelávaním;
-
„Erasmus“, v súvislosti so všetkými stupňami vysokoškolského vzdelávania v krajinách účastniacich sa programu;
-
„Erasmus Mundus“, v súvislosti so všetkými typmi činností vysokoškolského vzdelávania medzi krajinami účastniacimi sa programu a partnerskými krajinami;
-
„Leonardo da Vinci“, v súvislosti s odborným vzdelávaním a prípravou;
-
„Grundtvig“, v súvislosti so vzdelávaním dospelých;
-
„Mládež v akcii“, v súvislosti s neformálnym vzdelávaním a informálnym učením sa v oblasti mládeže;
-
„Šport“, v súvislosti s činnosťami v oblasti športu.
5. Komunikačné činnosti prispievajú aj ku korporátnej komunikácii o politických prioritách Únie, pokiaľ sa týkajú všeobecného cieľa tohto nariadenia.
KAPITOLA VII
Prístup k programu
Článok 23
Prístup
1. Žiadosť o financovanie v rámci programu môže podať každý verejný alebo súkromný subjekt pôsobiaci v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a masového športu. V prípade činností uvedených v článku 13 ods. 1 písm. a) a článku 14 ods. 1 písm. a) program podporuje účasť skupín mladých ľudí, ktorí sa aktívne zapájajú do práce s mládežou, ktorá však nemusí nevyhnutne prebiehať v rámci mládežníckej organizácie.
2. Komisia a členské štáty zabezpečia pri vykonávaní programu okrem iného pri výbere účastníkov a udeľovaní štipendií vyvinutie osobitného úsilia o podporu sociálneho začleňovania a účasti osôb so špeciálnymi potrebami alebo s nedostatkom príležitostí.
Článok 24
Účasť krajiny
1. Účasť na programe je otvorená pre tieto krajiny (ďalej len „krajiny účastniace sa programu“):
a)
členské štáty;
b)
pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny, ktoré využívajú predvstupovú stratégiu, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách, v rozhodnutiach Asociačnej rady alebo v podobných dohodách;
c)
tie krajiny EZVO, ktoré sú stranou Dohody o EHP, v súlade s ustanoveniami uvedenej dohody;
d)
Švajčiarska konfederácia na základe dvojstrannej dohody, ktorá sa uzatvorí s touto krajinou;
e)
tie krajiny, na ktoré sa vzťahuje Európska susedská politika a ktoré uzavreli s Úniou dohody umožňujúce ich účasť na programoch Únie, a to v závislosti od uzavretia dvojstrannej dohody s Úniou o podmienkach ich účasti na programe.
2. Krajiny účastniace sa programu podliehajú všetkým povinnostiam stanoveným v tomto nariadení vo vzťahu k členským štátom a musia plniť všetky úlohy stanovené v tomto nariadení vo vzťahu k členským štátom.
3. Program podporuje spoluprácu s partnerskými krajinami, najmä so susedskými krajinami, na akciách a činnostiach uvedených v článkoch 6, 10 a 12.
KAPITOLA VIII
Systém riadenia a auditu
Článok 25
Doplnkovosť
Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečí celkovú konzistentnosť a doplnkovosť programu s:
a)
príslušnými politikami a programami, najmä s tými, ktoré sa týkajú kultúry a médií, zamestnanosti, výskumu a inovácií, priemyslu a podnikania, politiky súdržnosti a rozvojovej politiky, ako aj politiky rozširovania a iniciatív, nástrojov a stratégií v oblasti regionálnej politiky a vonkajších vzťahov;
b)
ostatnými príslušnými zdrojmi financovania Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, najmä s Európskym sociálnym fondom a ostatnými finančnými nástrojmi týkajúcimi sa zamestnanosti a sociálneho začleňovania, Európskym fondom regionálneho rozvoja a programom „Horizont 2020“ - Rámcovým programom pre výskum a inováciu, ako aj s finančnými nástrojmi týkajúcimi sa spravodlivosti a občianstva, zdravia, s programami vonkajšej spolupráce a s predvstupovou pomocou.
Článok 26
Vykonávajúce subjekty
Program konzistentne vykonávajú tieto subjekty:
a)
Komisia na úrovni Únie;
b)
národné agentúry na vnútroštátnej úrovni v krajinách účastniacich sa programu.
Článok 27
Národný orgán
1. Pojem „národný orgán“ znamená jeden alebo viac vnútroštátnych orgánov v súlade s vnútroštátnym právom a praxou.
2. Do 22. januára 2014 členské štáty formou oficiálneho oznámenia, ktoré zašle ich stále zastúpenie, oznámia Komisii osobu(-y), ktorá(-é) je(sú) právne splnomocnená(-é) konať v ich mene ako národný orgán na účely tohto nariadenia. V prípade výmeny národného orgánu počas trvania programu oznámi príslušný členský štát túto skutočnosť okamžite Komisii v súlade s rovnakým postupom.
3. Členské štáty prijmú všetky primerané opatrenia na odstránenie právnych a administratívnych prekážok riadneho fungovania programu vrátane, kde je to možné, opatrení zameraných na riešenie otázok, ktoré zapríčiňujú problémy pri získavaní víz.
4. Národný orgán určí do 22. marec 2014 národnú agentúru alebo národné agentúry. V prípadoch, v ktorých existuje viac než jedna národná agentúra, stanovia členské štáty vhodný mechanizmus na koordinované riadenie vykonávania programu na vnútroštátnej úrovni, a to najmä s cieľom zabezpečiť jednotné a nákladovo efektívne vykonávanie programu a v tejto súvislosti efektívny kontakt s Komisiou, ako aj uľahčiť prípadný presun finančných prostriedkov medzi agentúrami, čím sa umožní flexibilnejšie a lepšie využívanie finančných prostriedkov pridelených členským štátom. Bez toho, aby bol dotknutý článok 29 ods. 3, každý členský štát určí, ako usporiada vzťah medzi svojím národným orgánom a národnou agentúrou, a to vrátane takých úloh, akými sú vypracovanie ročného pracovného programu národnej agentúry.
Národný orgán predloží Komisii primerané ex-ante posúdenie zhody potvrdzujúce, že národná agentúra spĺňa článok 58 ods. 1 písm. c) body v) a vi) a článok 60 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a článok 38 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (19), ako aj požiadavky Únie na normy vnútornej kontroly pre národné agentúry a pravidlá riadenia finančných prostriedkov programu určených na grantovú podporu.
5. Národný orgán určí nezávislý audítorský subjekt uvedený v článku 30.
6. Národný orgán zakladá svoje ex-ante posúdenie zhody na vlastných kontrolách a auditoch a/alebo na kontrolách a auditoch vykonaných nezávislým audítorským subjektom uvedeným v článku 30.
7. V prípade, že národná agentúra určená pre program je tá istá ako národná agentúra určená pre predchádzajúce programy celoživotného vzdelávania alebo Mládež v akcii, rozsah kontrol a auditov pre ex-ante posúdenie zhody sa môže obmedzovať na požiadavky, ktoré sú nové a špecifické pre program.
8. Národný orgán monitoruje riadenie programu a vykonáva nad ním dohľad na vnútroštátnej úrovni. Informuje Komisiu a konzultuje s ňou s dostatočným predstihom predtým, ako prijme akékoľvek rozhodnutie, ktoré môže mať značný vplyv na riadenie programu, najmä rozhodnutie týkajúce sa jeho národnej agentúry.
9. Národný orgán poskytne primerané spolufinancovanie na operácie svojej národnej agentúry s cieľom zabezpečiť, aby sa program riadil podľa platných pravidiel Únie.
10. V prípade, že Komisia na základe svojho zhodnotenia ex-ante posúdenia zhody odmietne určenú národnú agentúru, národný orgán zabezpečí prijatie potrebných nápravných opatrení, aby národná agentúra spĺňala minimálne požiadavky stanovené Komisiou, alebo určí iný subjekt ako národnú agentúru.
11. Národný orgán na základe ročného vyhlásenia riadiaceho subjektu národnej agentúry, nezávislého audítorského stanoviska k nemu a analýzy súladu a výkonnosti národnej agentúry, ktorú uskutoční Komisia, informuje Komisiu každoročne do 31. októbra o svojej monitorovacej činnosti a dohľade v súvislosti s programom.
12. Národný orgán preberá zodpovednosť za riadne hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie, ktoré Komisia previedla na národnú agentúru vo forme grantovej podpory, ktorá sa má poskytnúť v rámci programu.
13. V prípade akejkoľvek nezrovnalosti, nedbalosti alebo podvodu národnej agentúry, alebo v prípade závažných nedostatkov alebo nedostatočnej výkonnosti národnej agentúry, ktoré vedú k vzneseniu nárokov Komisie voči národnej agentúre, národný orgán zodpovedá za vrátenie finančných prostriedkov Komisii, ktoré nie sú získané späť.
14. Za okolností uvedených v odseku 13 môže národný orgán odvolať mandát národnej agentúry buď z vlastného podnetu, alebo na žiadosť Komisie. V prípade, že národný orgán chce odvolať mandát národnej agentúry z iných opodstatnených dôvodov, oznámi to Komisii najmenej šesť mesiacov pred predpokladaným dátumom ukončenia mandátu národnej agentúry. V takom prípade sa národný orgán a Komisia oficiálne dohodnú na konkrétnych a včasných prechodných opatreniach.
15. V prípade odvolania vykoná národný orgán potrebné kontroly týkajúce sa finančných prostriedkov Únie zverených národnej agentúre, ktorej mandát bol odvolaný, a zabezpečí nerušený prevod týchto finančných prostriedkov a všetkých dokumentov a nástrojov riadenia potrebných na riadenie programu na novú národnú agentúru. Národný orgán poskytne národnej agentúre, ktorej mandát bol odvolaný, potrebnú finančnú podporu na pokračovanie plnenia jej zmluvných záväzkov voči príjemcom v rámci programu a Komisii, a to až do prevodu týchto záväzkov na novú národnú agentúru.
16. Ak o to Komisia požiada, národný orgán určí inštitúcie alebo organizácie, alebo druhy takýchto inštitúcií a organizácií, ktoré sa považujú za oprávnené zúčastniť sa na konkrétnych akciách programu na ich príslušných územiach.
Článok 28
Národná agentúra
1. Pojem „národná agentúra“ znamená jednu alebo viac vnútroštátnych agentúr v súlade s vnútroštátnym právom a praxou.
2. Národná agentúra:
a)
má právnu subjektivitu, alebo je súčasťou subjektu, ktorý má právnu subjektivitu, a riadi sa právom príslušného členského štátu; za národnú agentúru nemožno určiť ministerstvo;
b)
má primeranú kapacitu na riadenie, zamestnancov a infraštruktúru na úspešné plnenie svojich úloh, pričom zabezpečuje efektívne a účinné riadenie programu a riadne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie;
c)
má prevádzkové a právne prostriedky na uplatňovanie administratívnych pravidiel, zmluvných pravidiel a pravidiel finančného riadenia stanovených na úrovni Únie;
d)
poskytuje primerané finančné záruky vydané prednostne orgánom verejnej moci, zodpovedajúce úrovni finančných prostriedkov Únie, na spravovanie ktorých bude vyzvaná;
e)
je určená na obdobie trvania programu.
3. Národná agentúra zodpovedá za riadenie všetkých fáz trvania projektov nasledujúcich akcií programu v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) bodmi v) a vi) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a s článkom 44 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 1268/2012:
a)
vzdelávacia mobilita jednotlivcov s výnimkou mobility organizovanej v rámci spoločného študijného programu alebo dvojnásobného/viacnásobného diplomu, dobrovoľníckych projektov veľkého rozsahu a nástroja záruk za študentské pôžičky;
b)
strategické partnerstvá v rámci akcie „spolupráca v oblasti inovácií a výmena osvedčených postupov“;
c)
riadenie činností malého rozsahu, ktoré podporujú štruktúrovaný dialóg v oblasti mládeže v rámci akcie „podpora reformy politík“.
4. Odchylne od odseku 3 sa rozhodnutia o výbere a pridelení prostriedkov pre strategické partnerstvá uvedené v odseku 3 písm. b) môžu prijímať na úrovni Únie, ak sa príslušné rozhodnutie prijalo v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 36 ods. 3, a to len v osobitných prípadoch, keď na takúto centralizáciu existujú jasné dôvody.
5. Národná agentúra poskytne grantovú podporu príjemcom buď formou dohody o grante, alebo rozhodnutia o grante, ako Komisia stanoví pre príslušnú akciu programu.
6. Národná agentúra podáva Komisii a svojmu národnému orgánu správu každý rok v súlade s článkom 60 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Národná agentúra zodpovedá za realizáciu pripomienok, ktoré vydá Komisia v nadväznosti na svoju analýzu ročného vyhlásenia riadiaceho subjektu a nezávislého audítorského stanoviska k nemu.
7. Národná agentúra nesmie bez predchádzajúceho písomného schválenia národným orgánom a Komisiou delegovať na tretiu stranu žiadnu úlohu programu ani plnenie rozpočtu, ktoré jej boli zverené. Národná agentúra si zachováva výhradnú zodpovednosť za všetky úlohy delegované na tretiu stranu.
8. V prípade odvolania mandátu národnej agentúry táto národná agentúra zostáva právne zodpovedná za plnenie svojich zmluvných záväzkov voči príjemcom v rámci programu a voči Komisii až do prevodu týchto záväzkov na novú národnú agentúru.
9. Národná agentúra je zodpovedná za riadenie a ukončovanie finančných dohôd týkajúcich sa predchádzajúcich programov celoživotného vzdelávania a Mládež v akcii, ktoré budú na začiatku programu ešte otvorené.
Článok 29
Európska komisia
1. Do dvoch mesiacov od doručenia ex-ante posúdenie zhody od národného orgánu podľa článku 27 ods. 4 Komisia prijme, prijme podmienečne alebo zamietne určenie národnej agentúry. Komisia uzatvorí zmluvný vzťah s národnou agentúrou až keď prijme ex-ante posúdenie zhody. V prípade podmienečného prijatia môže Komisia na svoj zmluvný vzťah s národnou agentúrou uplatniť primerané preventívne opatrenia.
2. Po prijatí ex-ante posúdenia zhody národnej agentúry určenej pre program Komisia oficiálne potvrdí právne povinnosti v súvislosti s finančnými dohodami, ktoré sa týkajú predchádzajúcich programov celoživotného vzdelávania a Mládež v akcii a ktoré sú na začiatku programu ešte otvorené.
3. V súlade s článkom 27 ods. 4 dokument, ktorý upravuje zmluvný vzťah medzi Komisiou a národnou agentúrou:
a)
stanovuje normy vnútornej kontroly pre národné agentúry a pravidlá riadenia finančných prostriedkov Únie na grantovú podporu národnými agentúrami;
b)
zahrnuje pracovný program národnej agentúry, obsahujúci riadiace úlohy národnej agentúry, na ktoré je poskytnutá podpora Únie;
c)
stanovuje požiadavky na národnú agentúru v oblasti podávania správ.
4. Komisia každý rok sprístupní národnej agentúre tieto finančné prostriedky programu:
a)
finančné prostriedky na grantovú podporu v dotknutom členskom štáte na akcie programu, ktorých riadenie je zverené národnej agentúre;
b)
finančný príspevok na podporu úloh národnej agentúry pri riadení programu. Tento príspevok sa poskytne vo forme paušálneho príspevku na prevádzkové náklady národnej agentúry a určí sa na základe výšky finančných prostriedkov Únie na grantovú podporu zverených národnej agentúre.
5. Komisia stanoví požiadavky na pracovný program národnej agentúry. Komisia poskytne národnej agentúre finančné prostriedky programu až potom, keď oficiálne schváli pracovný program národnej agentúry.
6. Komisia preskúma vnútroštátne systémy riadenia a kontroly na základe požiadaviek na súlad národných agentúr podľa článku 27 ods. 4, najmä na základe ex-ante posúdenia zhody, ktoré jej poskytne národný orgán, ročného vyhlásenia riadiaceho subjektu národnej agentúry a stanoviska nezávislého audítorského subjektu k nemu s náležitým zohľadnením ročných informácií od národného orgánu o jeho činnostiach monitorovania a dohľadu v súvislosti s programom.
7. Komisia po posúdení ročného vyhlásenia riadiaceho subjektu a stanoviska nezávislého audítorského subjektu k nemu zašle svoje stanovisko a pripomienky vo vzťahu k nim národnej agentúre a národnému orgánu.
8. V prípade, že Komisia nemôže prijať ročné vyhlásenie riadiaceho subjektu alebo nezávislé audítorské stanovisko k nemu, alebo v prípade neuspokojivej realizácie pripomienok Komisie národnou agentúrou môže Komisia vykonať preventívne a nápravné opatrenia potrebné na ochranu finančných záujmov Únie v súlade s článkom 60 ods. 4 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
9. Komisia organizuje pravidelné stretnutia so sieťou národných agentúr s cieľom zabezpečiť jednotné vykonávanie programu vo všetkých krajinách účastniacich sa programu.
Článok 30
Nezávislý audítorský subjekt
1. Nezávislý audítorský subjekt vydáva audítorské stanovisko k ročnému vyhláseniu riadiaceho subjektu uvedenému v článku 60 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
2. Nezávislý audítorský subjekt:
a)
má potrebnú odbornú spôsobilosť na vykonávanie auditov vo verejnom sektore;
b)
zabezpečí, aby jeho audity zohľadňovali medzinárodne uznávané štandardy na vykonávanie auditu;
c)
nie je v konflikte záujmov vo vzťahu k právnemu subjektu, ktorého súčasťou je národná agentúra. Predovšetkým je funkčne nezávislý od právneho subjektu, ktorého súčasťou je národná agentúra.
3. Nezávislý audítorský subjekt poskytne Komisii a jej zástupcom, ako aj Dvoru audítorov úplný prístup ku všetkým dokumentom a správam na podporu audítorského stanoviska, ktoré vydáva k ročnému vyhláseniu riadiaceho subjektu národnej agentúry.
KAPITOLA IX
Systém kontroly
Článok 31
Zásady systému kontroly
1. Komisia prijme primerané opatrenia, ktoré zabezpečia, aby pri výkone akcií financovaných na základe tohto nariadenia boli chránené finančné záujmy Únie, a to uplatňovaním opatrení na zabránenie podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, a ak sa zistia nezrovnalosti, spätným získaním nesprávne vyplatených súm, a podľa potreby účinnými, primeranými a odrádzajúcimi sankciami.
2. Komisia je zodpovedná za dozorné kontroly vo vzťahu k akciám a činnostiam programu riadeným národnými agentúrami. Stanoví minimálne požiadavky na kontroly vykonávané národnou agentúrou a nezávislým audítorským subjektom.
3. Národná agentúra je zodpovedná za primárne kontroly príjemcov grantov na akcie a činnosti programu uvedené v článku 28 ods. 3. Tieto kontroly musia poskytnúť primeranú istotu, že udelené granty sa využívajú v súlade s ich určením a s platnými pravidlami Únie.
4. Pokiaľ ide o finančné prostriedky programu prevedené na národné agentúry, Komisia zabezpečí riadnu koordináciu svojich kontrol s národnými orgánmi a národnými agentúrami na základe zásady jednotného auditu a v nadväznosti na analýzu založenú na hodnotení rizika. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na vyšetrovania vykonávané Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).
Článok 32
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonať audity na základe dokladov a audity na mieste vo vzťahu ku všetkým príjemcom grantov, dodávateľom a subdodávateľom a iným tretím stranám, ktoré dostali finančné prostriedky Únie. Môžu vykonávať aj audity a kontroly týkajúce sa národných agentúr.
2. OLAF môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupom stanoveným v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (20) s cieľom zistiť, či v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
3. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 a 2, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia výslovne oprávňujú Komisiu, Dvor audítorov a OLAF vykonávať takéto audity a kontroly a inšpekcie na mieste.
KAPITOLA X
Delegovanie právomoci a vykonávacie ustanovenia
Článok 33
Delegovanie právomoci na Komisiu
S cieľom riadiť úlohy na najprimeranejšej úrovni je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 34, pokiaľ ide o zmenu článku 28 ods. 3, ale len v súvislosti so stanovením ďalších akcií, ktoré majú byť riadené národnými agentúrami.
Článok 34
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 33 sa Komisii udeľuje na dobu trvania programu.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 33 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 33 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 35
Vykonávanie programu
Komisia na vykonávanie programu prijíma ročné pracovné programy vo forme vykonávacích aktov v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 36 ods. 3. Každý ročný pracovný program zabezpečí, aby sa všeobecné a konkrétne ciele stanovené v článkoch 4, 5, 11 a 16 vykonávali každoročne konzistentným spôsobom, a stanoví predpokladané výsledky, spôsob vykonávania a jeho celkovú sumu. Ročné pracovné programy obsahujú aj opis akcií, ktoré sa majú financovať, údaje o sume pridelenej na každú akciu a rozdelenie finančných prostriedkov medzi členské štáty na akcie, ktoré sa riadia prostredníctvom národných agentúr, a orientačný harmonogram vykonávania. V prípade grantov obsahujú maximálnu mieru spolufinancovania, v ktorej sa zohľadnia špecifiká cieľových skupín, najmä ich kapacita spolufinancovania a možnosť získať finančné prostriedky od tretích strán. Konkrétne pri akciách zameraných na organizácie s obmedzenými finančnými kapacitami sa miera spolufinancovania stanoví minimálne na 50 %.
Článok 36
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Výbor sa môže schádzať v špecifickom zložení s cieľom riešiť sektorové otázky. Prípadne možno ad hoc a v súlade s rokovacím poriadkom výboru pozývať externých odborníkov vrátane zástupcov sociálnych partnerov, aby sa zúčastnili na jeho schôdzach ako pozorovatelia.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
KAPITOLA XI
Záverečné ustanovenia
Článok 37
Zrušenie a prechodné ustanovenia
1. Rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES sa zrušujú s účinnosťou od 1. januára 2014.
2. Akcie, ktoré sa začali 31. decembra 2013 alebo pred týmto dátumom na základe rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES, sa spravujú v prípade, keď je to relevantné, v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia.
3. Členské štáty zabezpečia na vnútroštátnej úrovni nerušený prechod medzi akciami vykonávanými v súvislosti s predchádzajúcimi programami v oblastiach celoživotného vzdelávania, mládeže a medzinárodnej spolupráce vo vysokoškolskom vzdelávaní a akciami, ktoré sa majú vykonávať v rámci programu.
Článok 38
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 11. decembra 2013