NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 418/2013
ze dne 3. května 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) („oznámení o zahájení řízení“) informovala dne 10. srpna 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Evropské unie (dále jen „antidumpingové řízení“).
(2)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) Komise téhož dne informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, a zahájila zvláštní šetření (dále jen „antisubvenční řízení“).
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) („žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Evropské unii (dále jen „Unie“). Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení šetření oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, známé dovozce a uživatele a indické orgány.
(5)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají ke slyšení zvláštní důvody, byly vyslechnuty.
(6)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii účastnících se řízení a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla přiměřeně omezit počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního řízení.
1.2.1 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(7)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčené zemi požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby poskytli informace určené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem osmnáct vyvážejících výrobců, z nichž někteří patří do stejné skupiny, a sedm z nich požádalo o individuální zjišťování v případě, že nebudou zařazeni do vzorku. Patnáct těchto spolupracujících společností nahlásilo vývoz drátů z nerezavějící oceli do Unie během období šetření. Vzorek byl proto vybrán na základě informací poskytnutých těmito patnácti vyvážejícími výrobci.
(9)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek sestával ze dvou samostatných společností a jedné skupiny složené ze čtyř společností ve spojení; společnosti ve vzorku společně představovaly více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(10)
Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru reprezentativního vzorku. K výběru vzorku nebyly podány žádné připomínky.
(11)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na přiměřený počet společností, který bylo možno ve stanovené lhůtě prošetřit. Společnosti, jež byly předmětem tohoto šetření, jsou uvedeny 19. bodě odůvodnění.
(12)
Jak bylo mimoto uvedeno v 8. bodě odůvodnění, bylo původně obdrženo sedm žádostí o individuální zjišťování. Z tohoto důvodu se usuzovalo, že by v této fázi individuální zjišťování znamenalo neúměrné zatížení a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(13)
Žádosti vývozců, kteří ve stanovených lhůtách poskytli potřebné informace, však budou přezkoumány v dalším průběhu šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek původně sestával z pěti výrobců, o nichž bylo před zahájením šetření Komisi známo, že v Unii vyrábějí dráty z nerezavějící oceli. Komise vzorek vybrala na základě prodeje, objemu výroby a zeměpisné polohy. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. K navrhovanému vzorku nebyly obdrženy žádné připomínky. Analýza odpovědí na dotazník ukázala, že jeden vybraný výrobce v Unii má společnost ve spojení, která se rovněž zabývá výrobou a prodejem drátů z nerezavějící oceli. Tato společnost ve spojení byla proto rovněž zařazena do vzorku. Uvedených šest výrobců v Unii zařazených do vzorku představovalo 46,5 % celkové odhadované výroby v Unii. Má se za to, že vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli informace.
(16)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět dovozců, kteří nejsou ve spojení. Komise na základě nejvyššího objemu dovozu do Unie vybrala vzorek tří společností, které představovaly 23,8 % indického dovozu do Unie během období šetření. Dva výrobci zařazení do vzorku však neposkytli odpověď na dotazník. V této fázi šetření nebylo proto možno výběr vzorku použít a v dalším průběhu šetření budou dovozci znovu požádáni o spolupráci.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům v Indii (jejich skupinám) zařazeným do vzorku a vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, a devíti známým uživatelům.
(18)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří vyvážejících výrobců v Indii (jejich skupin) zařazených do vzorku a rovněž od dvou vyvážejících výrobců, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho dovozce, který není ve spojení, a tří uživatelů.
(19)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, újmy způsobené tímto dumpingem a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Německo
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španělsko
-
Rodacciai SPA, Milán, Itálie
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itálie
-
skupina Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francie
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Německo
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
-
skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
1.3 Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem jsou dráty z nerezavějící oceli obsahující:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z Indie.
(22)
Jedna strana uvedla, že existují tzv. „vysoce technické“ typy výrobku, které se liší od ostatních typů dotčeného výrobku vyráběných v Indii, avšak rovněž v Unii. Tato strana rovněž tvrdila, že na rozdíl od většiny typů vyvážených z Indie do Unie nejsou tyto technické typy běžnými komoditami, nýbrž představují specifické typy výrobku vyráběné pro zvláštní užití v určitých jakostních třídách oceli a s určitými průměry, a stávající šetření by se na ně proto nemělo vztahovat.
(23)
V této fázi se zdá, že definice výrobku pokrývá i tyto technické typy a že tyto technické typy mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy dotčeného výrobku. Mimoto se zdá, že tyto typy vyrábějí rovněž výrobci v Unii, a proto tyto technické typy spadají do působnosti stávajícího šetření.
2.2 Obdobný výrobek
(24)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Předběžně se proto tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(25)
Během inspekcí na místě v prostorách tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a následné analýzy shromážděných informací bylo zjištěno, že všichni z nich poskytli některé informace, které nelze považovat za spolehlivé.
(26)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že náklady uvedené v jeho odpovědi na dotazník nebyly v souladu a nemohly být odsouhlaseny s náklady vykázanými v interním účetním systému výrobce.
(27)
Vyvážející výrobce tvrdil, že zjištěné rozdíly mezi náklady nahlášenými Komisi a náklady zjištěnými v interním účetním systému během inspekce na místě byly způsobeny chybami při evidenci transakcí a rozdíly v účetních metodách, zejména co se týká spotřeby surovin. Vyvážející výrobce uvedl, že údaje v interním účetním systému nejsou spolehlivé a pro účely šetření by se neměly použít. Ačkoli vyvážející výrobce používá stejný účetní systém po dobu několika let, tvrdil, že by Komise měla ve své analýze vycházet z nákladů uvedených v odpovědi na dotazník, a nikoli údajů o nákladech, které jsou obsaženy v interním účetním systému společnosti.
(28)
Je třeba podotknout, že ačkoli údaje obsažené v interním účetním systému byly v souladu s auditovanými finančními výkazy poskytnutými vyvážejícím výrobcem, během inspekce na místě nebylo možné provést odsouhlasení, a tudíž zjistit souvislost mezi nákladovými tabulkami vyhotovenými výslovně pro účely tohoto šetření a údaji obsaženými v interním účetním systému. V souladu s článkem 18 základního nařízení se proto usuzovalo, že by se pro účely tohoto antidumpingového šetření měly použít údaje zjištěné v účetním systému vyvážejícího výrobce.
(29)
Z tohoto důvodu Komise prozatímně upravila údaje o nákladech, které zmíněný vyvážející výrobce poskytl ve své odpovědi na dotazník, pomocí údajů dostupných v jeho interním účetním systému.
(30)
V případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že nákupy a spotřeba surovin nahlášené Komisi v odpovědi na dotazník nebyly doloženy údaji zjištěnými v systému výrobce pro řízení zásob. Zejména se ukázalo, že rozdělení podle jakostních tříd oceli se v těchto dvou zdrojích liší. Komise podotýká, že jakostní třída oceli je klíčovým faktorem při určování nákladů konečného produktu. Nespolehlivé informace o jakostní třídě oceli by mohly vážně zkreslit výpočty nákladů a prodejních cen jednotlivých typů výrobků, a mohly by proto být zavádějící.
(31)
Vyvážející výrobce však uvedl, že počítačové soubory obsahující údaje o nákupech surovin, které Komise získala během inspekce na místě, nebyly úplné, jelikož jiná oddělení ve společnosti uskutečnila dodatečné nákupy surovin, tyto nákupy však nebyly vykázány a zahrnuty v počítačových souborech získaných během inspekce na místě a přezkoumaných Komisí. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že zjištěné rozdíly v množství jednotlivých jakostních tříd oceli byly zapříčiněny skutečností, že některé jakostní třídy oceli se částečně překrývaly s jinými a že některé části výrobního procesu není možné sledovat na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli.
(32)
Komise však podotýká, že výše uvedená tvrzení společnosti týkající se dodatečných nákupů surovin nepostačují k vysvětlení zjištěných rozdílů na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. Komise rovněž podotýká, že společnost tvrdila, že není možné přesné sledování podle jednotlivých jakostních tříd oceli ve všech fázích výrobního procesu. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutné považovat předběžně za zavádějící.
(33)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba veškerých surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(34)
V případě třetího vyvážejícího výrobce Komise během inspekce na místě zjistila, že toky surovin uvedené v odpovědi na dotazník nejsou v souladu s údaji obsaženými v účetním systému výrobce. Zdálo se, že se v těchto dvou zdrojích liší rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(35)
Vyvážející výrobce sice připustil určité chyby ve své odpovědi na dotazník, tvrdil však, že rozdíly v celkovém množství surovin lze odsouhlasit s přihlédnutím ke změnám zásob. Společnost však také tvrdila, že částečně se překrývající jakostní třídy oceli znemožňují přesné odsouhlasení podle jednotlivých jakostních tříd oceli. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutno považovat za zavádějící.
(36)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba všech surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(37)
Každý vyvážející výrobce obdržel individuální dopis uvádějící konkrétní a podrobné důvody, kvůli nimž se usuzovalo, že některé údaje uvedené v odpovědi na dotazník nelze uznat. Vyvážející výrobci byli rovněž informováni o tom, že Komise hodlá prozatímní zjištění založit na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(38)
Všem třem vyvážejícím výrobcům byla dána možnost se vyjádřit a požádat o slyšení a všichni tři byli vyslechnuti. Tito vyvážející výrobci podali rovněž písemné připomínky ohledně možného použití článku 18 základního nařízení. Navzdory vysvětlením získaným od společností nebylo možné objasnit uspokojivě výše popsané problémy, které vedly k nahrazení některých poskytnutých informací dostupnými údaji.
3.2 Běžná hodnota
(39)
Pro stanovení běžné hodnoty Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda byl obdobný výrobek prodáván nezávislým zákazníkům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že celkový prodej obdobného výrobku ze strany každého výrobce zařazeného do vzorku na domácím trhu byl reprezentativní.
(40)
Pro výrobce zařazené do vzorku s celkovým reprezentativním domácím prodejem poté Komise určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(41)
Jak je však objasněno v oddíle 3.1, u dvou vyvážejících výrobců bylo popsané srovnání provedeno na základě veškerých výrobků místo zvláštního srovnání podle jednotlivých typů výrobku.
(42)
U každého typu výrobku prodávaného výrobci zařazenými do vzorku na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaný na domácím trhu nezávislým zákazníkům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu totožného nebo srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých výrobců zařazených do vzorku mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým zákazníkům na domácím trhu v období šetření.
(44)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu během období šetření bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(45)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku, který se uskutečnil v období šetření.
(46)
Pokud byly všechny typy výrobku prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(47)
Pokud neexistoval žádný prodej obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud nebyl tento typ výrobku prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(48)
Běžná hodnota byla vypočítána připočtením vážených průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a váženého průměru zisku dosaženého vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku v období šetření k průměrným výrobním nákladům během období šetření, které byly v případě potřeby upraveny. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před použitím v testu týkajícím se běžného obchodního styku a při početním určování běžné hodnoty upraveny, jak je objasněno v oddíle 3.1.
(49)
Každá společnost obdrží své podrobné individuální výpočty použité k určení běžných hodnot a bude mít možnost se k nim vyjádřit.
3.3 Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým zákazníkům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(51)
Pokud byl dotčený výrobek vyvážen přímo pro nezávislé zákazníky v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(52)
Jestliže se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým zákazníkům v Unii. V těchto případech byly provedeny úpravy u všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem, včetně cel a daní a rovněž prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení a přiměřené ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě ziskového rozpětí dosaženého nezávislým dovozcem dotčeného výrobku.
3.4 Srovnání
(53)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, námořní přepravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, úvěry, slevami a provizemi, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5 Dumpingová rozpětí
(56)
Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12, byla pro každou společnost zařazenou do vzorku vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro obdobný výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku.
(57)
V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení nebylo kvůli použití článku 18 základního nařízení na všechny tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku možné stanovit u spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazení do vzorku, dumpingové rozpětí na základě průměrného dumpingového rozpětí pro společnosti zařazené do vzorku.
(58)
V tomto případě se považovalo za vhodné určit předběžně dumpingové rozpětí použitelné na spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku na základě jejich vývozní ceny zjištěné podle dovozních statistik Eurostatu a průměrné běžné hodnoty stanovené pro indické výrobce zařazené do vzorku, jestliže průměrná běžná hodnota nebyla dotčena použitím článku 18 základního nařízení.
(59)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočítané pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na 28,0 %.
(60)
Co se týká všech ostatních vyvážejících výrobců v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Za tímto účelem se porovnal celkový objem vývozu uvedený v odpovědích na dotazník k výběru vzorku a celkový dovoz z Indie odvozený z dovozních statistik Eurostatu. Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 32,3 %.
(62)
Na základě toho činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
(v %)
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Raajratna Metal Industries
32,3
Skupina Venus
30,4
Viraj Profiles
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
28,0
Všechny ostatní společnosti
32,3
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1 Výrobní odvětví Unie
(63)
Obdobný výrobek vyrábělo 27 výrobců v Unii. Mělo se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Výroba v Unii
(64)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, například informace uvedené v podnětu, údaje získané od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědi na dotazník poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(65)
Je třeba uvést, že v definici výrobního odvětví Unie je zařazen rovněž výrobce v Unii, který je ve spojení s indickým vyvážejícím výrobcem a který vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření.
(66)
Na tomto základě se celková výroba v Unii v období šetření odhadovala přibližně na 139 141 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby ostatních výrobců v Unii, kteří se při šetření nepřihlásili.
4.3 Výběr vzorků výrobců v Unii
(67)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno šest výrobců v Unii představujících 46,5 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
5. ÚJMA
5.1 Spotřeba v Unii
(68)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a celkového dovozu. Rok 2009 se vyznačoval nebývale vysokými cenami niklu, hlavní suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a obdobného výrobku, a celosvětovými negativními dopady finanční krize, což ve zmíněném roce společně vedlo k obzvláště nízké úrovni spotřeby v Unii. Situace na trhu se však zlepšila, jak ukazuje následující tabulka, a spotřeba v Unii mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla o 50 %.
2009
2010
2011
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
5.2 Dovoz z dotčené země do Unie
5.2.1 Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(69)
V posuzovaném období se dumpingový dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyvíjel s ohledem na objem a podíl na trhu takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem
16 847
29 053
36 720
35 398
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podíl na trhu (v %)
12,8
15,5
18,7
17,9
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
(70)
Objem dovozu z Indie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 110 %. Nárůst byl obzvláště silný mezi rokem 2009 a 2010, kdy dovoz z Indie vzrostl o 72 %, přičemž spotřeba v Unii vzrostla o 42 %. Ačkoli se spotřeba mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšila pouze o 5 %, objem dovozu z Indie v témže období dále významně vzrostl, a sice o 22 %.
(71)
Podíl dumpingového dovozu z Indie na trhu v posuzovaném období významně vzrostl, a sice o 40 %.
5.2.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(72)
Jak bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, jedna strana vyjádřila obavy ohledně skutečnosti, že antidumpingový dotazník neumožňoval rozlišit určité typy dotčeného výrobku, které jsou podle jejího názoru odlišné.
(73)
Tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením škály tzv. kontrolních čísel výrobku (PCN) tak, aby bylo při šetření možné jednoznačně identifikovat příslušné typy, zejména za účelem srovnání cen. V této fázi bylo při šetření zjištěno, že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto vysoce technických typů. Podotýká se však, že změny PCN zajistily, že ceny určitých typů výrobku byly přímo srovnány s cenami podobných typů výrobku.
(74)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník
(75)
Průměrná cena dovozu z Indie se v posuzovaném období zvýšila o 35 %, byla však nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v témže období (viz 93. bod odůvodnění). To vysvětluje prudký nárůst objemu dovozu a významné zvýšení podílu indických vývozců na trhu v témže období, konkrétně o 40 %.
(76)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dumpingového dovozu účtovanými indickými výrobci zařazenými do vzorku prvnímu nezávislému zákazníkovi na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(77)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dumpingového dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 15 %. Nižší ceny dumpingového dovozu v porovnání s cenami Unie v posuzovaném období objasňují významný nárůst objemu indického dovozu a vysoký podíl dovozu z Indie na trhu mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Předběžné poznámky
(78)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení bylo v rámci zkoumání dopadu dumpingového dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie provedeno posouzení veškerých hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(79)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, pro posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(80)
Za účelem analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými faktory újmy. V tomto ohledu je hospodářská situace výrobního odvětví Unie posouzena na základě a) makroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a na základě b) mikroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Je třeba uvést, že ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů získaných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(82)
Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník.
5.3.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(83)
Tendence týkající se výroby v Unii, výrobní kapacity a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobní kapacita (v tunách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity (v %)
43
57
56
56
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(84)
Výroba v Unii v posuzovaném období vzrostla o 32 %, což do jisté míry odráželo pozitivní vývoj spotřeby. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření však objem výroby stagnoval.
(85)
Zatímco se využití kapacity zlepšilo a v posuzovaném období vzrostlo o 13 procentních bodů, výrobní kapacita byla v posuzovaném období v zásadě stálá.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(86)
Tendence týkající se objemů prodeje, podílu na trhu a růstu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podíl na trhu (v %)
67,6
66,6
63,1
62,9
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Po značném nárůstu mezi rokem 2009 a 2010 v souvislosti se zvyšující se spotřebou objem prodeje zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, oslabil, a netěžil z trvalého růstu poptávky (4,9 % mezi rokem 2010 a 2011). To se odráží rovněž ve stoupající tendenci u stavu zásob na konci roku, který v posuzovaném období vzrostl celkem o 41 %, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění.
(88)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mimoto v posuzovaném období snížil o 4,7 procentního bodu, a to navzdory silnému růstu spotřeby o 50 %.
(89)
Jak je uvedeno v 68. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšila o 50 %, přičemž objem dumpingového dovozu v témže období významně vzrostl o 110 %, jak je zmíněno v 70. bodě odůvodnění. Růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl proto částečně absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii v témže období vzrostl o 40 %. To prokazuje, že kvůli zvyšujícímu se podílu dumpingového dovozu na trhu nemohlo výrobní odvětví Unie plně využít růst spotřeby v Unii.
c) Zaměstnanost a produktivita
(90)
Navzdory složité finanční situaci popsané níže v 94.-99. bodě odůvodnění byla v posuzovaném období zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie poměrně stálá. Vzhledem k vyššímu objemu výroby (viz 84. bod odůvodnění), vzrostla v témže období produktivita, měřená jako objem výroby v tunách na jednoho zaměstnance za rok, o 30 %, což naznačuje, že výrobní odvětví Unie vyvíjelo značné úsilí o zvýšení efektivnosti.
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(91)
Výše uvedená dumpingová rozpětí u tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jsou vyšší než nepatrná (viz 62. bod odůvodnění). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem týkajícím se odvětví dotčeného výrobku, objemu, podílu na trhu a cen dumpingového dovozu z Indie nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
(92)
Připomíná se, že v roce 1999 byla na dotčený výrobek uložena dumpingová a antisubvenční opatření (4). Vzhledem k časovému odstupu mezi skončením platnosti opatření, která byla zavedena v roce 1999, a stávajícím šetřením však nejsou k dispozici žádné údaje, jež by umožnily posoudit účinky dřívějšího dumpingu. Šetření každopádně nepřineslo žádné důkazy, že výrobní odvětví dosud překonává účinky dřívějšího dumpingu.
5.3.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(93)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostly o 34 %. Tento nárůst odráží celkový růst nákladů na suroviny, k němuž v tomto výrobním odvětví došlo v témže období. V roce 2011 a během období šetření se výrobcům v Unii podařilo zvýšit ceny pouze mírně za účelem uhrazení rostoucích výrobních nákladů, což postačovalo k zachování ziskovosti v roce 2011 mírně nad 1 % a v období šetření na hranici rentability. Jak prokazují údaje obsažené ve výše uvedené tabulce, ani významné zvýšení prodejní ceny neumožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně zisku.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro zákazníky, kteří nejsou ve spojení
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
odpovědi na dotazník
b) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(94)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Peněžní tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investice (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnost investic (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(95)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 byli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve ztrátě, v roce 2010 se však začali zotavovat v souladu se zvýšením spotřeby o 50 %, jak bylo popsáno v 68. bodě odůvodnění. I když se ziskovost mírně zvýšila, úrovně zisku ve výši 0,2 % značně zaostávaly za přiměřenou úrovní ziskovosti v odvětví oceli. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, jelikož se usuzovalo, že odpovídá rozpětí, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii, jak uvedlo výrobní odvětví Unie. Toto 5% ziskové rozpětí před zdaněním se mimoto považovalo za odpovídající minimum v jiném šetření týkajícím se podobných výrobků v témže odvětví.
(96)
V období šetření se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo dosáhnout hranice rentability; cenový tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz, jim však znemožňoval přizpůsobit ceny nákladům, a tudíž dosáhnout uspokojivých výsledků. Tuto situaci vysvětluje rovněž skutečnost, že se výrobek, který je předmětem šetření, považoval za běžnou komoditu, a ceny jsou tudíž hlavním faktorem, jimž se řídí výběr zákazníků.
(97)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě obchodních transakcí, byl až do roku 2010 záporný. Ačkoli se v roce 2011 zlepšil, mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesl o 34 %.
(98)
Vývoj ziskovosti a peněžního toku v posuzovaném období omezil schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku investovat do své činnosti a narušil jejich rozvoj. V důsledku toho byla omezena schopnost výrobců v Unii získávat kapitál a financovat náklady. Ačkoli se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo uskutečnit v roce 2010 určité investice související s obdobným výrobkem, tyto se poté snížily, zejména během období šetření, kdy v porovnání s úrovněmi v roce 2010 klesly o 51 %. Ačkoli návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic, byla v roce 2011 kladná, v období šetření se významně snížila o 5,9 procentního bodu a dosáhla nízké úrovně ve výši 0,8 %.
(99)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že finanční výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku byly během období šetření poněkud nejisté.
c) Zásoby
(100)
Výše zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období zvýšila o 41 %; jejich nárůst se časově shoduje se ztrátou podílu na trhu, zejména během období šetření.
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
odpovědi na dotazník
d) Náklady práce
(101)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období mírně zvýšily, nepředstavují proto rozhodující faktor nárůstu výrobních nákladů.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5.4 Závěr ohledně újmy
(102)
Šetřením bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie nemělo plně prospěch z růstu spotřeby v posuzovaném období, a zejména v období šetření. Zpočátku, mezi rokem 2009 a 2010, se většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie do značné míry zlepšila, posléze však jejich hospodářská situace stagnovala, či se dokonce zhoršila.
(103)
V kontextu rostoucího trhu se některé ukazatele, například výroba a objem prodeje výrobního odvětví Unie, mezi rokem 2009 a 2010 významně zvýšily, od roku 2010 však zaznamenaly oslabení. K této situaci došlo navzdory trvalému růstu spotřeby.
(104)
Ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, investice a ziskovost, byly mimoto významně ovlivněny cenovým tlakem na trhu Unie, zejména v období šetření. Mezi rokem 2009 a 2010 nebylo výrobní odvětví Unie s to zvýšit dostatečně své ceny, aby mohlo uhradit výrobní náklady. Ziskovost se mezi rokem 2009 a 2011 zlepšovala a v roce 2011 dosáhlo výrobní odvětví mírného zisku ve výši 1,4 %, v období šetření se však ziskovost začala opět zhoršovat a dosáhla pouze hranice rentability. To znamená, že byla omezena rovněž schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál a zotavit se.
(105)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžně závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
6.2 Účinek dumpingového dovozu
(107)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 50 % a že současně se objem dovozu pocházejícího z Indie více než zdvojnásobil. Nárůst dumpingového dovozu se na druhé straně časově shodoval s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(108)
Co se týká cenového tlaku na trhu Unie v posuzovaném období, bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu z Indie byly trvale nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku nižších cen v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření v průměru o 15 % vzrostl podíl indického dumpingového dovozu na trhu od roku 2009 do období šetření o 40 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 4,7 procentního bodu (z 67,6 % v roce 2009 na 62,9 % v období šetření). Úbytek podílu na trhu ukazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo využít vyšší spotřebu pouze v omezeném rozsahu.
(109)
Vzhledem k rostoucím výrobním nákladům se výrobní odvětví Unie pokoušelo zvýšit jednotkovou cenu účtovanou zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění. Kvůli cenovému tlaku, který vyvíjel rostoucí objem dumpingového indického dovozu, jak bylo uvedeno výše, nebylo zvýšení ceny dostatečné k uhrazení rostoucích nákladů, takže výrobní odvětví Unie nebylo s to dosáhnout uspokojivých úrovní zisku, jež lze považovat za nezbytné pro toto konkrétní výrobní odvětví.
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že prudký nárůst dumpingového dovozu z Indie s cenami, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu v podstatné újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena.
6.3 Účinek jiných činitelů
6.3.1 Dovoz ze třetích zemí
Země
2009
2010
2011
Období šetření
Čínská lidová republika (ČLR)
Objem (v tunách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,8
7,3
8,3
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Průměrná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
Švýcarsko
Objem (v tunách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,7
4,7
4,6
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Průměrná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejská republika
Objem (v tunách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podíl na trhu (v %)
3,7
3,6
3,2
3,2
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Průměrná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě Indie
Objem (v tunách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podíl na trhu (v %)
19,6
17,9
18,2
19,1
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Průměrná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Kromě dumpingového dovozu z Indie, který představoval 48 % veškerého dovozu na trh Unie během období šetření, existovaly rovněž další zdroje dovozu, včetně Čínské lidové republiky, Koreje a Švýcarska, jež bylo nutné v rámci příčinné souvislosti přezkoumat.
(112)
Šetřením bylo prokázáno, že během posuzovaného období, a zejména v období šetření byly průměrné prodejní ceny korejských a švýcarských vyvážejících výrobců vyšší než prodejní ceny indických vyvážejících výrobců a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Jejich podíl na trhu se mimoto v období šetření snížil o 0,5 resp. 1,6 procentního bodu.
(113)
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky byla nižší než úroveň cen výrobního odvětví Unie a podíl této země na trhu vykazoval v posuzovaném období rostoucí tendenci. Šetření však prokázalo, že sortimentní skladba čínského dovozu je jiná a že čínské výrobky nesoutěží přímo s výrobky výrobního odvětví Unie nebo s výrobky pocházejícími z Indie. Usuzovalo se proto, že čínský vývoz nemohl mít významný dopad na hlavní typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Případný dopad dovozu z Číny na újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byl proto minimální.
(114)
Jeden vyvážející výrobce však uvedl, že by do tohoto šetření měl být zahrnut dovoz drátů z nerezavějící oceli z Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska.
(115)
Kromě výše uvedených skutečností a úvah je třeba uvést, že ve fázi zahájení řízení nebyly a dosud nejsou k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu pocházejícího z výše zmíněných zemí. I kdyby existovaly důkazy odůvodňující šetření týkající se ostatního dovozu, rozdílné zacházení, které spočívá v zahájení antidumpingového řízení týkajícího se pouze indického dovozu, by se nepovažovalo za diskriminační. Tvrzení, že by tyto země měly být zahrnuty do šetření, proto není opodstatněné a mělo by být zamítnuto.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že vývoz ze třetích zemí nepřispěl významně k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
6.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(117)
Celkový vývoz dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie představoval v období šetření 8,5 % celkové výroby. Tento obraz odráží situace ve vývozu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku, jejichž vývoz v období šetření představoval 7 % výroby a ceny vývozu byly v témže období o 36 % vyšší než cena na trhu EU. Na základě těchto skutečností lze vyvodit závěr, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být možnou příčinou podstatné újmy.
6.3.3 Hospodářská krize a ceny surovin
(118)
Jak bylo uvedeno v 68. bodě odůvodnění, v roce 2009 byla spotřeba obzvláště nízká kvůli mimořádně vysoké ceně niklu a dopadům hospodářské krize. Tato situace jistě vysvětluje obzvláště špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009. Je však třeba uvést, že v situaci rostoucí spotřeby od roku 2010 je výkonnost levného dumpingového dovozu v protikladu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(119)
Šetřením bylo prokázáno, že i během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít rostoucí spotřebu a v průběhu celého posuzovaného období přicházelo o podíly na trhu, zatímco dumpingový indický vývoz získal větší podíl na trhu.
(120)
Ačkoli hospodářská krize a zvýšení cen surovin mohly přispět k nedostatečné výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze celkově mít za to, že měly takový dopad, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
6.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(121)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období došlo k významnému nárůstu objemu dumpingového dovozu pocházejícího z Indie a jeho podílu na trhu (o 110 % resp. 40 %). Také bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly trvale nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, a to zejména v období šetření (v průměru o 15 %).
(122)
Uvedený růst objemu dumpingového dovozu z Indie a jeho podílu na trhu se časově shodoval se slabou finanční situací výrobního odvětví Unie, zejména od roku 2010. Navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo výrobní odvětví Unie přenést v uspokojivé výši vyšší výrobní náklady na své zákazníky, a finanční ukazatele, jako je ziskovost, peněžní tok a investice, byly proto na nízkých úrovních.
(123)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(124)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Obecné poznámky
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému zjištění dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
7.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Výrobní odvětví Unie tvoří 27 známých výrobců, kteří představují veškerou výrobu obdobného výrobku v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku v období šetření přímo zaměstnávali více než 1 747 osob.
(127)
Jeden výrobce v Unii představující relativně malý podíl výroby v Unii, který měl společnost ve spojení v Indii, vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. Jak bylo uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, tento výrobce rovněž tvrdil, že by neměly být zahrnuty vysoce technické výrobky a že uložení stejných opatření na tento typ výrobku není v zájmu Unie.
(128)
Jak bylo uvedeno v 72. bodě odůvodnění, tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením PCN, jež v šetření jednoznačně určují tyto typy. V této fázi však bylo šetřením zjištěno, že se šetření vztahovalo na vysoce technické výrobky a že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto typů výrobku. Obavy, které vyjádřil tento výrobce, se proto nepovažovaly za opodstatněné a jeho tvrzení bylo zamítnuto.
(129)
Bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Připomíná se, že se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít plně rostoucí spotřebu a finanční situace výrobního odvětví Unie byla nejistá.
(130)
Předpokládá se, že uložením antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku výrobním nákladům.
(131)
Lze rovněž očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie umožní získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v posuzovaném období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. Uložení opatření výrobnímu odvětví umožní zachovat a dále zvýšit jeho úsilí o nákladovou efektivnost.
(132)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k dalšímu úbytku podílu na trhu a že by se ziskovost výrobního odvětví Unie zhoršila.
(133)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření na dovoz pocházející z Indie bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3 Zájem uživatelů
(134)
Dotazníky byly zaslány devíti uživatelům v Unii. Na dotazníky odpověděli pouze tři uživatelé představující přibližně 6 % celkového dovozu dotčeného výrobku z Indie během období šetření. Tito uživatelé působí v odvětví zpracování potravin, včetně komerčních kuchyní a zařízení společného stravování, v odvětví domácích spotřebičů a automobilovém průmyslu.
(135)
Nákupy z Indie tvořily v průměru přibližně 67 % jejich celkových nákupů dotčeného výrobku a Indie představovala výhradní zdroj dodávek pouze pro jednoho uživatele. V období šetření představoval průměrný procentní podíl obratu zahrnujícího dotčený výrobek 54 % jejich celkového obratu.
(136)
Šetřením bylo prokázáno, že v období šetření byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů v odvětvích, která používají dotčený výrobek, vyšší než 9 % obratu.
(137)
Pravděpodobný vliv navrhovaných opatření byl posouzen na základě obdržených odpovědí uživatelů na dotazník a celkového trhu Unie pro dotčený výrobek a obdobný výrobek. Za předpokladu, že na trhu Unie nastane ta nejméně příznivá situace, tj. že zvýšení cen nebude možné přenést na distribuční řetězec a že uživatelé budou v Indii nadále pořizovat dřívější množství, by dopad cla na ziskovost uživatelů znamenal snížení přibližně o 1,2 procentního bodu.
(138)
Je nutno podotknout, že jeden uživatel zastával k šetření neutrální postoj, jelikož se domníval, že uložení opatření nebude mít žádný významný účinek na tržní ceny, poněvadž případné vyšší ceny by absorbovali distributoři.
(139)
Jiný uživatel vyjádřil obavy, že by případné uložení opatření postihlo rovněž určité typy výrobku, které se již v Unii nevyrábějí. Šetření však prokázalo, že se typy výrobku, které uvedl zmíněný uživatel, v Unii stále vyrábějí a že poptávka po těchto typech jakostních tříd nerezavějící oceli není významná. Mimoto je třeba zmínit, že v posuzovaném období nevyužívali výrobci v Unii plně svou výrobní kapacitu, a proto by v případě vyšší poptávky bylo možno výrobu odpovídajícím způsobem zvýšit.
(140)
Je nutno podotknout, že jelikož je dotčený výrobek standardizovaný, pokud jde o odvětví a užití, mohou uživatelé snadno změnit své zdroje dodávek, co se týká jakosti nebo ceny výrobku. Uložení opatření by nemělo vylučovat možnost dovozu dotčeného výrobku z jiných zemí a ani z Indie, jakmile budou odstraněny rušivé účinky způsobené dumpingem.
(141)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem lze mít za to, že i když opatření uložená na indický dovoz budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, celkový dopad na uživatele bude omezený.
7.4 Zájem dovozců
(142)
Spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla omezená. Informace pro výběr vzorku poskytlo devět dovozců, spolupracoval však pouze jeden z nich. Na tuto společnost připadalo přibližně 7 % celkového dovozu z Indie během období šetření. Společnost vyjádřila nesouhlas s uložením opatření, jelikož Indie je jejím zdaleka nejdůležitějším dodavatelem. Ačkoli by uložení opatření mělo negativní dopad na její ziskovost v důsledku vyšších nákladů, měla by být dovážející společnost schopna přenést vyšší náklady alespoň částečně na své zákazníky.
(143)
Dovozci by mimoto mohli přejít na jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie a ostatních vyvážejících zemí.
(144)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření nebude mít na zájem dovozců významný negativní dopad.
7.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(145)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Indie.
(146)
Při posouzení celkového dopadu antidumpingových opatření na trh Unie se mimoto zdá, že kladné dopady, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možnými negativními dopady na ostatní omezenější skupiny.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(147)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(148)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii.
(150)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočtena na základě srovnání vážené průměrné ceny dumpingového dovozu stanovené pro účely výpočtu cenového podbízení v 77. bodě odůvodnění a ceny výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla stanovena připočtením přiměřené úrovně zisku k výrobním nákladům. Cílové rozpětí zisku bylo prozatímně stanoveno ve výši 5 %, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění.
(151)
Veškeré rozdíly zjištěné tímto porovnáním byly poté vyjádřeny jako procento průměrné celkové dovozní ceny CIF, viz 154. bod odůvodnění.
8.2 Prozatímní opatření
(152)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie uložit prozatímní antidumpingová cla, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(153)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (5), nesmí být na jeden výrobek uloženo současně antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Všechny programy subvencování, jimiž se zabývá nařízení o uložení prozatímních antisubvenčních opatření (6), se týkají vývozních subvencí. Příslušné sazby prozatímního antidumpingového cla u dotčených spolupracujících výrobců jsou proto odpovídajícím způsobem upraveny.
(154)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby prozatímního antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy, dumpingových rozpětí a sazeb vyrovnávacího cla. Navrhované antidumpingové clo proto činí:
(v %)
Společnost
Rozpětí újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba vyrovnávacího cla
Prozatímní antidumpingové clo
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Skupina Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
24,0
28,0
3,8
20,2
Všechny ostatní společnosti
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(156)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být zaslány Komisi (7) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(157)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
9. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(158)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházejících z Indie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
22,9
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
24,4
B780
Společnosti uvedené v příloze
20,2
B781
Všechny ostatní společnosti
27,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se dotčené strany mohou ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost vyjádřit k jeho uplatňování.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 418/2013
z 3. mája 2013,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Dňa 10. augusta 2012 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania (ďalej len „antidumpingové konanie“) týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
V ten istý deň Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie („antisubvenčné konanie“).
(3)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu podaného 28. júna 2012 Európskou konfederáciou pre železiarsky a oceliarsky priemysel (European Confederation of Iron and Steel Industries - Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
1.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(4)
O začatí prešetrovania Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov a používateľov, ako aj orgány Indie.
(5)
Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(6)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie zapojených do tohto konania a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci predpísaných lehôt Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa rozhodla obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie na primeraný počet výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia (tento proces sa nazýva aj „výber vzorky“).
1.2.1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov
(7)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky, a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť boli všetci vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(8)
Požadované informácie poskytlo spolu 18 vyvážajúcich výrobcov, ktorí súhlasili so zaradením do vzorky, pričom niektorí z nich patria do rovnakej skupiny, a sedem z nich požiadalo o individuálne preskúmanie v prípade, ak by neboli zaradení do vzorky. Z týchto spolupracujúcich spoločností 15 nahlásilo vývoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele do Únie počas obdobia prešetrovania. Vzorka bola preto vybraná na základe informácii predložených týmito 15 vyvážajúcimi výrobcami.
(9)
V súlade s článkom 17 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostávala z dvoch jednotlivých spoločností a jednej skupiny spoločností pozostávajúcej zo štyroch prepojených spoločností, ktoré spolu predstavujú viac ako 63 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie.
(10)
V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa o výbere reprezentatívnej vzorky konzultovalo so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi príslušnej krajiny. K výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky.
(11)
Ako sa uvádza v odôvodnení 9, vzorka bola obmedzená na primeraný počet spoločností, ktoré bolo možné prešetriť v stanovenom čase. Spoločnosti prešetrované na účely prešetrenia sú uvedené v odôvodnení 19.
(12)
Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 8, pôvodne bolo prijatých sedem žiadostí o individuálne preskúmanie. Preto sa usúdilo, že v tejto fáze by individuálne preskúmanie znamenalo neprimeranú záťaž a bránilo by včasnému dokončeniu prešetrovania.
(13)
Žiadosti vývozcov, ktorí predložili potrebné informácie v príslušných lehotách, však budú preskúmané v zostávajúcom období prešetrovania.
1.2.2. Výber vzorky výrobcov z Únie
(14)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku spočiatku tvorilo päť výrobcov, o ktorých bolo Komisii pred začatím prešetrovania známe, že vyrábajú drôty z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Komisia túto vzorku vybrala na základe predaja, objemu výroby a geografického umiestnenia. Zainteresované strany boli takisto vyzvané v oznámení o začatí konania, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. K navrhovanej vzorke neboli doručené žiadne pripomienky. Z analýzy vyplnených dotazníkov vyplynulo, že jeden vybraný výrobca z Únie mal prepojenú spoločnosť, ktorá sa takisto zaoberala výrobou a predajom drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Táto prepojená spoločnosť bola preto takisto zaradená do vzorky. Týchto šesť výrobcov z Únie zaradených do vzorky preto predstavovalo 46,5 % odhadovanej celkovej výroby Únie. Táto vzorka sa považuje za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.
1.2.3. Výber vzorky dovozcov
(15)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(16)
Celkovo deväť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Komisia vybrala vzorku troch spoločností, ktoré predstavovali 23,8 % dovozu z Indie do Únie počas obdobia prešetrovania (ďalej len „OP“) na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie. Dvaja z dovozcov vybraných do vzorky však nepredložili vyplnené dotazníky. Výber vzorky v tejto fáze prešetrovania sa preto nemohol použiť a dovozcovia budú v zostávajúcom období prešetrovania znovu požiadaní o spoluprácu.
1.2.4. Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy
(17)
Dotazníky boli zaslané trom skupinám vyvážajúcich výrobcov v Indii zaradeným do vzorky a vyvážajúcim výrobcom, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky a deviatim známym používateľom.
(18)
Vyplnené dotazníky boli doručené od troch skupín vyvážajúcich výrobcov v Indii zaradených do vzorky, ako aj od dvoch z tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiestich výrobcov z Únie zaradených do vzorky, jedného neprepojeného dovozcu a troch používateľov.
(19)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto strán:
Výrobcovia z Únie:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Nemecko,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španielsko,
-
Rodacciai SPA, Miláno, Taliansko,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Taliansko,
-
skupina Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francúzsko,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Nemecko,
Vyvážajúci výrobcovia v Indii:
-
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gudžarát,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra,
-
skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra,
-
Precision Metals, Bombaj, Maháraštra,
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra.
1.3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(20)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(21)
Príslušný výrobok je drôt z nehrdzavejúcej ocele obsahujúci v hmotnosti:
-
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale najviac 31 % niklu, a 20 % alebo viac, ale najviac 22 % chrómu,
-
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale najviac 25 % chrómu, a 3,5 % alebo viac, ale najviac 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a má pôvod v Indii.
(22)
Jedna strana tvrdila, že existujú druhy výrobkov na tzv. vysokej technickej úrovni, ktoré sa odlišujú od ostatných druhov príslušného výrobku a vyrábajú sa v Indii, ale aj v Únii. Táto strana ďalej tvrdila, že na rozdiel od väčšiny druhov výrobkov vyvážaných z Indie do Únie technické druhy výrobkov nie sú komoditami, ale špecifickými druhmi výrobku vyrábanými na osobitné použitie z určitých tried ocele a s určitými priemermi a nemali by byť predmetom prešetrovania.
(23)
V tejto fáze sa zdá, že tieto technické druhy výrobkov boli súčasťou vymedzenia výrobku a v porovnaní s inými druhmi príslušného výrobku majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti. Navyše tieto druhy výrobkov vyrábajú podľa všetkého aj výrobcovia z Únie, a preto sú tieto technické druhy výrobkov zahrnuté do rozsahu prešetrovania.
2.2. Podobný výrobok
(24)
Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Indie, ako aj výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný na trhu Únie majú tie isté základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Z tohto dôvodu sa dočasne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
3.1. Úvod
(25)
Počas overovacích návštev v priestoroch troch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a následnej analýzy zhromaždených informácií sa zistilo, že všetci predložili určité informácie, ktoré nebolo možné považovať za spoľahlivé.
(26)
V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že náklady, ktoré uviedol vo vyplnenom dotazníku, nezodpovedali nákladom uvedeným v internom účtovnom systéme výrobcu ani ich nebolo možné s nimi zosúladiť.
(27)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že zistené rozdiely medzi nákladmi nahlásenými Komisii a nákladmi zistenými v internom účtovnom systéme počas overovacej návštevy vznikli v dôsledku chýb pri registrácii transakcií a rozdielov vo vedení účtovníctva, najmä pokiaľ ide o spotrebu surovín. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že údaje v internom účtovnom systéme nie sú spoľahlivé a nemali by sa používať na účely prešetrovania. Hoci vyvážajúci výrobca používal rovnaký účtovný systém niekoľko rokov, tvrdil, že analýza Komisie by mala vychádzať z nákladov uvedených vo vyplnenom dotazníku, a nie z údajov o nákladoch uvedených v internom účtovnom systéme spoločnosti.
(28)
Treba poznamenať, že zatiaľ čo údaje uvedené v internom účtovnom systéme sa zhodovali s finančnými výkazmi podrobenými auditu, ktoré predložil vyvážajúci výrobca, počas overovacej návštevy nebolo možné stanoviť súlad, a tým ani prepojenie medzi nákladovými tabuľkami, ktoré boli osobitne vypracované pre súčasné prešetrovanie, a údajmi uvedenými v internom účtovnom systéme. V súlade s článkom 18 základného nariadenia sa preto usúdilo, že informácie zistené z účtovného systému vyvážajúceho výrobcu by sa mali používať na účely tohto antidumpingového prešetrovania.
(29)
Komisia z tohto dôvodu predbežne upravila údaje o nákladoch, ktoré predložil uvedený vyvážajúci výrobca vo svojom vyplnenom dotazníku pomocou informácií dostupných v jeho internom účtovnom systéme.
(30)
V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že nákup a spotreba surovín ohlásené Komisii vo vyplnenom dotazníku neboli v súlade s údajmi uvedenými v systéme riadenia zásob výrobcu. Konkrétne sa zdá, že distribúcia podľa triedy ocele bola v týchto dvoch zdrojoch odlišná. Komisia upozorňuje, že trieda ocele je kľúčovým faktorom pri určovaní ceny konečného výrobku. Nespoľahlivé informácie týkajúce sa triedy ocele by mohli vážne skresliť výpočet nákladov a predajných cien jednotlivých druhov výrobkov, a preto by mohli byť zavádzajúce.
(31)
Vyvážajúci výrobca však tvrdil, že počítačové súbory obsahujúce informácie o nákupe surovín, ktoré Komisia získala počas overovacej návštevy, neboli kompletné, pretože ostatné oddelenia spoločnosti nakúpili ďalšie suroviny, avšak tento nákup nebol zaznamenaný a zahrnutý do počítačových súborov, ktoré Komisia získala počas overovacej návštevy a preskúmala. Vyvážajúci výrobca navyše tvrdil, že zistené rozdiely v množstve tried ocele boli spôsobené tým, že niektoré triedy ocele sa navzájom čiastočne prekrývali a že niektoré časti výrobného procesu nebolo možné vysledovať na úrovni jednotlivých tried ocele.
(32)
Komisia však poznamenáva, že uvedené tvrdenia tejto spoločnosti týkajúce sa dodatočného nákupu surovín v dostatočnej miere nevysvetľujú zistené rozdiely na úrovni jednotlivých tried ocele. Komisia takisto poznamenáva, že spoločnosť tvrdila, že nie je možné presne vysledovať jednotlivé triedy ocele vo všetkých fázach výrobného procesu. Tento argument ďalej ohrozuje spoľahlivosť systému nahlasovania tried ocele ako celku. Poskytnuté informácie o triedach ocele sa musia predbežne považovať za zavádzajúce.
(33)
Komisia sa domnieva, že ohlásená distribúcia surovín podľa triedy ocele nie je spoľahlivá a dočasne by sa nemala zohľadňovať a že rozhodnutia by sa mali prijímať na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia. V dôsledku nespoľahlivosti systému nahlasovania ako celku nebolo možné prijať rozhodnutia na základe žiadnych ohlásených tried ocele. Na výpočet celkového dumpingového rozpätia pre všetky výrobky sa preto použila celková spotreba všetkých surovín bez zohľadnenia distribúcie podľa triedy ocele.
(34)
V prípade tretieho vyvážajúceho výrobcu Komisia počas overovacej návštevy takisto zistila, že toky surovín uvedené vo vyplnenom dotazníku neboli v súlade s údajmi uvedenými v účtovnom systéme výrobcu. Zdá sa, že distribúcia podľa triedy ocele bola v týchto dvoch zdrojoch odlišná.
(35)
Hoci vyvážajúci výrobca pripustil, že pri vypĺňaní svojho dotazníka sa dopustil určitých chýb, uviedol, že rozdiely v celkovom množstve surovín by sa mohli zosúladiť zohľadnením zmien v stave zásob. Spoločnosť však takisto tvrdila, že vzhľadom na čiastočne sa prekrývajúce triedy ocele nemožno vykonať presné zosúladenie každej jednotlivej triedy ocele. Tento argument ďalej ohrozuje spoľahlivosť systému nahlasovania tried ocele ako celku. Poskytnuté informácie o triedach ocele sa musia predbežne považovať za zavádzajúce.
(36)
Komisia sa domnieva, že ohlásená distribúcia surovín podľa triedy ocele nie je spoľahlivá a dočasne by sa nemala zohľadňovať a že rozhodnutia by sa mali prijímať na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia. V dôsledku nespoľahlivosti systému nahlasovania ako celku nebolo možné prijať rozhodnutia na základe žiadnych ohlásených tried ocele. Na výpočet celkového dumpingového rozpätia pre všetky výrobky sa preto použila celková spotreba všetkých surovín bez zohľadnenia distribúcie podľa triedy ocele.
(37)
Každému vyvážajúcemu výrobcovi bol doručený individuálny list s uvedením konkrétnych a podrobných dôvodov, na základe ktorých sa usúdilo, že niektoré údaje uvedené vo vyplnenom dotazníku nemožno akceptovať. Boli informovaní aj o tom, že Komisia má v úmysle uviesť predbežné zistenia na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia.
(38)
Všetci traja vyvážajúci výrobcovia dostali príležitosť zaslať pripomienky, pričom požiadali o vypočutie, ktoré sa uskutočnilo. Svoje pripomienky týkajúce sa možného uplatňovania článku 18 základného nariadenia predložili aj v písomnej podobe. Napriek tomu, že spoločnosti zaslali vysvetlenia, tieto vysvetlenia nemohli uspokojivo objasniť uvedené problémy, čo viedlo k nahradeniu niektorých údajov najlepšími dostupnými faktami.
3.2. Normálna hodnota
(39)
Komisia na stanovenie normálnej hodnoty najprv u každého vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky preskúmala, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku určeného na vývoz do Únie počas OP v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Komisia zistila, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v prípade každého výrobcu zaradeného do vzorky reprezentatívny.
(40)
Komisia potom pre výrobcov zaradených do vzorky s celkovým reprezentatívnym predajom na domácom trhu určila tie druhy výrobkov predávaných na domácom trhu, ktoré boli rovnaké ako druhy výrobkov predávané na vývoz do Únie alebo boli s nimi priamo porovnateľné.
(41)
Ako však bolo uvedené v oddiele 3.1, v prípade dvoch vyvážajúcich výrobcov sa ďalej uvedené porovnanie uskutočnilo na základe celkového množstva všetkých výrobkov namiesto samostatného porovnávania jednotlivých druhov výrobkov.
(42)
V súvislosti s každým druhom výrobku, ktorý jednotliví výrobcovia zaradení do vzorky predávali na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa preskúmalo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Únie.
(43)
Komisia následne zisťovala, či by bolo možné považovať predaj jednotlivých výrobcov zaradených do vzorky na domácom trhu za predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP.
(44)
V prípade, ak objem predaja daného druhu výrobku, predávaného za čistú predajnú cenu, ktorá je rovnaká alebo vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu a ak vážený priemer predajnej ceny bol rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer cien celkového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie.
(45)
V prípade, ak objem ziskového predaja predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP.
(46)
V prípade, že sa všetky druhy výrobkov predávali so stratou, nepovažovalo sa to za predaj pri bežnom obchodovaní.
(47)
Ak pri bežnom obchodovaní nedošlo k predaju podobného výrobku alebo ak sa druhy výrobkov nepredali v reprezentatívnych množstvách na domácom trhu, Komisia použila normálnu hodnotu stanovenú v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.
(48)
Normálna hodnota bola stanovená tak, že sa počas obdobia prešetrovania k priemerným výrobným nákladom, ktoré boli v prípade potreby upravené, pripočítali vynaložené vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne náklady a vážený priemerný zisk z domáceho predaja podobného výrobku dosiahnutý vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania. V prípade potreby, najmä ako sa vysvetľuje v oddiele 3.1, sa výrobné náklady a predajné, všeobecné a administratívne náklady upravili ešte predtým, ako boli použité na zistenie, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchodovaní, a na stanovenie normálnej hodnoty.
(49)
Každá spoločnosť dostane svoje individuálne podrobné výpočty, ktoré sa použili na určenie jej normálnych hodnôt, a bude jej poskytnutá možnosť predložiť pripomienky.
3.3. Vývozná cena
(50)
Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky uskutočňovali vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených spoločností.
(51)
V prípade priameho vývozu príslušného výrobku nezávislým zákazníkom v Únii sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
(52)
Keďže vývozný predaj do Únie sa uskutočňoval cez prepojenú spoločnosť, vývozná cena sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú sa dovezený výrobok po prvý raz ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii. V takýchto prípadoch sa vykonali úpravy vzhľadom na všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovezením a opätovným predajom, vrátane ciel a daní, ako aj vzhľadom na predajné, všeobecné a administratívne náklady a vzniknutý zisk. Použili sa vlastné predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojeného dovozcu a primerané ziskové rozpätie bolo stanovené na základe ziskového rozpätia, ktoré dosiahol nezávislý dovozca príslušného výrobku.
3.4. Porovnanie
(53)
Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa porovnali na základe cien zo závodu.
(54)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(55)
Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov na dopravu, námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a úpravy vedľajších nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov, zliav a provízií, ak mali preukázateľný vplyv na porovnateľnosť cien.
3.5. Dumpingové rozpätia
(56)
Ako sa uvádza v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota stanovená pre podobný výrobok sa za každú spoločnosť zaradenú do vzorky porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého príslušného výrobku.
(57)
V súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia z dôvodu uplatňovania článku 18 základného nariadenia na všetkých troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nebolo možné stanoviť dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, na základe priemerného dumpingového rozpätia spoločností zaradených do vzorky.
(58)
V tomto prípade sa považovalo za primerané dočasne stanoviť dumpingové rozpätie uplatniteľné na spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, a to na základe ich vývoznej ceny stanovenej na základe štatistík Eurostatu o dovoze, a priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre indických výrobcov zaradených do vzorky, pokiaľ priemerná normálna hodnota nebola ovplyvnená uplatňovaním článku 18 základného nariadenia.
(59)
Na základe toho sa dumpingové rozpätie vypočítané pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, dočasne stanovilo na 28,0 %.
(60)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Na tento účel sa porovnali celkové vývozné množstvá uvedené v odpovediach výrobcov zaradených do vzorky a celkový dovoz z Indie podľa štatistík Eurostatu týkajúcich sa dovozu. Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce sa zvyšné dumpingové rozpätie stanovilo na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(61)
Na základe toho sa úroveň dumpingu pre celú krajinu dočasne stanovila na 32,3 %.
(62)
Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
(v %)
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Raajratna Metal Industries
32,3
Skupina Venus
30,4
Viraj Profiles
24,4
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
28,0
Všetky ostatné spoločnosti
32,3
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
4.1. Výrobné odvetvie Únie
(63)
Podobný výrobok vyrábalo 27 výrobcov z Únie. Pokladajú sa za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej sa budú označovať ako „výrobné odvetvie Únie“.
4.2. Výroba v Únii
(64)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii v období prešetrovania sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(65)
Je potrebné uviesť, že do vymedzenia výrobného odvetvia Únie je zahrnutý aj jeden výrobca z Únie prepojený s indickým vyvážajúcim výrobcom a že tento výrobca bol proti začatiu prešetrovania.
(66)
Na tomto základe bola celková výroba Únie odhadnutá približne na 139 141 ton počas OP. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, ktorí sa prihlásili, a odhadovaný objem výroby ostatných výrobcov z Únie, ktorí sa počas prešetrovania neprihlásili.
4.3. Výber vzorky výrobcov z Únie
(67)
Ako je uvedené v odôvodnení 14, do vzorky bolo zaradených šesť výrobcov z Únie, ktorí predstavovali 46,5 % celkovej odhadovanej výroby podobného výrobku v Únii.
5. UJMA
5.1. Spotreba v Únii
(68)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe celkového objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie a na základe celkového dovozu. Rok 2009 sa vyznačoval mimoriadne vysokými cenami niklu, hlavnej suroviny používanej na výrobu príslušného výrobku a podobného výrobku, ako aj celkovými negatívnymi účinkami finančnej krízy, čo súhrnne viedlo k mimoriadne nízkej úrovni spotreby v Únii v danom roku. Situácia na trhu sa však zlepšila, ako je znázornené v tabuľke, pričom spotreba v Únii sa medzi rokom 2009 a OP zvýšila o 50 %.
2009
2010
2011
OP
Spotreba (v tonách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.
5.2. Dovoz z príslušnej krajiny do Únie
5.2.1. Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
(69)
Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že dumpingový dovoz do Únie zo strany spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa z hľadiska objemu a podielu na trhu vyvíjal takto:
2009
2010
2011
OP
Objem
16 847
29 053
36 720
35 398
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podiel na trhu (v %)
12,8
15,5
18,7
17,9
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.
(70)
Objem dovozu z Indie sa v posudzovanom období výrazne zvýšil o 110 %. Tento nárast bol zaznamenaný najmä v rokoch 2009 a 2010, keď došlo k nárastu dovozu z Indie o 72 % a zvýšeniu spotreby v Únii o 42 %. Zatiaľ čo sa však spotreba medzi rokom 2010 a OP zvýšila iba o 5 %, objem dovozu z Indie sa v rovnakom období významne zvýšil o 22 %.
(71)
Počas posudzovaného obdobia sa podiel dumpingového dovozu z Indie na trhu významne zvýšil o 40 %.
5.2.2. Ceny dovozu a cenové podhodnotenie
(72)
Ako sa uvádza v odôvodnení 22, jedna strana vyjadrila obavy týkajúce sa skutočnosti, že antidumpingový dotazník neumožňuje rozlíšiť najmä určité druhy príslušného výrobku, ktoré sú podľa jej názoru odlišné.
(73)
Tieto obavy sa riešili zväčšením takzvaných kontrolných čísel výrobku (PCN) v dotazníku, aby sa v rámci prešetrovania jasne identifikovali príslušné typy, najmä v súvislosti s cenovým porovnaním. V tejto fáze prešetrovania sa zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto druhov výrobkov na vysokej technickej úrovni. Napriek tomu treba poukázať na to, že zmeny vykonané v PCN zabezpečili, že ceny určitých druhov výrobkov sa porovnali priamo s cenami podobných druhov výrokov.
(74)
V tejto tabuľke sa uvádza priemerná cena dumpingového dovozu:
2009
2010
2011
OP
Priemerná cena (v EUR/tona)
2 372
2 801
3 246
3 196
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a vyplnené dotazníky.
(75)
Priemerné ceny dovozu z Indie sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 35 %, ale počas toho istého obdobia zostali pod úrovňou predajných cien výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 93). To vysvetľuje nárast objemu dovozu a významný nárast podielu indických vývozcov na trhu o 40 % v rovnakom období.
(76)
Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu indických výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie podľa druhu výrobku, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o náklady po dovoze.
(77)
Z výsledku porovnania, pri jeho vyjadrení ako percentuálneho podielu z obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP, vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 15 % zo strany dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trh Únie. Nižšie ceny dumpingového dovozu v porovnaní s cenami Únie počas posudzovaného obdobia vysvetľujú významný nárast objemu indického dovozu a podielu dovozu z Indie na trhu medzi rokom 2009 a OP.
5.3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
5.3.1. Úvodné poznámky
(78)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu z Indie na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(79)
Ako sa uvádza v odôvodnení 14, výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(80)
Komisia na účely analýzy ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. V tejto súvislosti sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe: a) makroekonomických ukazovateľov, konkrétne ukazovateľov, ako je výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti, pre ktoré boli zhromaždené údaje na úrovni celkového výrobného odvetvia Únie, a na základe: b) mikroekonomických ukazovateľov, konkrétne ukazovateľov, ako sú priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál, zásoby a náklady práce, pre ktoré boli zhromaždené údaje na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(81)
Treba poznamenať, že na stanovenie makroekonomických ukazovateľov, a najmä údajov týkajúcich sa výrobcov z Únie, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po ňom a odpovedí v dotazníkoch, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(82)
Mikroekonomické ukazovatele boli stanovené na základe informácií, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vo svojich vyplnených dotazníkoch.
5.3.2. Makroekonomické ukazovatele
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(83)
Trendy týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
2009
2010
2011
OP
Objem výroby (v tonách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobná kapacita (v tonách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využitie kapacity (v %)
43
57
56
56
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
Podnet, vyplnené dotazníky.
(84)
Výroba v Únii vzrástla počas posudzovaného obdobia o 32 %, čo je do istej miery odzrkadlením pozitívneho rozvoja spotreby. Objem výroby však medzi rokom 2010 a OP stagnoval.
(85)
Zatiaľ čo sa využitie kapacity zlepšilo a počas posudzovaného obdobia stúplo o 13 percentuálnych bodov, výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia v zásade stabilná.
b) Objem predaja, podiel na trhu a rast
(86)
Trendy týkajúce sa objemu predaja, podielu na trhu a rastu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
2009
2010
2011
OP
Objem predaja (v tonách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podiel na trhu (v %)
67,6
66,6
63,1
62,9
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
Podnet, vyplnené dotazníky.
(87)
Po výraznom náraste v rokoch 2009 a 2010 sa v súvislosti s rastúcou spotrebou objem predaja neprepojeným zákazníkom znížil, pričom nevyužil výhody pretrvávajúceho nárastu dopytu (4,9 % v rokoch 2010 a 2011). Táto skutočnosť sa odráža aj v rastúcom trende konečného stavu zásob, ktorý sa počas posudzovaného obdobia celkovo zvýšil o 41 %, ako sa uvádza v odôvodnení 100.
(88)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil o 4,7 percentuálneho bodu aj napriek stabilnému nárastu spotreby o 50 %.
(89)
Ako sa uvádza v odôvodnení 68, spotreba v Únii medzi rokom 2009 a OP vzrástla o 50 %, zatiaľ čo v tom istom období sa objem dumpingového dovozu významne zvýšil o 110 %, ako sa uvádza v odôvodnení 70. Rast trhu Únie medzi rokom 2009 a OP bol preto čiastočne absorbovaný dumpingovým dovozom, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie v Únii vzrástol počas toho istého obdobia o 40 %. Z toho vyplýva, že výrobné odvetvie Únie nemohlo v plnej miere využiť rast spotreby v Únii z dôvodu zvýšenia podielu dumpingového dovozu na trhu.
c) Zamestnanosť a produktivita
(90)
Napriek zložitej finančnej situácii opísanej v odôvodneniach 94 až 99 zostala zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie počas posudzovaného obdobia pomerne stabilná. Vzhľadom na zvýšený objem výroby (pozri odôvodnenie 84) sa produktivita meraná ako výstup v tonách na zamestnanú osobu za rok v rovnakom období zvýšila o 30 %, pričom sa navrhlo, aby výrobné odvetvie Únie vynaložilo významné úsilie na zlepšenie svojej účinnosti.
2009
2010
2011
IP
Počet zamestnancov
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
Podnet, vyplnené dotazníky.
d) Rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti
(91)
Dumpingové rozpätia troch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sú nad úrovňou de minimis (pozri odôvodnenie 62). Vzhľadom na odvetvie príslušného výrobku, objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu z Indie, ktoré sa už spomínali v predchádzajúcom texte, nemožno považovať vplyv skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.
(92)
Treba pripomenúť, že v roku 1999 sa zaviedli antidumpingové a antisubvenčné opatrenia (4) na príslušný výrobok. Vzhľadom na časový úsek medzi uplynutím platnosti opatrení, ktoré boli zavedené v roku 1999, a súčasným prešetrovaním však nie sú k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu dumpingu v minulosti. Prešetrovanie v každom prípade neprinieslo žiadne dôkazy, že výrobné odvetvie sa ešte stále zotavuje z vplyvu dumpingových postupov uplatňovaných v minulosti.
5.3.3. Mikroekonomické ukazovatele
a) Priemerné jednotkové predajné ceny na trhu Únie a jednotkové výrobné náklady
(93)
Priemerná predajná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období zvýšila o 34 %. V tomto náraste sa odráža všeobecné zvýšenie nákladov na suroviny, ktorému výrobné odvetvie čelilo počas rovnakého obdobia. V roku 2011 a počas OP mohli výrobcovia z Únie len mierne zvýšiť ceny, aby pokryli nárast výrobných nákladov, a to tak, aby v roku 2011 dokázali udržať ziskovosť mierne nad úrovňou 1 % a v období prešetrovania takmer na prahu rentability. Ako vyplýva z údajov vo vyššie uvedenej tabuľke, dokonca ani významné zvýšenie predajnej ceny neumožnilo výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť primeranú úroveň zisku.
2009
2010
2011
OP
Priemerná jednotková predajná cena v Únii pre neprepojených zákazníkov
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
b) Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(94)
Počas posudzovaného obdobia sa peňažný tok, investície, návratnosť investícií výrobcov z Únie a ich schopnosť zvyšovať kapitál vyvíjala takto:
2009
2010
2011
OP
Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Peňažný tok (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investície (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnosť investícií (v %)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
(95)
Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom pred zdanením, vyjadreného ako percentuálny podiel z príslušného obratu. V roku 2009 výrobcovia z Únie zaradení do vzorky zaznamenali stratu, ale v roku 2010 začalo oživenie v súlade so zvýšením nárastu spotreby o 50 % opísaným v odôvodnení 68. Aj keď však došlo k miernemu nárastu ziskovosti, zisk na úrovni 0,2 % bol stále hlboko pod úrovňou primeranej ziskovosti v oceliarskom odvetví. Cieľové ziskové rozpätie sa skutočne dočasne stanovilo na 5 %, pretože sa usudzuje, že to zodpovedá rozpätiu, ktoré by výrobné odvetvie tohto druhu mohlo primerane dosiahnuť v príslušnom sektore prešetrovaného výrobku za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by dumpingový dovoz neexistoval, pri predaji podobného výrobku v Únii, ako uviedlo výrobné odvetvie Únie. Navyše týchto 5 % predstavuje ziskové rozpätie pred zdanením, ktoré sa považovalo za primerané minimum v iných prešetrovaniach podobných výrobkov v tom istom odvetví.
(96)
Počas OP sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo hospodáriť vyrovnane. Tlak na ceny, ktorý vyvíjal dumpingový dovoz, im však bránil zosúladiť ceny s nákladmi a tak dosiahnuť uspokojivé výsledky. Túto situáciu vysvetľuje aj skutočnosť, že prešetrovaný výrobok sa považuje za komoditu, a preto sú ceny hlavným faktorom, ktorý ovplyvňuje rozhodovanie zákazníka pri výbere.
(97)
Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia financovať svoju činnosť z vlastných zdrojov a ktorý bol vypočítaný na základe operácií, bol až do roku 2010 negatívny. Hoci sa v roku 2011 zlepšil, medzi rokom 2011 a OP klesol o 34 %.
(98)
Vývoj ziskovosti a peňažného toku počas posudzovaného obdobia obmedzil schopnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky investovať do svojich činností a oslabil ich rozvoj. V dôsledku toho bola oslabená schopnosť výrobcov z Únie zvyšovať kapitál a financovať náklady. Hoci sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo v roku 2010 realizovať nejaké investície súvisiace s podobným výrobkom, následne tieto investície klesli, a to najmä počas OP, keď sa v porovnaní s úrovňou z roku 2010 znížili o 51 %. Okrem toho hoci bola návratnosť investícií vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií v roku 2011 pozitívna, počas OP značne klesla, a to o 5,9 percentuálneho bodu, a dosiahla nízku úroveň 0,8 %.
(99)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že finančná výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky bola počas OP dosť nestabilná.
c) Zásoby
(100)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 41 %. Ich zvýšenie sa časovo zhodovalo so stratami podielu na trhu, najmä počas OP.
2009
2010
2011
OP
Konečný stav zásob (v tonách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
d) Náklady práce
(101)
Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšili, a preto nie sú z hľadiska zvýšenia výrobných nákladov určujúcim faktorom.
2009
2010
2011
OP
Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
Vyplnené dotazníky.
5.4. Záver týkajúci sa ujmy
(102)
Vyšetrovaním sa preukázalo, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia, a najmä počas OP plne nevyužilo zvýšenie spotreby. Spočiatku, v rokoch 2009 a 2010, sa väčšina ukazovateľov ujmy, ktoré sa týkali výrobného odvetvia Únie, do veľkej miery zlepšila, následne však došlo k stagnácii či dokonca k zhoršeniu jeho hospodárskej situácie.
(103)
V kontexte prosperujúceho trhu sa niektoré ukazovatele, ako napríklad objem výroby a predaja výrobného odvetvia Únie v rokoch 2009 a 2010, významne zvýšili, po roku 2010 však zaznamenali spomalenie. Táto situácia nastala aj napriek neustálemu rastu spotreby.
(104)
Ukazovatele ujmy týkajúce sa finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ako je napríklad peňažný tok, investície a ziskovosť, do veľkej miery ovplyvnil tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie najmä počas OP. Výrobné odvetvie Únie nebolo schopné dostatočne zvýšiť ceny tak, aby pokrylo svoje výrobné náklady v rokoch 2009 až 2010. Ziskovosť sa v rokoch 2009 až 2011 zlepšila dosiahnutím mierneho zisku vo výške 1,4 % v roku 2011, počas OP sa však začala znovu zhoršovať, keď dosiahla iba vyrovnanú úroveň. To znamená, že schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál a zotaviť sa bola takisto oslabená.
(105)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že priemyselné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
6.1. Úvod
(106)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz z Indie spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v dostatočnej miere na to, aby sa považovala za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
6.2. Vplyv dumpingového dovozu
(107)
Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba v Únii sa v posudzovanom období zvýšila o 50 %, pričom objem dovozu s pôvodom v Indii sa v tom istom čase viac ako zdvojnásobil. Na druhej strane medzi rokom 2010 a OP sa zvýšenie dumpingového dovozu časovo zhodovalo so spomalením objemu predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám.
(108)
Pokiaľ ide o tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie počas posudzovaného obdobia, zistilo sa, že priemerné dovozné ceny z Indie boli stabilne nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Podhodnotením cien výrobného odvetvia Únie počas OP v priemere o 15 % sa podiel indického dumpingového dovozu na trhu medzi rokom 2009 a OP zvýšil o 40 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 4,7 percentuálneho bodu (zo 67,6 % v roku 2009 na 62,9 % v OP). Zo straty podielu na trhu vyplýva, že výrobné odvetvie Únie mohlo zvýšenie spotreby využiť iba v obmedzenej miere.
(109)
Vzhľadom na zvýšenie výrobných nákladov sa výrobné odvetvie Únie snažilo zvýšiť jednotkovú cenu pre neprepojených zákazníkov, ako sa uvádza v odôvodnení 93. Z dôvodu tlaku na ceny vyvíjaného zvýšením objemu dumpingového dovozu z Indie, ako sa uvádza vyššie, nebolo zvýšenie cien dostatočné na udržanie rastúcich nákladov, takže výrobné odvetvie Únie nemohlo dosiahnuť uspokojivú mieru zisku, ktorá by sa pre toto konkrétne odvetvie mohla považovať za potrebnú.
(110)
Z uvedeného vyplýva, že prudké zvýšenie dumpingového dovozu z Indie za ceny, ktoré neustále podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, malo rozhodujúci vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3. Vplyv ostatných faktorov
6.3.1. Dovoz z tretích krajín
Krajina
2009
2010
2011
OP
ČĽR
Objem (v tonách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podiel na trhu (v %)
6,2
5,8
7,3
8,3
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Priemerná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
Švajčiarsko
Objem (v tonách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podiel na trhu (v %)
6,2
5,7
4,7
4,6
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Priemerná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Kórejská republika
Objem (v tonách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podiel na trhu (v %)
3,7
3,6
3,2
3,2
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Priemerná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Všetky tretie krajiny okrem Indie spolu
Objem (v tonách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podiel na trhu (v %)
19,6
17,9
18,2
19,1
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Priemerná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Okrem dumpingového dovozu z Indie, ktorý predstavoval 48 % celkového dovozu na trh Únie počas OP, existovali aj iné zdroje dovozu vrátane Čínskej ľudovej republiky, Kórey a Švajčiarska, ktoré bolo treba preskúmať z hľadiska príčinnej súvislosti.
(112)
Z prešetrovania vyplynulo, že priemerné predajné ceny kórejských a švajčiarskych vyvážajúcich výrobcov boli vyššie ako predajné ceny indických vyvážajúcich výrobcov a výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia, a najmä počas OP. Ich podiel na trhu sa navyše počas OP znížil o 0,5 a 1,6 percentuálneho bodu.
(113)
Priemerná cena z Čínskej ľudovej republiky bola nižšia ako cenová úroveň výrobného odvetvia Únie, pričom podiel tejto krajiny na trhu vykazoval počas posudzovaného obdobia rastúci trend. Z prešetrovania však vyplynulo, že sortiment výrobkov, ktorý predstavoval čínsky dovoz, je odlišný a že čínske výrobky priamo nekonkurujú výrobkom výrobného odvetvia Únie ani výrobkom s pôvodom v Indii. Preto sa usudzuje, že čínsky vývoz nemohol mať významný vplyv na hlavné druhy výrobkov predávané výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. Dovoz z Číny mohol mať preto len minimálny vplyv na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(114)
Vyvážajúci výrobca napriek tomu tvrdil, že dovoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele z Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Švajčiarska by sa mal zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania.
(115)
Okrem uvedených skutočností a úvah by sa malo uviesť, že v počiatočnej fáze neexistoval a dosiaľ neexistuje dôkaz o dumpingu, ujme alebo príčinnej súvislosti, ktorý by odôvodňoval začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu s pôvodom v uvedených krajinách. Okrem toho rozdielnosť v zaobchádzaní spočívajúca v tom, že antidumpingové konanie sa začalo len proti dovozu z Indie, by sa neposudzovala ako diskriminačná, ani keby existoval dôkaz, ktorý by odôvodňoval prešetrenie iných dovozov. Tvrdenie, že tieto krajiny by sa mali zahrnúť do rozsahu prešetrovania je preto neopodstatnené a malo by sa zamietnuť.
(116)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že vývoz z tretích krajín výrazne neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(117)
Celkový vývoz príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie predstavoval 8,5 % celkovej výroby v OP. Na túto skutočnosť poukazuje aj vývoz neprepojeným zákazníkom výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, ktorých vývoz predstavoval 7 % výroby v OP, pričom ceny boli o 36 % vyššie ako ceny na trhu EÚ v rovnakom období. Na základe tejto skutočnosti možno dospieť k záveru, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie nemohla byť potenciálnou príčinou značnej ujmy.
6.3.3. Hospodárska kríza a ceny surovín
(118)
Ako sa uvádza v odôvodnení 68, spotreba v roku 2009 bola mimoriadne nízka z dôvodu výnimočne vysokej cenovej úrovne niklu a účinkov hospodárskej krízy. Táto situácia celkom iste vysvetľuje mimoriadne zlú finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2009. Treba však poznamenať, že v čase rastúcej spotreby od roku 2010 bola výkonnosť dumpingového dovozu za nízke ceny v rozpore s výkonnosťou dovozu výrobného odvetvia Únie.
(119)
Z prešetrovania vyplynulo, že dokonca aj počas všeobecného oživenia hospodárstva nebolo výrobné odvetvie Únie schopné využiť rastúcu spotrebu a v posudzovanom období prichádzalo o podiel na trhu, keďže väčší podiel na trhu získal dumpingový vývoz z Indie.
(120)
Hoci teda hospodárska kríza a zvýšenie cien surovín mohli prispieť k nedostatočnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, z celkového hľadiska sa nemožno domnievať, že majú taký vplyv, aby narušili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.4. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(121)
Preukázalo sa, že objem a podiel na trhu dumpingového dovozu s pôvodom v Indii sa počas posudzovaného obdobia významne zvýšil (objem o 110 % a podiel na trhu o 40 %). Navyše sa zistilo, že tento dovoz bol stále podhodnocovaný v porovnaní s cenami, ktoré si na trhu Únie účtovalo výrobné odvetvie Únie, a to najmä počas OP (v priemere o 15 %).
(122)
Toto zvýšenie objemu a podielu dumpingového dovozu z Indie na trhu sa časovo zhodovalo s pomalým vývojom finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, najmä od roku 2010. Napriek oživeniu spotreby teda výrobné odvetvie Únie nebolo schopné uspokojivo preniesť zvýšenie výrobných nákladov na svojich zákazníkov, v dôsledku čoho zostali finančné ukazovatele, ako sú ziskovosť, peňažný tok a investície, na nízkej úrovni.
(123)
Skúmaním ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, sa zistilo, že žiadny z týchto faktorov nemal na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(124)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového vývozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
7. ZÁUJEM ÚNIE
7.1. Všeobecné úvahy
(125)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému zisteniu o poškodzujúcom dumpingu existujú závažné dôvody domnievať sa, že nie je v záujme Únie prijať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. Analýza záujmu Únie sa zakladala na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
7.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(126)
Výrobné odvetvie Únie tvorí 27 známych výrobcov, ktorí zastupujú celú výrobu podobného výrobku v Únii. Títo výrobcovia sídlia v rôznych členských štátoch Únie, pričom v súvislosti s podobným výrobkom počas OP priamo zamestnávali viac ako 1 747 osôb.
(127)
Proti začatiu prešetrovania namietal jeden výrobca z Únie, ktorý predstavuje relatívne malý podiel výroby v Únii a v Indii má prepojenú spoločnosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 22, tvrdí sa aj to, že prešetrovanie by sa nemalo vzťahovať na výrobky na vysokej technickej úrovni a že uloženie rovnakých opatrení na tento druh výrobkov nie je v záujme Únie.
(128)
Ako sa uvádza v odôvodení 72, tieto obavy sa riešili v dotazníku zväčšením PCN, ktoré tieto druhy v rámci prešetrovania jasne identifikovali. V tejto fáze prešetrovania sa však zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto druhov výrobkov na vysokej technickej úrovni. Obavy vyjadrené výrobcom sa preto považovali za neopodstatnené a jeho tvrdenie bolo zamietnuté.
(129)
Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil dumpingový dovoz z Indie. Pripomína sa, že výrobné odvetvie Únie nemohlo v plnej miere využiť rastúcu spotrebu a že finančná situácia výrobného odvetvia Únie je naďalej nestabilná.
(130)
Očakáva sa, že uložením antidumpingových ciel sa obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť svoje ceny podobného výrobku tak, aby sa v nich odrážali výrobné náklady.
(131)
Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu. Zavedenie opatrení by umožnilo výrobnému odvetviu udržať a ďalej rozvíjať svoje úsilie o dosiahnutie nákladovej efektívnosti.
(132)
Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a ziskovosť výrobného odvetvia Únie by sa naďalej zhoršovala.
(133)
Z toho dôvodu sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antidumpingových opatrení na dovoz s pôvodom v Indii by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
7.3. Záujem používateľov
(134)
Dotazníky boli zaslané deviatim používateľom z Únie. Na tieto dotazníky odpovedali len traja z nich, čo predstavovalo približne 6 % celkového dovozu príslušného výrobku z Indie počas OP. Títo používatelia pôsobia v odvetviach v oblasti spracovania potravín vrátane profesionálnych kuchýň a stravovania, domácich spotrebičov a automobilového priemyslu.
(135)
Nákup z Indie tvoril v priemere približne 67 % ich celkového nákupu príslušného výrobku, pričom iba v prípade jedného používateľa bola India výlučným zdrojom dodávok. Počas OP priemerný percentuálny podiel obratu týkajúci sa príslušného výrobku predstavoval 54 % ich celkového obratu.
(136)
Z prešetrovania vyplynulo, že počas OP tvorila priemerná ziskovosť všetkých spolupracujúcich používateľov v odvetviach využívajúcich príslušný výrobok viac ako 9 % z obratu.
(137)
Pravdepodobný vplyv navrhovaných opatrení sa vyhodnotil na základe vyplnených dotazníkov doručených od používateľov a celkového trhu Únie pre príslušný výrobok a podobný výrobok. Za predpokladu, že by došlo k najhoršiemu možnému scenáru pre trh Únie, t. j. že by sa zvýšenie ceny nemohlo preniesť na distribučný reťazec a že používatelia by naďalej nakupovali z Indie v predchádzajúcom objeme, by vplyv cla na ziskovosť používateľov znamenal zníženie približne o 1,2 percentuálneho bodu.
(138)
Treba poznamenať, že jeden používateľ zastával v súvislosti s prešetrovaním neutrálnu pozíciu, pretože sa domnieva, že zavedenie opatrení sa výrazným spôsobom neodrazí na trhových cenách, pretože potenciálne zvýšenie cien by absorbovali distribútori.
(139)
Ďalší používateľ vyjadril obavy, že v prípade zavedenia by opatrenia mali vplyv aj na isté druhy výrobkov, ktoré sa už v Únii nevyrábajú. Z prešetrovania však vyplynulo, že druhy výrobkov, ktoré uviedol tento používateľ, sa v Únii naďalej vyrábajú a že dopyt po týchto druhoch tried nehrdzavejúcej ocele nie je významný. Treba však poznamenať, že výrobcovia z Únie nevyrábali počas posudzovaného obdobia pri plnej kapacite, a preto by sa v prípade zvýšenia dopytu mohla výroba náležite prispôsobiť.
(140)
Malo by sa však zdôrazniť, že keďže je príslušný výrobok štandardizovaný z hľadiska odvetvia a využívania, používatelia by mohli jednoducho zmeniť svoje zdroje dodávok, pokiaľ ide o kvalitu výrobku alebo jeho cenu. Zavedenie opatrení by nemalo vylúčiť možnosť dovozu príslušného výrobku z iných krajín a dokonca ani z Indie, keď sa odstránia účinky, ktoré narúšajú obchod, spôsobené dumpingom.
(141)
So zreteľom na uvedené skutočnosti, dokonca aj v prípade, keby tieto opatrenia na dovoz z Indie mali na niektorých používateľov negatívnejší vplyv ako na iných, možno celkový vplyv na používateľov považovať za obmedzený.
7.4. Záujem dovozcov
(142)
Neprepojení dovozcovia spolupracovali len v obmedzenej miere. Informácie týkajúce sa výberu vzorky poskytlo deväť dovozcov, ale spolupracoval iba jeden z nich. Dovoz tejto spoločnosti tvoril približne 7 % celkového dovozu z Indie počas OP. Spoločnosť namieta proti zavedeniu týchto opatrení, pretože India je do veľkej miery jej najvýznamnejším dodávateľom. Hoci zavedenie opatrení by malo negatívny vplyv na jej ziskovosť z dôvodu vynaloženia vyšších nákladov, dovážajúca spoločnosť by mala mať možnosť aspoň čiastočne preniesť tieto zvýšené náklady na svojich zákazníkov.
(143)
Dovozcovia by okrem toho mohli prejsť na iné zdroje vrátane výrobného odvetvia Únie a ostatných vyvážajúcich krajín.
(144)
Na základe toho sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antidumpingových opatrení nebude mať významné negatívne účinky na záujem dovozcov.
7.5. Záver týkajúci sa záujmu Únie
(145)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku z Indie.
(146)
Okrem toho pri zohľadnení celkového vplyvu antidumpingových opatrení na trh Únie sa zdá, že pozitívne účinky, najmä na výrobné odvetvie Únie, prevažujú nad potenciálnym negatívnym vplyvom na iné obmedzenejšie záujmové skupiny.
8. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
(147)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(148)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(149)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenie by malo výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto odvetví pri predaji podobného výrobku v Únii v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. keby dumpingový dovoz neexistoval.
(150)
Úroveň odstránenia ujmy sa preto vypočítala na základe porovnania váženej priemernej ceny dumpingového dovozu, ako sa stanovuje na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením v odôvodnení 77, a ceny podobného výrobku výrobného odvetvia Únie nespôsobujúcej ujmu. Cena nespôsobujúca ujmu bola stanovená pripočítaním výrobných nákladov k primeranej úrovni zisku. Ako sa uvádza v odôvodnení 95, cieľové ziskové rozpätie sa dočasne stanovilo na 5 %.
(151)
Každý rozdiel zistený takýmto porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej ceny CIF (pozri odôvodnenie 154).
8.2. Dočasné opatrenia
(152)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné antidumpingové clá vo vzťahu k dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(153)
Čo sa týka paralelného antisubvenčného prešetrovania, v súlade s článkom 14 ods. 1 základného nariadenia a článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (5), žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. Všetky schémy subvencií, ktorými sa zaoberá dočasné antisubvenčné nariadenie (6), poukazujú na vývozné subvencovanie. Príslušné dočasné antidumpingové colné sadzby príslušných spolupracujúcich výrobcov sa preto náležite upravia.
(154)
Na základe uvedených skutočností sa sadzby dočasného antidumpingového cla stanovili porovnaním rozpätí ujmy, dumpingových rozpätí a sadzieb vyrovnávacích ciel. V dôsledku toho sú navrhované antidumpingové clá takéto:
(v %)
Spoločnosť
Rozpätie ujmy
Dumpingové rozpätie
Sadzba vyrovnávacieho cla
Dočasná antidumpingová colná sadzba
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Skupina Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
24,0
28,0
3,8
20,2
Všetky ostatné spoločnosti
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia zistená počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda dajú uplatňovať výlučne pri dovoze príslušných výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovezené príslušné výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne sadzba cla vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
(156)
Každé tvrdenie, v ktorom sa žiada o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov), by sa malo bezodkladne adresovať Komisii (7) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozným predajom, ktoré sú spojené napríklad s príslušnou zmenou názvu alebo príslušnou zmenou výrobných a predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(157)
V záujme správneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.
9. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(158)
V záujme správneho administratívneho postupu treba stanoviť obdobie, počas ktorého zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote určenej v oznámení o začatí konania, môžu oznámiť svoje stanoviská písomne a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingových ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely akýchkoľvek konečných zistení sa možno budú musieť znova posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele obsahujúceho v hmotnosti:
-
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale najviac 31 % niklu, a 20 % alebo viac, ale najviac 22 % chrómu,
-
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale najviac 25 % chrómu, a 3,5 % alebo viac, ale najviac 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a má pôvod v Indii.
2. Sadzby dočasného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené v spoločnostiach uvedených ďalej takéto:
Spoločnosť
Clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gudžarát
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra
22,9
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháraštra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maháraštra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra
24,4
B780
Spoločnosti uvedené v prílohe
20,2
B781
Všetky ostatné spoločnosti
27,8
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 1225/2009, môžu zainteresované strany požiadať o zverejnenie hlavných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne predložiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 3. mája 2013