NAŘÍZENÍ (EU, EURATOM) č. 966/2012 EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
ze dne 25. října 2012,
kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002
OBSAH
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Článek 2
Definice
Článek 3
Soulad sekundárních právních předpisů s tímto nařízením
Článek 4
Lhůty, data, termíny
Článek 5
Ochrana osobních údajů
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 6
Dodržování rozpočtových zásad
Kapitola 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 7
Oblast působnosti rozpočtu
Článek 8
Zvláštní pravidla o zásadě jednotnosti a správnosti rozpočtu
Kapitola 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 9
Definice
Článek 10
Druhy prostředků
Článek 11
Účtování příjmů a prostředků
Článek 12
Přidělení prostředků na závazky
Článek 13
Zrušení a přenos prostředků
Článek 14
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Článek 15
Zrušení přidělení prostředků na závazek
Článek 16
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu
Kapitola 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 17
Definice a oblast působnosti
Článek 18
Zůstatek rozpočtového roku
Kapitola 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 19
Používání eura
Kapitola 5
Zásada univerzálnosti
Článek 20
Definice a oblast působnosti
Článek 21
Účelově vázané příjmy
Článek 22
Darované částky
Článek 23
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
Kapitola 6
Zásada specifikace
Článek 24
Obecná ustanovení
Článek 25
Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise
Článek 26
Převody uskutečňované Komisí
Článek 27
Návrhy na převody předložené orgány Evropskému parlamentu a Radě
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
Článek 29
Převody, na něž se vztahují zvláštní ustanovení
Kapitola 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 30
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti
Článek 31
Povinné sestavování finančního výkazu
Článek 32
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
Článek 33
Nákladově efektivní kontrolní systémy
Kapitola 8
Zásada transparentnosti.
Článek 34
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
Článek 35
Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
Kapitola 1
Sestavování rozpočtu
Článek 36
Odhady příjmů a výdajů
Článek 37
Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 208
Článek 38
Návrh rozpočtu
Článek 39
Návrh na změnu návrhu rozpočtu
Článek 40
Povinnosti členských států vyplývající z přijetí rozpočtu
Článek 41
Návrh opravného rozpočtu
Článek 42
Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu
Kapitola 2
Skladba a předkládání rozpočtu
Článek 43
Skladba rozpočtu
Článek 44
Rozpočtová nomenklatura
Článek 45
Zákaz záporných příjmů
Článek 46
Předběžné prostředky
Článek 47
Záporná rezerva
Článek 48
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
Článek 49
Předkládání rozpočtu
Článek 50
Pravidla pro plány pracovních míst
Kapitola 3
Rozpočtová kázeň
Článek 51
Soulad s víceletým finančním rámcem
Článek 52
Soulad právních aktů Unie s rozpočtem
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 53
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního nařízení
Článek 54
Základní právní akt a výjimky
Článek 55
Plnění rozpočtu jinými orgány než Komisí
Článek 56
Pověření výkonem rozpočtových pravomocí
Článek 57
Střet zájmů
Kapitola 2
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 58
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 59
Sdílené řízení s členskými státy
Článek 60
Nepřímé řízení
Článek 61
Hodnocení ex ante a pověřovací dohody
Článek 62
Výkonné agentury
Článek 63
Meze pověřování
Kapitola 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 64
Oddělení funkcí
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 65
Schvalující osoba
Článek 66
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
Článek 67
Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie
Oddíl 3
Účetní
Článek 68
Pravomoci a povinnosti účetního
Článek 69
Pověření výkonem pravomocí účetního
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 70
Zálohové účty
Kapitola 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 71
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
Článek 72
Odpovědnost schvalující osoby za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na příslušné schvalující osoby
Článek 73
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 74
Pravidla vztahující se na účetní
Článek 75
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
Kapitola 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Poskytování vlastních zdrojů
Článek 76
Vlastní zdroje
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 77
Odhady pohledávek
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 78
Stanovení pohledávky
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 79
Schválení inkasa
Oddíl 5
Inkaso
Článek 80
Pravidla pro inkaso
Článek 81
Promlčecí lhůta
Článek 82
Řešení pohledávek Unie na vnitrostátní úrovni
Článek 83
Pokuty, sankce a úroky uložené Komisí
Kapitola 6
Výdajové operace
Článek 84
Rozhodnutí o financování
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 85
Druhy závazků
Článek 86
Pravidla vztahující se na závazky
Článek 87
Kontrola závazků
Oddíl 2
Potvrzení výdajů
Článek 88
Potvrzení výdaje
Oddíl 3
Schválení výdajů
Článek 89
Schválení výdaje
Oddíl 4
Úhrada výdajů.
Článek 90
Druhy plateb
Článek 91
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 92
Lhůty pro výdaje
Kapitola 7
Systémy informačních technologií a elektronická správa
Článek 93
Elektronické řízení operací
Článek 94
Předávání dokumentů
Článek 95
Elektronická správa (e-Government)
Kapitola 8
Zásady správy
Článek 96
Řádná správa
Článek 97
Údaje o opravných prostředcích
Kapitola 9
Interní auditor
Článek 98
Jmenování interního auditora
Článek 99
Pravomoci a povinnosti interního auditora
Článek 100
Nezávislost interního auditora
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 101
Definice veřejných zakázek
Článek 102
Zásady vztahující se na veřejné zakázky
Oddíl 2
Uveřejňování veřejných zakázek
Článek 103
Uveřejňování veřejných zakázek
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 104
Zadávací řízení
Článek 105
Obsah dokumentace k zadávacímu řízení
Článek 106
Kritéria pro vyloučení z účasti v zadávacím řízení
Článek 107
Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízení
Článek 108
Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů
Článek 109
Správní a finanční sankce
Článek 110
Kritéria pro zadávání veřejných zakázek
Článek 111
Podávání nabídek
Článek 112
Zásady rovného zacházení a transparentnosti
Článek 113
Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
Článek 114
Zrušení zadávacího řízení
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 115
Jistoty
Článek 116
Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízení
Kapitola 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účet
Článek 117
Veřejný zadavatel
Článek 118
Finanční limity
Článek 119
Pravidla účasti na zadávacím řízení
Článek 120
Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek
HLAVA VI
GRANTY
Kapitola 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 121
Oblast působnosti grantů
Článek 122
Příjemci grantu
Článek 123
Formy grantů
Článek 124
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
Kapitola 2
Zásady
Článek 125
Obecné zásady pro udělování grantů
Článek 126
Způsobilé náklady
Článek 127
Spolufinancování ve formě věcného plnění
Článek 128
Transparentnost
Článek 129
Zákaz kumulace
Článek 130
Zákaz retroaktivity
Kapitola 3
Řízení o udělení grantu
Článek 131
Žádosti o grant
Článek 132
Kritéria pro výběr a udělení grantu
Článek 133
Hodnocení
Kapitola 4
Platby a kontrola
Článek 134
Jistota pro účely předběžného financování
Článek 135
Vyplácení grantů a kontroly
Článek 136
Uchovávání dokladů
Kapitola 5
Provádění
Článek 137
Smlouvy o provedení a finanční podpora třetím osobám
HLAVA VII
CENY
Článek 138
Obecná pravidla
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 139
Oblast působnosti
Článek 140
Zásady a podmínky platné pro finanční nástroje
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
Kapitola 1
Předložení účetní závěrky
Článek 141
Skladba účetní závěrky
Článek 142
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
Článek 143
Pravidla pro účetní závěrku
Článek 144
Účetní zásady
Článek 145
Finanční výkazy
Článek 146
Zprávy o plnění rozpočtu
Článek 147
Předběžná účetní závěrka
Článek 148
Schválení konečné konsolidované účetní závěrky
Kapitola 2
Informace o plnění rozpočtu
Článek 149
Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicích
Článek 150
Informování o plnění rozpočtu
Kapitola 3
Účetnictví
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 151
Účetní systém
Článek 152
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Oddíl 2
Obecné účty
Článek 153
Obecné účty
Článek 154
Účetní zápisy v obecných účtech
Článek 155
Účetní opravy
Oddíl 3
Rozpočtové účty
Článek 156
Rozpočtové účetnictví
Kapitola 4
Inventární soupisy majetku
Článek 157
Inventární soupis
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
Kapitola 1
Externí audit
Článek 158
Externí audit prováděný Účetním dvorem
Článek 159
Pravidla a postupy auditu
Článek 160
Kontroly cenných papírů a hotovosti
Článek 161
Právo Účetního dvora na přístup
Článek 162
Výroční zpráva Účetního dvora
Článek 163
Zvláštní zprávy Účetního dvora
Kapitola 2
Absolutorium
Článek 164
Harmonogram postupu udělování absolutoria
Článek 165
Postup udělování absolutoria
Článek 166
Následná opatření
Článek 167
Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnost
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND
Článek 168
Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu
Článek 169
Přidělování prostředků EZZF na závazky
Článek 170
Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF
Článek 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků EZZF
Článek 172
Účtování výdajů EZZF
Článek 173
Převod prostředků EZZF
Článek 174
Účelově vázané příjmy EZZF
HLAVA II
STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
Článek 175
Zvláštní ustanovení
Článek 176
Závaznost přidělení prostředků na závazky
Článek 177
Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené prostředky
Článek 178
Rušení prostředků přidělených na závazky
Článek 179
Převod prostředků
Článek 180
Řízení, výběr projektů a audit
HLAVA III
VÝZKUM
Článek 181
Prostředky na výzkum
Článek 182
Přidělování prostředků na výzkum
Článek 183
Společné výzkumné středisko
HLAVA IV
VNĚJŠÍ ČINNOST
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 184
Vnější akce
Kapitola 2
Provádění akcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 185
Provádění vnějších akcí
Oddíl 2
Rozpočtová podpora a svěřenské fondy sdružující více dárců
Článek 186
Použití rozpočtové podpory
Článek 187
Svěřenské fondy Unie pro vnější akce
Oddíl 3
Jiné způsoby plnění rozpočtu
Článek 188
Provádění vnějších akcí v rámci nepřímého řízení
Článek 189
Finanční dohody o provádění vnějších akcí
Kapitola 3
Zadávání veřejných zakázek
Článek 190
Zadávání veřejných zakázek na vnější akce
Článek 191
Pravidla účasti v zadávacím řízení
Kapitola 4
Granty
Článek 192
Financování vnějších akcí v plném rozsahu
Článek 193
Pravidla použitelná pro granty na vnější akce
Kapitola 5
Kontrola účtů
Článek 194
Kontrola v oblasti vnějších akcí prováděná Unií
HLAVA V
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 195
Evropské úřady
Článek 196
Prostředky evropských úřadů
Článek 197
Schvalující osoba v evropských úřadech
Článek 198
Účetnictví interinstitucionálních evropských úřadů
Článek 199
Pověřování pravomocemi schvalující osoby u interinstitucionálních evropských úřadů
Článek 200
Služby poskytované třetím osobám
HLAVA VI
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 201
Obecná ustanovení
Článek 202
Závazky
Článek 203
Zvláštní ustanovení o správních prostředcích
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 204
Placení externí odborníci
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 205
Přechodná ustanovení
Článek 206
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Článek 207
Finanční limity a částky
Článek 208
Rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu
Článek 209
Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru
Článek 210
Výkon přenesené pravomoci
Článek 211
Přezkum
Článek 212
Zrušení
Článek 213
Přezkum týkající se ESVČ
Článek 214
Vstup v platnost
PŘÍLOHA
SROVNÁVACÍ TABULKA
Společné prohlášení o otázkách spojených s VFR
Společné prohlášení o výdajích na nemovitosti s odvoláním na článek 203
Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k čl. 203 odst. 3
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že mají být provedeny další změny, včetně změn zohledňujících vstup v platnost Lisabonské smlouvy, mělo by být nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti zrušeno a nahrazeno tímto nařízením.
(2)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 stanovilo rozpočtové zásady a finanční pravidla, která upravují sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Unie (dále jen „rozpočet“), zajišťují řádné a efektivní řízení, kontrolu a ochranu finančních zájmů Unie a zvyšují transparentnost a jejichž dodržování je závazné pro všechny právní akty a všechny orgány. Tyto hlavní zásady, koncepce a struktura uvedeného nařízení, jakož i základní pravidla rozpočtového a finančního řízení by měly být zachovány. Odchylky od těchto hlavních zásad by měly být přezkoumány a co nejvíc zjednodušeny s tím, že je nutno přihlédnout k jejich trvalému významu, přínosu pro rozpočet a k zátěži, kterou představují pro zúčastněné strany. Je třeba zachovat a posílit hlavní prvky finančních pravidel, k nimž patří úloha účastníků finančních operací, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, interní auditoři, sestavování rozpočtu podle činností, modernizace účetních zásad a pravidel, jakož i hlavní zásady, jimiž se řídí granty.
(3)
Evropská centrální banka (ECB) by vzhledem ke své specifické povaze a úkolům, zejména pokud jde o její nezávislost ve správě vlastních financí, měla být z působnosti tohoto nařízení vyňata, není-li v něm stanoveno jinak.
(4)
Na základě zkušeností z praxe by měla být do tohoto nařízení zapracována pravidla, která budou reagovat na vyvíjející se požadavky plnění rozpočtu, například pokud jde o spolufinancování s jinými dárci, dále v zájmu zefektivnění vnější pomoci, usnadnění využívání zvláštních finančních nástrojů, včetně nástrojů Evropské investiční banky (EIB), a usnadnění plnění rozpočtu prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru.
(5)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se omezilo na stanovení obecných rozpočtových zásad a finančních pravidel v souladu se Smlouvami, zatímco prováděcí ustanovení byla upravena v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), aby byla ujasněna hierarchie norem a zlepšila se přehlednost nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Článek 290 Smlouvy o fungování EU stanoví, že legislativním aktem lze na Komisi přenést pravomoc přijímat pouze ty nelegislativní akty, kterými se doplňují nebo mění některé prvky uvedeného legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do tohoto nařízení by proto měla být začleněna některá ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
(6)
Policejní a justiční spolupráce v trestních věcech se stala nedílnou součástí jiných politik a vnitřních činností Unie. Existence zvláštních ustanovení o financování této oblasti politiky již proto není odůvodněna, a toto nařízení by ji proto nemělo obsahovat.
(7)
K zajištění transparentnosti by měly být v rozpočtu zaznamenány záruky pro výpůjční a úvěrové operace, které Unie uskutečnila, včetně operací v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému pomoci platebním bilancím.
(8)
Měla by být zjednodušena stávající pravidla pro úrokové výnosy z plateb předběžného financování, neboť představují pro příjemce finančních prostředků i útvary Komise nadměrnou administrativní zátěž a způsobují mezi těmito útvary a příjemci finančních prostředků nedorozumění. V zájmu zjednodušení, zejména s ohledem na příjemce grantů, a v souladu se zásadou řádného finančního řízení by již neměla existovat povinnost úročit platby předběžného financování a inkasovat naběhlé úroky. Měla by však existovat možnost upravit tuto povinnost v pověřovací dohodě, aby mohly být úroky z plateb předběžného financování opětovně použity na programy, odečteny od žádostí o platbu nebo získány zpět.
(9)
Pravidla pro přenášení účelově vázaných příjmů by měla zohledňovat rozdíl mezi účelově vázanými příjmy vnějšími a vnitřními. K vyhovění účelu, na nějž dárce dané prostředky určil, by měly být vnější účelově vázané příjmy přenášeny automaticky a používány až do doby, kdy budou provedeny veškeré operace související s daným programem či akcí, na něž byly tyto příjmy vázány. Vnější účelově vázané příjmy získané během posledního roku trvání daného programu či akce by mělo být možno použít rovněž v prvním roce trvání následného programu či akce. Měla by existovat možnost přenášet vnitřní účelově vázané příjmy pouze do následujícího roku, nestanoví-li toto nařízení jinak.
(10)
Pravidla o prozatímních dvanáctinách by měla být vyjasněna co do počtu dalších dvanáctin, jež mohou být požadovány, a případů, kdy Evropský parlament rozhodne o snížení částky na další výdaje nad rámec prozatímních dvanáctin, kterou schválila Rada.
(11)
Odchylka od zásady univerzality, jež platí pro účelově vázané příjmy, by měla být upravena tak, aby zohledňovala specifika vnitřních účelově vázaných příjmů, jež plynou z prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou na jedné straně a vnějších účelově vázaných příjmů plynoucích od různých dárců, jež tito dárcové váží na konkrétní program či akci, na straně druhé. Vnější dárcové by měli mít mimoto možnost spolufinancovat vnější, zejména operace humanitární pomoci, a to i v případech, kdy základní právní akt takové spolufinancování výslovně nestanoví.
(12)
Uvádění účelově vázaných příjmů v návrhu rozpočtu by mělo být ztransparentněno stanovením pravidla, že tyto částky jsou v návrhu rozpočtu uváděny ve výši, která je ke dni jeho sestavení jistá.
(13)
Pokud jde o zásadu specifikace, jelikož se povinné a nepovinné výdaje nadále nerozlišují, je třeba odpovídajícím způsobem upravit pravidla týkající se převodů prostředků.
(14)
Rovněž pravidla týkající se převodu prostředků by měla být upravena s ohledem na změny vyplývající ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Nedávné zkušenosti navíc ukázaly, jak je důležité zvýšit flexibilitu převodů prostředků na platby na konci roku, zejména v případě strukturálních fondů. Je nezbytné zajistit lepší plnění rozpočtu, zejména pokud jde o prostředky na platby, účelově vázané příjmy a správní prostředky, jež jsou společné několika rozpočtovým hlavám. Za tímto účelem by měla být zjednodušena úprava kategorií převodů a zpružněno schvalování některých převodů. Jako užitečná a efektivní se ukázala zejména možnost, aby Komise rozhodovala o převodech nevyužitých prostředků v případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí. Tato možnost by proto měla platit i v případě podobných událostí, k nimž dojde po 1. prosinci rozpočtového roku. V takových případech by měla Komise z důvodu transparentnosti o svém rozhodnutí převést nevyužité prostředky neprodleně vyrozumět Evropský parlament a Radu.
(15)
Pokud jde o ustanovení o řádném finančním řízení, pověřená schvalující osoba by měla při vypracovávání legislativních návrhů a vytváření příslušných systémů řízení a kontroly přihlédnout k očekávané míře rizika výskytu chyb a k nákladům a přínosům kontrol. Pověřená schvalující osoba by měla ve výroční zprávě o činnosti poskytovat informace o výsledcích kontrol a jejich nákladech a přínosech. Nutným předpokladem efektivity vnitrostátních systémů řízení a kontroly jsou prohlášení řídícího subjektu týkající se těchto systémů, která předkládají subjekty určené členskými státy odpovídající za správu a kontrolu finančních prostředků Unie.
(16)
Zásada transparentnosti zakotvená v článku 15 Smlouvy o fungování EU, jež požaduje, aby orgány jednaly co nejotevřeněji, předpokládá, že pokud jde o plnění rozpočtu, mohou občané vědět, kde a za jakým účelem jsou prostředky Unie vynakládány. Tyto informace podporují demokratickou diskuzi, přispívají k účasti občanů v rozhodovacím procesu Unie a posilují institucionální kontrolu a dohled nad výdaji Unie. Těchto cílů by mělo být dosaženo zveřejněním relevantních informací týkajících se konečných zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a příjemců prostředků Unie, nejlépe využitím moderních komunikačních nástrojů, kdy by byly zohledněny legitimní zájmy těchto zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a příjemců grantů s ohledem na důvěrnou povahu a bezpečnost informací a v případě fyzických osob na jejich právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Orgány by proto měly při zveřejňování informací uplatňovat v souladu se zásadou proporcionality selektivní přístup. Rozhodnutí zveřejnit informace by měla vycházet z relevantních kritérií, aby byly poskytované informace užitečné.
(17)
V souladu s článkem 316 Smlouvy o fungování EU by měl Evropské radě a Radě příslušet týž oddíl rozpočtu.
(18)
Toto nařízení by mělo zohlednit roční rozpočtový proces tak, jak jej stanovuje Smlouva o fungování EU.
(19)
V souvislosti se sestavováním rozpočtu je důležité jednoznačně vymezit skladbu a předkládání jeho návrhu, který vypracovává Komise. Obsah obecného úvodu, který vlastnímu návrhu rozpočtu předchází, by měl být popsán přesněji. Do nařízení je dále nutno zapracovat ustanovení o finančním plánu na nadcházející léta a o možnosti, aby Komise předkládala na podporu rozpočtových požadavků pracovní dokumenty.
(20)
S ohledem na zvláštní prvky společné zahraniční a bezpečnostní politiky by měly být aktualizovány formy základních právních aktů v této oblasti podle Smlouvy o fungování EU a podle hlav V a VI Smlouvy o EU. Rovněž postupy pro schvalování přípravných opatření v oblasti vnější by měly být upraveny podle Smlouvy o fungování EU.
(21)
Pravidla týkající se způsobů plnění rozpočtu, jimiž se řídí zejména podmínky pro pověřování třetích osob plněním rozpočtu, se v průběhu let příliš zkomplikovala a měla by být zjednodušena. Současně by měl být zachován původní cíl, který toto pověřování třetích osob mělo, totiž zajistit, aby bez ohledu na konkrétní způsob plnění rozpočtu byly výdaje plněny s takovou úrovní kontroly a transparentnosti, která je rovnocenná úrovni, jež se očekává od útvarů Komise.
(22)
Mělo by se jednoznačně rozlišovat mezi případy, kdy je rozpočet plněn přímo Komisí či jejími výkonnými agenturami, případy, kdy rozpočet plní členské státy v rámci sdíleného řízení, a případy, kdy je rozpočet plněn nepřímo prostřednictvím třetích osob. To by mělo umožnit ustavení harmonizovaného režimu pro sdílené a nepřímé řízení, jež bude možné upravovat v souladu s odvětvovými pravidly, zejména plní-li rozpočet členské státy v rámci sdíleného řízení. Tento harmonizovaný režim by měl stanovit zejména hlavní zásady, jimiž se má Komise řídit při rozhodování o nepřímém plnění rozpočtu nebo o jeho plnění v rámci sdíleného řízení, a hlavní zásady, jimiž se mají řídit osoby pověřené úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu. Komise by měla mít možnost uplatňovat pravidla a postupy Unie nebo akceptovat uplatňování pravidel a postupů pověřené osoby za předpokladu, že jí tato osoba zaručí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie. V rámci úkolů dohledu, jež Komise plní, je rovněž zapotřebí stanovit soubor povinností kontroly a auditu, včetně kontroly a schválení účetní závěrky, a to pro všechny způsoby plnění rozpočtu.
(23)
Pravidla pro hodnocení ex ante u subjektů a osob pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci nepřímého řízení by měla být změněna tak, aby všechny pověřené subjekty a osoby zajišťovaly takovou úroveň ochrany finančních zájmů, která je rovnocenná úrovni požadované podle tohoto nařízení.
(24)
Jak ukazuje zkušenost se zahrnutím partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, měly by být v tomto nařízení upraveny další kategorie těchto partnerství, aby bylo možno vybírat z širšího spektra nástrojů a zahrnout subjekty, jejichž úprava je pružnější než úprava, kterou se řídí orgány Unie, a která je pro soukromoprávní partnery přístupnější. Tyto dodatečné kategorie by měly zahrnovat soukromoprávní subjekty členského státu a subjekty zřízené základním právním aktem a mající finanční pravidla, jež dodržují zásady nutné k zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie.
(25)
Pro účely článku 317 Smlouvy o fungování EU by toto nařízení mělo zpřísnit základní povinnosti kontroly a auditu, jež mají členské státy v případě plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení, protože v současnosti jsou tyto povinnosti upraveny pouze v odvětvových pravidlech. Je proto nezbytné zapracovat do něj ustanovení o harmonizované správní struktuře na vnitrostátní úrovni, jež stanoví jednotný rámec pro všechny dotčené oblasti politiky. Tento rámec by neměl vytvářet další kontrolní struktury, nýbrž by měl umožnit členským státům, aby určily subjekty pověřené řízením a kontrolou finančních prostředků Unie. Dále by měla být v tomto nařízení obsažena ustanovení o společných povinnostech řízení a kontroly, jež pro tyto struktury platí, každoroční prohlášení řídícího subjektu, kterým řídící subjekty přebírají odpovědnost za správu finančních prostředků Unie, jíž byly pověřeny, kontrola a schvalování účetní závěrky a mechanismy oprav a pozastavování plateb, které uplatňuje Komise, aby byl vytvořen ucelený legislativní rámec, který by poskytoval také vyšší celkovou právní jistotu a zajišťoval účinnost kontrol a nápravných opatření i větší ochranu finančních zájmů Unie. Podrobná ustanovení by měla zůstat předmětem úpravy odvětvových nařízení. V rámci přístupu jednotného auditu a s cílem omezit další administrativní zátěž vyplývající z opakovaných kontrol mohou členské státy poskytnout Komisi prohlášení, která budou v souladu s příslušnými ústavními požadavky podepsána na vhodné celostátní nebo regionální úrovni.
(26)
Některá ustanovení o povinnostech pověřené schvalující osoby by měla být jasněji vymezena, zejména ta o kontrolách ex ante a ex post, jež pověřená schvalující osoba zavádí, a o jejích povinnostech podávat zprávy. V tomto ohledu by měl být obsah výroční zprávy pověřené schvalující osoby o činnosti aktualizován v souladu s praxí, podle níž tato zpráva obsahuje požadované finanční informace a informace o řízení, jimiž pověřená schvalující osoba dokládá své prohlášení o věrohodnosti k výkonu svých povinností.
(27)
Měla by být jasněji vymezena odpovědnost účetního Komise. Zejména by mělo být specifikováno, že pouze účetní Komise je oprávněn stanovovat účetní pravidla a harmonizované účtové osnovy, zatímco účetní ostatních orgánů vymezují postupy účtování pro své příslušné orgány.
(28)
V zájmu snazšího provádění určitých programů nebo akcí, jímž jsou pověřeny zejména finanční instituce, by mělo toto nařízení stanovit možnost zřizovat svěřenské účty. Tyto bankovní účty by měly být zřizovány jménem Komise nebo na její účet v účetním systému finanční instituce. Spravovat by je měla tato finanční instituce, odpovědnost za tuto správu by měla nést příslušná schvalující osoba a mělo by být možné je zřizovat v jiných měnách než v eurech.
(29)
Pokud jde o příjmové operace, je vzhledem k rozpočtovým potřebám nutno zefektivnit pravidla, jimiž se řídí odhady pohledávek. Tyto odhady by se měly povinně zaznamenávat v případě, lze-li příslušné příjmy očekávat s určitou mírou pravděpodobnosti a přiměřeně je kvantifikovat. V zájmu zjednodušení by měla být zavedena některá zvláštní ustanovení o postupech pro úpravu a rušení odhadů pohledávek.
(30)
Měla by být jasněji vymezena i zpřísněna pravidla pro inkaso. Zejména by mělo být upřesněno, že zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie. Mimoto by k posílení ochrany finančních zájmů Unie členské státy neměly s nároky na vrácení finančních prostředků Unie zacházet méně výhodně, než je tomu u nároků veřejných subjektů na jejich území.
(31)
S přihlédnutím k nutnosti snížit riziko související se správou dočasně vybraných pokut, sankcí a veškerých příjmů z nich plynoucích by tyto částky měly být zaznamenávány jako příjem rozpočtu co nejdříve a nejpozději v rozpočtovém roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků proti rozhodnutí o uložení pokuty nebo sankce.
(32)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měly být jasněji vymezeny jednotlivé druhy plateb. Platby předběžného financování by navíc měla pravidelně zúčtovávat příslušná schvalující osoba v souladu s účetními pravidly, která vymezí účetní Komise. Za tímto účelem by měly smlouvy, rozhodnutí o udělení grantu, grantové dohody a pověřovací dohody obsahovat příslušná ustanovení.
(33)
Toto nařízení by mělo podporovat cíl vytvoření elektronické správy, a zejména využívání elektronických údajů při výměně informací mezi orgány a třetími osobami.
(34)
Za určitých podmínek by měla být povolena možnost společných zadávacích řízení se státy Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) nebo se zeměmi kandidujícími na členství v Unii.
(35)
Pravidla pro vyloučení, zejména z účasti na zadávacích řízeních, by měla být zdokonalena, aby se posílila ochrana finančních zájmů Unie.
(36)
Vzhledem k tomu, že využívání vlastních zdrojů ECB a EIB je předmětem finančního zájmu Unie, měly by tyto finanční instituce získat přístup k informacím z ústřední databáze zřízené k ochraně finančních zájmů Unie.
(37)
Pro uveřejňování rozhodnutí o uložení správních a finančních sankcí, zejména ve vztahu k veřejným zakázkám, je třeba přijmout řádný právní základ, který bude v souladu s požadavky na ochranu údajů. Z důvodu ochrany údajů a bezpečnosti by uveřejňování těchto rozhodnutí mělo zůstat i nadále nepovinné.
(38)
Požadavek, aby zhotovitelé, dodavatelé a poskytovatelé poskytnuli záruky, by již neměl být automatický, nýbrž by měl být založen na analýze rizik.
(39)
Z důvodu právní jistoty je nutné jasně stanovit rozsah grantů a finančních nástrojů. Podrobnější vymezení zvláštních podmínek vztahujících se na granty na jedné straně a na finanční nástroje na straně druhé by rovněž mělo přispět k maximalizaci dopadu obou typů finanční podpory.
(40)
Pravidla pro udělování grantů, která se vztahují na subjekty vytvořené zvlášť za účelem určité akce, by měla být upravena, aby usnadnila přístup k financování Unií a správu grantů žadatelům o grant a příjemcům grantů, kteří se dohodli pracovat společně v rámci společenství nebo seskupení zřízeného v souladu s vnitrostátním právem, zejména pokud zvolená právní forma poskytuje pevné a spolehlivé prostředí spolupráce. Kromě toho, s ohledem na omezená finanční rizika pro Unii a nutnost vyhnout se přidání další vrstvy smluvních požadavků ke stávajícím strukturálním ujednáním, by měly mít subjekty přidružené k příjemci grantu trvalým kapitálovým nebo právním vztahem právo vykazovat náklady způsobilé k financování z grantu, aniž by musely splňovat veškeré povinnosti, které má příjemce grantu.
(41)
Zkušenosti s financováním za použití jednorázových částek a paušálů ukázaly, že tyto formy financování značně zjednodušily správní postupy a podstatně snížily riziko chyb. Vedle toho se pro některé typy akcí ukázalo vhodným financování na základě výstupů. V této souvislosti by se měly zpružnit podmínky využívání zjednodušených forem grantů stanovených na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálů. Zejména by mělo být povoleno stanovovat částky na základě individuálního přístupu k příjemcům grantu, a to i v případech, kdy daný příjemce tyto částky vykazuje v souladu se svými obvyklými postupy účtování nákladů, aby se snížily administrativní zátěž a náklady nesené příjemcem grantu zvlášť za účelem poskytování finančních zpráv Unii.
(42)
S cílem odstranit překážky účasti na grantových programech Unie osobám, které mají nutnou odbornost, avšak nejsou odměňovány formou mzdy, jak tomu může být u osob pracujících v malých strukturách, by pravidla vztahující se na granty měla přihlížet ke konkrétním systémům odměňování, které uplatňují malé a střední podniky, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 týkajícím se vymezení mikropodniků a malých a středních podniků (5).
(43)
Zásady neziskovosti a spolufinancování by měly být upraveny s ohledem na praktické zkušenosti a na rozdíly v jejich výkladu a uplatňování, jež vedou k chybám a příležitostně i k nezamýšleným účinkům. Zejména je nutné zaměřit definici zisku na způsobilé náklady a příjmy získané k jejich financování, aby došlo ke zjednodušení podávání zpráv příjemci grantů a aby tito příjemci diverzifikovali své zdroje financování. Komise by navíc neměla předpokládat, že další dárci nebudou chtít získat přebytek, který by vznikl na základě jejich příspěvku, zpět, a proto by měla inkasovat pouze zisk, který je úměrný udělenému grantu. A konečně, ukázalo se, že zásada postupného snižování grantů na provozní náklady není účinným nástrojem k omezení závislosti příjemců grantů na finančních prostředcích Unie. Navíc po nezbytném zavedení výjimek v řadě základních právních aktů a v případě zjednodušené formy udělování grantů došlo k podstatnému omezení použitelnosti zásady postupného snižování. Proto by se měl vzhledem k těmto nevýhodám zrušit požadavek na postupné snižování grantů udělených na provozní náklady.
(44)
Subjektům s omezenými administrativními zdroji, které mohou být přednostní cílovou skupinou některých grantových programů a být nezbytné pro dosažení politických cílů Unie, by měl být přístup k finančním prostředkům Unie usnadněn dalším zjednodušením postupů týkajících se grantů nízké hodnoty.
(45)
Za účelem zajištění právní jistoty a vytvoření jediného souboru základních finančních pravidel, o který se mohou příjemci grantů opírat při všech programech Unie, by mělo toto nařízení stanovit kritéria pro způsobilost nákladů a konkrétní podmínky, které se vztahují na určité kategorie nákladů, a mělo by vyžadovat jejich důsledné uplatňování.
(46)
Měly by být harmonizovány podmínky spolufinancování formou přijímání věcného plnění od třetích osob a podmínky stanovování jeho hodnoty, aby se snížila rizika chyb a sporů.
(47)
Z důvodu transparentnosti a aby byly zohledněny jejich specifická omezení vzhledem k plánování, měli by být žadatelé o grant ve výzvě k podávání návrhů informováni o době, která podle očekávání uplyne do podpisu grantové dohody nebo do oznámení o udělení grantu. Z téhož důvodu by toto nařízení mělo stanovit referenční dobu založenou na zkušenostech a na očekávaných důsledcích zavedených zjednodušujících opatření.
(48)
Jsou-li zjištěny systémové nebo opakující se chyby, které mají významný dopad na řadu grantů, mělo by být za přísných podmínek povoleno rozšíření zjištění auditu na neauditované granty, na něž mají tyto chyby dopad, aby se snížila finanční a administrativní zátěž spojená s kontrolami a audity na místě. K extrapolaci míry snížení grantů nebo míry získání prostředků vyplacených v rámci grantů zpět u těch grantů, u nichž byly zjištěny systémové nebo opakované chyby, by se Komise měla uchýlit pouze v případě, kdy není možné nebo účelné za vynaložení přiměřeného úsilí pro každý z těchto grantů přesně zjistit výši nezpůsobilých nákladů.
(49)
Toto nařízení by mělo stanovit standardní doby, po které jsou příjemci grantu povinni uchovávat dokumenty týkající se grantů poskytnutých Unií, aby se zabránilo rozdílným nebo neúměrným smluvním požadavkům a současně poskytl Komisi a Účetnímu dvoru dostatek času k získání přístupu k těmto údajům a k provedení kontrol ex post a auditů nezbytných pro ochranu finančních zájmů Unie.
(50)
Za určitých podmínek by měla být rozšířena možnost příjemce grantu poskytovat finanční podporu třetím osobám, aby se usnadnilo řádné provádění programů zaměřených mimo jiné na velkou skupinu fyzických osob, jichž lze dosáhnout pouze za pomoci grantů přidělovaných na kaskádovém principu. Nicméně je nutné zachovat zásadu, podle níž příjemce grantu nesmí při poskytování finanční podpory třetím osobám jednat dle vlastního uvážení, zejména s cílem zamezit záměně možnosti dané příjemcům grantů, aby na vlastní odpovědnost navrhovali a prováděli akce, jež obdrží finanční podporu jakožto činnosti způsobilé k financování, s možností pověřit určité subjekty nebo osoby úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci sdíleného nebo nepřímého řízení.
(51)
Mělo by se usnadnit využívání cen jakožto cenné formy finanční podpory a ujasnit příslušná pravidla, aby byly ceny odděleny od systému grantů a aby byl odstraněn odkaz na předpokládané náklady. Ceny však nejsou vhodné pro všechny cíle politiky Unie, a měly by se proto považovat za doplněk dalších finančních nástrojů, jako jsou granty, nikoli za jejich náhradu.
(52)
Finanční nástroje mohou přispívat k maximalizaci účinku finančních prostředků Unie, jestliže jsou tyto finanční prostředky spojeny s dalšími zdroji a aktivují je. Vzhledem k tomu, že tyto finanční nástroje nelze považovat za služby nebo granty, je zapotřebí zavést nový druh finanční podpory. Finanční nástroje by měly být využívány pouze za přísných podmínek, aby pro rozpočet nevznikala žádná rozpočtová rizika a aby nemohlo dojít k narušování trhu, které by bylo v rozporu s pravidly pro státní podporu.
(53)
V rámci ročního přídělu prostředků schváleného Evropským parlamentem a Radou na určitý program by se měly finanční nástroje využívat pouze doplňkově, a to na základě hodnocení ex ante, které prokáže, že z hlediska dosažení politických cílů Unie jsou tyto finanční nástroje účinnější než jiné formy financování Unií, včetně grantů.
(54)
Finanční nástroje by měly být schváleny základním právním aktem, který stanoví zejména jejich cíle a dobu použití. Jsou-li v řádně odůvodněných případech finanční nástroje vytvořeny jinak než základním právním aktem, měly by být v rámci rozpočtu schváleny Evropským parlamentem a Radou.
(55)
Měly by být vymezeny nástroje spadající potenciálně pod část první hlavu VIII, jako jsou půjčky, záruky, kapitálové investice, kvazikapitálové investice a nástroje pro sdílení rizik. Definice nástrojů pro sdílení rizik by měla umožňovat zařazení podpory úvěrů v případě projektových dluhopisů, pokrytí rizika spojeného s obsluhou dluhu a omezení úvěrových rizik držitelů dluhopisů na základě podpory úvěrů ve formě půjčky nebo záruky.
(56)
Roční splátky, včetně splátek kapitálu, poskytnutých záruk a splátek jistin půjček by měly představovat vnitřní účelově vázané příjmy. Příjmy včetně dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z půjček a z prostředků uložených na svěřenských účtech by se měly do rozpočtu zahrnout až po odečtení nákladů řízení a poplatků za řízení. Toto nařízení by mělo stanovit zásady a podmínky týkající se finančních nástrojů a pravidla pro omezení finanční odpovědnosti Unie, boj proti podvodům a praní peněz, likvidaci finančních nástrojů a výkaznictví.
(57)
Předkládání účetních závěrek by mělo být zjednodušeno tím, že účetní závěrky Unie budou obsahovat pouze konsolidované finanční výkazy a souhrnné rozpočtové účty. Rovněž by mělo být vyjasněno, že se proces konsolidace týká pouze orgánů, subjektů zřízených na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu, a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly stanovenými účetním.
(58)
Jak vyžadují mezinárodně uznávané účetní standardy, z nichž vycházejí účetní předpisy Unie, měly by se penzijní závazky a další závazky týkající se zaměstnaneckých výhod zaznamenávat v účtech Unie, samostatně vykazovat v rozvaze Unie a podrobněji vysvětlit v příloze k účetním výkazům.
(59)
Aby se jasně oddělily úkoly a odpovědnost účetního Komise od úkolů a odpovědnosti, jimiž jsou pověřeni účetní orgánů, subjektů zřízených na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu, a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly stanovenými účetním, měl by každý orgán nebo subjekt připravit zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok a do 31. března následujícího rozpočtového roku ji zaslat Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.
(60)
Je nezbytné aktualizovat pravidla a zásady Unie týkající se účetnictví, aby se zajistil jejich soulad s Mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor.
(61)
Účetní dvůr by měl zajistit, aby jakákoli jeho zjištění, která by mohla mít vliv na účetní závěrku auditovaných subjektů nebo na legalitu anebo správnost uskutečněných operací, byla předána dotčeným orgánům nebo subjektům včas, aby měly dostatek času na tato zjištění reagovat.
(62)
Měla by být aktualizována ustanovení týkající se předběžné a konečné účetní závěrky, aby byly především pro účely výkaznictví poskytovány informace, jež by měly doprovázet účetní závěrky zaslané účetnímu Komise za účelem konsolidace.
(63)
Pokud jde o informace, které má Komise předkládat v souvislosti s udílením absolutoria, měla by Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit zejména hodnotící zprávu o financích Unie podle článku 318 Smlouvy o fungování EU.
(64)
Pokud jde o zvláštní ustanovení tohoto nařízení týkající se strukturálních fondů, fondů soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva spravovaných v rámci sdíleného řízení, je třeba zachovat možnost vrácení plateb předběžného financování a opětovného dání k dispozici prostředků za podmínek uvedených v prohlášení Komise v příloze k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (6). Odchylně od pravidla pro přenos prostředků by Komise rovněž měla mít možnost přenášet prostředky na závazky, které jsou k dispozici na konci rozpočtového roku a které plynou z vracení plateb uhrazených v rámci předběžného financování, a to až do ukončení programu, a využít tyto prostředky na závazky, pokud jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici.
(65)
Je třeba vyjasnit účast Společného výzkumného střediska (SVS) na zadávacích řízeních a řízeních o udělování grantů. Příjmy vyplývající z činností, které souvisejí s účastí na těchto řízeních, by navíc měly být výjimečně považovány za vnější účelově vázané příjmy, aby byly tyto související činnosti prováděny efektivně.
(66)
Zvláštní ustanovení o provádění vnějších akcí by měla být přizpůsobena změnám způsobů plnění rozpočtu a měl by být stanoven diferencovaný přístup pro případy, kdy Unie musí reagovat na naléhavé humanitární situace, mezinárodní krize nebo potřeby třetích zemí, které procházejí procesem demokratizace.
(67)
Toto nařízení by mělo stanovit obecné podmínky, za nichž je možné poskytnout rozpočtovou podporu jako nástroj v rámci vnější činnosti. Tyto podmínky by se měly vztahovat k zajišťování dostatečně transparentního, spolehlivého a účinného hospodaření s veřejnými finančními prostředky. Komise by měla navíc v rozhodnutích o financování rozhodnout o cílech a očekávaných výsledcích, na jejichž dosažení by měla být vázána výplata rozpočtové podpory. Tyto prvky a podmínky, za nichž má být rozpočtová podpora vyplácena, by měly být obsaženy ve finanční dohodě uzavřené s přijímající zemí.
(68)
Komise by měla mít pravomoc vytvářet a spravovat svěřenské fondy Unie pro akce v případě mimořádných událostí, po odeznění těchto událostí a pro tematicky zaměřené akce, aby se posílila mezinárodní úloha Unie v oblasti vnějších akcí a rozvoje, jakož i zvýšila její viditelnost a efektivita její činnosti. Ačkoli tyto svěřenské fondy nebudou začleněny do rozpočtu, měly by být spravovány podle tohoto nařízení v míře, která je zapotřebí pro zajištění bezpečnosti a transparentnosti při využívání finančních prostředků Unie. Komise by za tímto účelem měla předsedat správní radě jednotlivých svěřenských fondů, aby zajistila zastoupení dárců a rozhodovala o využívání finančních prostředků. Funkci účetního pro všechny svěřenské fondy by měl navíc vykonávat účetní Komise.
(69)
Lhůta pro uzavírání smluv a schvalování grantů subjekty, jimž bylo v rámci nepřímého řízení svěřeno provádění vnějších akcí, by měla být omezena na tři roky od podpisu pověřovací dohody, pokud nenastanou konkrétní naléhavé vnější okolnosti. Tato lhůta by se však neměla vztahovat na víceleté programy prováděné v rámci postupů pro strukturální fondy. Pravidla pro zrušení prostředků v případě těchto víceletých programů by měla stanovit odvětvová pravidla.
(70)
S ohledem na zvláštní pravidla o zadávání veřejných zakázek týkající se vnějších akcí by se mělo státním příslušníkům třetích zemí usazeným v přijímajících zemích umožnit, aby se účastnili zadávacích řízení, a to i tehdy, je-li určitý program prováděn bez základního právního aktu a je to řádně odůvodněno výjimečnými okolnostmi.
(71)
Způsob, jakým orgány v současnosti hlásí Evropskému parlamentu a Radě projekty v oblasti nemovitostí, by měl být zlepšen. Orgány by měly Evropský parlament a Radu předem informovat o svých budoucích projektech v oblasti nemovitostí a o různých fázích těchto projektů. V případě projektů v oblasti nemovitostí se značným dopadem na rozpočet by se mělo vyžadovat schválení Evropským parlamentem a Radou, a nikoli jejich pouhé stanovisko.
(72)
Orgány by měly mít možnost vytvořit si dlouhodobou strategii v oblasti nemovitostí a využívat nižších úrokových sazeb, které se uplatňují v důsledku příznivého úvěrovému ratingu Unie na finančních trzích. Za tímto účelem by měly mít možnost brát si půjčky na nákup nemovitostí. To by umožnilo řešit složitost stávajícího systému a zároveň ušetřit na nákladech a zavést větší transparentnost.
(73)
Na základě zkušeností by toto nařízení mělo jasně stanovit rozsah činnosti, výběrové řízení a platové podmínky týkající se fyzických osob, které jsou vybírány jako odborníci.
(74)
Za účelem doplnění a změn některých prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Obsah a rozsah každého přenesení pravomocí jsou podrobně uvedeny v příslušných článcích. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci vypracovávání aktů v přenesené pravomoci vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(75)
Toto nařízení by mělo být revidováno jen tehdy, je-li to nezbytné, ale nejpozději dva roky před uplynutím platnosti prvního víceletého finančního rámce následujícího po roce 2013. Příliš časté revize jsou spojeny s nepřiměřenými náklady na přizpůsobení správních struktur a postupů novým pravidlům. Platná pravidla mohou být navíc uplatňována příliš krátkou dobu na to, aby z toho bylo možné vyvodit platné závěry.
(76)
Měla by se stanovit přechodná ustanovení. Toto nařízení by se mělo uplatňovat pouze po přijetí aktů v přenesené pravomoci, které mají obsahovat pravidla pro jeho uplatňování, jež by měly vstoupit v platnost v prosinci 2012. S cílem vyhnout se tomu, že by se nové finanční nařízení začalo uplatňovat poslední měsíc v roce, je vhodné jeho použitelnost odložit na 1. leden 2013. Navíc je vhodné odložit použitelnost ustanovení týkajících se způsobů plnění rozpočtu a finančních nástrojů na 1. leden 2014, aby byl zajištěn soulad s odvětvovými pravidly. A konečně, aby bylo možné ustanovení o převodu prostředků na platby v rámci strukturálních fondů na konci roku uplatňovat již v rozpočtu na rok 2012, je vhodné, aby se uvedená ustanovení použila již ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
(77)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby bylo možné včas přijmout akty v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení. Včasný vstup tohoto nařízení v platnost je nezbytný k tomu, aby byla pravidla obsažená v aktech v přenesené pravomoci použitelná od 1. ledna 2013, a nenastaly tak obtíže spojené se změnou finančních pravidel v průběhu rozpočtového roku.
(78)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7) a vydal stanovisko dne 15. dubna 2011 (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanovuje pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a pro předkládání účetnictví a jeho audit.
2. Toto nařízení se vztahuje na plnění rozpočtu Zásobovací agentury Euratomu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„Unií“ Evropská unie, Evropské společenství pro atomovou energii nebo obojí, podle souvislostí;
b)
„orgánem“ Evropský parlament, Evropská rada, Rada, Evropská komise, Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropský veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ); Evropská centrální banka se za orgán Unie nepovažuje;
c)
„rozpočtem“ nástroj, jímž se pro každý rozpočtový rok stanovují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se pro Unii považují za nezbytné;
d)
„základním právním aktem“ právní akt, který stanovuje právní základ pro činnost a pro plnění odpovídajících výdajů zapsaných do rozpočtu.
Základní právní akt může mít kteroukoli z těchto forem:
i)
při uplatňování Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) formu nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, nebo
ii)
při uplatňování hlavy V Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) jednu z forem uvedených v čl. 26 odst. 2, čl. 28 odst. 1, článku 29, čl. 31 odst. 2 a v článcích 33 a 37 Smlouvy o EU.
Doporučení a stanoviska se nepovažují za základní právní akty;
e)
„způsobem plnění rozpočtu“ způsob plnění rozpočtu popsaný v článku 58, 59 nebo 60;
f)
„pověřovací dohodou“ dohoda uzavřená se subjekty a osobami pověřenými úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů i) až viii);
g)
„příjemcem grantu“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla podepsána grantová dohoda nebo které bylo oznámeno rozhodnutí o udělení grantu;
h)
„zhotovitelem, dodavatelem nebo poskytovatelem“ fyzická nebo právnická osoba, jíž byla zadána veřejná zakázka;
i)
„příjemcem finančních prostředků“ příjemce grantu, zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel anebo kterákoli fyzická či právnická osoba, která získá ceny nebo finanční prostředky v rámci určitého finančního nástroje;
j)
„cenou“ finanční příspěvek udílený jako odměna za úspěch v soutěži;
k)
„půjčkou“ smlouva, která zavazuje poskytovatele půjčky k tomu, aby dal příjemci půjčky k dispozici peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu, již je příjemce půjčky povinen splatit v dohodnuté době;
l)
„zárukou“ písemný závazek, kterým ručitel přebírá odpovědnost za všechny či některé závazky či povinnosti třetí osoby anebo nebo za úspěšné splnění povinností touto třetí osobou, nastane-li událost, která vede k uplatnění takové záruky, například prodlení při splácení půjčky;
m)
„kapitálovou investicí“ poskytnutí kapitálu společnosti investorem přímo či nepřímo výměnou za celkové nebo částečné vlastnictví této společnosti, při němž může investor převzít určitou kontrolu nad řízením společnosti a podílet se na jejím zisku;
n)
„kvazikapitálovou investicí“ takový typ financování, které stojí mezi kapitálovou investicí a dluhem, je rizikovější než přednostní dluh a méně rizikové než běžná kapitálová investice. Kvazikapitálové investice mohou mít strukturu dluhu, obvykle nezajištěného a podřízeného, který lze převést na kapitál nebo na preferenční kapitál;
o)
„nástrojem ke sdílení rizik“ finanční nástroj, který umožňuje sdílet definované riziko mezi dvěma či více subjekty, případně výměnou za dohodnutou odměnu;
p)
„finančními nástroji“ opatření finanční podpory Unie poskytovaná z rozpočtu na doplňkovém základě a zaměřená na plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů ke sdílení rizik a tam, kde je to vhodné, mohou být spojeny s granty;
q)
„služebním řádem“ služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9);
r)
„kontrolou“ jakékoli opatření přijaté za účelem poskytnutí přiměřené záruky účinnosti, účelnosti a hospodárnosti operací, spolehlivosti výkaznictví, ochrany majetku a informací, předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a náprava a následná opatření reagující na tyto podvody a nesrovnalosti, jakož i náležité řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotyčných plateb. Kontroly mohou zahrnovat různá ověření, jakož i provádění jakýchkoli strategií a postupů k dosažení cílů uvedených v první větě;
s)
„ověřením“ ověření konkrétního aspektu příjmové nebo výdajové operace.
Článek 3
Soulad sekundárních právních předpisů s tímto nařízením
1. Ustanovení, která se týkají plnění příjmů a výdajů rozpočtu a jsou obsažena v základním aktu, musí dodržovat rozpočtové zásady stanovené v části první hlavě II.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, musí být ve všech návrzích nebo jejich změnách předložených legislativnímu orgánu jasně vyznačena ustanovení obsahující odchylky od ustanovení jiných než části první hlavy II nebo od aktů v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení a v příslušných bodech odůvodnění a v důvodové zprávě ke každému takovému návrhu musí být uvedeny konkrétní důvody těchto odchylek.
Článek 4
Lhůty, data a termíny
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na lhůty stanovené v tomto nařízení nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (10).
Článek 5
Ochrana osobních údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (11) a nařízení (ES) č. 45/2001.
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 6
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a účelnou vnitřní kontrolu a transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
KAPITOLA 1
Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 7
Oblast působnosti rozpočtu
1. Rozpočet zahrnuje:
a)
příjmy a výdaje Unie včetně správních výdajů, které vznikají orgánům z ustanovení Smlouvy o EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a operačních výdajů, které vzniknou z uplatňování uvedených ustanovení, pokud jdou k tíži rozpočtu;
b)
příjmy a výdaje Evropského společenství pro atomovou energii.
2. V rozpočtu se v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. d) zaznamenávají záruky pro výpůjční a úvěrové operace Unie, včetně operací v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému pomoci platebním bilancím.
Článek 8
Zvláštní pravidla o zásadě jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Aniž je dotčen článek 83, lze příjem vybrat nebo výdaj uskutečnit pouze tehdy, je-li zaznamenán v některé rozpočtové položce.
2. Výdaje mohou být přiděleny na závazek nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků.
3. Do rozpočtu mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Úrokové výnosy z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu nepřísluší Unii, pokud to nevyplývá z pověřovacích dohod jiných než pověřovacích dohod uzavřených s třetími zeměmi nebo subjekty jimi určenými. V případech, pro které je tak stanoveno, se úrok buď znovu použije na příslušnou činnost, nebo se v souladu s čl. 23 odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) odečte od žádostí o platby, nebo se získá zpět.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zúčtování úrokových výnosů z plateb předběžného financování.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 9
Definice
Prostředky zapsané do rozpočtu se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
Článek 10
Druhy prostředků
1. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které sestávají z prostředků na závazky a z prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
2. S výhradou čl. 86 odst. 4 a čl. 189 odst. 2 kryjí prostředky na závazky v průběhu rozpočtového roku celkové náklady přijatých právních závazků.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových rocích.
4. Odstavci 1 a 2 tohoto článku nejsou dotčena zvláštní ustanovení části druhé hlav I, IV a VI ani možnost, aby byly prostředky přiděleny na závazek jako celek nebo aby byly rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky.
Článek 11
Účtování příjmů a prostředků
1. Příjmy rozpočtového roku se zaúčtují za daný rozpočtový rok na základě částek vybraných v průběhu tohoto rozpočtového roku. Vlastní zdroje na měsíc leden následujícího rozpočtového roku lze však poskytnout předem podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (12).
2. Vlastní zdroj vycházející z daně z přidané hodnoty, doplňkový zdroj založený na hrubém národním důchodu a případné finanční příspěvky mohou být účetně upraveny podle nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Prostředky schválené na určitý rozpočtový rok se použijí výhradně k pokrytí výdajů přidělených na závazek a zaplacených v dotčeném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek na základě závazků z předchozích rozpočtových roků.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se prostředků přidělených na daný rozpočtový rok.
4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků přijatých do 31. prosince. Výjimkou jsou souhrnné rozpočtové závazky uvedené v čl. 86 odst. 4 a finanční dohody uvedené v čl. 189 odst. 2 a uzavřené s třetími zeměmi, které se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním do 31. prosince uvedeného roku.
6. Odchylně od odstavců 3, 4 a 5 se výdaje Evropského zemědělského záručního fondu účtují do rozpočtového roku podle pravidel uvedených v části druhé hlavě I.
Článek 12
Přidělení prostředků na závazky
Prostředky zapsané v rozpočtu lze přidělit na závazky s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet s konečnou platností přijat, není-li v části druhé hlavách I a VI stanoveno jinak.
Článek 13
Zrušení a přenos prostředků
1. Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší.
Prostředky však mohou být přeneseny, a to výlučně do následujícího rozpočtového roku, v souladu s odstavci 2 a 3 na základě rozhodnutí dotčeného orgánu přijatého do 15. února, anebo mohou být přeneseny automaticky v souladu s odstavcem 4.
2. U rozlišených prostředků na závazky a nerozlišených prostředků, které nejsou na konci rozpočtového roku dosud přiděleny na závazky, lze přenést:
a)
částky odpovídající prostředkům na závazky nebo nerozlišeným prostředkům na závazky týkajícím se projektů v oblasti nemovitostí, u kterých byla většina přípravných etap přidělení na určitý závazek dokončena do 31. prosince. Tyto částky mohou být přiděleny na závazek do 31. března následujícího roku nebo, v případě částek týkajících se projektů v oblasti nemovitostí, do 31. prosince následujícího roku;
b)
částky, které jsou nezbytné, poněvadž legislativní orgán přijal základní právní akt v průběhu posledního čtvrtletí rozpočtového roku a Komise nebyla schopna prostředky určené na tento účel přidělit na závazky do 31. prosince.
3. U prostředků na platby lze přenést částky nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými prostředky na závazky, pokud prostředky na platby stanovené v příslušných rozpočtových položkách na příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům.
Dotčený orgán použije přednostně prostředky schválené na běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije prostředky přenesené.
4. Nerozlišené prostředky, které na konci rozpočtového roku odpovídají řádně smluvně podloženým povinnostem, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku.
5. O přijatém rozhodnutí o přenosu prostředků uvědomí dotčený orgán Evropský parlament a Radu do 15. března a pro každou rozpočtovou položku uvede, jak byla kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 použita na každý přenos.
6. Aniž je dotčen článek 14, prostředky zapsané do rezervy a prostředky na výdaje na zaměstnance se nepřenášejí. Pro účely tohoto článku zahrnují výdaje na zaměstnance odměny a příspěvky pro členy a zaměstnance orgánů, na které se vztahuje služební řád.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rušení prostředků a jejich přenášení do dalšího rozpočtového roku.
Článek 14
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Přenos účelově vázaných příjmů uvedených v článku 21 a z nich plynoucích prostředků, které k 31. prosinci zůstaly nevyužity a jsou k dispozici, se řídí těmito pravidly:
a)
vnější účelově vázané příjmy se přenášejí automaticky a musí být zcela využity dříve, než jsou ukončeny všechny operace související s programem nebo akcí, na něž byly tyto příjmy účelově vázány. Vnější účelově vázané příjmy obdržené v průběhu posledního roku trvání programu nebo akce se mohou využít v prvním roce trvání následujícího programu nebo akce;
b)
vnitřní účelově vázané příjmy se přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku, s výjimkou vnitřních účelově vázaných příjmů vymezených v čl. 21 odst. 3 písm. g), které se přenášejí automaticky.
Článek 15
Zrušení přidělení prostředků na závazek
Aniž jsou dotčeny články 178 a 182, pokud je přidělení prostředků na závazek v kterémkoli rozpočtovém roce následujícím po zápisu prostředků do rozpočtu zrušeno, protože akce, na niž byly prostředky určeny, nebyla provedena nebo byla provedena jen částečně, odpovídající prostředky se zruší.
Článek 16
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu
1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností přijat, použije se postup stanovený v čl. 315 prvním pododstavci Smlouvy o fungování EU (systém prozatímních dvanáctin). Závazky lze přijímat a platby lze uskutečňovat v mezích stanovených v odstavci 2 tohoto článku.
2. Závazky lze přijímat podle kapitol do výše jedné čtvrtiny celkové výše prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc.
Horní mez prostředků stanovená v návrhu rozpočtu nesmí být překročena.
Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol až do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Tato částka však nesmí překročit jednu dvanáctinu prostředků zapsaných ve stejné kapitole návrhu rozpočtu.
3. Prostředky schválenými v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, jak je uvedeno v odstavcích 1 a 2, se rozumějí prostředky, které byly odsouhlaseny v rozpočtu, včetně opravných rozpočtů, po úpravě o převody uskutečněné v daném rozpočtovém roce.
4. Pokud to kontinuita činnosti Unie a potřeby řízení vyžadují, může Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, s výjimkou řádně odůvodněných případů, schválit výdaje nad rámec jedné prozatímní dvanáctiny, které však nepřekračují součet čtyř prozatímních dvanáctin, pro závazky i pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 1 a 2. Rozhodnutí o schválení výdajů předá Rada neprodleně Evropskému parlamentu.
Uvedené rozhodnutí vstupuje v platnost třicet dnů po přijetí, pokud Evropský parlament:
a)
v této lhůtě nerozhodne většinou hlasů všech svých členů o snížení těchto výdajů, přičemž v tomto případě Komise předloží nový návrh; nebo
b)
neinformuje Radu a Komisi o tom, že tyto výdaje snížit nechce, přičemž v tomto případě rozhodnutí vstoupí v platnost před uplynutím třiceti dnů.
Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.
5. Nestačí-li pro určitou kapitolu schválení čtyř prozatímních dvanáctin poskytnutých v souladu s odstavcem 4 ke krytí nezbytných výdajů tak, aby nedošlo k přerušení kontinuity činnosti Unie v dané oblasti, lze výjimečně schválit překročení výše prostředků zapsaných v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Evropský parlament a Rada v takovém případě postupují podle odstavce 4. Celková výše prostředků dostupných v rozpočtu na předchozí rozpočtový rok nebo v předloženém návrhu rozpočtu však nesmí být v žádném případě překročena.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 17
Definice a oblast působnosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Unie a subjekty uvedené v článku 208 si nesmějí v rámci rozpočtu brát půjčky.
Článek 18
Zůstatek rozpočtového roku
1. Zůstatek každého rozpočtového roku se zapisuje do rozpočtu následujícího rozpočtového roku jako příjem v případě přebytku nebo jako prostředky na platby v případě schodku.
2. Odhady takových příjmů nebo prostředků na platby se zapisují do rozpočtu během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu předloženého v souladu s článkem 39. Odhady se vypracovávají v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Po předložení předběžné účetní závěrky za každý rozpočtový rok se rozdíl mezi touto závěrkou a odhady zapisuje do rozpočtu pro následující rozpočtový rok prostřednictvím opravného rozpočtu, jehož jediným předmětem je právě uvedený rozdíl. V tomto případě Komise předloží návrh opravného rozpočtu do patnácti dnů po předložení předběžné účetní závěrky současně Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 19
Používání eura
1. Víceletý finanční rámec a rozpočet se sestavují a plní v eurech a účty se vedou v eurech. Pro účely peněžních toků uvedených v čl. 68 odst. 1 jsou však účetní, v případě zálohových účtů správci zálohových účtů a pro účely správního řízení Komise a ESVČ příslušná schvalující osoba oprávněni provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přepočítacího kurzu mezi eurem a ostatními měnami.
KAPITOLA 5
Zásada univerzálnosti
Článek 20
Definice a oblast působnosti
Aniž je dotčen článek 21, celkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby. Aniž je dotčen článek 23, všechny příjmy a výdaje se vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.
Článek 21
Účelově vázané příjmy
1. Pro financování specifických výdajů se použijí vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy.
2. Vnější účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
finanční příspěvky členských států na určité výzkumné programy v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000;
b)
finanční příspěvky členských států a třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných agentur, a finanční příspěvky právnických nebo fyzických osob na určité projekty nebo programy vnější pomoci financované Unií a spravované Komisí jejich jménem;
c)
úroky z vkladů a pokuty stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (13);
d)
příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, dotací, darů a odkazů, včetně vlastních účelově určených příjmů orgánů;
e)
finanční příspěvky třetích zemí nebo subjektů mimo Unii, které nespadají pod písmeno b), určené na činnost Unie;
f)
účelově vázané příjmy uvedené v čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2;
g)
vnitřní účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 3 v rozsahu, v jakém jsou doplňkem jiných příjmů uvedených v tomto odstavci.
3. Vnitřní účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost;
b)
výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazeny novými nebo vyřazeny, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána;
c)
příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 80;
d)
příjmy z úrokových výnosů z plateb předběžného financování, s výhradou čl. 8 odst. 4;
e)
výnosy z dodávek zboží a poskytnutí služeb a stavebních prací ostatním útvarům uvnitř orgánu, orgánům nebo subjektům, včetně náhrad poskytnutých těmito orgány nebo subjekty za služební cesty, jež byly zaplaceny jejich jménem;
f)
přijaté platby pojistného plnění;
g)
příjmy z pronájmu;
h)
příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně tiskovin a filmů na elektronických nosičích;
i)
finanční prostředky vrácené v rámci určitého finančního nástroje podle čl. 140 odst. 6;
j)
příjmy z následné úhrady daní podle čl. 23 odst. 3 písm. b).
4. Základní právní akt může také stanovit, že příjmy, které stanoví, jsou účelově vázány na specifické výdaje. Tyto příjmy představují vnitřní účelově vázané příjmy, nestanoví-li základní právní akt jinak.
5. V rozpočtu jsou pro vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové položky, a pokud je to možné, uvedena odpovídající částka.
Do návrhu rozpočtu lze zapisovat jen ty částky účelově vázaných příjmů, jejichž výše je ke dni sestavení návrhu rozpočtu jistá.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se vytvoření struktury pro vnější a vnitřní účelově vázané příjmy a poskytování odpovídajících prostředků a stanovící pravidla pro příspěvky členských států na výzkumné programy. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se výnosů ze sankcí uložených podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU a účelově vázaných příjmů plynoucích z účasti států ESVO na některých programech Unie.
Článek 22
Darované částky
1. Komise smí přijímat jakékoli částky darované Unii, zejména nadační fondy, dotace, dary a odkazy.
2. Přijetí darovaných částek v hodnotě nejméně 50 000 EUR, které je spojeno s finančními náklady (včetně navazujících nákladů) převyšujícími 10 % hodnoty darované částky, podléhá předchozímu schválení Evropským parlamentem a Radou, jež se usnesou do dvou měsíců od obdržení žádosti Komise. Pokud v této lhůtě nejsou vzneseny námitky, přijme Komise konečné rozhodnutí o přijetí daru.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přijímání částek darovaných Unii.
Článek 23
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
1. Od výše žádostí o platbu, které se v tomto případě schválí jako čisté částky, lze odečíst:
a)
sankce uložené stranám zadaných veřejných zakázek nebo příjemcům grantů;
b)
slevy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktur a výkazů nákladů;
c)
úrokové výnosy z plateb předběžného financování;
d)
úpravy v souvislosti s neoprávněně vyplacenými částkami.
Úpravy uvedené v prvním pododstavci písm. d) lze provést přímým snížením nové průběžné platby nebo platby zůstatku poukázané stejnému příjemci platby ve stejné kapitole, ve stejném článku a ve stejném rozpočtovém roce, kdy došlo k přeplatku.
Na odečty uvedené v prvním pododstavci písm. c) a d) se vztahují účetní pravidla Unie.
2. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí členské státy podle Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie, jsou do rozpočtu zaúčtovány bez daně.
3. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí třetí země na základě příslušných dohod, lze do rozpočtu zaúčtovat:
a)
bez daně, nebo
b)
včetně daně. V tomto případě se s následně vrácenou daní nakládá jako s vnitřním účelově vázaným příjmem.
4. Kurzové rozdíly, které vznikají při plnění rozpočtu, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do zůstatku rozpočtového roku.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se účtů pro vrácené daně.
KAPITOLA 6
Zásada specifikace
Článek 24
Obecná ustanovení
Prostředky se věcně člení do hlav a kapitol. Kapitoly se dále člení do článků a bodů.
Článek 25
Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise
1. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddíle rozpočtu převádět prostředky:
a)
z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí;
b)
z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení.
2. Dotčený orgán uvědomí Evropský parlament a Radu o svém úmyslu provést převod uvedený v odstavci 1 tři týdny předem. Uplatní-li Evropský parlament nebo Rada v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 27.
3. Každý orgán s výjimkou Komise může Evropskému parlamentu a Radě navrhnout ve svém oddíle rozpočtu převody z jedné hlavy do druhé převyšující 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se má převod provést. Tyto převody podléhají postupu stanovenému v článku 27.
4. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddíle rozpočtu provádět převody v rámci jednotlivých článků bez předchozího vyrozumění Evropského parlamentu a Rady.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se výpočtu procentních podílů převodů uskutečňovaných orgány jinými než Komisí.
Článek 26
Převody uskutečňované Komisí
1. Komise může ve svém oddíle rozpočtu samostatně provádět:
a)
převody prostředků v rámci kapitol;
b)
pokud jde o výdaje na zaměstnance a správní výdaje, které jsou společné pro několik hlav, převody prostředků z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí, a do maximální výše 30 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, do které se převod provádí;
c)
pokud jde o provozní výdaje, převody prostředků mezi kapitolami v rámci jedné hlavy do maximální výše 10 % prostředků na daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
Komise uvědomí Evropský parlament a Radu o svém úmyslu provést převody uvedené v prvním pododstavci písm. b) tři týdny předem. Uplatní-li Evropský parlament nebo Rada v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 27.
Výjimkou z druhého pododstavce může Komise během posledních dvou měsíců daného rozpočtového roku samostatně převést prostředky související s výdaji na zaměstnance, externí pracovníky a jiné pracovníky z jedné hlavy do druhé až do celkové výše 5 % prostředků na dotčený rozpočtový rok. Komise o těchto převodech uvědomí Evropský parlament a Radu do dvou týdnů od přijetí rozhodnutí.
2. Za předpokladu, že o svém rozhodnutí bezodkladně uvědomí Evropský parlament a Radu, může Komise ve svém oddíle rozpočtu rozhodnout o těchto převodech prostředků z jedné hlavy do druhé:
a)
o převodech prostředků z hlavy „předběžné prostředky“, jak je uvedeno v článku 46, přičemž jediná podmínka pro použití rezervy spočívá v přijetí základního právního aktu podle článku 294 Smlouvy o fungování EU;
b)
v řádně odůvodněných výjimečných případech, jako jsou mezinárodní humanitární katastrofy a krize, které nastanou po 1. prosinci daného rozpočtového roku, o převodech nevyčerpaných prostředků pro tento rozpočtový rok, které jsou dosud k dispozici v rozpočtových hlavách spadajících do okruhu 4 víceletého finančního rámce, do rozpočtových hlav týkajících se operací pro řešení krizí a operací humanitární pomoci.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se výpočtu procentních podílů interních převodů uskutečňovaných Komisí a důvody žádostí o tyto převody.
Článek 27
Návrhy na převody předložené orgány Evropskému parlamentu a Radě
1. Každý orgán předloží své návrhy na převod současně Evropskému parlamentu a Radě.
2. Evropský parlament a Rada rozhodují o převodech prostředků za podmínek uvedených v odstavcích 3 až 6 tohoto článku, není-li v části druhé hlavě I stanoveno jinak.
3. S výjimkou naléhavých případů rozhodnou Evropský parlament a Rada, jež rozhoduje kvalifikovanou většinou, o každém návrhu na převod do šesti týdnů ode dne jeho obdržení oběma orgány.
4. Návrh na převod je schválen, pokud během uvedených šesti týdnů nastane některý z těchto případů:
a)
Evropský parlament a Rada jej schválí;
b)
schválí jej buď Evropský parlament, nebo Rada a druhý orgán se zdrží jednání;
c)
Evropský parlament i Rada se zdrží jednání nebo nepřijmou rozhodnutí, kterým by návrh na převod pozměnily nebo zamítly.
5. Pokud si Evropský parlament nebo Rada nevyžádají jinak, zkracuje se lhůta šesti týdnů uvedená v odstavci 3 na tři týdny v kterémkoli z těchto případů:
a)
převody činí méně než 10 % prostředků rozpočtové položky, z níž se převod provádí, a nepřesahuje 5 000 000 EUR;
b)
převod se týká pouze prostředků na platby a celková výše převáděné částky nepřesahuje 100 000 000 EUR.
6. Pokud Evropský parlament nebo Rada pozmění výši převodu, který druhý orgán schválil nebo v jehož případě se zdržel jednání, nebo pokud výši převodu pozmění Evropský parlament i Rada, považuje se nižší z obou částek za schválenou, ledaže dotčený orgán svůj návrh na převod vezme zpět.
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
1. Prostředky lze převádět pouze do rozpočtových položek, pro něž jsou v rozpočtu schváleny prostředky nebo které nesou označení „pro memoria“.
2. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán.
Článek 29
Převody, na něž se vztahují zvláštní ustanovení
1. Na převody uvnitř hlav rozpočtu týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu, strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a výzkumu se vztahují zvláštní ustanovení části druhé hlav I, II a III.
2. O převodech, které umožňují použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech, rozhoduje na návrh Komise Evropský parlament a Rada. Pro každé opatření při mimořádné události se předkládá zvláštní návrh.
Pro účely tohoto odstavce se použije postup podle čl. 27 odst. 3 a 4. Nesouhlasí-li Evropský parlament a Rada s návrhem Komise a nemohou dospět ke společnému postoji o použití této rezervy, upustí od rozhodnutí o návrhu Komise na převod.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se žádostí o převod finančních prostředků z rezervy na pomoc při mimořádných událostech.
KAPITOLA 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 30
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané orgánem k výkonu jeho činnosti byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí ukazatelů výkonnosti pro každou činnost a útvary příslušné pro výdaje předávají informace uvedené v čl. 38 odst. 3 písm. e) Evropskému parlamentu a Radě. Tyto informace se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu.
4. Ke zdokonalení rozhodovacího procesu provádějí orgány hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají Evropskému parlamentu, Radě a útvarům příslušným pro výdaje.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení ex ante, v polovině období a ex post.
Článek 31
Povinné sestavení finančního výkazu
1. Ke každému návrhu nebo podnětu, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát a který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být připojen finanční výkaz a hodnocení ex ante podle čl. 30 odst. 4.
Ke každé změně návrhu nebo podnětu předložené legislativnímu orgánu, která by mohla mít značné dopady na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být připojen finanční výkaz vypracovaný orgánem, který tuto změnu navrhuje.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na finanční výkaz.
2. V průběhu rozpočtového procesu poskytuje Komise v návaznosti na vývoj jednání o návrhu nebo iniciativě předložené rozpočtovým orgánem informace nezbytné pro srovnání změn požadovaných prostředků s původními odhady uvedenými ve finančním výkazu.
3. Ke snížení nebezpečí podvodů a nesrovnalostí se ve finančním výkazu podle odstavce 1 uvádějí informace o zavedeném systému vnitřní kontroly, odhad nákladů a přínosů kontrol, který takový systém obnáší, posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb a dále informace o stávajících a zamýšlených opatřeních pro předcházení podvodům a ochranu proti nim.
V této analýze se přihlédne k pravděpodobné míře a typu chyb, ke specifickým podmínkám v dané politické oblasti a k pravidlům, která se na ně vztahují.
Článek 32
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet je plněn s uplatněním účinné a účelné vnitřní kontroly, která odpovídá jednotlivým způsobům plnění rozpočtu, a v souladu s příslušnými odvětvovými pravidly.
2. Pro účely plnění rozpočtu se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účinnosti, účelnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účinná vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména:
a)
rozdělení úkolů;
b)
vhodné řízení rizik a strategii kontroly zahrnující kontroly na úrovni příjemců finančních prostředků;
c)
zabránění střetu zájmů;
d)
přiměřené auditní stopy a úplnost údajů v datových systémech;
e)
postupy sledování dosažených výsledků a následná opatření reagující na zjištěné nedostatky a výjimky ve vnitřních kontrolách;
f)
pravidelné posuzování řádného fungování systému vnitřní kontroly.
4. Základem účelné vnitřní kontroly je:
a)
provádění vhodné strategie kontroly a řízení rizik koordinované na úrovni příslušných článků kontrolního řetězce;
b)
poskytnutí přístupu k výsledkům provedených kontrol všem příslušným článkům kontrolního řetězce;
c)
tam, kde je to vhodné, spolehnutí se na prohlášení řídícího subjektu od partnerů v plnění rozpočtu a výroků nezávislého auditora za předpokladu, že kvalita odvedené práce je odpovídající a přijatelná a že práce byla provedena v souladu se schválenými standardy;
d)
včasné uplatňování nápravných opatření, včetně uložení odrazujících sankcí tam, kde je to vhodné;
e)
jasné a jednoznačné právní předpisy tvořící základ politik;
f)
odstranění několikanásobných kontrol;
g)
zlepšování poměru nákladů a přínosů kontrol.
5. V případě dlouhodobě vysoké chybovosti při provádění určitého programu zjistí Komise nedostatky v kontrolních systémech, analyzuje náklady a přínosy případných nápravných opatření a přijme nebo navrhne vhodná opatření, jako je zjednodušení platných ustanovení, zdokonalení systémů kontrol a přepracování programu nebo prováděcího rámce.
Článek 33
Nákladově efektivní kontrolní systémy
Při předkládání revidovaných nebo nových návrhů výdajů provede Komise odhad nákladů a přínosů kontrolních systémů a odhad míry rizika výskytu chyb, jak je uvedeno v čl. 31 odst. 3.
KAPITOLA 8
Zásada transparentnosti
Článek 34
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
1. Rozpočet se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou transparentnosti.
2. Rozpočet a opravné rozpočty přijaté s konečnou platností se z podnětu předsedy Evropského parlamentu vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie.
Rozpočty se vyhlásí do tří měsíců ode dne, kdy jsou prohlášeny za přijaté s konečnou platností.
Konsolidovaná roční účetní závěrka a zprávy o rozpočtovém a finančním řízení vypracované jednotlivými orgány se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se předběžného zveřejnění rozpočtu.
Článek 35
Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací
1. Informace o výpůjčních a úvěrových operacích Unie ve prospěch třetích zemí se uvádějí v příloze k rozpočtu.
2. Komise vhodným způsobem včas zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků a o povaze a účelu opatření financovaného z rozpočtu, je-li prováděno přímo v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a), a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytnou subjekty, osoby a členské státy, jež byly pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci jiných způsobů plnění rozpočtu.
Povinnost stanovená v prvním pododstavci, pokud jde o příjemce finančních prostředků, platí i pro ostatní orgány.
3. Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů.
V případě fyzických osob se zveřejní pouze jméno příjemce finančních prostředků a jeho lokalita, přidělená částka a účel přidělených prostředků. Zveřejnění těchto údajů vychází z příslušných kritérií, jako je periodicita přidělovaných prostředků nebo jejich druh či význam. Kritéria pro zveřejňování a rozsah podrobných údajů musí zohledňovat zvláštnosti odvětví a jednotlivé způsoby plnění rozpočtu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků. V případě nutnosti se rozsah podrobných údajů a kritéria pro zveřejnění stanoví v příslušných odvětvových pravidlech.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Sestavování rozpočtu
Článek 36
Odhady příjmů a výdajů
1. Každý orgán s výjimkou Komise sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který do 1. července předá Komisi a současně pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.
2. Vysoký představitel vede konzultace se členy Komise, kteří zodpovídají za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a reakci na krize, ohledně věcí spadajících do jejich působnosti.
3. Komise sestaví své vlastní odhady, které také předá ihned po přijetí Evropskému parlamentu a Radě.
Při přípravě svých odhadů použije Komise informace uvedené v článku 37.
Článek 37
Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 208
Každý subjekt uvedený v článku 208 předává Komisi, Evropskému parlamentu a Radě každý rok do 31. března v souladu se svým zřizujícím aktem odhad svých příjmů a výdajů, včetně svého plánu pracovních míst a návrhu pracovního programu.
Článek 38
Návrh rozpočtu
1. Komise předkládá návrh rozpočtu Evropskému parlamentu a Radě do 1. září roku, který předchází roku plnění rozpočtu. Pro informaci tento návrh předá rovněž vnitrostátním parlamentům.
Návrh rozpočtu obsahuje souhrnný celkový výkaz příjmů a výdajů Unie a souhrn odhadů uvedených v článku 36. Může obsahovat rovněž odhady odlišné od odhadů učiněných orgány.
Skladba a předkládání návrhu rozpočtu se řídí články 44 až 49.
Každému oddílu návrhu rozpočtu předchází úvod vypracovaný dotčeným orgánem.
Komise vypracovává obecný úvod k návrhu rozpočtu. Obecný úvod obsahuje finanční tabulky s nejdůležitějšími údaji, které jsou rozděleny podle hlav, a odůvodnění změn ve výši prostředků oproti předchozímu rozpočtovému roku, rozdělené podle výdajových kategorií víceletého finančního rámce.
2. V zájmu přesnějších a spolehlivějších předpovědí dopadu platných právních předpisů a dosud nepřijatých legislativních návrhů na rozpočet připojuje Komise k návrhu rozpočtu finanční plán na následující roky.
Tento finanční plán se aktualizuje po přijetí rozpočtu, kdy se do něj začlení výsledky rozpočtového procesu a všechna další důležitá rozhodnutí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vypracování finančního plánu.
3. K návrhu rozpočtu Komise přikládá:
a)
případné důvody toho, proč návrh rozpočtu obsahuje odhady odlišné od odhadů učiněných orgány;
b)
každý pracovní dokument, který považuje za užitečný pro plány pracovních míst orgánů a příspěvky, které Komise poskytuje subjektům podle článku 208 a evropským školám. Každý takový pracovní dokument, v němž bude uveden nejaktuálnější schválený plán pracovních míst, zachycuje:
i)
veškeré zaměstnance Unie, včetně jejích právně samostatných subjektů, rozčleněné podle druhu smlouvy,
ii)
prohlášení o obecném přístupu, pokud jde o pracovní místa, externí pracovníky a rovnoměrné zastoupení mužů a žen,
iii)
počet skutečně obsazených pracovních míst na začátku roku, v němž se návrh rozpočtu předkládá, v členění podle platové třídy a správního útvaru,
iv)
seznam pracovních míst podle oblasti politiky,
v)
u každé kategorie externích pracovníků původní odhad počtu ekvivalentů plného pracovního úvazku na základě schválených prostředků a počet osob, které na začátku roku, v němž je návrh rozpočtu předkládán, místo skutečně zastávají, v členění podle jednotlivých funkčních skupin a případně platových tříd;
c)
pracovní dokument týkající se plnění prostředků za rozpočtový rok, plnění zbývajících závazků, subjektů uvedených v článku 208, evropských škol, pilotních projektů a přípravných akcí;
d)
pokud se jedná o financování mezinárodních organizací, pracovní dokument obsahující:
i)
souhrnný přehled všech příspěvků rozdělených podle jednotlivých programů nebo fondů Unie a podle mezinárodních organizací,
ii)
vysvětlení, proč bylo pro Unii účelnější poskytnout těmto mezinárodním organizacím finanční prostředky než jednat přímo;
e)
zprávy o činnosti či jakýkoli jiný důležitý dokument obsahující:
i)
informace o dosažení všech předem stanovených konkrétních, měřitelných, dosažitelných, relevantních a časově vymezených cílů pro různé činnosti i o nových cílech měřených pomocí ukazatelů,
ii)
plné odůvodnění včetně rozboru nákladů a přínosů navrhovaných změn ve výši prostředků,
iii)
jasné odůvodnění zásahu na úrovni Unie v souladu, mimo jiné, se zásadou subsidiarity,
iv)
informace o míře plnění činnosti v předchozím roce a o míře jejího plnění v běžném roce,
v)
shrnutí výsledků hodnocení, které mají význam z hlediska rozpočtových změn,
vi)
informace o cenách, jejichž jednotková hodnota činí nejméně 1 000 000 EUR;
f)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových rocích určených ke splnění rozpočtových závazků přijatých v předchozích rozpočtových rocích.
4. Pokud Komise svěří plnění rozpočtu partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, připojí k návrhu rozpočtu pracovní dokument, v němž uvede:
a)
výroční zprávu o výsledcích stávajících partnerství veřejného a soukromého sektoru v předchozím rozpočtovém roce, včetně informací o právní formě a o podílnících subjektů pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vii);
b)
cíle stanovené pro rozpočtový rok, ke kterému se návrh rozpočtu vztahuje, s uvedením konkrétních rozpočtových potřeb spojených s dosažením daného cíle;
c)
správní náklady a celkové plnění rozpočtu i jeho plnění podle subjektu uvedeného v článku 209 a podle partnerství veřejného a soukromého sektoru v předchozím rozpočtovém roce;
d)
výši finančních příspěvků z rozpočtu, jakož i výši finančních příspěvků a hodnotu věcného plnění ostatních partnerů u každého partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Pokud však partnerství veřejného a soukromého sektoru používají finanční nástroje, obsahuje informace o těchto nástrojích pracovní dokument uvedený v odstavci 5.
5. Pokud Komise používá finanční nástroje, připojí k návrhu rozpočtu pracovní dokument, v němž uvede:
a)
celkové rozpočtové závazky a platby z rozpočtu na každý finanční nástroj;
b)
příjmy a splátky podle čl. 140 odst. 6 a přírůstek dalších zdrojů ve finančním roce;
c)
celkovou výši rezerv na rizika a závazky a veškeré informace o finančních rizicích, kterým je Unie vystavena;
d)
znehodnocení aktiv kapitálových nástrojů nebo nástrojů pro sdílení rizik a uplatněné záruky pro záruční nástroje nejen za předchozí rok, ale i příslušné kumulované hodnoty;
e)
průměrnou dobu, která uplyne mezi vznikem rozpočtového závazku k finančním nástroji a vznikem právního závazku vůči jednotlivým projektům ve formě kapitálových účastí nebo dluhu, pokud tato doba přesahuje tři roky. Komise ve zprávě uvedené v čl. 140 odst. 8 vysvětlí příslušné důvody, a je-li to vhodné, předloží v rámci každoročního postupu udělování absolutoria akční plán na zkrácení této doby;
f)
správní výdaje vyplývající ze správních poplatků a jiných finančních a provozních poplatků vyplácených za správu finančních nástrojů, pokud byla svěřena třetím osobám, a to celkově i podle jednotlivých spravujících stran a spravovaných finančních nástrojů.
6. K návrhu rozpočtu Komise přiloží také jakékoli další pracovní dokumenty, které považuje za užitečné pro podporu svých rozpočtových požadavků.
7. V souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (14) a s cílem zajistit transparentnost rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě společně s návrhem rozpočtu pracovní dokument, který komplexním způsobem zachycuje:
a)
veškeré správní a operační výdaje financované z rozpočtu, které souvisejí s vnější činností Unie, včetně úkolů v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky;
b)
celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozčleněné na výdaje jednotlivých delegací Unie a výdaje ústředí ESVČ, společně s operačními výdaji v členění podle zeměpisných oblastí (regionů, zemí), tematických oblastí, delegací Unie a misí.
8. V pracovním dokumentu uvedeném v odstavci 7 se rovněž uvádí:
a)
počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců, která byla v mezích rozpočtových prostředků povolena jednotlivým delegacím Unie i ústředí ESVČ;
b)
zvýšení nebo snížení počtu pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie na základě údajů z předchozího rozpočtového roku;
c)
počet pracovních míst povolených v daném i v předchozím rozpočtovém roce a počet pracovních míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni členskými státy, a zaměstnanci Rady a Komise;
d)
podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně členění podle zeměpisných oblastí, pohlaví, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné kategorie zaměstnanců s odpovídajícími odhady počtu osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek.
Článek 39
Návrh na změnu návrhu rozpočtu
Na základě jakýchkoli nových informací, které nebyly k dispozici v době sestavování návrhu rozpočtu, může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost některého jiného orgánu, pokud jde o jeho oddíl, předložit současně Evropskému parlamentu a Radě návrhy na změnu návrhu rozpočtu před svoláním dohodovacího výboru uvedeného v článku 314 Smlouvy o fungování EU. Tyto návrhy mohou obsahovat návrh na změnu rozpočtu aktualizující zejména odhady výdajů na zemědělství.
Článek 40
Povinnosti členských států vyplývající z přijetí rozpočtu
1. Předseda Evropského parlamentu prohlásí rozpočet za přijatý s konečnou platností postupem stanoveným v čl. 314 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a v článku 106a Smlouvy o Euratomu.
2. Jakmile je rozpočet prohlášen za přijatý s konečnou platností, je každý členský stát od 1. ledna následujícího rozpočtového roku nebo ode dne prohlášení o přijetí rozpočtu s konečnou platností, pokud je pozdější než 1. leden, povinen odvést Unii částky splatné podle nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.
Článek 41
Návrh opravného rozpočtu
1. Komise může předložit návrh opravného rozpočtu, který je podmíněn především změnou v příjmech, s některým z těchto cílů:
-
zapsat do rozpočtu postupem stanoveným v článku 18 zůstatek z předchozího rozpočtového roku,
-
přehodnotit odhad vlastních zdrojů na základě aktualizovaných hospodářských prognóz a
-
aktualizovat upravené prognózy vlastních zdrojů a jiných příjmů a přehodnotit dostupnost a potřebu prostředků na platby.
V případě nevyhnutelných, výjimečných a nepředvídaných okolností, zejména s ohledem na uvolňování prostředků z Fondu solidarity Evropské unie, může Komise předložit návrh opravného rozpočtu, který je podmíněn především změnou ve výdajích.
2. Žádosti o opravný rozpočet, jež za týchž okolností jako v odstavci 1 předloží jiné orgány než Komise, se podávají Komisi.
Před předložením návrhu opravného rozpočtu prověří Komise a ostatní orgány možnosti přerozdělení příslušných prostředků, zejména s přihlédnutím k očekávanému nižšímu čerpání prostředků.
Článek 40 se použije na opravné rozpočty. Opravné rozpočty musí být odůvodněny odkazem na rozpočet, jehož odhady mění.
3. S výjimkou řádně odůvodněných mimořádných okolností nebo případu uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie, kdy může být návrh opravného rozpočtu předložen kdykoli během roku, předkládá Komise své návrhy opravného rozpočtu současně Evropskému parlamentu a Radě do 1. září každého rozpočtového roku. K žádostem o opravný rozpočet od jiných orgánů může přiložit své stanovisko.
4. Evropský parlament a Rada při projednávání návrhů opravného rozpočtu berou dostatečně v úvahu jejich naléhavost.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se návrhů opravného rozpočtu.
Článek 42
Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu
Komise se s Evropským parlamentem a Radou může dohodnout na zkrácení některých lhůt pro předávání odhadů a přijímání i předávání návrhu rozpočtu. Toto ujednání však nesmí vést ke zkrácení nebo prodloužení lhůt stanovených pro posouzení těchto textů v článku 314 Smlouvy o fungování EU a článku 106a Smlouvy o Euratomu.
KAPITOLA 2
Skladba a předkládání rozpočtu
Článek 43
Skladba rozpočtu
Rozpočet se skládá z:
a)
celkového výkazu příjmů a výdajů;
b)
jednotlivých oddílů pro každý orgán, s výjimkou Evropské rady a Rady, které mají společný oddíl, rozdělených na výkazy příjmů a výdajů.
Článek 44
Rozpočtová nomenklatura
1. Příjmy Komise a příjmy a výdaje ostatních orgánů zařadí Evropský parlament a Rada do hlav, kapitol, článků a bodů podle druhu nebo použití, ke kterému jsou určeny.
2. Výkaz výdajů oddílu „Komise“ se sestavuje podle nomenklatury přijaté Evropským parlamentem a Radou a je rozčleněn podle účelu.
Každá hlava odpovídá oblasti politiky a každá kapitola odpovídá zpravidla oblasti činnosti.
Každá hlava může obsahovat operační prostředky a správní prostředky.
Správní prostředky jsou v rámci hlavy seskupeny v samostatné kapitole.
3. Pokud jsou správní prostředky předkládány podle svého účelu, jsou v jednotlivých hlavách členěny takto:
a)
výdaje na zaměstnance schválené v plánu pracovních míst, přičemž je vždy třeba uvést výši prostředků a počet pracovních míst odpovídající uvedeným výdajům;
b)
výdaje na externí pracovníky a jiné výdaje uvedené v čl. 26 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a financované z okruhu „Správa“ víceletého finančního rámce;
c)
výdaje na budovy a ostatní související výdaje, včetně úklidu a údržby, pronájmu, telekomunikací, vody, plynu a elektřiny;
d)
výdaje na externí pracovníky a odbornou pomoc bezprostředně související s prováděním programů.
Jakékoli správní výdaje Komise, jejichž druh je společný několika hlavám rozpočtu, se uvádějí v odděleném souhrnném výkazu rozčleněném podle druhu výdajů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se členění rozpočtu.
Článek 45
Zákaz záporných příjmů
1. Rozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy.
2. Vlastní zdroje obdržené podle rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (15) jsou čisté částky a vykazují se jako takové v souhrnném výkazu příjmů v rozpočtu.
Článek 46
Předběžné prostředky
1. Každý oddíl rozpočtu může obsahovat hlavu „předběžné prostředky“. Prostředky se do této hlavy zapisují, pokud:
a)
v době sestavování rozpočtu neexistuje pro dotyčnou činnost základní právní akt, nebo
b)
existují závažné důvody k pochybnostem o tom, zda jsou prostředky dostačující nebo zda mohou být prostředky zapsané v daných rozpočtových položkách použity v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Prostředky v uvedené hlavě smějí být použity pouze po převodu postupem podle čl. 26 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) tohoto nařízení v případech, kdy je základní právní akt přijímán postupem podle článku 294 Smlouvy o fungování EU, a postupem podle článku 27 tohoto nařízení v ostatních případech.
2. V případě závažných obtíží při plnění rozpočtu může Komise v průběhu rozpočtového roku navrhnout, aby byly prostředky převedeny do hlavy „předběžné prostředky“. Evropský parlament a Rada rozhodnou o tomto převodu v souladu s článkem 27.
Článek 47
Záporná rezerva
Oddíl rozpočtu „Komise“ může obsahovat „zápornou rezervu“, jejíž maximální výše činí 200 000 000 EUR. Tato rezerva, která bude zapsána ve zvláštní hlavě, obsahuje pouze prostředky na platby.
Tato záporná rezerva musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 26 a 27.
Článek 48
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Oddíl rozpočtu „Komise“ obsahuje rezervu na pomoc třetím zemím při mimořádných událostech.
2. Rezerva uvedená v odstavci 1 musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 27 a 29.
Článek 49
Předkládání rozpočtu
1. Rozpočet uvádí:
a)
v celkovém výkazu příjmů a výdajů:
i)
odhadované příjmy Unie za daný rozpočtový rok (rok „n“);
ii)
odhadované příjmy za rok n - 1 a příjmy za rozpočtový rok n - 2;
iii)
prostředky na závazky a na platby za rok n;
iv)
prostředky na závazky a na platby za rok n -1;
v)
výdaje přidělené na závazky a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n - 2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu pro rok n;
vi)
patřičné poznámky ke každé úrovni dělení, jak jsou uvedeny v čl. 44 odst. 1;
b)
v jednotlivých oddílech příjmy a výdaje ve stejné skladbě jako v písmenu a);
c)
pokud se jedná o zaměstnance:
i)
pro každý oddíl plán pracovních míst, který stanovuje počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a útvarech a počet stálých a dočasných pracovních míst schválených v mezích prostředků;
ii)
plán pracovních míst placených z prostředků na výzkum a technický rozvoj pro přímé akce a plán pracovních míst placených z týchž prostředků pro nepřímé akce; plány pracovních míst jsou členěny podle kategorií a platových tříd a rozlišují mezi stálými a dočasnými pracovními místy schválenými v mezích prostředků;
iii)
pokud jde o vědecké a technické zaměstnance, může být jejich členění založeno na skupinách platových tříd v souladu s podmínkami stanovenými v příslušném rozpočtu; plán pracovních míst uvádí počet vysoce kvalifikovaných vědeckých nebo technických pracovníků, kterým jsou poskytovány zvláštní výhody podle zvláštních ustanovení služebního řádu;
iv)
plán pracovních míst, který stanovuje počet pracovních míst podle platových tříd a kategorií pro jednotlivé subjekty uvedené v článku 208, které obdrží příspěvek z rozpočtu. Plány pracovních míst obsahují kromě počtu pracovních míst schválených pro rozpočtový rok rovněž počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok;
d)
pokud jde o výpůjční a úvěrové operace:
i)
v celkovém výkazu příjmů rozpočtové položky, které odpovídají příslušným operacím a které jsou určené k zaznamenání případných vrácených plateb od příjemců finančních prostředků, kteří byli původně v prodlení, což vedlo k uplatnění záruky za splnění. Tyto položky se označují výrazem „pro memoria“ a jsou doplněny patřičnými poznámkami;
ii)
v oddíle „Komise“:
-
rozpočtové položky obsahující záruky Unie za splnění, které se týkají dotčených operací. Tyto položky se označují výrazem „pro memoria“ za podmínky, že rozpočet není zatížen konkrétní částkou, která z něj musí být s konečnou platností uhrazena;
-
poznámky, které odkazují na základní právní akt a objem předpokládaných operací, dobu trvání i na finanční záruku poskytnutou Unií na tyto operace;
iii)
v dokumentu přiloženém k oddílu „Komise“ jako informativní údaje:
-
probíhající kapitálové operace a správu dluhu,
-
kapitálové operace a správa dluhu v roce n;
e)
pokud jde o finanční nástroje podle části první hlavy VIII:
i)
odkaz na základní právní akt;
ii)
rozpočtové položky odpovídající příslušným operacím;
iii)
všeobecný popis finančních nástrojů, včetně doby jejich platnosti a jejich dopadu na rozpočet;
iv)
plánované operace, včetně cílových objemů založených na aktivaci mimorozpočtových zdrojů v důsledku působení stávajících finančních nástrojů;
f)
pokud jde o financování subjektů pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vii):
i)
odkaz na základní právní akt příslušného programu;
ii)
odpovídající rozpočtové položky;
iii)
všeobecný popis svěřených úkolů, včetně doby jejich platnosti a jejich dopadu na rozpočet;
g)
celkovou výši výdajů na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku zapsanou do jedné kapitoly rozpočtu nazvané „Společná zahraniční a bezpečnostní politika“, jež se člení na konkrétní rozpočtové články. Tyto články pokrývají výdaje společné zahraniční a bezpečnostní politiky a obsahují konkrétní rozpočtové položky, které vymezují alespoň jednotlivé hlavní mise.
2. Vedle dokumentů uvedených v odstavci 1 mohou Evropský parlament a Rada k rozpočtu připojit jakékoli jiné související dokumenty.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se předkládání rozpočtu, včetně definice skutečně vynaložených výdajů v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny, poznámek k rozpočtu a plánů pracovních míst.
Článek 50
Pravidla pro plány pracovních míst
1. Plány pracovních míst uvedené v čl. 49 odst. 1 písm. c) stanoví pro každý orgán nebo subjekt pevný limit; nesmí být provedeno žádné jmenování, které by jej překračovalo.
Každý orgán nebo subjekt však může, s výjimkou platových tříd AD 16, AD 15 a AD 14, učinit ve svém plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto podmínek:
a)
není ovlivněn objem prostředků pro zaměstnance za celý rozpočtový rok;
b)
není překročen limit celkového počtu pracovních míst schválených plánem pracovních míst a
c)
orgán nebo subjekt se zúčastnil srovnávání s jinými orgány a subjekty Unie v rámci prověrky stavu zaměstnanců uspořádané Komisí.
Tři týdny před provedením změn uvedených v druhém pododstavci informují orgány o svém záměru Evropský parlament a Radu. Pokud Evropský parlament nebo Rada uvede v této lhůtě závažné důvody, orgány změny neprovedou a použije se postup uvedený v článku 41.
2. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce mohou být účinky práce na částečný úvazek, kterou orgán oprávněný ke jmenování povolil v souladu se služebním řádem, vyváženy provedením jiných jmenování.
KAPITOLA 3
Rozpočtová kázeň
Článek 51
Soulad s víceletým finančním rámcem
Rozpočet musí být v souladu s víceletým finančním rámcem.
Článek 52
Soulad právních aktů Unie s rozpočtem
Je-li v důsledku provádění právního aktu Unie překročena výše prostředků, jež jsou k dispozici v rozpočtu, může být takový právní akt finančně proveden až po odpovídající změně rozpočtu.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 53
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Komise plní příjmy a výdaje rozpočtu v souladu s tímto nařízením, na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků.
2. Členské státy spolupracují s Komisí tak, aby byly prostředky využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a informací o předávání osobních údajů pro účely auditu.
Článek 54
Základní právní akt a výjimky
1. Prostředky zapsané v rozpočtu pro jakoukoli činnost Unie mohou být použity pouze po přijetí základního právního aktu.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou být bez základního právního aktu použity následující prostředky, pokud akce, které jimi mají být financovány, spadají do pravomoci Unie:
a)
prostředky na pilotní projekty experimentální povahy určené k posouzení proveditelnosti a užitečnosti určité akce. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dva po sobě následující rozpočtové roky.
Celková výše prostředků na pilotní projekty nesmí v žádném rozpočtovém roce překročit částku 40 000 000 EUR;
b)
prostředky na přípravné akce v oblasti působnosti Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu určené k přípravě návrhů pro přijetí budoucích činností. Přípravné akce mohou mít různou formu a řídí se vnitřně provázaným přístupem. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po tři po sobě následující rozpočtové roky. Postup pro přijetí příslušného základního právního aktu musí být ukončen před koncem třetího rozpočtového roku. V průběhu tohoto procesu musí přidělování prostředků na závazky odpovídat zvláštním rysům přípravných akcí, pokud jde o plánované činnosti, sledované cíle a příjemce finančních prostředků. Vynaložené finanční prostředky proto nesmějí svým objemem odpovídat finančním prostředkům navrhovaným pro financování samotné konečné činnosti.
Celková výše prostředků na nové přípravné akce uvedené v tomto písmenu nepřekročí v žádném rozpočtovém roce částku 50 000 000 EUR a celková výše prostředků skutečně přidělených na přípravné akce nepřekročí částku 100 000 000 EUR;
c)
prostředky na přípravná opatření v oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o EU. Tato opatření se omezují na krátké období a jsou určena na vytvoření podmínek pro akci Unie ke splnění cílů společné zahraniční a bezpečnostní politiky a přijetí potřebných právních nástrojů.
Pro účely operací Unie pro řešení krizí jsou přípravná opatření určena mimo jiné k posouzení operačních požadavků, k vytvoření podmínek pro rychlé úvodní nasazení zdrojů nebo k tomu, aby byly na místě vytvořeny podmínky pro zahájení operace.
Přípravná opatření schvaluje Rada na návrh vysokého představitele.
K zajištění rychlého provedení přípravných opatření uvědomí vysoký představitel bez zbytečného odkladu Evropský parlament a Komisi o záměru Rady zahájit přípravné opatření, a zejména o odhadovaných zdrojích, kterých je pro tento účel zapotřebí. Komise přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby zajistila rychlé uvolnění finančních prostředků.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se financování přípravných opatření v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky;
d)
prostředky na jednorázové akce nebo akce s neurčitou dobou trvání prováděné Komisí na základě úkolů vyplývajících z jejích institucionálních výsad podle Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu jiných, než je její právo legislativní iniciativy podle písmene b), a na základě zvláštních pravomocí, které jí uvedené smlouvy přímo svěřují a jejichž seznam má být uveden v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení;
e)
prostředky na provoz každého orgánu v rámci jeho správní samostatnosti.
Při předložení návrhu rozpočtu podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o projektech a akcích uvedených v prvním pododstavci písm. a) a b), která obsahuje i hodnocení dosažených výsledků a plánovaná následná opatření.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se základního právního aktu a výjimek vyjmenovaných v odstavci 2 tohoto článku.
Článek 55
Plnění rozpočtu jinými orgány než Komisí
Komise přiznává ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění těch oddílů rozpočtu, které se jich týkají.
ESVČ a Komise mohou uzavřít podrobné ujednání, aby se zjednodušilo vynakládání správních prostředků delegacemi Unie. Toto ujednání se nesmí odchylovat od tohoto nařízení ani od aktů v přenesené pravomoci přijatých podle něj.
Článek 56
Pověření výkonem rozpočtových pravomocí
1. Komise a každý z ostatních orgánů mohou pověřit své útvary výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených v tomto nařízení a v jejich vnitřních předpisech a v mezích, které samy stanoví v pověřovacím aktu. Pověřené osoby jednají pouze v mezích pravomocí, jejichž výkonem byly výslovně pověřeny.
2. Komise však může výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu ve vztahu k operačním prostředkům zapsaným v jejím oddíle rozpočtu pověřit vedoucí delegací Unie. Zároveň o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, jsou povinni dodržovat stejná pravidla pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.
Komise může v souladu se svými vlastními pravidly toto pověření odejmout.
Pro účely prvního pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření k usnadnění spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.
Článek 57
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo na kontrole se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy Unie.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc pověřené schvalující osobě, která vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Dotčená osoba informuje rovněž svého přímého nadřízeného. Pokud se zjistí střet zájmů, ukončí dotčená osoba veškerou svou činnost ve věci. Pověřená schvalující osoba učiní sama veškeré další vhodné kroky.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí jednání, jež mohou představovat střet zájmů, a postup, který se má v těchto případech použít.
KAPITOLA 2
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 58
Způsoby plnění rozpočtu
1. Komise plní rozpočet těmito způsoby:
a)
přímo (dále jen „přímé řízení“) prostřednictvím svých útvarů, včetně svých zaměstnanců v delegacích Unie pod dohledem příslušného vedoucího delegace podle čl. 56 odst. 2, nebo prostřednictvím výkonných agentur uvedených v článku 62;
b)
v rámci sdíleného řízení s členskými státy (dále jen „sdílené řízení“) nebo
c)
nepřímo (dále jen „nepřímé řízení“) v případech, kdy tak stanoví základní právní akt, nebo v případech uvedených v čl. 54 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) tak, že pověří úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu:
i)
třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
ii)
mezinárodní organizace a jejich agentury;
iii)
EIB a Evropský investiční fond;
iv)
subjekty uvedené v článcích 208 a 209;
v)
veřejnoprávní subjekty;
vi)
soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
vii)
soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
viii)
osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
2. Komise nadále odpovídá za plnění rozpočtu v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU a informuje Evropský parlament a Radu o operacích, které provádějí subjekty nebo osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) tohoto článku. Je-li pověřený subjekt nebo pověřená osoba určen v základním právním aktu, finanční výkaz podle článku 31 zahrnuje plné odůvodnění toho, proč byl vybrán právě tento subjekt nebo tato osoba.
3. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) plně spolupracují při ochraně finančních zájmů Unie. Pověřovací dohody zajistí Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) právo komplexně vykonávat při auditu těchto finančních prostředků své pravomoci podle Smlouvy o fungování EU.
Komise pověří subjekty a osoby uvedené v odst. 1 písm. c) úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu za podmínky, že existují transparentní, nediskriminační, účelné a účinné postupy přezkoumání skutečného plnění těchto úkolů.
4. Veškeré pověřovací dohody se na požádání zpřístupní Evropskému parlamentu a Radě.
5. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) tohoto článku zajistí v souladu s čl. 35 odst. 2 náležité každoroční následné zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků. Opatření přijatá v tomto smyslu se oznamují Komisi.
6. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) nemají postavení pověřené schvalující osoby.
7. Komise nepověří třetí osoby výkonnými pravomocemi, pokud je s těmito pravomocemi spojena značná míra uvážení, které předpokládá politickou volbu.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se způsobů plnění rozpočtu, včetně přímého řízení, výkonu pravomocí svěřených výkonným agenturám, a zvláštní ustanovení upravující nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi, se subjekty uvedenými v článcích 208 a 209, s veřejnoprávními subjekty a soukromoprávními subjekty pověřenými výkonem veřejné služby, se soukromoprávními subjekty členského státu pověřenými uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a se subjekty pověřenými prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
Článek 59
Sdílené řízení s členskými státy
1. Plní-li Komise rozpočet v rámci sdíleného řízení, jsou úkoly související s plněním rozpočtu pověřeny členské státy. Komise a členské státy dodržují zásady řádného finančního řízení, transparentnosti a zákazu diskriminace a zajišťují viditelnost činnosti Unie při správě jejích finančních prostředků. Za tímto účelem Komise a členské státy plní své povinnosti spojené s kontrolou a auditem a přebírají z toho vyplývající odpovědnost stanovenou tímto nařízením. Doplňková ustanovení jsou obsažena v odvětvových pravidlech.
2. Při provádění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu členské státy přijmou veškerá opatření, včetně právních, regulačních a správních, která jsou nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie, zejména:
a)
zajistí, aby byly činnosti financované z rozpočtu prováděny správně, účinně a v souladu s platnými odvětvovými pravidly, a určí pro tento účel v souladu s odstavcem 3 subjekty odpovědné za řádnou správu a kontrolu finančních prostředků Unie a dohlížejí na ně;
b)
předcházejí nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují.
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie členské státy při dodržení zásady proporcionality a v souladu s tímto článkem a s příslušnými odvětvovými pravidly provádějí kontroly ex ante a ex post, je-li to vhodné, včetně kontrol na místě na reprezentativním vzorku nebo na vzorku vybraném na základě rizika výskytu chyb. Kromě toho zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky, a je-li to za tímto účelem nezbytné, zahajují správní a soudní řízení.
Členské státy ukládají příjemcům finančních prostředků účinné, odrazující a přiměřené sankce, pokud tak stanovují odvětvová pravidla a zvláštní ustanovení vnitrostátních právních předpisů.
Komise v rámci posouzení rizik a v souladu s odvětvovými pravidly sleduje systémy řízení a kontroly zavedené v členských státech. Komise při své kontrolní činnosti dodržuje zásadu proporcionality a v souladu s odvětvovými pravidly přihlíží k míře zjištěného rizika.
3. V souladu s kritérii a postupy stanovenými v odvětvových pravidlech určí členské státy subjekty na vhodné úrovni, které mají odpovídat za správu a kontrolu finančních prostředků Unie. Tyto subjekty mohou plnit také úkoly nesouvisející se správou finančních prostředků Unie a mohou pověřit plněním některých úkolů jiné subjekty.
Při rozhodování o určení subjektů mohou členské státy vycházet z toho, zda jsou jejich systémy řízení a kontroly v podstatě totožné s již existujícími systémy z předchozího období a zda řádně fungují.
Pokud výsledky auditu a kontroly prokáží, že určené subjekty již nesplňují kritéria stanovená v odvětvových pravidlech, přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění nápravy nedostatků při plnění úkolů těmito subjekty, včetně toho, že v souladu s odvětvovými pravidly jejich určení zruší.
Odvětvová pravidla vymezí úlohu Komise při postupu stanoveném v tomto odstavci.
4. Subjekty určené podle odstavce 3:
a)
vytvoří účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;
b)
používají systém účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;
c)
poskytují informace požadované podle odstavce 5;
d)
v souladu s čl. 35 odst. 2 zajišťují následné zveřejňování. Jakékoli zpracovávání osobních údajů musí být v souladu s vnitrostátními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
5. Subjekty určené podle odstavce 3 poskytnou Komisi do 15. února následujícího rozpočtového roku tyto dokumenty:
a)
výkaz výdajů, které byly v příslušném referenčním období vymezeném v odvětvových pravidlech vynaloženy při plnění stanovených úkolů a předloženy Komisi k úhradě. Tento výkaz zahrnuje předběžné financování i částky, u nichž probíhá nebo již proběhlo řízení o jejich zpětném získání. Přikládá se k němu prohlášení řídícího subjektu, v němž se potvrdí, že podle názoru osob pověřených správou finančních prostředků:
i)
jsou tyto informace řádně předkládány a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu, jak je vymezen v odvětvových pravidlech;
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
b)
každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
K výkazu uvedenému v prvním pododstavci písm. a) a k souhrnu uvedenému v prvním pododstavci písm. b) se připojí výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok uvede, zda výkaz podává věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda výdaje, o jejichž úhradu byla Komise požádána, jsou legální a správné a zda zavedené kontrolní systémy fungují řádně. Tento výrok rovněž uvede, zda kontrolní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v prvním pododstavci písm. a).
Lhůtu stanovenou na 15. únor může Komise na základě sdělení dotčeného členského státu výjimečně prodloužit až do 1. března.
Členské státy mohou na vhodné úrovni zveřejnit informace uvedené v tomto odstavci.
Členské státy kromě toho mohou na základě informací uvedených v tomto odstavci vydat prohlášení podepsané na patřičné úrovni.
6. Aby bylo zajištěno, že finanční prostředky Unie jsou používány v souladu s platnými pravidly, Komise:
a)
uplatňuje postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetní závěrky určených subjektů, aby zajistila, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná;
b)
vyloučí z financování výdajů Unií úhrady provedené v rozporu s platným právem;
c)
přeruší běh platebních lhůt nebo pozastaví platby v případech stanovených v odvětvových pravidlech.
Komise ukončí úplné nebo částečné přerušení běhu platebních lhůt nebo pozastavení plateb poté, co členský stát předloží své připomínky, a jakmile přijme jakákoli nezbytná opatření. Výroční zpráva o činnosti uvedená v čl. 66 odst. 9 obsahuje informace o veškerých povinnostech vyplývajících z tohoto pododstavce.
7. Odvětvová pravidla vezmou v úvahu potřeby programů v rámci evropské územní spolupráce, zejména pokud jde o obsah prohlášení řídícího subjektu, o postup stanovený v odstavci 3 a o funkci auditu.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se sdíleného řízení s členskými státy, včetně vytvoření rejstříku subjektů odpovědných za řízení a kontrolu finančních prostředků Unie, a opatření zaměřených na podporu šíření osvědčených postupů.
Článek 60
Nepřímé řízení
1. Subjekty a osoby pověřené úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) dodržují zásady řádného finančního řízení, transparentnosti a zákazu diskriminace a při správě finančních prostředků Unie zajišťují viditelnost její činnosti. Při správě finančních prostředků Unie zaručují úroveň ochrany finančních zájmů Unie rovnocennou úrovni ochrany vyžadované podle tohoto nařízení, přičemž náležitě zohlední:
a)
povahu jim svěřených úkolů a výši příslušných částek;
b)
související finanční rizika;
c)
míru jistoty vyplývající z jejich systémů, pravidel a postupů ve spojení s opatřeními, která přijala Komise pro účely dohledu nad plněním jim svěřených úkolů a podpory tohoto plnění.
2. Za účelem ochrany finančních zájmů Unie subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) v souladu se zásadou proporcionality:
a)
zřídí účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;
b)
používají systém účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;
c)
podléhají nezávislému externímu auditu prováděnému auditorem funkčně nezávislým na dotčeném subjektu či osobě v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy;
d)
používají náležitá pravidla a postupy pro poskytování finančních prostředků Unie prostřednictvím grantů, veřejných zakázek a finančních nástrojů;
e)
v souladu s čl. 35 odst. 2 zajišťují následné zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků;
f)
zajišťují přiměřenou ochranu osobních údajů, jak je stanoveno ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001.
Osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu viii) přijmou svá finanční pravidla s předchozím souhlasem Komise. Požadavky uvedené v prvním pododstavci písm. a) až e) tohoto odstavce splní nejpozději šest měsíců po zahájení svého mandátu. Pokud na konci tohoto období uvedené požadavky splňují pouze částečně, přijme Komise vhodná nápravná opatření zaměřená na dohled nad plněním úkolů, které byly těmto osobám svěřeny, a na podporu tohoto plnění.
3. Při plnění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu předcházejí subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují. Za tímto účelem provádějí při dodržení zásady proporcionality kontroly ex ante a ex post, je-li to vhodné, včetně kontrol na místě na reprezentativním vzorku nebo na vzorku vybraném na základě rizika výskytu chyb, aby se zajistilo skutečné provedení činností financovaných z rozpočtu a jejich řádné plnění. Kromě toho zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky, a je-li to za tímto účelem nezbytné, zahajují správní a soudní řízení.
4. Subjektům a osobám pověřeným podle čl. 58 odst. 1 písm. c) může Komise pozastavit platby, zejména jsou-li zjištěny systémové chyby, jež zpochybňují spolehlivost systémů vnitřní kontroly dotčeného subjektu či osoby nebo legalitu a správnost uskutečněných operací.
Bez ohledu na článek 92 může příslušná schvalující osoba zcela nebo zčásti přerušit platby takovým subjektům či osobám za účelem provedení další kontroly, pokud:
i)
získá informace, které svědčí o významném nedostatku ve fungování systému vnitřní kontroly nebo naznačují, že výdaje, k nimž dotčený subjekt či osoba vydal osvědčení, jsou spojeny s vážnou nesrovnalostí a nebyly opraveny;
ii)
je přerušení plateb nezbytné k tomu, aby se zabránilo závažnému poškození finančních zájmů Unie.
5. Aniž je dotčen odstavec 7, předloží subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) Komisi tyto dokumenty:
a)
zprávu o plnění jim svěřených úkolů;
b)
svůj výkaz výdajů vynaložených při plnění jim svěřených úkolů. Přikládá se k němu prohlášení řídícího subjektu, v němž se potvrdí, že podle názoru osob pověřených správou finančních prostředků:
i)
jsou tyto informace řádně předkládány a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu, jak je vymezeno v pověřovacích dohodách nebo tam, kde je to relevantní, v odvětvových pravidlech;
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
c)
souhrn závěrečný zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
K dokumentům uvedeným v prvním pododstavci se připojí výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok uvede, zda výkaz podává věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a zda jsou uskutečněné transakce legální a správné. Tento výrok rovněž uvede, zda kontrolní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v prvním pododstavci písm. b).
Dokumenty uvedené v prvním pododstavci se předloží Komisi do 15. února následujícího rozpočtového roku. Výrok uvedený v druhém pododstavci se Komisi předloží do 15. března.
Povinnostmi uvedenými v tomto odstavci nejsou dotčeny dohody uzavřené s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi. Tyto dohody musí obsahovat alespoň povinnost, aby tyto mezinárodní organizace a třetí země každoročně předkládaly Komisi prohlášení, že během dotčeného rozpočtového roku byl příspěvek Unie využit a zaúčtován v souladu s požadavky stanovenými v odstavci 2 a s povinnostmi stanovenými v těchto dohodách.
6. Aniž je dotčen odstavec 7, Komise:
a)
dohlíží na to, aby tyto osoby a subjekty plnily své úkoly zejména tím, že plnění daného programu podrobují auditům a hodnocení;
b)
uplatňuje postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetní závěrky pověřených subjektů a osob, aby zajistila, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná;
c)
vyloučí z financování výdajů Unií úhrady v rozporu s platnými pravidly.
7. Odstavce 5 a 6 se nepoužijí na příspěvky Unie poskytnuté subjektům, na něž se podle článku 208 vztahuje zvláštní postup udělení absolutoria.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se nepřímého řízení, včetně stanovení podmínek nepřímého řízení, na základě kterých mají být systémy, pravidla a postupy těchto subjektů a osob rovnocenné systémům, pravidlům a postupům Komise, a dále prohlášení řídícího subjektu a prohlášení o dodržení postupů, postupy pro kontrolu a schvalování účetní závěrky a vyloučení z možnosti financování Unií výdajů vynaložených v rozporu s použitelnými pravidly.
Článek 61
Hodnocení ex ante a pověřovací dohody
1. Komise předtím, než pověří úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu subjekty či osoby podle čl. 58 odst. 1 písm. c), získá doklady o splnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d).
Pokud dojde k závažné změně v systémech nebo pravidlech subjektu nebo osoby pověřeného podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nebo v postupech, které souvisejí se správou finančních prostředků Unie, jež byla tomuto subjektu nebo této osobě svěřena, dotčený subjekt nebo osoba o ní neprodleně uvědomí Komisi. Komise přezkoumá pověřovací dohody uzavřené s dotčeným subjektem či osobou, aby bylo i nadále zajištěno plnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d).
2. Není-li pověřený subjekt určen v základním právním aktu, vybere Komise subjekt z některé z kategorií uvedených v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech ii), v), vi) a vii) s náležitým ohledem na povahu úkolů, které mu mají být svěřeny, i na zkušenosti a provozní a finanční způsobilost dotčených subjektů. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů.
3. Pověřovací dohody stanoví požadavky podle čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) až d). Jasně vymezí úkoly svěřené subjektu a musí obsahovat závazek dotčených subjektů či osob splnit povinnosti stanovené v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. e) a f) a zdržet se jakéhokoli jednání, které by mohlo vést ke střetu zájmů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení ex ante pravidel a postupů v rámci nepřímého řízení a obsahu pověřovacích dohod.
Článek 62
Výkonné agentury
1. Komise může svěřit pravomoc provádět jejím jménem a na její odpovědnost, zcela nebo zčásti, program nebo projekt Unie výkonným agenturám v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (16). Výkonné agentury se zřizují rozhodnutím Komise a jsou právnickými osobami podle práva Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající výkonu pravomoci svěřené výkonným agenturám.
2. Odpovídající operační prostředky vynakládá ředitel výkonné agentury v rámci přímého řízení.
Článek 63
Meze pověřování
1. Komise nepověří plněním úkolů souvisejícími s vynakládáním finančních prostředků Unie, včetně vyplácení a inkasa, externí soukromoprávní subjekty, s výjimkou případů uvedených v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech v), vi) a vii) nebo zvláštních případů týkajících se plateb:
i)
které mají být provedeny ve prospěch příjemců určených Komisí;
ii)
jejichž podmínky a výše byly určeny Komisí a
iii)
jejichž provádění nezahrnuje uvážení subjektu uskutečňujícího platbu.
2. Externím soukromoprávním subjektům, které nejsou pověřeny výkonem veřejné služby, může Komise svěřit tyto úkoly: technické poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování některých vnějších soukromých subjektů nebo osob úkoly v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek stanovenými v části první hlavě V.
KAPITOLA 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 64
Oddělení funkcí
1. Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se práv a povinností všech účastníků finančních operací.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 65
Schvalující osoba
1. Každý orgán vykonává povinnosti schvalující osoby.
2. Pro účely této hlavy se „zaměstnancem“ rozumí osoba, na niž se vztahuje služební řád.
3. Každý orgán pověří v souladu s podmínkami svého jednacího řádu plněním úkolů schvalující osoby zaměstnance na náležité pozici. Ve svých vnitřních správních předpisech určí zaměstnance, které plněním těchto úkolů pověří, a stanoví rozsah pověření a to, zda mohou osoby pověřené plněním těchto úkolů dále pověřit jiné osoby.
4. Plněním úkolů schvalující osoby mohou být pověřeni nebo dále pověřeni pouze zaměstnanci.
5. Příslušné schvalující osoby jednají pouze v mezích stanovených v pověřovacím aktu. Příslušné schvalující osobě může být nápomocen jeden nebo více zaměstnanců, jejichž úkolem je uskutečňovat některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a předkládání účtů v rámci odpovědnosti schvalující osoby.
6. Pokud jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 jednají vedoucí delegací Unie, podléhají Komisi jako orgánu odpovědnému za stanovení, výkon, sledování a hodnocení jejich úkolů a povinností jakožto dále pověřených schvalujících osob. Komise o tom zároveň uvědomí vysokého představitele.
7. Příslušné schvalující osobě mohou být nápomocni zaměstnanci, kteří jsou v rámci její odpovědnosti pověřeni plnit některé úkoly nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních informací a informací o řízení. Na zaměstnance pomáhající příslušné schvalující osobě se vztahuje článek 57.
8. Každý orgán informuje Účetní dvůr, Evropský parlament a Radu o jmenování a odvolání pověřených schvalujících osob, interních auditorů a účetních a o veškerých vnitřních předpisech, které přijme s ohledem na finanční záležitosti.
9. Každý orgán informuje Účetní dvůr o jmenování správců zálohových účtů a o rozhodnutích o pověření podle čl. 69 odst. 1 a článku 70.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pomoci poskytované příslušným schvalujícím osobám a vnitřních předpisů, jimiž se pověřování řídí.
Článek 66
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Schvalující osoba je v každém orgánu odpovědná za plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování jejich legality a správnosti.
2. Pro účely odstavce 1 pověřená schvalující osoba v souladu s článkem 32 a minimálními standardy přijatými jednotlivými orgány a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jejích úkolů. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z komplexní analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivitu.
3. K plnění výdajů přijímá příslušná schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro vynakládání prostředků.
4. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a vydávání inkasních příkazů. Případně zahrnuje vzdání se stanovených nároků.
5. U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
Ověření určité operace provádějí zaměstnanci jiní než ti, kteří ji zahájili. Zaměstnanci, kteří provádějí ověření, nesmějí být podřízenými zaměstnanců, kteří ověření zahájili.
6. Pověřená schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny na vzorku.
Kontroly ex ante nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Pokud pověřená schvalující osoba provádí v rámci kontrol ex post finanční audity příjemců grantu, používá jasná, důsledná a transparentní auditní pravidla a dodržuje práva Komise i auditovaného subjektu.
7. Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti. Dodržují zvláštní kodex profesních standardů, který daný orgán přijal.
8. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásadu řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tito zaměstnanci musí dodržovat, uvědomí o tom svého přímého nadřízeného. Učiní-li tak písemně, přímý nadřízený mu také odpoví písemně. Pokud přímý nadřízený nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a pokud se zaměstnanec domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, informuje o tom zaměstnanec písemně pověřenou schvalující osobu. V případě nečinnosti této osoby informuje zaměstnanec příslušnou komisi uvedenou v čl. 73 odst. 6.
V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení Unie musí obsahovat povinnost externího auditora informovat pověřenou schvalující osobu o jakékoli podezřelé činnosti, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy Unie.
9. Pověřená schvalující osoba podává svému orgánu každoročně zprávu o plnění svých povinností ve formě výroční zprávy o činnosti, která obsahuje finanční informace a informace o řízení, včetně výsledků kontrol, a v níž tato osoba prohlásí, že není-li ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů uvedeno jinak, má přiměřenou jistotu, že:
a)
údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti;
b)
zdroje vyčleněné na činnosti popsané ve zprávě byly použity ke stanovenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
c)
zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací.
Zpráva o činnosti uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly, včetně celkového zhodnocení nákladů a přínosů kontrol.
Do 15. června každého roku předá Komise Evropskému parlamentu a Radě shrnutí výročních zpráv o činnosti za předchozí rok. Evropskému parlamentu a Radě jsou rovněž zpřístupněny výroční zprávy o činnosti každé pověřené schvalující osoby.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kontrol ex ante a ex post, uchovávání podkladů, kodexu profesních standardů, nečinnosti pověřené schvalující osoby, předávání informací účetnímu a zpráv o jednacích řízeních.
Článek 67
Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie
1. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2, úzce spolupracují s Komisí v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků s ohledem na zajištění zejména legality a správnosti finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinné ochrany finančních zájmů Unie.
Za tímto účelem přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterým byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu priorit, který může mít vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.
Pokud vyvstane situace nebo střet priorit uvedené v druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie o nich neprodleně informují příslušné generální ředitele Komise a ESVČ. Tito generální ředitelé přijmou vhodná opatření k nápravě situace.
2. Pokud se vedoucí delegací Unie ocitnou v situaci uvedené v čl. 66 odst. 8, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 73 odst. 6. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.
3. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 podávají zprávu své pověřené schvalující osobě, která tuto zprávu zahrne do své výroční zprávy o činnosti podle čl. 66 odst. 9. Zprávy vedoucích delegací Unie obsahují informace o účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly, které byly v delegaci zavedeny, jakož i o řízení operací, jimiž byli dále pověřeni, a vydávají prohlášení o věrohodnosti uvedené v čl. 73 odst. 5 třetího pododstavce. Tyto zprávy se přikládají k výroční zprávě pověřené schvalující osoby o činnosti a zpřístupní se Evropskému parlamentu a Radě s náležitým ohledem na jejich případnou důvěrnou povahu.
Vedoucí delegací Unie plně spolupracují s orgány, které se účastní postupu udělování absolutoria, a poskytují jim podle potřeby nezbytné doplňující informace. V této souvislosti mohou být požádáni o účast na jednáních příslušných subjektů a být nápomocni příslušné pověřené schvalující osobě.
4. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 zodpovědí jakékoli dotazy pověřené schvalující osoby Komise, dotazy Komise samotné a v souvislosti s udělováním absolutoria dotazy Evropského parlamentu.
5. Komise zajistí, aby k dalšímu pověřování nedocházelo na úkor postupu udělování absolutoria podle článku 319 Smlouvy o fungování EU.
Oddíl 3
Účetní
Článek 68
Pravomoci a povinnosti účetního
1. Každý orgán jmenuje účetního, který odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
přípravu a předkládání účetní závěrky v souladu s částí první hlavou IX;
c)
vedení účtů v souladu s částí první hlavou IX;
d)
stanovení účetních postupů včetně účtové osnovy v souladu s částí první hlavou IX;
e)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
f)
správu pokladny.
Účetní ESVČ odpovídá pouze za oddíl rozpočtu „ESVČ“, který ESVČ plní. Účetní Komise nadále odpovídá za celý oddíl rozpočtu „Komise“, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie.
Účetní Komise jedná s výhradou článku 213 rovněž jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění oddílu rozpočtu „ESVČ“.
2. Účetní Komise odpovídá za stanovení účetních pravidel a harmonizovaných účtových osnov v souladu s částí první hlavou IX.
3. Účetní získávají od schvalujících osob veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace orgánů a plnění rozpočtu. Schvalující osoby zaručují spolehlivost poskytovaných informací.
4. Než orgán nebo subjekt uvedený v článku 208 přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace orgánu nebo subjektu uvedeného v článku 208.
K tomuto účelu účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 a účetními postupy uvedenými v odst. 1 písm. d) tohoto článku a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Pověřené schvalující osoby poskytnou veškeré informace, které účetní potřebuje ke splnění svých povinností.
Schvalující osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci a za úplnost a přesnost údajů předaných účetnímu.
5. Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
6. Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti je oprávněn výhradně účetní. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
7. Při provádění programu nebo akce mohou být jménem a na účet Komise zřízeny svěřenské účty, aby je mohl spravovat subjekt pověřený podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii), iii), v) nebo vi).
Za zřízení těchto účtů odpovídá schvalující osoba pověřená prováděním programu nebo akce, se souhlasem účetního Komise.
Za správu těchto bankovních účtů odpovídá schvalující osoba.
8. Účetní Komise stanoví pravidla pro otevírání, správu, uzavírání a používání svěřenských účtů.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pravomocí a povinností účetního, včetně jeho jmenování a ukončení výkonu funkce, jeho stanoviska k účetním a inventárním systémům, správy pokladny a bankovních účtů, podpisového práva k účtům, správy zůstatků na účtech, převodních a přepočtových operací, způsobů plateb, souborů údajů o právnických osobách a uchovávání podkladů.
Článek 69
Pověření výkonem pravomocí účetního
1. Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance.
Tyto úkoly musí být uvedeny v pověřovacím aktu.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se osob oprávněných spravovat účty v místních jednotkách.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 70
Zálohové účty
1. Pro vybírání jiných příjmů než vlastních zdrojů a pro platby malých částek, vymezených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení mohou být zřízeny zálohové účty.
V oblasti operací pro řešení krizí a v oblasti operací humanitární pomoci ve smyslu článku 128 však lze zálohové účty využívat bez omezení částky, při dodržení výše prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou pro příslušnou rozpočtovou položku pro běžný rozpočtový rok.
2. Finanční prostředky na zálohové účty poskytuje účetní daného orgánu a jejich vedením jsou pověřeni správci zálohových účtů jmenovaní účetním orgánu.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podmínky zálohových účtů, včetně maximálních částek, které mohou platit správci těchto účtů, a pravidla pro vnější akce, včetně pravidel týkajících se výběru správce zálohových účtů, poskytování finančních prostředků na tyto účty, kontrol ze strany schvalující osoby a účetního a dodržování postupů při zadávání veřejných zakázek. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zřizování zálohových účtů a správců těchto účtů v delegacích Unie.
KAPITOLA 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 71
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
1. Příslušným schvalujícím osobám může orgán, který je jmenoval, kdykoli dočasně nebo s konečnou platností odejmout pověření.
2. Účetní nebo správce zálohových účtů nebo oba mohou být kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaveni svých povinností orgánem, který je jmenoval.
3. Tímto článkem nejsou dotčena žádná disciplinární opatření přijatá vůči účastníkům finančních operací uvedeným v odstavcích 1 a 2.
Článek 72
Odpovědnost schvalující osoby za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
1. Touto kapitolou není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 71 za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Aniž jsou dotčeny články 73, 74 a 75 tohoto nařízení, nese každá příslušná schvalující osoba, účetní či správce zálohových účtů disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy Unie, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti schvalujících osob, účetních a správců zálohových účtů v případě protiprávního jednání, podvodu nebo korupce.
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na příslušné schvalující osoby
Článek 73
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
1. Příslušná schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem.
2. Finanční odpovědnost se uplatní zejména v případě, kdy příslušná schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti:
a)
stanoví inkasní nárok, vydá inkasní příkaz, přidělí výdaj na závazek nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením nebo akty v přenesené pravomoci přijatými podle něj;
b)
opomene vystavit doklad o stanovení pohledávky nebo opomene vydat inkasní příkaz nebo zdrží jeho vydání nebo zdrží vydání platebního příkazu a tím způsobí soukromoprávní odpovědnost orgánu vůči třetím osobám.
3. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že rozhodnutí, které má učinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou řádného finančního řízení, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil. Pokud orgán, který ji pověřil, vydá písemně odůvodněný příkaz k přijetí uvedeného rozhodnutí, je tato pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti.
4. V případě dalšího pověření uvnitř útvaru zůstává pověřená schvalující osoba odpovědná za účinnost a účelnost zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr dále pověřené schvalující osoby.
5. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jakož i jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie odpovídají za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby, za správu finančních prostředků a za operace, které v rámci své odpovědnosti při vedení delegace Unie provádějí. Před tím, než se ujmou funkce, absolvují zvláštní školení zaměřené na úkoly a povinnosti schvalujících osob a plnění rozpočtu.
Vedoucí delegací Unie podávají zprávu v souladu s čl. 67 odst. 3 o plnění svých povinností podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, jímž byli dále pověřeni, a o jeho výsledcích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat prohlášení uvedené v čl. 66 odst. 9.
6. Každý orgán zřídí specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí nebo se podílí na práci společné komise zřízené více orgány. Tyto komise pracují nezávisle a zjišťují, zda došlo k finanční nesrovnalosti a jaké by měly být případné důsledky.
Na základě stanoviska této komise rozhodne orgán o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, pověřené schvalující osobě, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
7. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2, je k rozhodování o případech uvedených v čl. 56 odst. 2 příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle odstavce 6 tohoto článku.
Pokud tato komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli, pověřené schvalující osobě Komise, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají plnění úkolů, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem za účelem uplatnění rozhodnutí o disciplinárních opatřeních nebo o finanční odpovědnosti dle doporučení Komise.
Členské státy plně podporují Unii při vyvozování důsledků z odpovědnosti dočasných zaměstnanců podle článku 22 služebního řádu, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřených schvalujících osob, včetně potvrzení pokynů a úlohy komise pro finanční nesrovnalosti.
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 74
Pravidla vztahující se na účetní
1. Účetní nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Účetní může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny;
b)
neoprávněnou změnu na bankovních účtech nebo poštovních žirových účtech;
c)
inkaso nebo platbu částek, které neodpovídají částkám na odpovídajících inkasních nebo platebních příkazech;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti účetních v případě jiných forem pochybení.
Článek 75
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
1. Správce zálohových účtů nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny;
b)
nemožnost doložit platby, které provedl, řádnými podklady;
c)
uskutečnění platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců těchto plateb;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti správců zálohových účtů v případě jiných forem pochybení.
KAPITOLA 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Poskytování vlastních zdrojů
Článek 76
Vlastní zdroje
1. Odhady příjmů složených z vlastních zdrojů uvedených v rozhodnutí 2007/436ES, Euratom se do rozpočtu zapisují v eurech. Poskytují se v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vlastních zdrojů.
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 77
Odhady pohledávek
1. Jakmile má příslušná schvalující osoba dostatečné a spolehlivé informace k opatření nebo situaci, z nichž může Unii vzniknout pohledávka, provede odhad této pohledávky.
2. Příslušná schvalující osoba upraví odhad pohledávky, jakmile se dozví o skutečnosti, která mění opatření nebo situaci, na jejichž základě byl odhad proveden.
Při vystavení inkasního příkazu na základě opatření či situace, která vedla k odhadu pohledávky, příslušná schvalující osoba tento odhad upraví o odpovídající částku.
Je-li inkasní příkaz vystaven na stejnou částku jako původní odhad pohledávky, sníží se tento odhad na nulu.
3. Odchylně od odstavce 1 se odhad pohledávek neprovádí před poskytnutím částek vlastních zdrojů podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, které odvádějí členské státy Komisi v pevně stanovených dobách splatnosti. Pro tyto částky vydává příslušná schvalující osoba inkasní příkaz.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odhadu pohledávek.
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 78
Stanovení pohledávky
1. Stanovení pohledávky je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:
a)
ověřuje, zda dluh existuje;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši dluhu;
c)
ověřuje podmínky splatnosti dluhu.
2. Vlastní zdroje poskytnuté Komisi a veškeré pohledávky identifikované jako jisté, o stanovené pevné částce a splatné se stanovují inkasním příkazem předloženým účetnímu a výzvou k úhradě zaslanou dlužníku, přičemž obojí vystavuje příslušná schvalující osoba.
3. Neoprávněně vyplacené částky musí být získány zpět.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se stanovování pohledávek, včetně postupů a podkladů, a úroku z prodlení.
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 79
Schválení inkasa
1. Schválení inkasa je úkon, kterým příslušná schvalující osoba vystavením inkasního příkazu vydává pokyn účetnímu, aby inkasoval pohledávku stanovenou příslušnou schvalující osobou.
2. Orgán může formálně stanovovat pohledávky za jinými subjekty než členskými státy formou rozhodnutí, které je vykonatelné ve smyslu článku 299 Smlouvy o fungování EU.
Je-li to nutné k účinné a včasné ochraně finančních zájmů Unie, může Komise za výjimečných okolností přijmout takové vykonatelné rozhodnutí rovněž ve prospěch jiných orgánů na jejich žádost, a to s ohledem na pohledávky vyplývající ze vztahu k zaměstnancům, na něž se vztahuje služební řád.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla pro vystavování inkasního příkazu.
Oddíl 5
Inkaso
Článek 80
Pravidla pro inkaso
1. Účetní jedná na základě inkasních příkazů k pohledávkám řádně stanoveným příslušnou schvalující osobou. Zajistí s náležitou pečlivostí, aby Unie obdržela své příjmy a aby byla zachována její práva.
Účetní inkasuje částky započtením proti případným odpovídajícím pohledávkám dlužníka vůči Unii. Tyto pohledávky musí být jisté, o stanovené pevné částce a splatné.
2. Pokud pověřená schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Schvalující osoba může rozhodováním o upuštění od inkasa pověřit jinou osobu.
Pověřená schvalující osoba může zcela nebo zčásti zrušit stanovenou pohledávku. Částečné zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se způsobu inkasa, včetně inkasa započtením, postupu vymáhání částek neuhrazených dobrovolně, dodatečných platebních lhůt, vymáhání pokut a dalších sankcí, upuštění od inkasa a zrušení stanovené pohledávky.
3. Členské státy v první řadě odpovídají za provádění kontrol a auditů a za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek, jak je stanoveno v odvětvových pravidlech. V rozsahu, v jakém členské státy zjišťují a napravují nesrovnalosti vlastních účtů, jsou vyňaty z finančních oprav týkajících se těchto nesrovnalostí, které provádí Komise.
4. Komise činí finanční opravy u členských států s cílem vyloučit z financování Unií výdaje vynaložené v rozporu s platným právem. Komise své finanční opravy zakládá na zjištění neoprávněně vydaných částek a na finančním dopadu na rozpočet. Pokud tyto částky nelze zjistit přesně, může Komise v souladu s odvětvovými pravidly provést opravy na základě extrapolace nebo paušální sazby.
Komise při rozhodování o částce finanční opravy přihlíží k povaze a závažnosti porušení platného práva a k jeho finančnímu dopadu na rozpočet, a to i v případě nedostatků v řídicích a kontrolních systémech.
Kritéria pro stanovení finančních oprav a postupy, které se přitom používají, mohou být stanoveny v odvětvových pravidlech.
5. Metodika provádění oprav extrapolací nebo paušální sazbou se stanovuje v souladu s odvětvovými pravidly tak, aby Komise mohla chránit finanční zájmy Unie.
Článek 81
Promlčecí lhůta
1. Aniž jsou dotčena ustanovení zvláštních předpisů a uplatňování rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, promlčují se nároky Unie vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči Unii po pěti letech.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se promlčecí lhůty.
Článek 82
Řešení nároků Unie na vnitrostátní úrovni
V případě úpadkového řízení se s nároky Unie zachází stejně příznivě jako s nároky veřejných subjektů těch členských států, kde řízení o jejich vymožení probíhá.
Článek 83
Pokuty, sankce a úroky uložené Komisí
1. Částky z pokut a sankcí, jakož i úroky či jakékoli jiné příjmy z nich plynoucí se nezaznamenávají jako příjmy rozpočtu, dokud mohou být rozhodnutí, která je ukládají, zrušena Soudním dvorem Evropské unie.
2. Částky uvedené v odstavci 1 se zaznamenají jako příjem rozpočtu co nejdříve a nejpozději v roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků. Částky, jež mají být na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie vráceny tomu, kdo je zaplatil, se jako příjem rozpočtu nezaznamenávají.
3. Odstavec 1 se nepoužije na rozhodnutí o schválení účetní závěrky nebo o finančních opravách.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se částek získaných z pokut a sankcí a z nich plynoucích úroků.
KAPITOLA 6
Výdajové operace
Článek 84
Rozhodnutí o financování
1. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
2. Kromě prostředků, které mohou být podle čl. 54 odst. 2 prvního pododstavce písm. e) použity bez základního právního aktu, musí přidělení výdajů na závazek předcházet rozhodnutí o financování přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.
3. Rozhodnutí o financování uvedené v odstavci 2 vymezí sledovaný cíl, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou částku. Obsahuje rovněž popis činností, které mají být financovány, výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření a orientační harmonogram jejich provádění.
V případě nepřímého řízení se v rozhodnutí o financování uvádí rovněž subjekt nebo osoba pověřený podle čl. 58 odst. 1 písm. c), kritéria pro výběr tohoto subjektu nebo osoby a úkoly, kterými byl pověřen.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozhodnutí o financování.
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 85
Druhy závazků
1. Rozpočtový závazek je operace, kterou se vyhrazují prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právních závazků.
Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo stanovuje povinnost, ze které vyplývá zatížení rozpočtu.
Rozpočtové i právní závazky přijímá stejná schvalující osoba, s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů závazků, přijímání souhrnných závazků, podpisu téže osoby a správních výdajů, na něž se vztahují předběžné závazky.
3. Rozpočtové závazky spadají do jedné z těchto skupin:
a)
individuální: rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce grantu i částka výdajů;
b)
souhrnné: rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen;
c)
předběžné: rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí výdajů uvedených v článku 170 nebo běžných správních výdajů a buď částka výdajů, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.
4. Rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek, pouze pokud tak stanovuje základní právní akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 86
Pravidla vztahující se na závazky
1. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu, příslušná schvalující osoba před přijetím právního závazku vůči třetím osobám nebo před převodem prostředků do svěřenského fondu na základě článku 187 přijme rozpočtový závazek.
2. Povinnost přijmout rozpočtový závazek před přijetím právního závazku uvedená v odstavci 1 se nevztahuje na právní závazky přijaté po vyhlášení krizové situace v rámci plánu kontinuity provozu v souladu s postupy, které Komise nebo kterýkoli jiný orgán přijal v rámci své správní samostatnosti.
3. V případě operací humanitární pomoci, operací v oblasti civilní ochrany a pomoci pro řešení krizí se povinnost stanovená v odstavci 1 nepoužije, pokud je pro účelné poskytování pomoci Unie nezbytné, aby Unie přijala právní závazek vůči třetím osobám okamžitě, a individuální rozpočtový závazek nelze zaúčtovat předem. Zaúčtování rozpočtového závazku se učiní co nejdříve po přijetí právního závazku vůči třetím osobám.
4. S výhradou zvláštních ustanovení části druhé hlavy IV pokrývají souhrnné rozpočtové závazky celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazků přijatých do 31. prosince roku n + 1.
S výhradou čl. 85 odst. 4 a čl. 203 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo předběžným rozpočtovým závazkům, přijaty do 31. prosince roku n.
Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zruší příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek těchto rozpočtových závazků.
Částku každého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného rozpočtového závazku, před podpisem zaznamená příslušná schvalující osoba do rozpočtových účtů a zaúčtuje k souhrnnému rozpočtovému závazku.
5. Rozpočtové a právní závazky zaznamenané v souvislosti s akcemi, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, jiné než výdaje na zaměstnance, mají lhůtu pro plnění stanovenou v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Části těchto závazků, které nejsou uplatněny do šesti měsíců po uplynutí této lhůty, se zruší podle článku 15.
Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, u nějž nebyla provedena žádná platba ve smyslu článku 90 do dvou let od podpisu právního závazku, se zrušuje, kromě případů, kdy je tato částka předmětem soudního nebo rozhodčího řízení nebo kdy jsou v odvětvových pravidlech stanovena zvláštní ustanovení.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozpočtových a právních závazků, včetně zaznamenávání individuálních závazků.
Článek 87
Kontrola závazků
1. Při přijímání rozpočtového závazku se příslušná schvalující osoba ujistí, že:
a)
výdaj byl přiřazen ke správnému bodu rozpočtu;
b)
prostředky jsou k dispozici;
c)
výdaj je v souladu se Smlouvami, rozpočtem, tímto nařízením, akty v přenesené pravomoci přijatými podle tohoto nařízení a se všemi právními akty přijatými na základě Smluv a jakýmikoli jinými nařízeními;
d)
je dodržena zásada řádného finančního řízení. Vhodnost předběžného financování, jeho výše a celkový časový rozpis plateb musí být úměrné předpokládané době trvání, pokroku při provádění a finančním rizikům souvisejícím s tímto předběžným financováním.
2. Při zaznamenávání právního závazku se schvalující osoba předtím, než připojí svůj ruční nebo elektronický podpis, ujistí, že:
a)
závazek je kryt odpovídajícím rozpočtovým závazkem;
b)
výdaj je řádný a v souladu se Smlouvami, rozpočtem, tímto nařízením, akty v přenesené pravomoci přijatými podle tohoto nařízení, se všemi právními akty přijatými na základě Smluv a jakýmikoli jinými nařízeními;
c)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kontroly závazků.
Oddíl 2
Potvrzení výdajů
Článek 88
Potvrzení výdaje
1. Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:
a)
ověřuje existenci věřitelova nároku;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši pohledávky;
c)
ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se potvrzování výdajů, včetně předávání výdajů na zaměstnance k platbě a průběžných plateb a plateb zůstatku dlužné částky u veřejných zakázek a grantů, ověřování správnosti u plateb předběžného financování a průběžných plateb a formy doložek „předáno k platbě“ a „správnost ověřena“.
Oddíl 3
Schválení výdajů
Článek 89
Schválení výdaje
1. Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, vydá vystavením platebního příkazu pokyn účetnímu, aby uhradil částku výdaje potvrzeného příslušnou schvalující osobou.
Jestliže se v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodání zboží provádějí pravidelné platby, může schvalující osoba na základě vlastní analýzy rizik nařídit použití systému přímého inkasa.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se schvalování výdajů, včetně stanovování informací povinně uváděných na platebním příkazu, a kontrol platebních příkazů schvalující osobou.
Oddíl 4
Úhrada výdajů
Článek 90
Druhy plateb
1. Platbu lze provést, pouze je-li prokázáno, že odpovídající akce je v souladu se základním právním aktem nebo smlouvou; platba zahrnuje jednu nebo více z těchto operací:
a)
platbu celé dlužné částky;
b)
platbu dlužné částky některým z těchto způsobů:
i)
předběžným financováním, jež může být rozloženo do několika plateb po podpisu pověřovací dohody, smlouvy nebo grantové dohody nebo po obdržení rozhodnutí o udělení grantu;
ii)
jednou nebo více průběžnými platbami jako protiplnění za částečné provedení akce;
iii)
výplatou zůstatku dlužných částek, pokud je akce provedena v plném rozsahu.
2. Platby uvedené v odstavci 1 se v rozpočtovém účetnictví rozlišují podle druhu a zaznamenávají se k okamžiku, ke kterému byla každá platba uskutečněna.
3. Účetní pravidla uvedená v článku 152 zahrnují pravidla, jimiž se řídí zúčtování předběžného financování a uznávání způsobilosti nákladů.
4. Příslušná schvalující osoba pravidelně zúčtovává platby předběžného financování podle ekonomické povahy a časového plánu uskutečněného projektu.
Pokud se příslušná schvalující osoba domnívá, že je zbytečné žádat od příjemců grantu a zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů finanční výkaz, získá od nich v případě grantů nebo smluv převyšujících 5 000 000 EUR alespoň jednou ročně informace o celkových vynaložených prostředcích.
Smlouvy, rozhodnutí o udělení grantu, grantové dohody a pověřovací dohody musí obsahovat příslušná ustanovení pro účely druhého pododstavce.
Tímto odstavcem nejsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v části druhé hlavě IV.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů plateb a podkladů.
Článek 91
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Platbu výdajů provádí účetní v mezích dostupných finančních prostředků.
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 92
Lhůty pro výdaje
1. Platby se uskuteční do:
a)
90 kalendářních dnů v případě pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu, které zahrnují technické služby nebo akce, jejichž vyhodnocení je zvlášť složité a u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení;
b)
60 kalendářních dnů v případě všech ostatních pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu, u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení;
c)
30 kalendářních dnů v případě všech ostatních pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu.
2. Příslušná schvalující osoba může stavit platební lhůtu, pokud:
a)
příslušná částka není splatná nebo
b)
nebyly předloženy požadované podklady.
Pokud příslušná schvalující osoba obdrží informace, které zpochybňují způsobilost výdajů uvedených v žádosti o platbu, může stavit platební lhůtu za účelem ověření, včetně prostřednictvím kontrol na místě, že výdaje jsou skutečně způsobilé.
3. Dotčení věřitelé musí být o důvodech stavení lhůty písemně informováni.
4. Přesáhne-li doba stavení lhůty dva měsíce, může věřitel požádat příslušnou schvalující osobu, aby rozhodla o dalším trvání stavení lhůty.
5. Po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 1 má věřitel jiný než členský stát nárok na vyplacení úroku.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se platebních lhůt a stanovení podmínek, za kterých mohou věřitelé přijímající zpožděnou platbu obdržet z rozpočtové položky, ze které byl zaplacen hlavní výdaj, úroky z prodlení.
KAPITOLA 7
Systémy informačních technologií a elektronická správa
Článek 93
Elektronické řízení operací
1. Jsou-li příjmové a výdajové operace řízeny počítačovými systémy, mohou být dokumenty podepisovány digitálně nebo elektronicky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se elektronického řízení operací.
Článek 94
Předávání dokumentů
S předchozím souhlasem dotčených orgánů a členských států může být předání dokumentů mezi nimi provedeno elektronickou cestou.
Článek 95
Elektronická správa (e-Government)
1. V případě sdíleného řízení probíhá veškerá oficiální výměna informací mezi členskými státy a Komisí prostředky uvedenými v odvětvových pravidlech. Tato pravidla zajistí interoperabilitu shromážděných či obdržených údajů předávaných v rámci správy rozpočtu.
2. Orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 208 pro elektronickou výměnu informací s třetími osobami účastnícími se zadávacích řízení a řízení o udělení grantu vypracují a uplatňují jednotné standardy. Zejména pak, nakolik je to možné, navrhnou a uplatňují řešení pro předkládání, uchovávání a zpracování údajů poskytnutých v rámci řízení o udělení grantu a zadávacích řízení a za tímto účelem vytvoří pro potenciální žadatele, zájemce a uchazeče jediný „prostor pro výměnu elektronických údajů“.
3. Komise podává Evropskému parlamentu a Radě pravidelné informace o pokroku dosaženém při uplatňování elektronické veřejné správy.
KAPITOLA 8
Zásady správy
Článek 96
Řádná správa
1. Příslušná schvalující osoba bez odkladu vyhlásí nutnost poskytnout průkazné materiály nebo doklady, jejich formu a tam, kde je to vhodné, předpokládaný harmonogram pro dokončení zadávacího řízení.
2. Pokud žadatel nebo uchazeč v důsledku zjevné administrativní chyby opomene předložit průkazní materiály nebo poskytnout vyjádření, hodnotící výbor nebo případně příslušná schvalující osoba jej požádá, kromě řádně odůvodněných případů, aby poskytl chybějící informace či podal vysvětlení k podkladům. Tyto informace či vysvětlení nesmějí podstatně měnit návrh či podmínky nabídkového řízení.
Článek 97
Údaje o opravných prostředcích
Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
KAPITOLA 9
Interní auditor
Článek 98
Jmenování interního auditora
1. Každý orgán zřídí funkci interního auditora, která je vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními standardy. Interní auditor odpovídá orgánu, který jej jmenoval, za ověřování řádného fungování systémů a postupů při plnění rozpočtu. Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním.
2. Pro účely interního auditu ESVČ podléhají vedoucí delegací Unie jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 ve věcech finančního řízení, kterým byli dále pověřeni, ověřovací pravomoci interního auditora Komise.
Interní auditor Komise jedná rovněž jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění oddílu rozpočtu „ESVČ“, s výhradou článku 213.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jmenování interního auditora.
Článek 99
Pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Interní auditor radí svému orgánu v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě systémů řízení a kontroly a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména:
a)
za posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a za hodnocení práce útvarů při provádění politik, programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
za posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.
2. Interní auditor vykonává své úkoly ve vztahu ke všem činnostem a útvarům orgánu. Má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů, v případě potřeby i na místě, a to i v členských státech a ve třetích zemích.
Interní auditor vezme na vědomí výroční zprávu schvalujících osob o činnosti i ostatní získané informace.
3. Interní auditor podává orgánu zprávu o svých zjištěních a doporučeních. Orgán zajistí provedení doporučení, která vyplývají z auditů. Interní auditor dále orgánu předkládá výroční zprávu o interním auditu, ve které je uveden počet a druh provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá s ohledem na tato doporučení.
4. Orgán zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
5. Každý orgán předává každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující shrnutí počtu a druhu provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
6. Zprávy a zjištění interního auditora i zpráva orgánu jsou veřejně dostupné poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pravomocí a úkolů interního auditora.
Článek 100
Nezávislost interního auditora
1. Každý orgán stanoví zvláštní pravidla pro interního auditora tak, aby byla zajištěna plná nezávislost interního auditora při výkonu jeho povinností a jasně vymezena odpovědnost interního auditora.
Je-li interní auditor zaměstnancem, vykonává své výlučné auditorské funkce zcela nezávisle a jeho odpovědnost vymezují služební řád a akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se nezávislosti a odpovědnosti interního auditora, včetně jeho práva podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 101
Definice veřejných zakázek
1. Veřejné zakázky jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli ve smyslu článků 117 a 190, jejichž předmětem je dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení stavebních prací nebo poskytnutí služeb za cenu zaplacenou zcela nebo zčásti z rozpočtu.
Předmětem těchto zakázek mohou být:
a)
nemovitosti;
b)
dodávky;
c)
stavební práce;
d)
služby.
2. Rámcové smlouvy jsou smlouvy mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli, jejichž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit veřejné zakázky zadávané během daného období. Vztahují se na ně ustanovení této hlavy o zadávacím řízení, včetně vyhlašování zadávacích řízení.
3. S výjimkou článků 106 až 109 se tato hlava nepoužije na granty ani na smlouvy o technické pomoci uzavřené s EIB nebo Evropským investičním fondem.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se definice a rozsahu veřejných zakázek, včetně rámcových smluv a zvláštních veřejných zakázek.
Článek 102
Zásady vztahující se na veřejné zakázky
1. Všechny veřejné zakázky financované zcela nebo zčásti z rozpočtu musí dodržovat zásady transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace.
2. Všechny veřejné zakázky se zadávají formou co nejširší veřejné soutěže, s výjimkou případů, kdy se použije jednací řízení uvedené v čl. 104 odst. 1 prvním pododstavci písm. d).
Veřejní zadavatelé nesmějí rámcové smlouvy zneužívat ani je používat tak, aby jejich účelem nebo důsledkem bylo zabránění hospodářské soutěži anebo její omezení či narušení.
Oddíl 2
Uveřejňování veřejných zakázek
Článek 103
Uveřejňování veřejných zakázek
1. Veškeré veřejné zakázky, které překračují finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, veřejní zadavatelé uveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
Oznámení o zahájení zadávacího řízení se uveřejňují předem kromě případů uvedených v čl. 104 odst. 2 a kromě veřejných zakázek na služby, na něž se vztahuje příloha II B směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (17).
Od uveřejnění některých informací po udělení veřejné zakázky může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatňování práva, pokud by to bylo v rozporu s veřejným zájmem, pokud by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo pokud by to mohlo narušit korektní hospodářskou soutěž mezi nimi.
2. Veřejné zakázky, jejichž hodnota je nižší než finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, a veřejné zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES se vyhlašují vhodným způsobem.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na vyhlašování veřejných zakázek a oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 104
Zadávací řízení
1. Zadávací řízení má některou z těchto forem:
a)
otevřené řízení;
b)
užší řízení;
c)
soutěž o návrh;
d)
jednací řízení;
e)
soutěžní dialog.
Mají-li o veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu zájem dva nebo více orgánů, výkonných agentur nebo subjektů uvedených v článcích 208 a 209 a je-li možné dosáhnout úspor z důvodu vyšší efektivity, vynasnaží se dotčení veřejní zadavatelé provést zadávací řízení na interinstitucionálním základě.
Je-li k provedení společné akce určitého orgánu a jednoho nebo více veřejných zadavatelů z členských států potřebné zadání veřejné zakázky nebo uzavření rámcové smlouvy, mohou tento orgán a tito veřejní zadavatelé provést zadávací řízení společně v určitých situacích, jež budou upřesněny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
Společného zadávání veřejných zakázek se mohou účastnit také státy ESVO a země kandidující na členství v Unii, pokud tuto možnost výslovně stanoví dvoustranná nebo vícestranná smlouva.
2. Pro veřejné zakázky, jejichž hodnota je vyšší než finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, je jednací řízení povoleno pouze v případech stanovených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů zadávacích řízení, společného zadávání veřejných zakázek, veřejných zakázek nízké hodnoty a platby na základě faktur.
Článek 105
Obsah dokumentace k zadávacímu řízení
Dokumentace k zadávacímu řízení musí obsahovat úplný, jasný a přesný popis předmětu veřejné zakázky a uvádět kritéria pro vyloučení, výběr a zadání platná pro danou veřejnou zakázku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se obsahu dokumentace k zadávacímu řízení, včetně možnosti a podmínek revize ceny a technických podmínek.
Článek 106
Kritéria pro vyloučení z účasti na zadávacím řízení
1. Z účasti na zadávacím řízení jsou vyloučeni zájemci nebo uchazeči:
a)
kteří jsou v úpadku nebo v likvidaci, kteří jsou předmětem soudní správy, kteří uzavřeli dohodu o vyrovnání se svými věřiteli, kteří pozastavili svou obchodní činnost, vůči kterým je vedeno v těchto věcech soudní řízení nebo kteří jsou v podobné situaci vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních předpisů;
b)
pokud oni sami nebo osoby oprávněné za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat, byli příslušným orgánem členského státu pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním;
c)
kteří se dopustili vážného profesního pochybení, které může veřejný zadavatel prokázat jakýmikoli prostředky, včetně rozhodnutí EIB a mezinárodních organizací;
d)
kteří nesplnili povinnosti vztahující se k placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní podle právních předpisů země, v níž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů země veřejného zadavatele nebo země, ve které se má veřejná zakázka uskutečnit;
e)
pokud oni sami nebo jiné osoby oprávněné za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat, byli pravomocně odsouzeni za podvod, korupci, zločinné spolčení, praní peněz nebo za jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie;
f)
kterým je uložena správní sankce podle čl. 109 odst. 1.
První pododstavec písm. a) až d) se nepoužije na nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou podnikatelskou činnost, nebo od správce konkursní podstaty či likvidátora, anebo v rámci soudního vyrovnání nebo obdobného postupu podle vnitrostátního práva.
První pododstavec písm. b) a e) se nepoužije v případě, že zájemci nebo uchazeči mohou prokázat, že vůči osobám oprávněným za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat a které byly odsouzeny, jak se uvádí v prvním pododstavci písm. b) nebo e), byla přijata náležitá opatření.
2. Pokud lze v případě jednacího řízení z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů souvisejících s ochranou výhradních práv zadat veřejnou zakázku pouze dotčenému hospodářskému subjektu, může orgán, je-li to nutné k zachování kontinuity jeho činnosti, rozhodnout o tom, že tento subjekt z důvodů uvedených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a), c) a d) nevyloučí. V takových případech orgán své rozhodnutí řádně odůvodní.
3. Zájemci nebo uchazeči musí prokázat, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v odstavci 1. Veřejný zadavatel však toto prokázání nemusí vyžadovat v případě veřejných zakázek velmi nízké hodnoty.
Za účelem správného uplatňování odstavce 1 zájemce nebo uchazeč na žádost veřejného zadavatele vždy:
a)
je-li právnickou osobou, poskytne informace o vlastnických poměrech právnické osoby nebo o jejím vedení a o tom, kdo ji ovládá a kdo má právo za ni jednat nebo ji zastupovat, a prokáže, že se nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1;
b)
pokud se předpokládá využití subdodavatele, prokáže, že se subdodavatel nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se:
a)
kritérií pro vyloučení účasti v zadávacím řízení, včetně pravidel týkajících se protiprávního jednání vedoucího k vyloučení z tohoto řízení;
b)
důkazů postačujících k prokázání toho, že nenastala situace vedoucí k vyloučení;
c)
délky vyloučení. Toto vyloučení nepřesáhne deset let.
Článek 107
Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízení
1. Veřejnou zakázku nelze udělit zájemcům nebo uchazečům, kteří při zadávacím řízení na ni:
a)
jsou ve střetu zájmů;
b)
neposkytli informace požadované veřejným zadavatelem jako podmínka pro účast na zadávacím řízení nebo poskytli tyto informace vědomě nesprávné;
c)
nacházejí se v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1, která je vylučuje z účasti na tomto zadávacím řízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro vyloučení z účasti v průběhu zadávacího řízení a důkazů postačujících k prokázání toho, že nenastala situace vedoucí k vyloučení. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se délky vyloučení.
Článek 108
Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů
1. Komise zřídí a provozuje ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů. Ta obsahuje údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v článku 106 a v čl. 109 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a odst. 2 písm. a). Databáze je společná pro všechny orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 208. Evropský parlament a Rada jsou každoročně informovány o počtu nových případů a o celkovém počtu případů zaznamenaných do databáze.
2. Orgány členských států a třetích zemí a subjekty jiné než uvedené v odstavci 1, které se účastní plnění rozpočtu v souladu s články 58 a 61, sdělí příslušné schvalující osobě informace o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 prvním pododstavci písm. e), pokud činnost dotčeného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie. Tato schvalující osoba tyto informace přijme a požádá účetního, aby je vložil do databáze.
Orgány a subjekty uvedené v prvním pododstavci mají přístup k informacím uloženým v databázi a mohou je náležitým způsobem a na svou zodpovědnost zohlednit při zadávání veřejných zakázek souvisejících s plněním rozpočtu.
3. ECB, EIB a Evropský investiční fond mají přístup k informacím v databázi za účelem ochrany svých vlastních finančních prostředků a mohou je náležitým způsobem a na svou odpovědnost zohlednit při zadávání veřejných zakázek podle svých pravidel.
Sdělí Komisi údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 prvním pododstavci písm. e), pokud činnost dotčeného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů, včetně standardních postupů a technických podmínek pro provoz této databáze.
5. Orgánům třetích zemí lze přístup povolit pouze tehdy, pokud jsou splněna pravidla stanovená v článku 9 nařízení (ES) č. 45/2001, a po posouzení každého jednotlivého případu.
Článek 109
Správní a finanční sankce
1. Veřejný zadavatel může uložit správní nebo finanční sankce:
a)
zhotovitelům, dodavatelům a poskytovatelům, zájemcům nebo uchazečům v případech uvedených v čl. 107 odst. 1 písm. b);
b)
zhotovitelům, dodavatelům nebo poskytovatelům, u nichž bylo zjištěno závažné porušení povinností vyplývajících z veřejných zakázek financovaných z rozpočtu.
Ve všech případech však dá veřejný zadavatel dotčené osobě nejprve možnost se vyjádřit.
2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být úměrné významu veřejné zakázky a závažnosti pochybení a mohou spočívat:
a)
ve vyloučení dotčeného zájemce, uchazeče, zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele z veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu na dobu nejvýše deseti let nebo
b)
v zaplacení finanční sankce nepřevyšující hodnotu dotčené veřejné zakázky zájemcem, uchazečem, zhotovitelem, dodavatelem nebo poskytovatelem.
3. V zájmu posílení ochrany finančních zájmů Unie mohou orgány v souladu se zásadou proporcionality rozhodnout, že uveřejní svá rozhodnutí o uložení správní či finanční sankce podle odstavce 1, byl-li postup stanovený v odstavci 1 řádně dodržen.
V rozhodnutí uveřejnit rozhodnutí o uložení správních či finančních sankcí uvedené v prvním pododstavci se zohlední zejména závažnost pochybení včetně jeho dopadu na finanční zájmy Unie a její pověst, doba, která uplynula od okamžiku, kdy k pochybení došlo, doba trvání a opakování pochybení, úmysl nebo stupeň nedbalosti dotčeného subjektu a opatření, která subjekt přijal k nápravě situace.
Rozhodnutí o uveřejnění tvoří součást rozhodnutí o uložení správní či finanční sankce, přičemž se výslovně stanoví, že rozhodnutí o uložení sankce či jeho shrnutí bude uveřejněno na internetových stránkách orgánu.
Aby bylo dosaženo odrazujícího účinku, musí uveřejněné shrnutí obsahovat jméno osoby odpovědné za pochybení, stručný popis pochybení, daný program, dobu trvání případného vyloučení ze zadávání veřejných zakázek a výši případné finanční sankce.
Rozhodnutí se uveřejní poté, co vůči němu byly vyčerpány všechny opravné prostředky, nebo poté, co uplyne lhůta pro podání opravných prostředků, přičemž uveřejněné rozhodnutí zůstává na internetových stránkách až do konce doby vyloučení ze zadávání veřejných zakázek nebo po dobu šesti měsíců od zaplacení finanční sankce, pokud tato sankce byla přijata jako jediné opatření.
Pokud se rozhodnutí o uveřejnění týká fyzických osob, přijímá se s náležitým ohledem na právo na soukromí, přičemž je nutné dodržet práva stanovená nařízením (ES) č. 45/2001.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se různých správních a finančních sankcí vůči uchazečům či zájemcům, kteří uvedli nesprávné informace, dopustili se závažného pochybení, způsobili nesrovnalosti či podvody nebo závažným způsobem porušili smluvní povinnosti.
Článek 110
Kritéria pro zadávání veřejných zakázek
1. Veřejné zakázky se zadávají na základě kritérií pro jejich zadávání vztahujících se k obsahu nabídek poté, co byla v souladu s kritérii pro výběr, která jsou stanovena v dokumentaci k zadávacímu řízení, prověřena způsobilost hospodářských subjektů, které nejsou vyloučeny podle článků 106 a 107 a podle čl. 109 odst. 2 písm. a).
2. Veřejná zakázka se zadává automatickým výběrem nabídky nebo přijetím nabídky, která je ekonomicky nejvýhodnější.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro výběr uchazeče a kritérií pro zadávání veřejných zakázek. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí dokumenty, jež dokládají hospodářskou, finanční, technickou a odbornou způsobilost, a kterými stanoví podrobná pravidla týkající se elektronických aukcí a neobvykle nízkých nabídek.
Článek 111
Podávání nabídek
1. Postupy pro podávání nabídek musí zajistit skutečnou soutěž a utajení obsahu nabídek až do jejich otevření, které musí proběhnout současně.
2. Komise zajistí vhodnými prostředky a za použití článku 95 přístup uchazečů k obsahu nabídek a k veškerým podkladům v elektronické podobě (elektronické zadávání veřejných zakázek).
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při uplatňování tohoto ustanovení do 28. října 2014 a poté pravidelně ve stejných odstupech.
3. Je-li to považováno za vhodné a přiměřené, může veřejný zadavatel od uchazečů požadovat, aby předem složili jistotu jako záruku, že svou nabídku nestáhnou.
4. S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty podle čl. 104 odst. 3 je pro otevírání přihlášek nebo nabídek jmenována komise pro otevírání obálek. Každá nabídka nebo přihláška, o níž komise prohlásí, že nesplňuje stanovené podmínky, je odmítnuta.
5. Všechny žádosti o účast nebo nabídky, o kterých komise pro otevírání obálek prohlásí, že splňují stanovené podmínky, jsou na základě kritérií stanovených v dokumentaci k zadávacímu řízení vyhodnoceny s cílem navrhnout veřejnému zadavateli zadání veřejné zakázky nebo pokračovat elektronickou aukcí.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se podávání nabídek a stanovení lhůt pro obdržení nabídek a žádostí o účast, lhůt pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení a lhůt v naléhavých případech. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví různé způsoby komunikace a podrobná pravidla týkající se možnosti složení jistoty, otevírání nabídek, žádostí o účast a výboru pro hodnocení nabídek a žádostí o účast.
Článek 112
Zásady rovného zacházení a transparentnosti
1. V průběhu zadávacího řízení je styk veřejného zadavatele se zájemci nebo uchazeči přípustný pouze za podmínek, které zajišťují transparentnost a rovné zacházení. Tento styk nesmí vést ani ke změně podmínek veřejné zakázky, ani ke změně podmínek původní nabídky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zásad rovného zacházení a transparentnosti. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí přípustný styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči v průběhu zadávacího řízení, minimální požadavky na písemný záznam hodnocení a minimální obsah rozhodnutí přijatých veřejným zadavatelem.
Článek 113
Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
1. Schvalující osoba rozhodne v souladu s kritérii pro výběr a kritérii pro zadání veřejné zakázky předem stanovenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a v souladu s pravidly o zadávání veřejných zakázek, komu bude veřejná zakázka zadána.
2. Veřejný zadavatel sdělí každému zájemci nebo uchazeči, jehož přihláška nebo nabídka byla odmítnuta, důvody odmítnutí a dobu trvání odkladné lhůty uvedené v čl. 118 odst. 2. Veřejný zadavatel každému uchazeči, který splňuje kritéria pro vyloučení a výběr a který o to písemně požádá, sdělí vlastnosti a relativní výhody přijaté nabídky a jméno uchazeče, kterému byla veřejná zakázka zadána.
Od sdělení některých informací však může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatňování práva, pokud by to bylo v rozporu s veřejným zájmem, pokud by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo pokud by to mohlo narušit korektní hospodářskou soutěž mezi nimi.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozhodnutí o zadání veřejné zakázky a podpisu a uplatňování veřejné zakázky.
Článek 114
Zrušení zadávacího řízení
Veřejný zadavatel může až do podpisu smlouvy upustit od zadání veřejné zakázky nebo zrušit zadávací řízení, aniž by zájemci nebo uchazeči měli nárok na jakékoli odškodnění.
Takové rozhodnutí musí být odůvodněné a musí být zájemcům nebo uchazečům dáno na vědomí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zrušení zadávacího řízení.
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 115
Jistoty
S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty může veřejný zadavatel v případě, že to považuje za vhodné a přiměřené, požadovat v jednotlivých případech a na základě analýzy rizik od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele složení jistoty, aby:
a)
zajistil řádné splnění veřejné zakázky nebo
b)
omezil finanční rizika spojená s platbami předběžného financování.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jistot, které jsou po zhotovitelích, dodavatelích nebo poskytovatelích požadovány, včetně kritérií pro analýzu rizik.
Článek 116
Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízení
1. Pokud se ukáže, že v zadávacím řízení došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, přeruší veřejný zadavatel toto řízení a může přijmout jakákoli nezbytná opatření, včetně zrušení řízení.
Pokud se po udělení veřejné zakázky ukáže, že v zadávacím řízení nebo při provádění zakázky došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, může veřejný zadavatel v závislosti na stadiu řízení upustit od zadání veřejné zakázky nebo pozastavit její uplatňování, nebo je-li to vhodné, veřejnou zakázku vypovědět.
Jestliže lze tyto chyby, nesrovnalosti nebo podvody přičíst zhotoviteli, dodavateli či poskytovateli, může veřejný zadavatel rovněž odmítnout uskutečnit platby, získat zpět již vyplacené částky nebo vypovědět všechny smlouvy uzavřené s tímto zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem v rozsahu odpovídajícím závažnosti chyb, nesrovnalostí nebo podvodu.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pozastavení uplatňování veřejné zakázky v případě chyb, nesrovnalostí a podvodů.
KAPITOLA 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účet
Článek 117
Veřejný zadavatel
1. Orgány se považují za veřejného zadavatele v případech veřejných zakázek, které zadávají na vlastní účet. V souladu s článkem 65 provedou pověření potřebná k vykonávání funkce veřejného zadavatele.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování funkcí veřejného zadavatele, včetně stanovení příslušných úrovní pro výpočet finančních limitů.
Článek 118
Finanční limity
1. S výhradou části druhé hlavy IV stanovuje směrnice 2004/18/ES finanční limity, které určují:
a)
způsoby uveřejnění uvedené v článku 103;
b)
výběr z řízení uvedených v čl. 104 odst. 1;
c)
odpovídající lhůty.
2. S výhradou výjimek a podmínek, které mají být uvedeny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení, nesmí veřejný zadavatel v případě veřejných zakázek, na něž se vztahuje směrnice 2004/18/ES, podepsat veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu s úspěšným uchazečem, dokud neuplyne odkladná lhůta.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních limitů, samostatných zakázek a zakázek sestávajících z dílčích plnění, odhadů hodnoty určitých zakázek a odkladné lhůty před podpisem smlouvy.
Článek 119
Pravidla účasti na zadávacím řízení
1. Zadávacího řízení se může za stejných podmínek účastnit každá fyzická nebo právnická osoba, která spadá do oblasti působnosti Smluv, a každá fyzická nebo právnická osoba ze třetí země, která s Unií uzavřela zvláštní dohodu v oblasti veřejných zakázek, za podmínek stanovených v uvedené dohodě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se dokladů, jež je třeba poskytnout za účelem přístupu k veřejným zakázkám.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům vykonává pravomoci svěřené Komisi nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. prosince 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostech (18) při provádění inspekcí a kontrol na místě v členských státech a v souladu s platnými dohodami o spolupráci a vzájemné pomoci ve třetích zemích a v prostorách mezinárodních organizací.
Článek 120
Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek
V případech, ve kterých se použije Mnohostranná dohoda o vládních zakázkách uzavřená v rámci Světové obchodní organizace, se mohou veřejných zakázek účastnit také příslušníci států, které uvedenou dohodu ratifikovaly, za podmínek v ní stanovených.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 121
Oblast působnosti grantů
1. Granty jsou finanční příspěvky poskytované jako dary z rozpočtu na financování:
a)
akcí určených na podporu dosažení některého politického cíle Unie;
b)
fungování subjektu, který sleduje cíl, jenž je v obecném zájmu Unie nebo je součástí některé politiky Unie a podporuje ji (dále jen „granty na provozní náklady“).
Granty jsou předmětem buď písemné dohody, nebo rozhodnutí Komise oznámeného úspěšnému žadateli o grant.
Komise může zavést zabezpečené elektronické systémy pro výměnu informací s příjemci grantu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými podrobně určí oblast působnosti grantů a stanoví pravidla pro určení, zda se použijí grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se systému elektronické výměny informací, včetně podmínek, za nichž mají být dokumenty podané prostřednictvím těchto systémů, a to i dohody o udělení grantu, považovány za originální a podepsané, a včetně využívání rámcových partnerství.
2. Za granty ve smyslu této hlavy se nepovažují:
a)
výdaje na členy a zaměstnance orgánů a příspěvky na evropské školy;
b)
veřejné zakázky podle článku 101, podpory vyplacené jako makrofinanční pomoc a rozpočtová podpora;
c)
finanční nástroje ani podíly nebo kapitálová účast v mezinárodních finančních institucích, jako je Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBOR), nebo ve specializovaných subjektech Unie, jako je Evropský investiční fond;
d)
členské příspěvky, které Unie hradí organizacím, jichž je členem;
e)
výdaje uskutečněné v rámci sdíleného řízení a nepřímého řízení ve smyslu článků 58, 59 a 60, není-li ve finančních pravidlech týkajících se rozpočtu subjektů nebo osob pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nebo v pověřovacích dohodách stanoveno jinak;
f)
příspěvky poskytnuté výkonným agenturám uvedeným v článku 62 na základě jejich zřizovacího aktu;
g)
výdaje na trhy s produkty rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (19);
h)
platby cestovních výloh a denních diet osobám, které byly orgány pozvány nebo pověřeny určitými úkoly, a jakékoli jiné náhrady, které byly těmto osobám případně vyplaceny;
i)
ceny udělené za úspěchy v soutěžích, na něž se použije část první hlava VII.
3. Snížené úrokové sazby a subvence poplatků za jistoty se považují za granty, pokud nejsou spolu s finančními nástroji spojeny do jednoho opatření, jak je uvedeno v části první hlavě VIII.
Na tyto snížené sazby a subvence se vztahuje tato hlava, s výjimkou:
a)
zásady spolufinancování uvedené v čl. 125 odst. 3;
b)
zásady neziskovosti uvedené v čl. 125 odst. 4;
c)
hodnocení finančních možností žadatele podle čl. 132 odst. 1 u akcí, jejichž cílem je zvýšení finanční kapacity příjemce grantu nebo vytvoření příjmu.
4. Každý orgán může v řádně odůvodněných případech, kdy není vhodné provádět zadávací řízení, udělovat granty na komunikační činnosti.
Článek 122
Příjemci grantu
1. Pokud kritéria pro udělení grantu splňuje několik subjektů, jež spolu tvoří jeden subjekt, může se tento subjekt považovat za jediného příjemce grantu, a to i tehdy, je-li vytvořen zvlášť za účelem provedení akce, která má být z daného grantu financována.
2. Pro účely této hlavy se za subjekty přidružené k příjemci grantu považují tyto subjekty:
a)
subjekty, které tvoří příjemce grantu podle odstavce 1;
b)
subjekty, které splňují kritéria způsobilosti, kterých se netýkají situace uvedené v čl. 131 odst. 4 a které mají vztah k příjemci grantu, zejména právní nebo kapitálový, jenž se neomezuje na danou akci, ani nebyl vytvořen pouze za účelem jejího provedení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí minimální obsah grantových dohod nebo rozhodnutí o udělení grantu, zejména pokud se grant uděluje několika subjektům, konkrétní povinnosti případného koordinátora a ostatních příjemců grantu, příslušný systém odpovědnosti a podmínky přidávání příjemců grantu na seznam a jejich vyškrtnutí ze seznamu.
Článek 123
Formy grantů
1. Granty mohou být uděleny v kterékoli z těchto forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 126;
b)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
paušální financování;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d).
2. Při určování vhodné formy grantu je třeba v co nejvyšší možné míře vzít v úvahu zájmy a účetní metody potenciálních příjemců grantu.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se různých forem grantů, včetně grantů nízké hodnoty.
Článek 124
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
1. Aniž jsou dotčena ustanovení základního právního aktu, schvaluje se využití jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování rozhodnutím Komise, které zajišťuje dodržování zásady rovného zacházení s příjemci grantu v rámci stejné kategorie akcí nebo pracovních programů.
V případech, kdy maximální částka grantu nepřesahuje částku grantu nízké hodnoty, může grant schválit příslušná schvalující osoba.
2. Ke schválení grantu je nutno předložit přinejmenším tyto podklady:
a)
zdůvodnění vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu podporovaných akcí nebo pracovních programů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedení nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování, přičemž se vyloučí náklady nezpůsobilé podle platných pravidel Unie;
c)
popis metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování a podmínky, na jejichž základě lze v rozumné míře zajistit, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a zabráněno dvojímu financování nákladů. Tyto metody musí být založeny na:
i)
statistických údajích nebo obdobných objektivních ukazatelích, nebo
ii)
na individuálním přístupu k příjemcům grantu na základě certifikovaných a auditem ověřitelných historických údajů o příjemci grantu nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Je-li schváleno využívání obvyklých postupů účtování nákladů příjemce grantu, může příslušná schvalující osoba posoudit soulad těchto postupů s podmínkami ex ante stanovenými v odstavci 2 nebo prostřednictvím vhodné strategie pro kontroly ex post.
Byl-li soulad obvyklých postupů účtování nákladů používaných příjemci grantu s podmínkami uvedenými v odstavci 2 zjištěn ex ante, není možné výši jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování, jež je stanovena uplatněním těchto postupů, zpochybnit kontrolami ex post.
Příslušná schvalující osoba může mít za to, že obvyklé postupy účtování nákladů příjemce grantu jsou v souladu s podmínkami uvedenými v odstavci 2, jestliže byly tyto postupy schváleny vnitrostátními orgány ve srovnatelných systémech financování.
4. Rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda může povolit nebo nařídit paušální financování nepřímých nákladů příjemce grantu do maximální výše 7 % celkových přímých způsobilých nákladů akce kromě případů, kdy příjemce grantu obdrží grant na provozní náklady financovaný z rozpočtu. Strop 7 % může být překročen na základě odůvodněného rozhodnutí Komise.
5. Vlastníci malých a středních podniků a jiné fyzické osoby, které nepobírají mzdu, mohou uplatnit způsobilé náklady na zaměstnance vzniklé při provádění akce nebo pracovního programu na základě jednotkových nákladů stanovených rozhodnutím Komise.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování.
KAPITOLA 2
Zásady
Článek 125
Obecné zásady pro udělování grantů
1. Při udělování grantů musí být dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení.
2. Aniž je dotčen článek 130, nesmějí být granty kumulativní ani udělovány zpětně.
3. Granty musí zahrnovat spolufinancování, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v části druhé hlavě IV.
Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, jsou statut a financování politických stran na evropské úrovni stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (20).
4. Účelem ani důsledkem grantů nesmí být dosažení zisku v rámci akce nebo pracovního programu příjemce grantu (dále jen „zásada neziskovosti“).
První pododstavec se nevztahuje na:
a)
akce, jejichž cílem je zvýšení finanční kapacity příjemce grantu, nebo akce, které vytvářejí příjem k zajištění svého trvání i po uplynutí doby financování ze zdrojů Unie stanoveného v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě;
b)
stipendia na studium, výzkum nebo odbornou přípravu vyplácená fyzickým osobám;
c)
další přímé podpory vyplácené nejpotřebnějším fyzickým osobám, například nezaměstnaným a uprchlíkům;
d)
granty založené na paušálních sazbách, jednorázových částkách nebo na jednotkových nákladech, pokud jsou tyto sazby, částky a náklady v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 124 odst. 2;
e)
granty nízké hodnoty.
Pokud dochází k tvorbě zisku, je Komise oprávněna požadovat podíl na zisku odpovídající příspěvku Unie na způsobilé náklady, které příjemci grantu v souvislosti s prováděním akce nebo pracovního programu skutečně vznikly.
5. Pro účely této hlavy se zisk definuje jako přebytek příjmů nad způsobilými náklady příjemce grantu v době podání žádosti o výplatu zůstatku.
Příjmy uvedené v prvním pododstavci se omezují na příjem získaný při provádění akce nebo pracovního programu a na finanční prostředky, které dárci určili konkrétně na financování způsobilých nákladů.
V případě grantu na provozní náklady se pro účely ověření souladu se zásadou neziskovosti nepřihlíží k částkám vyčleněným na vytvoření rezerv.
6. Dosáhne-li politická strana na úrovni Unie na konci rozpočtového roku, na který obdržela grant na provozní náklady, přebytku příjmů nad výdaji, může být část tohoto přebytku až do výše 25 % celkových příjmů za daný rok přenesena odchylně od zásady neziskovosti stanovené v odstavci 4 do následujícího roku, pokud se použije před koncem prvního čtvrtletí tohoto následujícího roku.
Pro účely ověření souladu se zásadou neziskovosti se nezapočítávají vlastní zdroje, zejména dary a členské poplatky, získané během roční činnosti politické strany na úrovni Unie, které převyšují 15 % způsobilých nákladů, jež má nést příjemce grantu.
Druhý pododstavec se nepoužije, pokud finanční rezervy politické strany na úrovni Unie překročí 100 % průměrných ročních příjmů této politické strany.
7. Bez výzvy k podávání návrhů lze granty udělovat EIB nebo Evropskému investičnímu fondu na akce technické pomoci. V těchto případech se nepoužijí čl. 131 odst. 2 až 5 a čl. 132 odst. 1.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, které doplňují obecné zásady platné pro granty, včetně zásady neziskovosti a zásady spolufinancování. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými definuje technickou pomoc.
Článek 126
Způsobilé náklady
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů.
Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce grantu, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
vznikly v průběhu trvání akce nebo pracovního programu, s výjimkou nákladů souvisejících se závěrečnými zprávami a osvědčeními o auditu;
b)
jsou uvedeny v celkovém odhadovaném rozpočtu akce nebo pracovního programu;
c)
jsou nezbytné k provedení akce nebo pracovního programu, který je předmětem grantu;
d)
lze je identifikovat a ověřit, zejména tím, že jsou zaznamenány v účetních záznamech příjemce grantu a stanoveny v souladu s platnými účetními standardy země, ve které je příjemce grantu usazen, a v souladu s běžnou praxí účtování nákladů příjemce grantu;
e)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
f)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují zásadu řádného finančního řízení, zejména pokud jde o hospodárnost a účelnost.
3. Ve výzvách k podávání návrhů se stanoví kategorie nákladů považovaných za způsobilé pro financování Unií.
Aniž je dotčen základní právní akt a vedle odstavce 2, jsou níže uvedené kategorie nákladů způsobilé, pokud je za způsobilé prohlásí příslušná schvalující osoba v rámci výzvy k podávání návrhů:
a)
náklady vzniklé na základě jistoty, kterou příjemce grantu složil pro účely předběžného financování, pokud ji příslušná schvalující osoba požaduje v souladu s čl. 134 odst. 1;
b)
náklady spojené s externími audity, pokud je příslušná schvalující osoba požaduje na podporu žádostí o platbu;
c)
daň z přidané hodnoty (DPH), která není v rámci platných právních předpisů členských států týkajících se DPH vratná a kterou zaplatil příjemce grantu, jenž není osobou nepovinnou k dani podle čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (21);
d)
amortizační náklady, pokud příjemci grantu skutečně vznikly;
e)
mzdové náklady vnitrostátních správních orgánů, pokud jsou spojeny s náklady na činnost, kterou by příslušný orgán veřejné moci nevykonával, kdyby se dotčený projekt neprováděl.
4. Příslušná schvalující osoba může v rámci výzvy k podávání návrhů schválit jako způsobilé náklady vzniklé subjektům přidruženým k příjemci grantu popsané v článku 122. V tomto případě musí být splněny všechny tyto podmínky:
a)
dotčené subjekty jsou uvedeny v grantové dohodě nebo rozhodnutí o udělení grantu;
b)
dotčené subjekty se řídí předpisy platnými pro příjemce grantu v rámci grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu, pokud jde o způsobilost nákladů a právo Komise, Evropského úřadu pro boj proti podvodům a Účetního dvora provádět kontroly a audit.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví další specifikaci způsobilých nákladů.
Článek 127
Spolufinancování ve formě věcného plnění
1. Pro účel výpočtu zisku z grantu se spolufinancování ve formě věcného plnění nezohledňuje.
2. Příslušná schvalující osoba může v případě, že je to nezbytné či vhodné, spolufinancování ve formě věcného plnění přijmout. Je-li spolufinancování ve formě věcného plnění nabízeno k podpoře grantů nízké hodnoty a příslušná schvalující osoba se ho rozhodne odmítnout, zdůvodní, proč toto spolufinancování není nezbytné nebo vhodné.
Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit:
a)
buď náklady, které třetím osobám skutečně vznikly a které jsou řádně doloženy účetními doklady;
b)
anebo v případě neexistence takových dokladů náklady, které odpovídají obvyklým nákladům na dotčeném trhu.
Příspěvky ve formě věcného plnění jsou v odhadu rozpočtu vedeny samostatně, aby odrážely celkovou výši zdrojů přidělených na danou akci. Jejich jednotková hodnota je ohodnocena v prozatímním rozpočtu a dále se nemění.
Příspěvky ve formě věcného plnění musí být v souladu s vnitrostátními daňovými předpisy a předpisy týkajícími se sociálního zabezpečení.
Článek 128
Transparentnost
1. Granty musí být předmětem pracovního programu, který se před prováděním zveřejní.
Tento pracovní program se provádí uveřejněním výzvy k podávání návrhů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých výjimečných případů, případů, kdy to není možné z důvodu vlastností příjemce grantu nebo dané akce, anebo případů, kdy je příjemce grantu označen v základním právním aktu.
První pododstavec se nepoužije v případě pomoci pro řešení krizí, operací civilní ochrany nebo operací humanitární pomoci.
2. Ve výzvách k podávání návrhů se uvede plánované datum, do kterého musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posouzení jejich žádosti, a orientační datum podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
Uvedená data se stanovují na základě těchto dob:
a)
pro informování všech žadatelů o výsledku posouzení jejich žádosti: nejdéle šest měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;
b)
pro podpis grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu: nejdéle tři měsíce ode dne, kdy byli žadatelé informováni, že byli úspěšní.
Tyto doby lze upravit tak, aby se přihlédlo k době nutné ke splnění zvláštních postupů, které mohou být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (22) požadovány v základním právním aktu, přičemž ve výjimečných, řádně odůvodněných případech mohou být překročeny, zejména pokud se jedná o složité akce s velkým počtem žadatelů nebo dojde-li k průtahům přičitatelných žadatelům.
Pověřená schvalující osoba ve své výroční zprávě o činnosti informuje o průměrné době pro informování žadatelů, pro podpis grantových dohod nebo pro oznámení rozhodnutí o udělení grantu. Jsou-li doby uvedené v druhém pododstavci překročeny, uvede pověřená schvalující osoba důvody tohoto překročení, a pokud toto překročení není řádně odůvodněno v souladu s třetím pododstavcem, navrhne nápravná opatření.
3. Všechny granty udělené v průběhu rozpočtového roku se každoročně zveřejňují v souladu s čl. 35 odst. 2 a 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na pracovní program, obsahu výzev k podávání návrhů, výjimek z výzev k předkládání návrhů, informací pro žadatele a následného uveřejňování.
Článek 129
Zákaz kumulace
1. Na každou akci může být určitému příjemci grantu udělen z rozpočtu pouze jeden grant, není-li v příslušných základních právních aktech stanoveno jinak.
Jednomu příjemci grantu může být za jeden rozpočtový rok z rozpočtu udělen pouze jeden grant na provozní náklady.
Žadatel neprodleně uvědomí schvalující osoby o veškerých vícenásobných žádostech a vícenásobných grantech týkajících se téže akce nebo téhož pracovního programu.
Za žádných okolností nesmějí být tytéž náklady financovány z rozpočtu dvakrát.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zákazu kumulace grantů.
Článek 130
Zákaz retroaktivity
1. Grant na již zahájené akce lze udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody nebo před oznámením rozhodnutí o udělení grantu.
V těchto případech nesmějí být způsobilé náklady vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant, pokud se nejedná o řádně odůvodněné výjimečné případy, které stanovuje základní právní akt, nebo pokud se nejedná o mimořádně naléhavou pomoc pro řešení krizí, operace civilní ochrany a operace humanitární pomoci nebo o situace, kdy hrozí bezprostřední riziko nebo u nichž hrozí, že přerostou v ozbrojený konflikt nebo že dojde k destabilizaci země, přičemž včasný zásah Unie by měl z hlediska předcházení konfliktu zásadní význam.
Udělení grantu se zpětným účinkem na již ukončenou akci je vyloučeno.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zákazu retroaktivity.
2. V případě grantů na provozní náklady musí být grantová dohoda podepsána nebo rozhodnutí o udělení grantu oznámeno do šesti měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu. Způsobilé náklady nesmějí být vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant ani před začátkem rozpočtového roku příjemce grantu.
KAPITOLA 3
Řízení o udělení grantu
Článek 131
Žádosti o grant
1. Žádosti o grant se podávají písemně, případně v zabezpečené elektronické podobě.
Komise poskytne v případech, kdy to lze provést, možnost podat žádosti o grant prostřednictvím internetu.
2. Za způsobilé se považují žádosti o grant podané:
a)
právnickými osobami nebo
b)
fyzickými osobami, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) mohou být žádosti o grant způsobilé, pokud je podají subjekty bez právní subjektivity podle platného vnitrostátního práva, za předpokladu, že jejich zástupci mají způsobilost činit právní úkony jménem subjektu a ručí za ochranu finančních zájmů Unie stejným způsobem jako právnické osoby.
3. Žádost musí uvést právní postavení žadatele a prokázat jeho finanční a provozní způsobilost provést navrhovanou akci nebo pracovní program.
Za tímto účelem žadatel předloží čestné prohlášení a, s výjimkou žádosti o grant nízké hodnoty, veškeré podklady, které na základě posouzení rizik požaduje příslušná schvalující osoba. Požadované doklady se uvádějí ve výzvě k podávání návrhů.
Ověření finanční způsobilosti se nevztahuje na fyzické osoby, které obdržely stipendia, na nejpotřebnější fyzické osoby, které získávají přímou podporu, ani na veřejné subjekty nebo mezinárodní organizace. Příslušná schvalující osoba může na základě posouzení rizik upustit od požadavku na ověření provozní způsobilosti veřejných subjektů nebo mezinárodních organizací.
4. Na žadatele o grant se použije čl. 106 odst. 1 a články 107, 108 a 109. Žadatelé prokáží, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených ve zmíněných článcích. Příslušná schvalující osoba však toto prokázání nevyžaduje v těchto případech:
a)
u grantů nízké hodnoty;
b)
pokud bylo takové prokázání v poslední době předloženo v jiném řízení o udělení grantu.
5. Příslušná schvalující osoba může žadatelům uložit podle článku 109 účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce.
Tyto sankce mohou být uloženy též příjemcům grantu, kteří při podání žádosti nebo během provádění grantu neposkytli informace požadované příslušnou schvalující osobou nebo poskytli vědomě nesprávné informace.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se žádostí o grant, prokazování toho, že se žadatele netýkala situace zakládající vyloučení, žadatelů bez právní subjektivity, právnických osob tvořících jednoho žadatele, finančních a správních sankcí, kritérií způsobilosti a grantů nízké hodnoty.
Článek 132
Kritéria pro výběr a udělení grantu
1. Kritéria pro výběr oznámená předem ve výzvě k podávání návrhů umožní zhodnocení schopnosti žadatele dokončit navrhovanou akci nebo pracovní program.
2. Kritéria pro udělení grantu oznámená předem ve výzvě k podávání návrhů umožní zhodnocení kvality podaných návrhů z hlediska stanovených cílů a priorit.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro výběr a kritérií pro udělení grantu.
Článek 133
Hodnocení
1. Návrhy se hodnotí na základě předem oznámených kritérií pro výběr a kritérií pro udělení grantu s cílem zjistit, které návrhy lze financovat.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 vypracuje příslušná schvalující osoba seznam příjemců grantu s uvedením schválených částek.
3. Příslušná schvalující osoba písemně vyrozumí žadatele o tom, jak bylo o jejich žádostech rozhodnuto. Jestliže požadovaný grant nebyl udělen, sdělí dotčený orgán důvody zamítnutí žádosti, zejména s ohledem na kritéria pro výběr a kritéria pro udělení grantu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení a udílení grantů a poskytování informací žadatelům.
KAPITOLA 4
Platby a kontrola
Článek 134
Jistota pro účely předběžného financování
1. Příslušná schvalující osoba může, pokud to považuje za vhodné a přiměřené, v jednotlivých případech a na základě analýzy rizik požadovat od příjemce grantu složení jistoty předem, aby se omezila finanční rizika spojená s poskytnutím předběžného financování.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se u grantů nízké hodnoty složení jistoty nevyžaduje.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jistoty pro účely předběžného financování.
Článek 135
Vyplácení grantů a kontroly
1. Konečná výše grantu se stanoví až poté, co příslušná pověřená schvalující osoba schválí závěrečné zprávy a účty, aniž jsou dotčeny následné kontroly provedené dotčeným orgánem, které je nutno uskutečnit včas.
2. Pokud se ukáže, že v řízení o udělení grantu došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, přeruší příslušná schvalující osoba toto řízení a může přijmout jakákoli nezbytná opatření, včetně zrušení dotyčného řízení. Na případy podezření z podvodu ihned upozorní Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Pokud se po udělení grantu ukáže, že v řízení o udělení grantu nebo při provádění grantu došlo k závažným chybám, nesrovnalostem, podvodům nebo porušení povinnosti, může příslušná schvalující osoba, v závislosti na stadiu řízení a pod podmínkou, že žadateli nebo příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit:
a)
odmítnout podepsat grantovou dohodu nebo oznámit rozhodnutí o udělení grantu;
b)
pozastavit provádění grantu; nebo
c)
je-li to vhodné, vypovědět grantovou dohodu nebo zrušit rozhodnutí o udělení grantu.
4. Jestliže lze tyto chyby, nesrovnalosti nebo podvody přičíst příjemci grantu nebo jestliže příjemce grantu porušil své povinnosti vyplývající z grantové dohody nebo z rozhodnutí o udělení grantu, může příslušná schvalující osoba rovněž snížit výši grantu nebo získat zpět neoprávněně vyplacené částky podle grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu, a to v rozsahu odpovídajícím závažnosti chyb, nesrovnalostí, podvodů nebo porušení povinností, pod podmínkou, že příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit.
5. Pokud kontroly či audity odhalí systémové nebo opakující se chyby, nesrovnalosti, podvody nebo porušení povinností, které lze přičíst příjemci grantu a které mají významný dopad na řadu grantů, jež mu byly uděleny za podobných podmínek, může příslušná schvalující osoba pozastavit provádění všech dotčených grantů, nebo je-li to vhodné, vypovědět dotčené grantové dohody s tímto příjemcem grantu nebo zrušit rozhodnutí o udělení grantu tomuto příjemci grantu, a to v závislosti na závažnosti chyb, nesrovnalostí či podvodů nebo porušení povinností, pod podmínkou, že příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit.
Příslušná schvalující osoba může rovněž po sporném řízení snížit výši grantů nebo získat zpět neoprávněně vyplacené částky, pokud jde o všechny granty, kterých se týkají systémové nebo opakující se chyby, nesrovnalosti, podvody nebo porušení povinností uvedené v prvním pododstavci, které lze podrobit auditu podle grantových dohod nebo rozhodnutí o udělení grantu.
6. Příslušná schvalující osoba určí, je-li to možné a účelné, o jakou částku by se granty měly snížit nebo jaká částka by měla být získána zpět, na základě nákladů, které byly v případě každého grantu neoprávněně uvedeny jako způsobilé, a to po přijetí přepracovaných finančních výkazů, které příjemce grantu předložil.
7. Není-li u každého příslušného grantu možné nebo účelné přesně zjistit výši nezpůsobilých nákladů, lze výši grantů, která má být snížena nebo získána zpět, stanovit extrapolací míry snížení grantů nebo míry získání prostředků vyplacených v rámci grantů zpět u těch grantů, u nichž byly zjištěny systémové nebo opakované chyby, nebo pokud nezpůsobilé náklady nemohou sloužit za základ stanovení částek, které mají být sníženy nebo získány zpět, lze tuto výši stanovit na základě paušální sazby s přihlédnutím k zásadě proporcionality. Příjemci grantu je dána možnost vyjádřit se k metodě extrapolace nebo paušální sazby, která má být použita, a navrhnout před snížením grantu nebo získáním neoprávněně vyplacených částek zpět řádně odůvodněný jiný způsob nebo jinou sazbu.
8. Komise zajistí rovné zacházení s příjemci grantu v rámci programu, zejména pokud je prováděn více příslušnými schvalujícími osobami.
Příjemci grantu jsou v souladu s článkem 97 informováni o možnostech napadnout rozhodnutí přijatá podle odstavců 3, 4, 5, 6 a 7 tohoto článku.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vyplácení grantů a kontrol, včetně pravidel týkajících se podkladů a pozastavení a snížení grantů.
Článek 136
Uchovávání dokladů
1. Příjemci grantu uchovávají záznamy, podklady, statistické záznamy a jiné doklady týkající se grantu po dobu pěti let ode dne výplaty zůstatku a v případě grantů nízké hodnoty po dobu tří let.
2. Doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění projektu musí být uchovávány až do doby, kdy jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky vyřízeny.
KAPITOLA 5
Provádění
Článek 137
Smlouvy o provedení a finanční podpora třetím osobám
1. Pokud provedení akce nebo pracovního programu vyžaduje udělení finanční podpory třetím osobám, smí příjemce grantu tuto finanční podporu poskytnout, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
příslušná schvalující osoba před udělením grantu ověřila, zda příjemce grantu nabízí dostatečné záruky inkasa částek dlužných Komisi;
b)
podmínky pro její poskytnutí jsou přísně vymezeny v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě mezi příjemcem grantu a Komisí tak, aby příjemci grantu nebyl ponechán prostor pro volné uvážení;
c)
jedná se o malé částky, kromě případů, kdy je poskytnutí finanční podpory základním cílem akce.
2. Každé rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontrol týkajících se veškerých dokladů, budov a informací, včetně informací uložených na elektronických nosičích, u všech třetích osob, které obdržely finanční prostředky Unie.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se smluv o provedení a poskytování finanční podpory třetím osobám.
HLAVA VII
CENY
Článek 138
Obecná pravidla
1. Při udílení cen jsou dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení a ceny podporují dosahování politických cílů Unie.
2. Za tímto účelem probíhá udílení cen v rámci pracovního programu, který se před provedením uveřejní. Pracovní program se provádí vyhlašováním soutěží.
Soutěže o ceny o jednotkové hodnotě nejméně 1 000 000 EUR lze uveřejnit, pouze pokud jsou uvedeny v prohlášeních či v jakémkoli jiném příslušném dokumentu uvedeném v čl. 38 odst. 3 písm. e).
V pravidlech soutěže jsou stanoveny alespoň podmínky účasti, včetně kritérií pro vyloučení ze soutěže uvedených v čl. 106 odst. 1 a článcích 107, 108 a 109, kritéria pro udělení ceny, její výše a podmínky jejího vyplacení.
Ceny se nesmějí udílet přímo bez uskutečnění soutěže a uveřejňují se každoročně v souladu s čl. 35 odst. 2 a 3.
3. Soutěžní příspěvky vyhodnocuje odborná komise na základě uveřejněných pravidel soutěže.
Ceny poté uděluje příslušná schvalující osoba na základě posouzení provedeného odbornou komisí, která se na základě posouzení kvality soutěžních příspěvků rozhodne, zda udělení ceny doporučí či nikoli.
4. Výše ceny nezávisí na nákladech, které vítězi vznikly.
5. Pokud provedení akce nebo pracovního programu vyžaduje, aby příjemce grantu Unie udělil ceny třetím osobám, smí příjemce grantu tyto ceny udělit, je-li minimální obsah pravidel soutěže ve smyslu odstavce 2 přísně vymezen v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě mezi příjemcem grantu a Komisí tak, aby příjemci grantu nebyl ponechán prostor pro volné uvážení.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se cen, včetně časového plánu, pravidel soutěže, následného uveřejňování, vyhodnocování, poskytování informací a oznamování vítězů.
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 139
Oblast působnosti
1. Finanční nástroje se schvalují základním právním aktem.
Odchylně od prvního pododstavce lze finanční nástroje vytvořit v řádně odůvodněných případech i bez schválení základním právním aktem, pokud jsou do rozpočtu začleněny v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. e).
2. Pokud se podpora Unie poskytuje prostřednictvím finančních nástrojů a je spolu s opatřeními, jež s finančními nástroji přímo souvisejí, spojena do jednoho opatření, které je namířeno na stejné konečné příjemce finančních prostředků, včetně technické pomoci, snížených úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky, vztahuje se tato hlava na všechny prvky daného opatření.
3. Pokud jsou v případě prvků, které nemají přímou souvislost s finančními nástroji, finanční nástroje spojeny s granty financovanými z rozpočtu v souladu s částí první hlavou VI, je nutné pro každý zdroj financování vést samostatné záznamy.
4. Komise může uplatňovat finanční nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení, je-li tak stanoveno v základním právním aktu; v druhém případě svěří úkoly subjektům podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi).
Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) mohou při uplatňování finančních nástrojů dále v rámci své odpovědnosti využíváním finančních nástrojů částečně zčásti pověřit finanční zprostředkovatele, pokud zajistí, aby tito finanční zprostředkovatelé splňovali kritéria stanovená v čl. 140 odst. 1, 3 a 5. Finanční zprostředkovatelé se vybírají otevřenými, transparentními, přiměřenými a nediskriminačními postupy, v nichž je vyloučen střet zájmů.
Komise nese i nadále odpovědnost za zajištění souladu prováděcího rámce finančních nástrojů se zásadou řádného finančního řízení a přispívá k plnění obsahově a časově vymezených politických cílů, které lze hodnotit z hlediska výkonu a výsledků. Komise odpovídá za uplatňování finančních nástrojů, aniž je dotčena právní a smluvní odpovědnost pověřených subjektů v souladu s platným právem.
5. Jsou-li finanční nástroje uplatňovány v rámci sdíleného řízení s členskými státy, jsou pravidla pro tyto nástroje, včetně pravidel týkajících se příspěvků na finanční nástroje spravované přímo či nepřímo podle této hlavy, stanovena v nařízeních uvedených v článku 175.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních nástrojů, včetně výběru subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů, obsahu pověřovacích dohod, nákladů řízení a poplatků za řízení, zvláštních pravidel pro svěřenské účty, přímého uplatňování finančních nástrojů a výběru řídících subjektů, finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců finančních prostředků.
Článek 140
Zásady a podmínky platné pro finanční nástroje
1. Finanční nástroje jsou používány v souladu se zásadami řádného finančního řízení, transparentnosti, proporcionality, zákazu diskriminace, rovného zacházení a subsidiarity a v souladu se svými cíli a s dobou trvání, kterou pro ně základní právní akt případně stanoví.
2. Finanční nástroje musí splňovat toto:
a)
řešení případů selhání trhu a nepříznivé investiční situace, jejichž rentabilita byla prokázána, ale které nemají zajištěno dostatečné financování z tržních zdrojů;
b)
doplňkovost: cílem finančních nástrojů není nahradit finanční nástroje členského státu, soukromé financování či jiné finanční zásahy Unie;
c)
nenarušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu a soulad s pravidly pro státní podpory;
d)
aktivace mimorozpočtových zdrojů: příspěvek Unie na finanční nástroj má za cíl aktivovat v souladu s předem vymezenými ukazateli celkovou investici převyšující příspěvek Unie;
e)
sladění zájmů: Komise při uplatňování finančních nástrojů zajistí, aby existoval společný zájem na dosažení politických cílů stanovených pro finanční nástroj, jenž může být podepřen opatřeními typu spoluinvestování, požadavků na sdílení rizik nebo finančních pobídek, a současně aby nedocházelo ke střetu zájmů s jinými činnostmi pověřeného subjektu;
f)
finanční nástroje se vytvářejí na základě hodnocení ex ante, včetně vyhodnocení možnosti opětovného využití dodatečných zdrojů uvedených v odst. 8 písm. f).
3. Rozpočtové výdaje související s určitým finančním nástrojem a finanční závazky Unie v žádném případě nesmějí přesáhnout výši příslušného rozpočtového závazku přijatého k tomuto účelu, čímž je vyloučen vznik podmíněných závazků pro rozpočet.
4. Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) a všichni finanční zprostředkovatelé, kteří byli vybráni, aby se podíleli na uskutečňování finančních operací v rámci finančního nástroje, musí splňovat příslušné normy a platné právní předpisy v oblasti předcházení praní peněz, boje proti terorismu a daňových podvodů. Za účelem uplatňování finančních nástrojů podle této hlavy nesmějí být subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) usazeny na územích, jejichž soudy při uplatňování mezinárodně uznávaných daňových standardů nespolupracují s Unií, ani udržovat obchodní styky se subjekty tam usazenými, a tyto požadavky jsou povinny začlenit do svých smluv s vybranými finančními zprostředkovateli.
5. Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi), finanční zprostředkovatelé uvedení v odstavci 4 tohoto článku, kteří jsou zapojeni do správy finančních nástrojů Unie, a koneční příjemci pomoci Unie podle této hlavy poskytují Účetnímu dvoru v souladu s článkem 161 veškerou podporu a informace, které Účetní dvůr považuje za nezbytné k plnění svých úkolů.
Na pomoc Unie poskytovanou podle této hlavy se vztahují nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (23).
6. K dosažení specifických politických cílů sledovaných finančním nástrojem se používají částky odpovídající alespoň příspěvku Unie nebo jejich násobky, které nesmějí poskytovat nepatřičné výhody, zejména ve formě neoprávněné výplaty dividend nebo zisku třetím osobám.
Aniž jsou dotčena odvětvová pravidla pro sdílené řízení, zaznamenávají se příjmy, včetně dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z půjček a z prostředků uložených na svěřenských účtech zaplacené Komisi nebo uhrazené na svěřenské účty, které byly otevřeny pro finanční nástroje a vztahují se k podpoře poskytované z rozpočtu v rámci finančního nástroje, do rozpočtu až po odečtení nákladů řízení a poplatků za řízení.
Není-li v základním právním aktu stanoveno jinak, představují roční splátky, včetně splátek kapitálu, uvolněných jistot a splátek jistin půjček zaplacené Komisi nebo uhrazené na svěřenské účty, které byly otevřeny pro finanční nástroje a vztahují se k podpoře poskytované z rozpočtu v rámci finančního nástroje, vnitřní účelově vázané příjmy podle článku 21, a aniž je dotčen odstavec 9 tohoto článku, používají se na stejný finanční nástroj po dobu nepřesahující dobu přidělení prostředků na závazky plus dva roky.
7. Platby na svěřenské účty provádí Komise na základě žádostí o provedení platby, které jsou řádně podloženy prognózami čerpání, s přihlédnutím k dostupným zůstatkům na svěřenských účtech a k potřebě vyhnout se nadměrně vysokým zůstatkům na těchto účtech. Jestliže zůstatky na svěřenských účtech postačují k tomu, aby pokryly smluvně stanovenou minimální rezervu na svěřenských účtech, prognózu čerpání na běžný rozpočtový rok a částky nezbytné k vyloučení vzniku podmíněných závazků ve vztahu k platebním závazkům v jiných měnách než v euru, další platba na svěřenské účty se neprovede. Prognózy čerpání se poskytují ročně, nebo je-li to vhodné, pololetně.
8. Komise podává Evropskému parlamentu a Radě každoročně zprávy o činnostech vztahujících se k finančním nástrojům. Zpráva pro každý podporovaný finanční nástroj uvádí:
a)
dotčený finanční nástroj a základní právní akt;
b)
popis finančního nástroje, prováděcí ujednání a přínos, který má příspěvek Unie;
c)
finanční instituce zapojené do používání finančního nástroje, včetně všech otázek týkajících se uplatňování odstavce 5;
d)
celkové rozpočtové závazky a platby z rozpočtu na každý finanční nástroj;
e)
výsledky použití finančního nástroje, včetně uskutečněných investic;
f)
hodnocení využívání veškerých částek, které byly podle odstavce 6 vráceny do nástroje jako vnitřní účelově vázané příjmy;
g)
zůstatek na svěřenském účtu;
h)
příjmy a splátky podle odstavce 6;
i)
hodnotu kapitálových investic oproti předchozím rokům;
j)
kumulované hodnoty znehodnocení aktiv kapitálových nástrojů nebo nástrojů pro sdílení rizik a uplatněných záruk pro záruční nástroje;
k)
cílovou a dosaženou aktivaci mimorozpočtových zdrojů;
l)
příspěvek k dosažení cílů dotčeného programu, měřený na základě zavedených ukazatelů, popřípadě včetně zeměpisné diverzifikace.
9. Jestliže se Evropský parlament a Rada domnívají, že finanční nástroj nesplnil účinně své cíle, mohou Komisi požádat, aby předložila návrh přepracovaného základního právního aktu s cílem tento nástroj zlikvidovat. V případě, že dojde k likvidaci finančního nástroje, veškeré nové splátky v jeho rámci podle odst. 6 třetího pododstavce se považují za obecný příjem.
10. Účel finančních nástrojů a jejich případná zvláštní právní forma a místo zákonné registrace se zveřejňují na internetových stránkách Komise.
11. V případě finančních nástrojů příslušná schvalující osoba zajistí, aby subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) předložily finanční výkaz vztahující se k období od 1. ledna do 31. prosince, který se řídi účetními pravidly uvedenými v článku 143 a mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (IPSAS), a veškeré informace nezbytné k vypracování finančních výkazů v souladu s čl. 68 odst. 3 do 15. února následujícího roku. Příslušná schvalující osoba rovněž zajistí, aby uvedené subjekty předložily auditované finanční výkazy za finanční nástroje do 15. května následujícího roku.
12. Komise zajistí harmonizovanou správu finančních nástrojů, zejména v oblasti účetnictví, výkaznictví, monitorování a zvládání finančních rizik.
13. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se uplatňování finančních nástrojů, včetně podmínek jejich využívání, aktivace mimorozpočtových zdrojů, hodnocení ex ante, monitorování a zacházení s příspěvky z fondů uvedených v článku 175.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předložení účetní závěrky
Článek 141
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrka zahrnuje:
a)
konsolidované finanční výkazy, které v konsolidované podobě uvádějí finanční údaje obsažené ve finančních výkazech orgánů financovaných z rozpočtu a v účetních závěrkách subjektů uvedených v článku 208 a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143;
b)
souhrnné rozpočtové účty, které uvádějí informace z rozpočtových účtů orgánů.
Článek 142
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
1. Každý orgán a subjekt uvedený v článku 141 vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.
Tuto zprávu předá Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zprávy o rozpočtovém a finančním řízení.
Článek 143
Pravidla pro účetní závěrku
1. Účetní Komise přijme pravidla založená na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor. Od těchto standardů se může odchýlit, považuje-li to za nezbytné k zajištění věrného a poctivého obrazu aktiv a pasiv, nákladů, výnosů a peněžních toků. Jestliže se určité účetní pravidlo od uvedených standardů významně odchýlí, uvede se tato skutečnost spolu s odůvodněním v příloze k finančním výkazům.
2. Rozpočtové účty uvedené v článku 141 se řídí rozpočtovými zásadami stanovenými v tomto nařízení. Podávají věrný a poctivý obraz rozpočtových příjmových a výdajových operací.
Článek 144
Účetní zásady
1. Finanční výkazy uvedené v článku 141 musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Vypracovávají se v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami obsaženými v účetních pravidlech uvedených v článku 143.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými vytvoří rámec pro plnění úkolů účetního podle tohoto článku a podle článků 145, 146, 148, 151, 154, 156 a 157.
Článek 145
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy se předkládají v milionech eur a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; jsou předkládány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace obsažené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a poskytuje všechny doplňující informace stanovené mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud jsou tyto informace pro činnosti Unie relevantní.
Článek 146
Zprávy o plnění rozpočtu
1. Zprávy o plnění rozpočtu jsou předkládány v milionech eur. Sestávají ze:
a)
zpráv, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
přílohy, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
2. Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet.
Článek 147
Předběžná účetní závěrka
1. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předávají účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. března následujícího rozpočtového roku své předběžné účetní závěrky.
2. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předávají do 1. března následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
3. Účetní Komise konsoliduje tyto předběžné účetní závěrky s předběžnou účetní závěrkou Komise a do 31. března následujícího rozpočtového roku předá Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku Komise a konsolidovanou předběžnou účetní závěrku Unie.
Článek 148
Schválení konečné konsolidované účetní závěrky
1. Účetní dvůr předloží do 1. června své připomínky k předběžným účetním závěrkám orgánů jiných než Komise a jednotlivých subjektů uvedených v článku 141 a do 15. června své připomínky k předběžné účetní závěrce Komise a konsolidované předběžné účetní závěrce Unie.
2. Orgány jiné než Komise a jednotlivé subjekty uvedené v článku 141 vypracují své konečné účetní závěrky a předají je účetnímu Komise, Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 1. července, aby mohla být vypracována konečná konsolidovaná účetní závěrka.
Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předají do 1. července účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
3. Účetní každého orgánu a subjektu uvedeného v článku 141 předají Účetnímu dvoru současně se svou konečnou účetní závěrkou rovněž související prohlášení vedení k auditu; kopii tohoto prohlášení předají účetnímu Komise.
Ke konečné účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
4. Účetní Komise vypracuje konečnou konsolidovanou účetní závěrku na základě informací předložených podle odstavce 2 tohoto článku orgány jinými než Komise a subjekty uvedenými v článku 141. Ke konečné konsolidované účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní Komise prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.
5. Komise konečnou konsolidovanou účetní závěrku a vlastní konečnou účetní závěrku schválí a předá Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. července.
Ke konečné konsolidované účetní závěrce se vydává prohlášení vedení k auditu, jež účetní Komise předá ve stejné lhůtě Účetnímu dvoru.
6. Konečná konsolidovaná účetní závěrka se spolu s prohlášením o věrohodnosti, které předkládá Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování EU a článku 160a Smlouvy o Euratomu, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku Evropské unie.
KAPITOLA 2
Informace o plnění rozpočtu
Článek 149
Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicích
Vedle výkazů a zpráv uvedených v článcích 145 a 146 podává Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou ročně zprávu o rozpočtových zárukách uvedených v čl. 49 odst. 1 písm. d) a jim odpovídajících rizicích.
Tyto informace současně předává Účetnímu dvoru.
Článek 150
Informování o plnění rozpočtu
1. Vedle výkazů a zpráv uvedených v článcích 145 a 146 předává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou měsíčně číselné údaje o plnění rozpočtu, shrnuté alespoň na úrovni kapitol, týkající se příjmů i výdajů vůči všem prostředkům.
Tyto číselné údaje obsahují také informace o využití přenesených prostředků.
Číselné údaje se předávají do deseti pracovních dní od konce každého měsíce.
2. Třikrát ročně, do třiceti pracovních dnů po 31. květnu, 31. srpnu a 31. prosinci, podává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o plnění rozpočtu v příjmech i ve výdajích rozdělených podle kapitol, článků a bodů.
Tyto zprávy obsahují rovněž informace o využití prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků.
3. Číselné údaje a zpráva o plnění rozpočtu se současně předávají Účetnímu dvoru a zveřejňují na internetových stránkách Komise.
4. Účetní předá Evropskému parlamentu a Radě do 15. září každého roku zprávu s informacemi o zjištěných stávajících rizicích, pozorovaných obecných tendencích, nových problémech v oblasti účetnictví, pokroku v účetnictví, včetně případů, na něž upozornil Účetní dvůr, a s informacemi o finančních prostředcích získaných zpět.
KAPITOLA 3
Účetnictví
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 151
Účetní systém
1. Účetní systém orgánu slouží k organizaci rozpočtových a finančních informací tak, aby bylo možné, vkládat, třídit a zaznamenávat číselné údaje.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech a za kalendářní rok.
3. Pověřená schvalující osoba může rovněž vést analytické účty.
Článek 152
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Účetní Komise stanovuje v souladu s článkem 143 po konzultaci s účetními ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 účetní pravidla a harmonizovanou účtovou osnovu, které používají všechny orgány, úřady uvedené v části druhé hlavě V a všechny subjekty uvedené v článku 141.
Oddíl 2
Obecné účty
Článek 153
Obecné účty
Obecné účty zachycují v chronologickém pořadí s využitím metody podvojného zápisu všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou a finanční situaci a aktiva a pasiva orgánů a subjektů uvedených v článku 141.
Článek 154
Účetní zápisy v obecných účtech
1. Zůstatky účtů a pohyby na obecných účtech se zapisují do účetních knih.
2. Každý účetní zápis, včetně oprav v účetních záznamech, se provádí na základě účetních dokladů, na které odkazuje.
3. Účetní systém musí umožnit při kontrole bez potíží vyhledat všechny účetní zápisy.
Článek 155
Účetní opravy
Po uzavření rozpočtového roku až do dne předložení obecných účtů provádí účetní opravy, které, aniž by vyvolaly platby k tíži nebo inkasa ve prospěch uvedeného rozpočtového roku, jsou nezbytné pro věrný a poctivý obraz údajů v těchto účtech. Tyto opravy se řídí účetními pravidly uvedenými v článku 143.
Oddíl 3
Rozpočtové účty
Článek 156
Rozpočtové účetnictví
1. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu.
2. Pro účely odstavce 1 zaznamenávají rozpočtové účty veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace stanovené v části první hlavě IV.
KAPITOLA 4
Inventární soupisy majetku
Článek 157
Inventární soupis
1. Každý orgán a subjekt uvedený v článku 141 vede v souladu se vzorem sestaveným účetním Komise soupisy množství a hodnot veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku Unie.
Každý orgán a subjekt podle článku 141 ověřuje, zda zápisy v inventárním soupisu odpovídají skutečnosti.
2. Prodej hmotného majetku Unie se vhodným způsobem vyhlašuje.
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
KAPITOLA 1
Externí audit
Článek 158
Externí audit prováděný Účetním dvorem
Evropský parlament, Rada a Komise informují Účetní dvůr co nejdříve o všech svých rozhodnutích a pravidlech přijatých podle článků 13, 16, 21, 25, 26, 29 a 40.
Článek 159
Pravidla a postupy auditu
1. Účetní dvůr prověřuje legalitu a správnost všech příjmů a výdajů z hlediska Smluv, rozpočtu, tohoto nařízení, aktů v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení a všech dalších právních aktů přijatých na základě Smluv.
2. Při plnění svých úkolů má Účetní dvůr za podmínek stanovených v článku 161 právo nahlížet do všech dokumentů a informací o finančním řízení útvarů nebo subjektů ve vztahu k operacím financovaným nebo spolufinancovaným Unií. Je oprávněn vyslechnout každého úředníka, který odpovídá za výdajové nebo příjmové operace, a může využít všech kontrolních postupů vhodných pro výše uvedené útvary nebo subjekty. Audit v členských státech se uskutečňuje v součinnosti s vnitrostátními kontrolními orgány, nebo pokud tyto orgány nemají nezbytné pravomoci, s příslušnými vnitrostátními úřady. Účetní dvůr a vnitrostátní kontrolní orgány členských států spolupracují v duchu důvěry a při zachování své nezávislosti.
Účetní dvůr se může za účelem získání všech informací, které jsou nezbytné k plnění úkolů, jimiž byl pověřen Smlouvami nebo právními akty přijatými na jejich základě, účastnit na vlastní žádost kontrolních operací v rámci plnění rozpočtu prováděných kterýmkoli orgánem nebo jeho jménem.
Na žádost Účetního dvora zmocní každý orgán finanční instituce, u kterých jsou vedeny vklady Unie, k tomu, aby umožnily Účetnímu dvoru přesvědčit se o souladu vnějších údajů s účty.
3. Pro plnění svých úkolů oznamuje Účetní dvůr orgánům a úřadům, na které se toto nařízení vztahuje, jména svých zaměstnanců pověřených prováděním auditu u těchto orgánů a úřadů.
Článek 160
Kontroly cenných papírů a hotovosti
Účetní dvůr zajistí, aby byly veškeré cenné papíry a hotovost na vkladech nebo v pokladně zkontrolovány podle dokladů podepsaných vkladateli nebo podle úředních záznamů o držené hotovosti a cenných papírech. Tyto kontroly může provádět sám.
Článek 161
Právo Účetního dvora na přístup
1. Komise, ostatní orgány, subjekty, které spravují příjmy nebo výdaje jménem Unie, a příjemci finančních prostředků poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu a informace, které Účetní dvůr pokládá za nezbytné pro plnění svých úkolů. Poskytnou Účetnímu dvoru veškeré doklady, které se týkají zadávání a provádění veřejných zakázek financovaných z rozpočtu, a veškeré peněžní nebo materiálové účty, všechny účetní záznamy nebo podklady a rovněž související správní dokumenty, všechny dokumenty týkající se příjmů a výdajů, všechny inventární soupisy a všechna organizační schémata útvarů, které Účetní dvůr považuje za nezbytné pro kontrolu zprávy o plnění rozpočtu a výsledku hospodaření na základě záznamů nebo na místě, a pro stejný účel všechny dokumenty a údaje vytvořené nebo uložené elektronicky.
Orgány interního auditu a další útvary dotčených vnitrostátních správních orgánů poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu, kterou Účetní dvůr pokládá za nezbytnou pro provádění svých úkolů.
2. Úředníci, u kterých provádí Účetní dvůr audit, předloží:
a)
své záznamy o pokladní hotovosti, jakékoli jiné hotovosti, cenných papírech a materiálech všeho druhu a podklady týkající se správy finančních prostředků, jíž jsou pověřeni, a rovněž veškeré účetní knihy, rejstříky a ostatní dokumenty, které se k nim vztahují;
b)
korespondenci a jakékoli jiné dokumenty požadované pro plné provedení auditu podle čl. 159 odst. 1.
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) smí požadovat pouze Účetní dvůr.
3. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat dokumenty týkající se příjmů a výdajů Unie, které se nacházejí v držení útvarů orgánů, a zejména útvarů příslušných rozhodovat o příjmech a výdajích, subjektů spravujících příjmy a výdaje jménem Unie a fyzických a právnických osob, které přijímají platby z rozpočtu.
4. Ověření legality a správnosti příjmů a výdajů a kontrola řádného finančního řízení zahrnuje též použití prostředků Unie subjekty mimo orgány, které tyto subjekty získaly formou příspěvků.
5. Vyplácení finančních prostředků Unie příjemcům mimo orgány je vázáno na písemný souhlas těchto příjemců, nebo v případě jejich nesouhlasu na písemný souhlas dodavatelů, zhotovitelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů s tím, že Účetní dvůr provede audit použití poskytnutých částek.
6. Komise poskytne Účetnímu dvoru na jeho žádost veškeré informace o výpůjčních a úvěrových operacích.
7. Použití integrovaných počítačových systémů nesmí omezit přístup Účetního dvora k podkladům.
Článek 162
Výroční zpráva Účetního dvora
1. Účetní dvůr předá Komisi a dotčeným orgánům do 30. června své připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve výroční zprávě. Tyto připomínky zůstávají důvěrné a jsou předmětem sporného řízení. Každý orgán podá svou odpověď Účetnímu dvoru do 15. října. Orgány jiné než Komise předávají své odpovědi současně Komisi.
2. Výroční zpráva obsahuje posouzení řádnosti finančního řízení.
3. Výroční zpráva obsahuje samostatný oddíl pro každý orgán. Účetní dvůr k ní může přiložit jakoukoli souhrnnou zprávu nebo obecné připomínky, které považuje za vhodné.
Účetní dvůr přijme veškerá nezbytná opatření, aby odpovědi orgánů na jeho připomínky byly zveřejněny vedle připomínek nebo za připomínkami, ke kterým se vztahují.
4. Účetní dvůr předá orgánům příslušným k udělení absolutoria a ostatním orgánům do 15. listopadu výroční zprávu doplněnou odpověďmi orgánů a zajistí její zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jakmile Účetní dvůr předá výroční zprávu, poskytne Komise neprodleně dotčeným členským státům informace obsažené ve zprávě, které se týkají správy finančních prostředků, za niž podle platných předpisů odpovídají.
Po obdržení těchto informací podají členské státy do 60 dní svou odpověď Komisi. Komise do 28. února předá souhrn těchto informací Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 163
Zvláštní zprávy Účetního dvora
1. Účetní dvůr předloží dotčenému orgánu nebo subjektu veškeré připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve zvláštní zprávě. Tyto připomínky zůstávají důvěrné a jsou předmětem sporného řízení.
Dotčený orgán nebo subjekt uvědomí Účetní dvůr ve lhůtě dvou a půl měsíce předložení těchto připomínek o jakékoli odpovědi, kterou si přeje k těmto připomínkám učinit.
Účetní dvůr přijme konečné znění zvláštní zprávy během měsíce, který následuje po obdržení odpovědí od dotčených orgánů nebo subjektů.
Zvláštní zprávy spolu s odpověďmi dotčených orgánů nebo subjektů jsou neprodleně předány Evropskému parlamentu a Radě a každý z nich, případně ve spolupráci s Komisí, rozhodne o případných dalších krocích.
Účetní dvůr přijme nezbytná opatření, aby odpovědi dotčených orgánů nebo subjektů na jeho připomínky byly zveřejněny společně se zvláštní zprávou.
2. Stanoviska uvedená v čl. 287 odst. 4 druhém pododstavci Smlouvy o fungování EU, která se nevztahují k návrhům nebo předlohám v rámci legislativního konzultačního postupu, může Účetní dvůr zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. Účetní dvůr rozhodne o jejich zveřejnění po konzultaci s orgánem, který si stanovisko vyžádal nebo jejž se stanovisko týká. Ke zveřejněným stanoviskům jsou připojeny veškeré připomínky dotčených orgánů.
KAPITOLA 2
Absolutorium
Článek 164
Harmonogram postupu udělování absolutoria
1. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 Komisi absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
2. Nelze-li lhůtu stanovenou v odstavci 1 dodržet, sdělí Evropský parlament nebo Rada Komisi důvody odkladu.
3. Pokud Evropský parlament odloží rozhodnutí o udělení absolutoria, snaží se Komise co nejdříve přijmout opatření, která by odstranila nebo umožnila odstranit překážky bránící toto rozhodnutí přijmout.
Článek 165
Postup udělování absolutoria
1. Rozhodnutí o udělení absolutoria se týká účtů všech příjmů a výdajů Unie, z nich vyplývajícího zůstatku a aktiv a pasiv Unie uvedených v rozvaze.
2. Před udělením absolutoria Evropský parlament přezkoumá, poté co tak učiní Rada, závěrečný účet, rozvahu a hodnotící zprávu podle článku 318 Smlouvy o fungování EU. Současně přezkoumá výroční zprávu Účetního dvora, odpovědi kontrolovaných orgánů, všechny relevantní zvláštní zprávy Účetního dvora za uvedený rozpočtový rok a jeho prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací.
3. Komise předloží podle článku 319 Smlouvy o fungování EU a článku 106a Smlouvy o Euratomu Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro hladký průběh udílení absolutoria pro příslušný rozpočtový rok.
Článek 166
Následná opatření
1. V souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování EU a článkem 106 Smlouvy o Euratomu učiní Komise a ostatní orgány všechna vhodná opatření, aby vyhověly připomínkám připojeným k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu a poznámkám provázejícím doporučení o absolutoriu přijaté Radou.
2. Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady podají orgány zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto připomínek a poznámek, a zejména o pokynech daných všem útvarům, které odpovídají za plnění rozpočtu. Členské státy spolupracují s Komisí tak, že jí oznamují opatření učiněná na základě těchto připomínek, aby je Komise mohla zohlednit ve vlastní zprávě. Zprávy orgánů se zasílají rovněž Účetnímu dvoru.
Článek 167
Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnost
ESVČ podléhá postupům stanoveným v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 164, 165 a 166 tohoto nařízení. ESVČ plně spolupracuje s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a v případě potřeby poskytuje další nezbytné informace, a to i formou účasti na zasedáních příslušných subjektů.
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND
Článek 168
Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu
1. Části první a třetí se použijí na příjmy a výdaje orgánů a subjektů uvedených v předpisech týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují podle pravidel stanovených v částech první a třetí.
Článek 169
Přidělování prostředků EZZF na závazky
1. Prostředky EZZF obsahují pro každý rozpočtový rok nerozlišené prostředky, s výjimkou výdajů na opatření podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005, které jsou financovány rozlišenými prostředky.
2. Přenesené prostředky na platby, které nejsou využity na konci rozpočtového roku, se ruší.
3. Prostředky nepřidělené na závazky týkající se opatření uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005 mohou být přeneseny pouze do následujícího rozpočtového roku.
Celková výše přenášených prostředků nesmí v rámci limitu 2 % původních prostředků převýšit částku úprav přímých plateb podle článku 11 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanovují společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (24), provedených v předchozím rozpočtovém roce.
Přenesené prostředky lze vrátit pouze do rozpočtových položek, z nichž jsou financována opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1290/2005.
Přenesené prostředky lze použít pouze k dodatečným platbám konečným příjemcům finančních prostředků, jimž byla v předchozím rozpočtovém roce účetně upravena přímá podpora podle článku 11 nařízení (ES) č. 73/2009.
Komise přijme rozhodnutí o přenosu prostředků do 15. února roku, do kterého mají být prostředky přeneseny, a uvědomí o něm Evropský parlament a Radu.
Článek 170
Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF
1. Komise proplácí výdaje EZOZF vynaložené členskými státy.
2. Rozhodnutí Komise o stanovení výše proplacení těchto výdajů zakládá předběžné souhrnné závazky, které nesmějí překročit celkovou výši prostředků zapsaných pro EZZF.
3. Výdaje na běžnou správu EZZF mohou být každoročně od 15. listopadu rozpočtového roku přiděleny předem na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit tři čtvrtiny součtu celkových odpovídajících prostředků pro rozpočtový rok. Smějí se vztahovat se pouze na výdaje, které rámcově stanoví základní právní akt.
Článek 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků EZZF
1. Výdaje uskutečněné orgány a subjekty uvedenými v předpisech týkajících se EZZF se do dvou měsíců po obdržení výkazů zaslaných členskými státy přidělují na závazky podle kapitol, článků a bodů. Je-li k tomu nutný převod prostředků do příslušných rozpočtových položek, lze tyto závazky přijímat i po uplynutí této dvouměsíční lhůty. Kromě případů, kdy členské státy ještě neprovedly platbu nebo kdy je způsobilost nejistá, zaznamenají se tyto částky ve stejné dvouměsíční lhůtě jako platby.
Závazky uvedené v prvním pododstavci se odečtou od předběžných souhrnných závazků uvedených v článku 170.
2. Předběžné souhrnné závazky přijaté v jednom rozpočtovém roce, ke kterým do 1. února následujícího rozpočtového roku nevznikl závazek v konkrétních položkách rozpočtové nomenklatury, se pro dotčený rozpočtový rok ruší.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí s výhradou kontroly a schválení účetní závěrky.
Článek 172
Účtování výdajů EZZF
V rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtovávají do určitého rozpočtového roku na základě úhrad, jež provede Komise ve prospěch členských států do 31. prosince tohoto rozpočtového roku, za předpokladu, že účetní obdrží příslušný platební příkaz nejpozději 31. ledna následujícího rozpočtového roku.
Článek 173
Převod prostředků EZZF
1. Pokud Komise převádí prostředky podle čl. 26 odst. 1, přijme rozhodnutí do 31. ledna následujícího rozpočtového roku a uvědomí o něm Evropský parlament a Radu podle čl. 26 odst. 1.
2. V jiných případech, než které jsou uvedeny v odstavci 1, předloží Komise své návrhy na převody Evropskému parlamentu a Radě do 10. ledna následujícího rozpočtového roku.
Evropský parlament a Rada rozhodnou o těchto převodech postupem podle článku 27, avšak pro účely tohoto článku se použije lhůta v délce tří týdnů.
Článek 174
Účelově vázané příjmy EZZF
1. Účelově vázané příjmy podle této hlavy se v souladu s čl. 21 odst. 3 účelově váží podle původu příjmu.
2 Výsledek rozhodnutí podle článku 30 nařízení č. 1290/2005 se zapisuje do jediného článku.
HLAVA II
STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
Článek 175
Zvláštní ustanovení
1. Části první a třetí se použijí na příjmy a výdaje orgánů a subjektů uvedených v nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (25), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (26), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu (27), v nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (28), v nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 ze dne 11. července 2006, kterým se zřizuje Fond soudržnosti (29) a v nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (30), jakož i fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva, včetně fondů v rámci programu „Solidarita a řízení migračních toků“, které jsou spravovány v rámci sdíleného řízení podle článku 59 (dále jen „fondy“), není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují podle pravidel stanovených v částech první a třetí.
Článek 176
Závaznost přidělení prostředků na závazky
Evropský parlament a Rada respektují přidělení prostředků na závazky, která vyplývají ze základních právních aktů v oblasti strukturálních opatření, rozvoje venkova a Evropského rybářského fondu.
Článek 177
Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené částky
1. Platby finančních příspěvků z fondů uskutečňuje Komise v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175.
2. Lhůta pro průběžné platby Komise se stanoví v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175.
3. V souladu s nařízeními uvedenými v článku 175 nemá skutečnost, že platby předběžného financování na určité opatření byly zcela nebo zčásti vráceny, vliv na snížení příspěvku, který je z fondů na uvedené opatření poskytován.
Vrácené částky jsou vnitřním účelově vázaným příjmem podle čl. 21 odst. 3 písm. c).
Nakládání s částkami vrácenými členskými státy a jeho důsledky pro výši finančních příspěvků z fondů se řídí nařízeními uvedenými v článku 175.
4. Odchylně od článku 14 lze prostředky na závazky plynoucí z vrácených plateb předběžného financování, které jsou k dispozici k 31. prosinci, přenášet až do doby ukončení programu a využívat je podle potřeby za podmínky, že žádné jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici.
5. V rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtovávají do určitého rozpočtového roku na základě úhrad, jež provede Komise ve prospěch členských států do 31. prosince daného rozpočtového roku, včetně výdajů zaúčtovaných do 31. ledna následujícího rozpočtového roku proti prostředkům na platby daným k dispozici v měsíci následujícím po převodech uvedených v článku 179.
Článek 178
Rušení prostředků přidělených na závazky
1. Prostředky přidělené na závazek v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175 Komise automaticky zruší.
2. Takto zrušené prostředky mohou být znovu dány k dispozici v případě zjevného omylu, který lze připisovat pouze Komisi.
Za tímto účelem přezkoumá Komise zrušení prostředků učiněná během předchozího rozpočtového roku a rozhodne do 15. února běžného rozpočtového roku, zda je vzhledem k potřebám nutné dát odpovídající prostředky opětovně k dispozici.
Článek 179
Převod prostředků
1. S výjimkou Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova může Komise převádět operační výdaje uvedené v této hlavě z jedné hlavy rozpočtu do druhé za podmínky, že jsou dotčené prostředky použity pro stejný účel ve smyslu nařízení uvedených v článku 175 nebo že představují výdaje na technickou pomoc. Příslušná rozhodnutí Komise přijme do 31. ledna následujícího rozpočtového roku.
2. V jiných případech, než které jsou uvedeny v odstavci 1, může Komise své návrhy na převody prostředků na platby do fondů předložit Evropskému parlamentu a Radě do 10. ledna následujícího rozpočtového roku. Převod prostředků na platby lze provést z kteréhokoli rozpočtového bodu. Evropský parlament a Rada rozhodnou o těchto převodech postupem podle článku 27, avšak pro účely tohoto článku se použije lhůta v délce tří týdnů.
3. Jestliže Evropský parlament a Rada převod neschválí nebo jej schválí jen zčásti, zaúčtuje se odpovídající část výdajů uvedených v čl. 177 odst. 5 k tíži prostředků na platby následujícího rozpočtového roku.
Článek 180
Řízení, výběr projektů a audit
Řízení, výběr a audit projektů se řídí nařízeními uvedenými v článku 175.
HLAVA III
VÝZKUM
Článek 181
Prostředky na výzkum
1. Části první a třetí se použijí na prostředky na výzkum a technický rozvoj, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Tyto prostředky se zapisují buď do jedné z hlav rozpočtu, které se týkají oblasti politiky výzkumu spojené s „nepřímým výzkumem“ a „přímým výzkumem“, nebo do některé kapitoly týkající se výzkumných činností v jiné hlavě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů operací spadajících pod výzkum.
2. S prostředky souvisejícími s příjmy z Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, který byl zřízen Protokolem č. 37 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeným ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se zachází jako s účelově vázanými příjmy ve smyslu článku 21. Prostředky na závazky vytvořené těmito příjmy se dají k dispozici neprodleně po provedení odhadu výše pohledávek a prostředky na platby se dají k dispozici neprodleně po obdržení příjmů.
3. Operační výdaje uvedené v této hlavě může Komise převádět z jedné hlavy rozpočtu do jiné, pokud jsou tyto prostředky použity pro stejný účel.
4. Odborníci odměňovaní z prostředků na výzkum a technický rozvoj jsou přijímáni podle postupů, které Evropský parlament a Rada stanoví současně s přijetím každého rámcového výzkumného programu nebo v souladu s odpovídajícím pravidly pro účast podniků, výzkumných center a univerzit.
Článek 182
Přidělování prostředků na výzkum
1. Prostředky na závazky odpovídající objemu závazků zrušených v důsledku úplného nebo částečného neuskutečnění projektů týkajících se výzkumu, na něž byly určeny, mohou být ve výjimečných a řádně odůvodněných případech dány znovu k dispozici, je-li nezbytné provést původně plánovaný program a rozpočet pro dotčený rozpočtový rok (rok n) neobsahuje finanční prostředky na tento účel.
2. Pro účely odstavce 1 Komise na počátku každého rozpočtového roku přezkoumá prostředky na závazky zrušené během předchozího rozpočtového roku (rok n - 1) a v závislosti na požadavcích vyhodnotí, zda je potřeba dát tyto prostředky znovu k dispozici.
Na základě tohoto posouzení může Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě do 15. února každého rozpočtového roku vhodné návrhy, přičemž pro každý rozpočtový bod uvede důvody, proč by měly být tyto prostředky dány znovu k dispozici.
3. Evropský parlament a Rada rozhodnou o návrhu Komise ve lhůtě šesti týdnů. Není-li v této lhůtě rozhodnuto, považují se návrhy za schválené.
Výše prostředků na závazky daných znovu k dispozici v roce n nesmí za žádných okolností překročit 25 % celkové částky uvolněné ze závazku v téže rozpočtové položce v roce n - 1.
4. Prostředky na závazky, jež jsou znovu dány k dispozici, nesmějí být přeneseny do dalšího roku.
Právní závazky, jež se vztahují k prostředkům na závazky daným znovu k dispozici, musí být přijaty do 31. prosince roku n.
Na konci roku n příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek prostředků na závazky daných znovu k dispozici s konečnou platností zruší.
Článek 183
Společné výzkumné středisko
1. Společné výzkumné středisko (SVS) může v rámci účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu podle části první hlav V a VI, jež jsou zcela nebo zčásti financována z rozpočtu, získávat financování z prostředků zapsaných v jiných hlavách a kapitolách, než jsou uvedeny v čl. 181 odst. 1.
Pro účely účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu je SVS považováno za právnickou osobu usazenou v členském státě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se SVS.
2. Prostředky na následující činnosti se považují za účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 2:
a)
řízení o udělení grantu a zadávací řízení, jichž se SVS účastní;
b)
činnost SVS prováděnou jménem třetích osob nebo
c)
činnost v rámci správní dohody s jinými orgány nebo útvary Komise o poskytování vědecko-technických služeb.
Prostředky na závazky vytvořené příjmy podle prvního pododstavce písm. a) a c) jsou dány k dispozici ihned po odhadu pohledávek.
Prostředky na činnost podle prvního pododstavce písm. c), které nebyly v průběhu pěti let použity, se zruší.
3. Použití prostředků se uvádí v analytických účtech ve výsledném účtu plnění rozpočtu pro jednotlivé kategorie akcí, ke kterým se vztahuje; je odděleno od příjmů pocházejících od třetích osob, veřejných nebo soukromých, i od příjmů pocházejících z ostatních služeb poskytovaných Komisí třetím osobám.
4. Při účasti na řízeních o udělení grantu a zadávacích řízeních v souladu s odstavcem 1 tohoto článku se na SVS nevztahují podmínky stanovené v článku 106, čl. 107 odst. 1 písm. b) a c), článcích 108 a 109 a čl. 131 odst. 4 a 5 o vyloučení a o sankcích v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek a udělováním grantů.
Požadavky na hospodářskou a finanční způsobilost se v případě SVS považují za splněné.
SVS je osvobozeno od povinnosti skládat jistotu podle článků 115 a 134.
5. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek uvedená v části první hlavě V se nepoužijí na činnost, kterou SVS provádí jménem třetích osob.
6. Odchylně od článku 26 může Komise v rámci hlavy rozpočtu týkající se oblasti politiky „Přímý výzkum“ provádět převody mezi kapitolami do výše 15 % prostředků v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
HLAVA IV
VNĚJŠÍ ČINNOST
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 184
Vnější akce
1. Části první a třetí se použijí na vnější akce financované z rozpočtu, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se činností, které lze financovat v rámci vnějších akcí.
2. Prostředky určené na akce uvedené v odstavci 1 používá Komise:
a)
buď v rámci samostatně poskytovaných podpor; nebo
b)
v partnerství se třetími zeměmi podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu i) na základě podpisu finanční dohody.
3. Jsou-li vnější akce financovány jak z prostředků zapsaných v rozpočtu, tak z vnějších účelově vázaných příjmů ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b), prostředky, jež po uplynutí smluvní doby příslušné akce uvedené v čl. 189 odst. 2 nebyly přiděleny na závazky, se na poměrném základě vrátí po odečtení jednorázové částky odpovídající výdajům na audit, hodnocení a nepředvídané události, kterou lze přidělit na závazky později.
4. Ustanovení čl. 90 odst. 4 druhého pododstavce se nevztahuje na akce uvedené v této hlavě.
V případě grantů ve výši přesahující 5 000 000 EUR na vnější akce uskutečňované v rámci přímého řízení nesmějí v průběhu akce zůstat nezúčtovány více než dvě platby předběžného financování.
KAPITOLA 2
Provádění akcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 185
Provádění vnějších akcí
Akce uvedené v této hlavě mohou být prováděny přímo Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a), v rámci sdíleného řízení podle čl. 58 odst. 1 písm. b) nebo nepřímo kterýmkoli subjektem či osobou pověřeným podle čl. 58 odst. 1 písm. c) v souladu s příslušnými ustanoveními článků 58 až 63. Za účelem dosažení společného cíle mohou být prostředky určené na vnější akce spojeny s finančními prostředky, které pocházejí z jiných zdrojů.
Oddíl 2
Rozpočtová podpora a svěřenské fondy sdružující více dárců
Článek 186
Použití rozpočtové podpory
1. Jestliže tak stanoví příslušné základní právní akty, může Komise přijímající třetí zemi poskytnout rozpočtovou podporu, pokud je správa veřejných financí této země dostatečně transparentní, spolehlivá a účinná.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozpočtové podpory a povinností příjemců finančních prostředků.
2. V rozhodnutí o financování uvedeném v článku 84 musí být podrobně uvedeny cíle a očekávané výsledky poskytování rozpočtové podpory přijímající třetí zemi. Vyplácení příspěvků Unie musí být založeno na splnění podmínek uvedených v odstavci 1, včetně zdokonalení správy veřejných financí, a na jasných a objektivních ukazatelích dosažených výsledků, které jsou základem hodnocení pokroku v daném odvětví v časovém průběhu.
3. Komise začlení do odpovídající finanční dohody uzavřené podle čl. 184 odst. 2 písm. b) vhodná ustanovení, podle nichž se má přijímající třetí země zavázat, že v případě zjištění závažných nesrovnalostí při výplatě příslušných prostředků Unie, které lze této zemi přičítat, neprodleně vrátí veškeré finanční prostředky na příslušnou akci nebo jejich část.
K vrácení finančních prostředků podle prvního pododstavce se může použít čl. 80 odst. 1 druhý pododstavec.
4. Komise v přijímajících třetích zemích podporuje rozvíjení možností parlamentní kontroly a auditu a zvyšování transparentnosti a přístupu veřejnosti k informacím.
Článek 187
Svěřenské fondy Unie pro vnější akce
1. Pro akce v případě mimořádných událostí, akce po odeznění mimořádných událostí a pro tematicky zaměřené akce může Komise na základě dohod s dalšími dárci zřizovat svěřenské fondy. Cíle svěřenských fondů se stanoví v jejich zřizovacím aktu.
2. Svěřenské fondy Unie se používají v souladu se zásadami řádného finančního řízení, transparentnosti, proporcionality, zákazu diskriminace a rovného zacházení a se zvláštními cíli stanovenými v jednotlivých zřizovacích aktech.
Svěřenské fondy Unie používá přímo Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. a), s výjimkou svěřenských fondů Unie pro akce v případě mimořádných událostí a po odeznění těchto událostí, které mohou být používány nepřímo tím, že úkoly spojenými s plněním rozpočtu jsou pověřeny subjekty podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů i), ii), v) a vi).
3. Svěřenské fondy Unie musí splňovat tyto podmínky:
a)
jsou přínosem pro opatření Unie: svěřenské fondy se na úrovni Unie vytvoří a použijí pouze tehdy, pokud lze jejich cílů zejména z důvodu rozsahu nebo potenciálních účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie než na úrovni členských států;
b)
zajišťují jasnou politickou viditelnost Unie, výhody z hlediska řízení, jakož i lepší kontrolu Unie nad riziky a vyplácením příspěvků Unie a dalších dárců. Tyto fondy by neměly být vytvořeny, pokud pouze zdvojují stávající možnosti financování a podobné nástroje, aniž by přinášely další výhody.
4. Pro každý svěřenský fond Unie je ustavena správní rada, které předsedá Komise, ve které jsou zastoupeni dárci a v úloze pozorovatelů členské státy, jež do fondu nepřispěly, a která rozhoduje o využití finančních prostředků.
5. Svěřenské fondy Unie se zřizují na dobu určitou, která je vymezena v jejich zřizovacím aktu. Tato doba může být rozhodnutím Komise na žádost správní rady dotčeného svěřenského fondu prodloužena.
Evropský parlament nebo Rada mohou Komisi požádat, aby do fondu přestala poskytovat prostředky a aby případně přehodnotila zřizovací akt s cílem svěřenský fond zlikvidovat. V tomto případě se veškeré zbývající finanční prostředky na poměrném základě vrátí jako obecný příjem do rozpočtu, členským státům, které do něj přispěly, a ostatním dárcům.
6. Příspěvky Unie a dalších dárců se vkládají na zvláštní bankovní účet. Příspěvky Unie se na tento účet převádějí na základě řádně zdůvodněné žádosti o provedení platby obsahující prognózy čerpání, s přihlédnutím k zůstatku na účtu a k potřebě dalších plateb, která z toho vyplývá. Prognózy čerpání se poskytují ročně, nebo je-li to vhodné, pololetně.
Příspěvky nejsou součástí rozpočtu a spravuje je Komise v rámci odpovědnosti pověřené schvalující osoby.
Účetním svěřenského fondu Unie je účetní Komise. Odpovídá za stanovení účetních postupů a sestavení účtové osnovy, jež jsou společné pro všechny svěřenské fondy Unie.
Interní auditor Komise a Účetní dvůr vykonávají vůči svěřenským fondům stejné pravomoci jako vůči ostatním akcím prováděným Komisí.
Účetní zřizuje i ruší zvláštní bankovní účet svěřenského fondu.
Komise zajistí, aby byly povinnosti účetního a schvalující osoby přísně odděleny.
Prostředky fondu přidělují na závazky a vyplácejí účastníci finančních operací z Komise vymezení v části první hlavě IV kapitole 3.
7. Komise je zmocněna čerpat nejvýše 5 % částky vložené do svěřenského fondu na pokrytí vzniklých nákladů na správu v roce, v němž začaly být přípěvky uvedené v odstavci 6 používány. Po dobu existence svěřenského fondu se tyto poplatky za řízení považují za rovnocenné účelově vázaným příjmům ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b).
Účetní provádí inkasní příkazy související s akcemi financovanými ze svěřenských fondů. Příjmy plynoucí z úhrady těchto inkasních příkazů se vracejí na zvláštní bankovní účet svěřenského fondu. Rušení inkasních příkazů a upuštění od inkasa se provádí podle pravidel stanovených v článku 80.
8. Komise předkládá návrhy rozhodnutí na zřízení, prodloužení trvání či likvidaci svěřenského fondu Unie věcně příslušnému výboru uvedenému v základním právním aktu, který upravuje příspěvek Unie do svěřenského fondu Unie.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se řízení, výkaznictví a řádné správy svěřenských fondů pro vnější akce.
10. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě každý rok komplexní a podrobnou zprávu o činnostech podporovaných svěřenskými fondy Unie, o jejich využívání a výsledcích i o jejich účtech. Komise přiloží svou zprávu ke shrnutí výročních zpráv uvedenému v čl. 66 odst. 9 třetím pododstavci.
Oddíl 3
Jiné způsoby řízení
Článek 188
Provádění vnějších akcí v rámci nepřímého řízení
1. Provádění akcí řízených nepřímo podle čl. 58 odst. 1 písm. c) podléhá dohledu Komise a delegací Unie podle čl. 56 odst. 2. Dohled je vykonáván buď předchozím schválením, nebo kontrolami ex post, nebo kombinovaným postupem.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se provádění nepřímo řízených vnějších akcí.
Článek 189
Finanční dohody o provádění vnějších akcí
1. Pro prováděné vnější akce se použije jeden nebo více těchto nástrojů:
a)
finanční dohoda mezi Komisí a některým ze subjektů nebo osob uvedených v článku 185;
b)
smlouva nebo grantová dohoda mezi Komisí a fyzickými nebo právnickými osobami odpovědnými za provedení akcí.
Podmínky, za nichž je vnější pomoc poskytována, stanovuje nástroj, kterým se řídí finanční dohody, smlouvy nebo grantové dohody uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b).
2. Finanční dohody se subjekty uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) se uzavírají do 31. prosince roku n + 1, přičemž rokem n je rok, v jehož průběhu byl přijat rozpočtový závazek.
Ve finančních dohodách musí být stanovena lhůta, ve které jsou subjekty uvedené v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) povinny uzavřít individuální smlouvy a grantové dohody, kterými se provádí daná akce. Tato lhůta činí nejvýše tři roky ode dne uzavření finanční dohody, kromě:
a)
akcí financovaných větším počtem dárců;
b)
individuálních smluv týkajících se auditu a hodnocení;
c)
těchto výjimečných okolností:
i)
dodatků k již uzavřeným smlouvám;
ii)
individuálních smluv uzavíraných po předčasném ukončení platnosti stávající smlouvy;
iii)
změny subjektu pověřeného plněním svěřených úkolů.
3. Odstavec 2 se nevztahuje na víceleté programy, pro jejichž provádění se využívají části závazků, v těchto případech:
a)
v případě nástroje předvstupní pomoci;
b)
v případě nástroje evropské politiky sousedství a partnerství.
V uvedených případech Komise v souladu s odvětvovými pravidly automaticky zruší závazek k těmto prostředkům.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních dohod o provádění vnějších akcí.
KAPITOLA 3
Zadávání veřejných zakázek
Článek 190
Zadávání veřejných zakázek na vnější akce
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zadávání veřejných zakázek na vnější akce.
2. Ustanovení části první hlavy V kapitoly 1, která se týkají obecných ustanovení o zadávání veřejných zakázek, se použijí na veřejné zakázky podle této hlavy s výhradou zvláštních ustanovení o finančních limitech a o postupech zadávání vnějších veřejných zakázek, která mají být obsažena v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Veřejnými zadavateli pro účely této kapitoly jsou:
a)
Komise jménem a na účet jedné nebo více třetích zemí;
b)
subjekty a osoby uvedené v článku 185 a pověřené příslušnými úkoly při plnění rozpočtu.
3. Zadávací řízení jsou upravena ve finančních dohodách uvedených v článku 189.
4. Tato kapitola se nepoužije na akce prováděné podle odvětvových základních právních aktů, jež se týkají pomoci pro řešení krizí, operací civilní ochrany a operací humanitární pomoci.
Článek 191
Pravidla účasti v zadávacím řízení
1. Zadávacího řízení se mohou za stejných podmínek účastnit všechny osoby spadající do oblasti působnosti Smluv a všechny ostatní fyzické či právnické osoby v souladu se zvláštními ustanoveními základních právních aktů upravujících dotčenou oblast spolupráce.
2. V případech uvedených v čl. 54 odst. 2 může být za výjimečných, příslušnou schvalující osobou řádně odůvodněných okolností rozhodnuto umožnit účast v zadávacím řízení státním příslušníkům jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v odstavci 1.
3. Pokud se má použít dohoda o rozšíření trhů se zbožím nebo službami, jejichž stranou je Unie, jsou za podmínek stanovených v uvedené dohodě veřejné zakázky financované z rozpočtu otevřeny i státním příslušníkům jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla účasti v zadávacím řízení.
KAPITOLA 4
Granty
Článek 192
Financování vnějších akcí v plném rozsahu
Akce může být financována z rozpočtu v plném rozsahu jen tehdy, pokud je to pro její uskutečnění nezbytné.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se financování vnějších akcí v plném rozsahu.
Článek 193
Pravidla použitelná pro granty na vnější akce
Řízení o udělení grantu, která mají použít v rámci nepřímého řízení subjekty uvedené v článku 185, se stanovují v dohodách mezi Komisí a těmito subjekty.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se řízení o udělení grantu, která se použijí v rámci nepřímého řízení.
KAPITOLA 5
Kontrola účtů
Článek 194
Kontrola v oblasti vnějších akcí prováděná Unií
Každá dohoda mezi Komisí a subjektem uvedeným v článku 185 nebo grantová dohoda či rozhodnutí o udělení grantu musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontroly veškerých dokladů i kontroly na místě u všech zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
HLAVA V
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 195
Evropské úřady
1. Za „evropské úřady“ se pro účely této hlavy považují správní struktury vytvořené jedním nebo více orgány k plnění zvláštních průřezových úkolů.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se působnosti evropských úřadů a delegací orgánů v evropských úřadech.
2. Tato hlava, s výjimkou článků 198, 199 a 200, se vztahuje také na činnost Evropského úřadu pro boj proti podvodům.
3. Části první a třetí se použijí na činnost evropských úřadů, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Článek 196
Prostředky evropských úřadů
1. Prostředky jednotlivých evropských úřadů, jejichž celková výše se zapisuje ve zvláštní rozpočtové položce v oddíle rozpočtu „Komise“, se podrobně rozepisují v příloze k uvedenému oddílu.
Příloha má formu výkazu příjmů a výdajů, který je rozdělen stejným způsobem jako oddíly rozpočtu.
Prostředky zapsané v uvedené příloze pokrývají veškeré finanční potřeby jednotlivých evropských úřadů při plnění jejich úkolů jménem orgánů.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se prostředků pro evropské úřady, včetně podmínek, za kterých účetní pověřuje výkonem některých úkolů, a správy pokladny a bankovních účtů.
2. Plány pracovních míst jednotlivých evropských úřadů se připojují k plánu pracovních míst Komise.
3. Ředitelé jednotlivých evropských úřadů rozhodují o převodech v rámci přílohy podle odstavce 1. Komise o těchto převodech uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Účetní závěrky jednotlivých evropských úřadů tvoří nedílnou součást účetní závěrky Unie uvedené v článku 141.
Článek 197
Schvalující osoba v evropských úřadech
V souvislosti s prostředky zapsanými v příloze pro jednotlivé evropské úřady pověří Komise ředitele dotčeného evropského úřadu výkonem pravomocí schvalující osoby v souladu s článkem 65.
Článek 198
Účetnictví interinstitucionálních evropských úřadů
1. Každý interinstitucionální evropský úřad vede analytické účty svých výdajů, které umožňují určit podíl služeb poskytovaných jednotlivým orgánům. Ředitel evropského úřadu stanoví po schválení řídícím výborem kritéria pro tento účetní systém.
2. Poznámky ke konkrétní rozpočtové položce, ve které jsou zapsány celkové prostředky každého interinstitucionálního evropského úřadu, uvádějí odhad nákladů na služby poskytované uvedeným úřadem každému orgánu. Odhad je založen na analytických účtech uvedených v odstavci 1.
3. Každý interinstitucionální evropský úřad oznamuje dotčeným orgánům výsledky analytických účtů.
Článek 199
Pověřování pravomocemi schvalující osoby u interinstitucionálních evropských úřadů
1. Každý orgán může pověřit ředitele interinstitucionálního evropského úřadu plněním úkolů schvalující osoby pro správu prostředků zapsaných ve svém oddíle, přičemž zároveň stanoví meze a podmínky tohoto pověření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování ředitele interinstitucionálního evropského úřadu plněním úkolů schvalující osoby.
2. Interní auditor Komise vykonává veškeré funkce uvedené v části první hlavě IV kapitole 9.
Článek 200
Služby poskytované třetím osobám
Pokud evropský úřad poskytuje v rámci své pravomoci za úplatu plnění třetím osobám, vydá jeho ředitel po schválení řídícím výborem zvláštní předpisy o podmínkách, za kterých jsou tato plnění poskytována, a o vedení odpovídajících účtů.
HLAVA VI
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 201
Obecná ustanovení
1. Části první a třetí se použijí na správní prostředky, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozsahu správních prostředků a záruk za nájem.
Článek 202
Závazky
1. Běžné správní výdaje mohou být každoročně od 15. října předem přidělovány na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit čtvrtinu prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou a uvedených v odpovídající rozpočtové položce pro běžný rozpočtový rok. Nesmějí být použity na výdaje nového druhu, které nebyly rámcově schváleny v posledním řádně přijatém rozpočtu.
2. Výdaje, které se podle právních předpisů nebo smluvních ustanovení hradí předem, například nájemné, mohou být hrazeny od 1. prosince k tíži prostředků následujícího rozpočtového roku. V tomto případě neplatí omezení uvedené v odstavci 1.
Článek 203
Zvláštní ustanovení o správních prostředcích
1. Správní prostředky jsou nerozlišené.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zvláštních správních prostředků, včetně budov a záloh vyplacených zaměstnancům orgánů.
2. Správní výdaje vyplývající ze smluv, které se vztahují na období delší než jeden rozpočtový rok, ať již kvůli místním zvyklostem, nebo protože se jedná o dodávky zařízení, se zapisují k tíži rozpočtu toho rozpočtového roku, ve kterém se uskutečnily.
3. Každý orgán poskytuje každoročně do 1. června Evropskému parlamentu a Radě pracovní dokument o své politice v oblasti nemovitostí, který obsahuje tyto informace:
a)
pro každou budovu výdaje a rozlohu hrazené z prostředků odpovídajících rozpočtových položek;
b)
očekávaný vývoj globálního plánování rozlohy a lokalit v nadcházejících letech a popis projektů v oblasti nemovitostí ve fázi plánování, které již byly stanoveny;
c)
konečné podmínky a náklady a důležité informace o uskutečňování nových projektů v oblasti nemovitostí předložených dříve Evropskému parlamentu a Radě postupem podle odstavců 4 a 5 a neuvedených v pracovních dokumentech z předchozího roku.
4. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet, informuje orgán Evropský parlament a Radu co nejdříve o požadované rozloze nemovitosti a o předběžném plánování, a to před případným průzkumem místního trhu v případě smluv v oblasti nemovitostí nebo před vydáním výzvy k podání nabídky v případě stavebních prací.
5. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet, předloží orgán projekt v oblasti nemovitostí, včetně podrobného odhadu nákladů a jeho financování, a také seznam návrhů smluv, které mají být použity, a před uzavřením smluv požádá Evropský parlament a Radu o jejich schválení. Na žádost orgánu se s předloženými dokumenty vztahujícími se k projektu v oblasti nemovitostí zachází důvěrně.
S výjimkou mimořádných nepředvídatelných okolností projedná Rada a Evropský parlament projekt v oblasti nemovitostí do čtyř týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely.
Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto čtyřtýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
Jestliže Evropský parlament nebo Rada v průběhu tohoto čtyřtýdenního období vznesou opodstatněné námitky, prodlouží se toto období o dva týdny.
Přijme-li Evropský parlament nebo Rada rozhodnutí v neprospěch projektu v oblasti nemovitostí, dotčený orgán svůj návrh vezme zpět a může předložit návrh nový.
6. V případě mimořádných nepředvídatelných okolností mohou být informace stanovené v odstavci 4 předloženy společně s projektem v oblasti nemovitostí. Evropský parlament a Rada projednají projekt v oblasti nemovitostí do dvou týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely. Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto dvoutýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
7. U následujících projektů v oblasti nemovitostí se má za to, že mohou mít značný finanční dopad na rozpočet:
i)
koupě pozemku;
ii)
koupě, prodej, přestavba, výstavba budov nebo jakýkoli projekt spojující tyto prvky, které mají proběhnout ve stejném období, jehož výše přesahuje 3 000 000 EUR;
iii)
veškeré nové smlouvy týkající se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv a obnovení stávajících smluv za méně výhodných podmínek), na něž se nevztahuje bod ii), s ročními výdaji ve výši alespoň 750 000 EUR;
iv)
prodloužení platnosti nebo obnova stávajících smluv týkajících se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv) za stejných nebo méně výhodných podmínek, s ročními výdaji ve výši alespoň 3 000 000 EUR.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na ty projekty v oblasti nemovitostí, které mají interinstitucionální povahu, a na delegace Unie.
8. Aniž je dotčen článek 17, lze plán koupě budovy financovat na základě půjčky, kterou předem schválí Evropský parlament a Rada.
Smlouvy o půjčce se uzavírají a půjčky se splácejí v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s řádným ohledem na nejlepší finanční zájem Unie.
Pokud orgán navrhuje, aby se koupě financovala půjčkou, uvede ve finančním plánu, který má být předložen spolu se žádostí o předchozí schválení dotčeným orgánem, zejména maximální míru financování, dobu financování, druh financování, podmínky financování a úsporu ve srovnání s jinými druhy smluvních ujednání.
Evropský parlament a Rada projednají žádost o předchozí schválení koupě do čtyř týdnů ode dne, kdy ji oba orgány obdržely. Koupě na základě půjčky se považuje za zamítnutou, pokud ji Evropský parlament a Rada v uvedené lhůtě výslovně neschválí.
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 204
Placení externí odborníci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se placených externích odborníků, včetně zvláštního postupu pro výběr fyzických osob jako placených externích odborníků, aby orgánům poskytovali pomoc při hodnocení žádostí o grant, projektů a nabídek a v konkrétních případech stanoviska či rady.
Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností. Jejich výběr probíhá na základě kritérií dodržujících zásady zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 205
Přechodná ustanovení
1. Pokud jde o fondy uvedené v čl. 175 odst. 1, u kterých jsou základní právní akty zrušeny před 1. lednem 2013, mohou být prostředky přidělené na závazek zrušené podle článku 178 znovu dány k dispozici v případě zjevného omylu přičitatelného pouze Komisi nebo v případě mimořádných nepředvídatelných okolností se závažnými následky pro provádění operací podporovaných těmito fondy.
2. Komise může převádět z jedné hlavy rozpočtu do druhé prostředky na provozní výdaje uvedené v nařízeních (ES) č. 1260/1999, (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 1080/2006, (ES) č. 1081/2006, (ES) č. 1083/2006, (ES) č. 1084/2006 a (ES) č. 1198/2006, u kterých je stále třeba provést platby Unie k finančnímu vyrovnání nesplněných závazků Unie do ukončení dotyčné pomoci, pokud jsou dotčené prostředky použity pro stejný účel nebo souvisejí s iniciativami Unie nebo s opatřeními v oblasti technické pomoci a inovací a jsou převedeny na opatření stejné povahy.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přechodných ustanovení.
Článek 206
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Evropský parlament a Rada jsou oprávněny získávat jakékoli informace nebo vysvětlení týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich působnosti.
Článek 207
Finanční limity a částky
Aniž je dotčen článek 118, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví veškeré finanční limity a částky stanovené v tomto nařízení.
Článek 208
Rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu.
Uvedené rámcové finanční nařízení je založeno na zásadách a pravidlech stanovených v tomto nařízení.
Finanční pravidla těchto subjektů smějí odchýlit od rámcového finančního nařízení pouze tehdy, je-li to nezbytné pro jejich zvláštní potřeby, a s předchozím souhlasem Komise.
2. Evropský parlament uděluje subjektům uvedeným v odstavci 1 na doporučení Rady absolutorium za plnění rozpočtů. Subjekty uvedené v odstavci 1 plně spolupracují s orgány zapojenými do postupů udělování absolutoria a v případě potřeby poskytnou veškeré další nezbytné informace, mimo jiné i prostřednictvím účasti na schůzích příslušných subjektů.
3. Interní auditor Komise vykonává vůči subjektům uvedeným v odstavci 1 stejné pravomoci jako vůči Komisi.
4. Nezávislý externí auditor ověří, zda jsou v roční účetní závěrce každého ze subjektů uvedených v odstavci 1 řádně zaznamenány jeho příjmy, výdaje a finanční situace před konsolidací v rámci konečné účetní závěrky Komise. Není-li v základním právním aktu uvedeném v odstavci 1 stanoveno jinak, vypracuje Účetní dvůr v případě každého subjektu zvláštní výroční zprávu v souladu s požadavky čl. 287 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Při vypracovávání této zprávy Účetní dvůr vezme v úvahu auditní činnost nezávislého externího auditora a opatření přijatá na základě jeho zjištění.
Článek 209
Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru
Subjekty s právní subjektivitou, jež jsou zřízeny základním právním aktem a jsou pověřeny realizací partnerství soukromého a veřejného sektoru, přijmou finanční pravidla své činnosti.
Tato pravidla zahrnují soubor zásad nezbytných pro zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 vzorové finanční nařízení, které stanoví zásady nezbytné pro zajištění řádného finančního řízení finančních prostředků Unie a které bude založeno na článku 60.
Finanční pravidla těchto subjektů se smějí odchýlit od vzorového finančního nařízení pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jejich zvláštních potřeb a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 210
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 je svěřena Komisi do konce prvního víceletého finančního rámce na období po roce 2013 uvedeného v článku 312 Smlouvy o fungování EU. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději dva roky před koncem prvního víceletého finančního rámce. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o období odpovídající následujícím víceletým finančním rámcům, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem platnosti odpovídajícího víceletého finančního rámce.
3. Pravomoc přijímat akty a přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 mohou Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení pravomoci se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí o zrušení pravomoci nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 211
Přezkum
Toto nařízení bude přezkoumáno pokaždé, kdy se to ukáže nezbytné, a v každém případě nejpozději dva roky před koncem prvního víceletého finančního rámce pro období po roce 2013.
Tento přezkum se bude mimo jiné týkat uplatňování části první hlavy VIII.
Článek 212
Zrušení
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2013 s výjimkou:
a)
článků 53 až 57, které se i nadále použijí na všechny závazky přijaté do 31. prosince 2013;
b)
čl. 166 odst. 3 druhého pododstavce písm. a), který se i nadále použije na všechny závazky přijaté do 31. prosince 2012;
c)
čl. 166 odst. 3 druhého pododstavce písm. b), který se i nadále použije na všechny závazky přijaté mezi 1. lednem 2013 a 31. prosincem 2013.
Část první hlava VI nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se i nadále použije na grantové dohody podepsané a rozhodnutí o udělení grantu oznámená do 31. prosince 2013 v rámci souhrnných závazků rozpočtu na rok 2012 nebo dřívější roky, pokud tak rozhodne příslušná schvalující osoba s náležitým ohledem na zásady rovného zacházení a transparentnosti.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.
Článek 213
Přezkum týkající se ESVČ
Ustanovení čl. 68 odst. 1 třetího pododstavce a čl. 98 odst. 2 druhého pododstavce budou v roce 2013 přezkoumána s náležitým ohledem na zvláštní povahu ESVČ, a zejména delegací Unie, a případně s ohledem na náležitou kapacitu ESVČ v oblasti finančního řízení.
Článek 214
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013 s výjimkou:
a)
článků 58 až 63, které se použijí výhradně na závazky přijaté od 1. ledna 2014;
b)
čl. 50 odst. 1 druhého pododstavce písm. c) a článků 82, 139 a 140, které se použijí ode dne 1. ledna 2014;
c)
článků 177, 179 a 210, které se použijí ode dne 27. října 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ, EURATOM) č. 966/2012
z 25. októbra 2012,
o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002
OBSAH
PRVÁ ČASŤ
SPOLOČNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
PREDMET, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Článok 3
Súlad sekundárnych právnych predpisov s týmto nariadením
Článok 4
Obdobia, dátumy a lehoty
Článok 5
Ochrana osobných údajov
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článok 6
Dodržiavanie rozpočtových zásad
Kapitola 1
Zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu
Článok 7
Rozsah pôsobnoti rozpočtu
Článok 8
Osobitné pravidlá pre zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu
Kapitola 2
Zásada ročnej platnosti
Článok 9
Vymedzenie pojmu
Článok 10
Typ rozpočtových prostriedkov
Článok 11
Účtovanie príjmov a rozpočtových prostriedkov
Článok 12
Viazanie rozpočtových prostriedkov
Článok 13
Zrušenie a prenos rozpočtových prostriedkov
Článok 14
Pravidlá prenosu pripísaných príjmov
Článok 15
Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov
Článok 16
Pravidlá uplatniteľné v prípade neskorého prijatia rozpočtu
Kapitola 3
Zásada vyrovnanosti
Článok 17
Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti
Článok 18
Zostatok z rozpočtového roka
Kapitola 4
Zásada zúčtovacej jednotky
Článok 19
Používanie eura
Kapitola 5
Zásada všeobecnosti
Článok 20
Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti
Článok 21
Pripísané príjmy
Článok 22
Donácie
Článok 23
Pravidlá pre odpočty a úpravy výmenného kurzu
Kapitola 6
Zásada špecifikácie
Článok 24
Všeobecné ustanovenia
Článok 25
Presuny, ktoré uskutočňujú iné inštitúcie ako Komisia
Článok 26
Presuny uskutočňované Komisiou
Článok 27
Návrhy na presun predkladané Európskemu parlamentu a Rade inštitúciami
Článok 28
Osobitné pravidlá presunov
Článok 29
Presuny, na ktoré sa vzťahujú osobitné ustanovenia
Kapitola 7
Zásada riadneho finančného hospodárenia
Článok 30
Zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti
Článok 31
Povinný finančný výkaz
Článok 32
Vnútorná kontrola plnenia rozpočtu
Článok 33
Nákladovo efektívne kontrolné systémy
Kapitola 8
Zásada transparentnosti
Článok 34
Zverejňovanie účtovnej závierky, rozpočtov a správ
Článok 35
Zverejnenie informácií o prijímateľoch a iných informácií
HLAVA III
ZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU
Kapitola 1
Zostavovanie rozpočtu
Článok 36
Odhady príjmov a výdavkov
Článok 37
Odhadovaný rozpočet subjektov uvedených v článku 200
Článok 38
Návrh rozpočtu
Článok 39
Opravný list k návrhu rozpočtu
Článok 40
Povinnosti členských štátov vyplývajúce z prijatia rozpočtu
Článok 41
Návrhy opravných rozpočtov
Článok 42
Skoršie predkladanie odhadov a návrhov rozpočtov
Kapitola 2
Štruktúra a prezentácia rozpočtu
Článok 43
Štruktúra rozpočtu
Článok 44
Rozpočtová nomenklatúra
Článok 45
Zákaz záporných príjmov
Článok 46
Rezervy
Článok 47
Záporná rezerva
Článok 48
Rezerva na núdzovú pomoc
Článok 49
Prezentácia rozpočtu
Článok 50
Pravidlá týkajúce sa plánov pracovných miest
Kapitola 3
Rozpočtová disciplína
Článok 51
Súlad rozpočtu s viacročným finančným rámcom
Článok 52
Súlad aktov Únie s rozpočtom
HLAVA IV
PLNENIE ROZPOČTU
Kapitola 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 53
Plnenie rozpočtu v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia
Článok 54
Základný akt a výnimky
Článok 55
Plnenie rozpočtu inými inštitúciami než Komisiou
Článok 56
Delegovanie právomocí na plnenie rozpočtu
Článok 57
Konflikt záujmov
Kapitola 2
Spôsoby plnenia
Článok 58
Spôsoby plnenia rozpočtu
Článok 59
Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
Článok 60
Nepriame hospodárenie
Článok 61
Hodnotenia ex ante a dohody o delegovaní
Článok 62
Výkonné agentúry
Článok 63
Obmedzenia týkajúce sa delegovania právomocí
Kapitola 3
Účastníci finančných operácií
Oddiel 1
Zásada oddelenia povinností
Článok 64
Oddelenie funkcií
Oddiel 2
Povoľujúci úradník
Článok 65
Povoľujúci úradník
Článok 66
Právomoci a povinnosti povoľujúceho úradníka
Článok 67
Právomoci a povinnosti vedúcich delegácií Únie
Oddiel 3
Účtovník
Článok 68
Právomoci a povinnosti účtovníka
Článok 69
Právomoci, ktoré môže účtovník delegovať
Oddiel 4
Správca záloh
Článok 70
Zálohové účty
Kapitola 4
Zodpovednosť účastníkov finančných operácií
Oddiel 1
Všeobecné pravidlá
Článok 71
Odobratie delegovania a pozbavenie funkcie udelených účastníkom finančných operácií
Článok 72
Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov v prípadoch protiprávneho konania, podvodu a korupcie
Oddiel 2
Pravidlá vzťahujúce sa na zodpovedných povoľujúcich úradníkov
Článok 73
Pravidlá vzťahujúce sa na povoľujúcich úradníkov
Oddiel 3
Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov a správcov záloh
Článok 74
Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov
Článok 75
Pravidlá vzťahujúce sa na správcov záloh
Kapitola 5
Príjmové operácie
Oddiel 1
Sprístupnenie vlastných zdrojov
Článok 76
Vlastné zdroje
Oddiel 2
Odhad pohľadávok
Článok 77
Odhad pohľadávok
Oddiel 3
Stanovenie pohľadávok
Článok 78
Stanovenie pohľadávok
Oddiel 4
Povolenie vymáhania pohľadávok
Článok 79
Povolenie vymáhania pohľadávok
Oddiel 5
Vymáhanie pohľadávok
Článok 80
Pravidlá vymáhania pohľadávok
Článok 81
Premlčacia lehota
Článok 82
Vnútroštátne zaobchádzanie s pohľadávkami Únie
Článok 83
Pokuty, penále a vzniknuté úroky uložené Komisiou
Kapitola 6
Výdavkové operácie
Článok 84
Rozhodnutia o financovaní
Oddiel 1
Viazanie výdavkov
Článok 85
Druhy záväzkov
Článok 86
Pravidlá vzťahujúce sa na záväzky
Článok 87
Kontroly vzťahujúce sa na záväzky
Oddiel 2
Potvrdenie výdavkov
Článok 88
Potvrdenie výdavkov
Oddiel 3
Povolenie výdavkov
Článok 89
Povolenie výdavkov
Oddiel 4
Platba výdavkov
Článok 90
Druhy platieb
Článok 91
Obmedzenie platieb výškou disponibilných finančných prostriedkov
Oddiel 5
Lehoty na výdavkové operácie
Článok 92
Lehoty
Kapitola 7
Informačné systémy a elektronická verejná správa
Článok 93
Elektronické riadenie operácií
Článok 94
Prenos dokumentov
Článok 95
Elektronická verejná správa
Kapitola 8
Administratívne zásady
Článok 96
Dobrá správa
Článok 97
Uvedenie spôsobov nápravy
Kapitola 9
Vnútorný audítor
Článok 98
Vymenovanie vnútorného audítora
Článok 99
Právomoci a povinnosti vnútorného audítora
Článok 100
Nezávislosť vnútorného audítora
HLAVA V
VEREJNÉ OBSTARÁVANIE
Kapitola 1
Všeobecné ustanovenia
Oddiel 1
Rozsah pôsobnosti a zásady zadávania zákaziek
Článok 101
Vymedzenie pojmu verejné zákazky
Článok 102
Zásady vzťahujúce sa na verejné zákazky
Oddiel 2
Zverejňovanie
Článok 103
Zverejňovanie verejných zákaziek
Oddiel 3
Postupy verejného obstarávania
Článok 104
Postupy verejného obstarávania
Článok 105
Obsah súťažných podkladov
Článok 106
Podmienky vylúčenia týkajúce sa účasti na postupoch verejného obstarávania
Článok 107
Podmienky vylúčenia uplatňované pri zadávaní zákaziek
Článok 108
Centrálna databáza vylúčených subjektov
Článok 109
Správne a peňažné sankcie
Článok 110
Kritériá na vyhodnotenie ponúk
Článok 111
Predkladanie ponúk
Článok 112
Zásady rovnakého zaobchádzania a transparentnosti
Článok 113
Rozhodnutie o zadaní zákazky
Článok 114
Zrušenie postupu verejného obstarávania
Oddiel 4
Zábezpeky a nápravné opatrenia
Článok 115
Zábezpeky
Článok 116
Chyby, nezrovnalosti a podvod v rámci postupu
Kapitola 2
Ustanovenia vzťahujúce sa na zákazky, ktoré zadávajú inštitúcie na vlastný účet
Článok 117
Verejný obstarávateľ
Článok 118
Uplatniteľné finančné limity
Článok 119
Pravidlá účasti na postupoch verejného obstarávania
Článok 120
Pravidlá verejného obstarávania Svetovej obchodnej organizácie
HLAVA VI
GRANTY
Kapitola 1
Rozsah pôsobnosti a forma grantov
Článok 121
Rozsah pôsobnosti grantov
Článok 122
Príjemcovia
Článok 123
Formy grantov
Článok 124
Jednorazové platby, jednotkové náklady a paušálne financovanie
Kapitola 2
Zásady
Článok 125
Všeobecné zásady vzťahujúce sa na granty
Článok 126
Oprávnené náklady
Článok 127
Spolufinancovanie v materiálnej forme
Článok 128
Transparentnosť
Článok 129
Zásada nekumulácie
Článok 130
Zásada neretroaktivity
Kapitola 3
Postup udeľovania
Článok 131
Žiadosti o grant
Článok 132
Podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie návrhov
Článok 133
Postup vyhodnotenia
Kapitola 4
Vyplatenie a kontrola
Článok 134
Zábezpeka na predbežné financovanie
Článok 135
Vyplatenie grantu a kontrola
Článok 136
Obdobia uchovávania záznamov
Kapitola 5
Vykonávanie
Článok 137
Vykonávacie zmluvy a finančná podpora tretích strán
HLAVA VII
CENY
Článok 138
Všeobecné pravidlá
HLAVA VIII
FINANČNÉ NÁSTROJE
Článok 139
Rozsah pôsobnosti
Článok 140
Zásady a podmienky vzťahujúce sa na finančné nástroje
HLAVA IX
PREDKLADANIE ÚČTOVNÝCH ZÁVIEROK A ÚČTOVNÍCTVO
Kapitola 1
Predkladanie účtovných závierok
Článok 141
Štruktúra účtovnej závierky
Článok 142
Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení
Článok 143
Pravidlá upravujúce účtovné závierky
Článok 144
Účtovné zásady
Článok 145
Finančné výkazy
Článok 146
Správy o plnení rozpočtu
Článok 147
Predbežné účtovné závierky
Článok 148
Schválenie konečnej konsolidovanej účtovnej závierky
Kapitola 2
Informácie o plnení rozpočtu
Článok 149
Správa o rozpočtových zábezpekách a rizikách
Článok 150
Informácie o plnení rozpočtu
Kapitola 3
Účtovníctvo
Oddiel 1
Spoločné ustanovenia
Článok 151
Systém účtovníctva
Článok 152
Spoločné požiadavky vzťahujúce sa na systém účtovníctva inštitúcií
Oddiel 2
Všeobecné účty
Článok 153
Všeobecné účty
Článok 154
Zápisy na všeobecné účty
Článok 155
Účtovné úpravy
Oddiel 3
Rozpočtové účty
Článok 156
Rozpočtové účtovníctvo
Kapitola 4
Inventúrne súpisy majetku
Článok 157
Inventúrny súpis
HLAVA X
EXTERNÝ AUDIT A ABSOLUTÓRIUM
Kapitola 1
Externý audit
Článok 158
Externý audit vykonávaný Dvorom audítorov
Článok 159
Pravidlá a postupy auditu
Článok 160
Kontroly cenných papierov a hotovosti
Článok 161
Právo Dvora audítorov na prístup
Článok 162
Výročná správa Dvora audítorov
Článok 163
Osobitné správy Dvora audítorov
Kapitola 2
Absolutórium
Článok 164
Harmonogram postupu udelenia absolutória
Článok 165
Postup udelenia absolutória
Článok 166
Následné opatrenia
Článok 167
Osobitné ustanovenia týkajúce sa ESVČ
DRUHÁ ČASŤ
OSOBITNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
EURÓPSKY POĽNOHOSPODÁRSKY ZÁRUČNÝ FOND
Článok 168
Osobitné ustanovenia týkajúce sa Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu
Článok 169
Viazané rozpočtové prostriedky EPZF
Článok 170
Globálne predbežné záväzky v rámci rozpočtových prostriedkov EPZF
Článok 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových záväzkov EPZF
Článok 172
Účtovanie výdavkov EPZF
Článok 173
Presun rozpočtových prostriedkov EPZF
Článok 174
Pripísané príjmy EPZF
HLAVA II
ŠTRUKTURÁLNE FONDY, KOHÉZNY FOND, EURÓPSKY FOND PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO, EURÓPSKY POĽNOHOSPODÁRSKY FOND PRE ROZVOJ VIDIEKA A FONDY V OBLASTI SLOBODY, BEZPEČNOSTI A SPRAVODLIVOSTI SPRAVOVANÉ V RÁMCI ZDIEĽANÉHO HOSPODÁRENIA
Článok 175
Osobitné ustanovenia
Článok 176
Rešpektovanie pridelených viazaných rozpočtových prostriedkov
Článok 177
Platby príspevkov, priebežné platby a vrátené platby
Článok 178
Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov
Článok 179
Presun rozpočtových prostriedkov
Článok 180
Riadenie, výber a audit
HLAVA III
VÝSKUM
Článok 181
Finančné prostriedky na výskum
Článok 182
Záväzky v rámci finančných prostriedkov na výskum
Článok 183
Spoločné výskumné centrum
HLAVA IV
VONKAJŠIE AKCIE
Kapitola 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 184
Vonkajšie akcie
Kapitola 2
Vykonávanie akcií
Oddiel 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 185
Vykonávanie vonkajších akcií
Oddiel 2
Rozpočtová podpora a trustové fondy združujúce viacerých darcov
Článok 186
Využívanie rozpočtovej podpory
Článok 187
Trustové fondy Únie pre vonkajšie akcie
Oddiel 3
Iné spôsoby hospodárenia
Článok 188
Vykonávanie vonkajších akcií prostredníctvom nepriameho hospodárenia
Článok 189
Dohody o financovaní vykonávania vonkajších akcií
Kapitola 3
Verejné obstarávanie
Článok 190
Verejné obstarávanie v prípade vonkajších akcií
Článok 191
Pravidlá účasti na postupoch verejného obstarávania
Kapitola 4
Granty
Článok 192
Financovanie vonkajšej akcie v plnom rozsahu
Článok 193
Pravidlá vzťahujúce sa na granty na vonkajšie akcie
Kapitola 5
Audit účtov
Článok 194
Audit na vonkajšie akcie vykonávaný Úniou
HLAVA V
EURÓPSKE ÚRADY
Článok 195
Európske úrady
Článok 196
Rozpočtové prostriedky európskych úradov
Článok 197
Povoľujúci úradník európskych úradov
Článok 198
Účty medziinštitucionálnych európskych úradov
Článok 199
Delegovanie právomocí povoľujúceho úradníka na medziinštitucionálne európske úrady
Článok 200
Služby poskytované tretím stranám
HLAVA VI
ADMINISTRATÍVNE ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY
Článok 201
Všeobecné ustanovenia
Článok 202
Záväzky
Článok 203
Osobitné ustanovenia týkajúce sa administratívnych rozpočtových prostriedkov
HLAVA VII
EXPERTI
Článok 204
Platení externí experti
TRETIA ČASŤ
ZÁVEREČNÉ A PRECHODNÉ USTANOVENIA
Článok 205
Prechodné ustanovenia
Článok 206
Žiadosti Európskeho parlamentu a Rady o informácie
Článok 207
Finančné limity a sumy
Článok 208
Rámcové nariadenie o rozpočtových pravidlách pre subjekty zriadené podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euratome
Článok 209
Vzorové nariadenie o rozpočtových pravidlách pre subjekty verejno-súkromného partnerstva
Článok 210
Vykonávanie delegovania právomoci
Článok 211
Preskúmanie
Článok 212
Zrušenie
Článok 213
Preskúmanie týkajúce sa ESVČ
Článok 214
Nadobudnutie účinnosti
PRÍLOHA
TABUĽKA ZHODY
Spoločné vyhlásenie k otázkam súvisiacim s VFR
Spoločné vyhlásenie k výdavkom súvisiacim s budovami so zreteľom na článok 203
Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie k článku 203 ods.3
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 322, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), bolo opakovane podstatným spôsobom zmenené a doplnené. Keďže sa majú vykonať ďalšie zmeny a doplnenia tohto nariadenia vrátane zmien, ktorých cieľom je zohľadniť nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy, z dôvodu prehľadnosti by sa malo nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 zrušiť a nahradiť týmto nariadením.
(2)
V nariadení (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa stanovili rozpočtové zásady a rozpočtové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na zostavovanie a plnenie všeobecného rozpočtu Únie (ďalej len „rozpočet“), ktoré zabezpečujú riadne a efektívne hospodárenie, kontrolu a ochranu finančných záujmov Únie a zvyšujú transparentnosť, ktoré sa majú dodržiavať vo všetkých právnych aktoch a ktoré majú dodržiavať všetky inštitúcie. Základné zásady, koncept a štruktúra uvedeného nariadenia, ako aj základné pravidlá rozpočtového a finančného hospodárenia by sa mali zachovať. Výnimky z týchto základných zásad by sa mali preskúmať a v čo najväčšej možnej miere zjednodušiť, pričom by sa mal zohľadniť ich trvalý význam, pridaná hodnota pre rozpočet a záťaž, ktorú predstavujú pre zainteresované strany. Je potrebné zachovať a posilniť kľúčové prvky rozpočtových pravidiel: úlohu účastníkov finančných operácií, integráciu kontrol do činnosti operačných útvarov, úlohu vnútorných audítorov, zostavovanie rozpočtu podľa činností, aktualizáciu účtovných zásad a pravidiel účtovania, ako aj základné zásady, ktoré sa vzťahujú na granty.
(3)
Európska centrálna banka (ECB) by mala byť vzhľadom na svoju osobitnú povahu a úlohy, najmä čo sa týka nezávislosti pri spravovaní svojich financií, vylúčená z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, pokiaľ toto nariadenie nestanovuje inak.
(4)
Na základe skúseností z praxe by sa do tohto nariadenia mali zahrnúť pravidlá s cieľom reagovať na vyvíjajúce sa požiadavky v oblasti plnenia rozpočtu, ako je napríklad spolufinancovanie s inými darcami, s cieľom zvýšiť účinnosť vonkajšej pomoci, zjednodušiť používanie osobitných finančných nástrojov vrátane nástrojov dohodnutých s Európskou investičnou bankou (EIB) a zjednodušiť plnenie rozpočtu prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev (PPP).
(5)
Nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa obmedzovalo na stanovenie všeobecných rozpočtových zásad a rozpočtových pravidiel v súlade so zmluvami, zatiaľ čo vykonávacie predpisy boli stanovené v nariadení Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), čím sa vytvorila lepšia hierarchia pravidiel a uľahčila sa zrozumiteľnosť nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. Podľa článku 290 ZFEÚ sa legislatívnym aktom môže na Komisiu delegovať právomoc prijímať nelegislatívne akty, ktorými sa iba dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky daného legislatívneho aktu. V dôsledku toho by sa mali do tohto nariadenia zahrnúť niektoré ustanovenia nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002.
(6)
Policajná a justičná spolupráca v trestných veciach sa stala neoddeliteľnou súčasťou iných politík a vnútorných činností Únie. Osobitné finančné ustanovenia vzťahujúce sa na túto oblasť politiky už teda nie sú opodstatnené, a preto by nemali byť súčasťou tohto nariadenia.
(7)
Aby sa zabezpečila transparentnosť, v rozpočte by sa mali zaznamenať záruky na operácie prijímania a poskytovania pôžičiek realizované Úniou vrátane operácií v rámci európskeho finančného stabilizačného mechanizmu a nástroja platobnej bilancie.
(8)
Platné pravidlá upravujúce úroky vzniknuté z platieb predbežného financovania by sa mali zjednodušiť, pretože predstavujú nadmernú administratívnu záťaž tak pre prijímateľov, ako aj pre útvary Komisie a sú zdrojom nedorozumení medzi útvarmi Komisie a prijímateľmi. V záujme zjednodušenia, najmä s ohľadom na príjemcov, a v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia by nemala existovať povinnosť vytvárať úroky v rámci platieb predbežného financovania a takéto úroky vymáhať. Mala by však existovať možnosť zahrnúť túto povinnosť do dohody o delegovaní, aby bolo možné opätovne použiť úroky plynúce z platieb predbežného financovania na programy, odpočítať takéto úroky od žiadostí o platbu alebo aby bolo možné takéto úroky vymôcť.
(9)
Pravidlá prenosu pripísaných príjmov by mali zohľadňovať rozdiel medzi vonkajšími a vnútornými pripísanými príjmami. Aby sa dodržal účel, na ktorý určitý darca vyčlenil finančné prostriedky, vonkajší pripísaný príjem by sa mal prenášať automaticky a používať až kým sa nevykonajú všetky operácie súvisiace s programom alebo akciou, na ktoré boli vyčlenené. Takisto by mala existovať možnosť použiť vonkajšie pripísané príjmy, ktoré boli získané v priebehu posledného roka realizácie programu alebo akcie, v prvom roku realizácie následného programu alebo akcie. Mala by existovať možnosť prenášať vnútorné pripísané príjmy výlučne do nasledujúceho roka, pokiaľ sa v tomto nariadení nestanovuje inak.
(10)
Pravidlá týkajúce sa dočasných dvanástin by sa mali objasniť, pokiaľ ide o počet dodatočných dvanástin, ktoré môžu byť požadované, ako aj prípady, keď Európsky parlament rozhodne o znížení výšky dodatočných výdavkov presahujúcich dočasné dvanástiny schválené Radou.
(11)
Výnimka zo zásady všeobecnosti týkajúca sa pripísaných príjmov by sa mala upraviť tak, aby sa zohľadnili osobitosti vnútorných pripísaných príjmov, ktoré pochádzajú z rozpočtových prostriedkov schválených Európskym parlamentom a Radou, na jednej strane a vonkajších pripísaných príjmov získaných od rôznych darcov, ktorí ich vyčleňujú na konkrétny program alebo akciu, na druhej strane. Externým darcom by sa malo umožniť spolufinancovať vonkajšiu činnosť, najmä humanitárne operácie, aj v prípade, že sa táto možnosť výslovne neuvádza v základnom akte.
(12)
Uvádzanie pripísaných príjmov v návrhu rozpočtu by sa malo uskutočňovať transparentnejšie a to stanovením, že sumy pripísaných príjmov v návrhu rozpočtu sa musia uvádzať vo výške, ktorá je v čase zostavenia návrhu rozpočtu istá.
(13)
Pokiaľ ide o zásadu špecifikácie, vzhľadom na to, že sa v súčasnosti nerozlišuje medzi povinnými a nepovinnými výdavkami, pravidlá týkajúce sa presunov rozpočtových prostriedkov by sa mali zodpovedajúcim spôsobom upraviť.
(14)
Pravidlá upravujúce presuny rozpočtových prostriedkov by tiež mali byť prispôsobené zmenám vyplývajúcim z nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy. Nedávne skúsenosti navyše ukázali dôležitosť zvýšenia flexibility presunov platobných rozpočtových prostriedkov na konci roka, najmä v prípade štrukturálnych fondov. Je potrebné zabezpečiť lepšie plnenie rozpočtu, najmä v súvislosti s platobnými rozpočtovými prostriedkami, pripísanými príjmami a administratívnymi rozpočtovými prostriedkami, ktoré sú spoločné pre viacero hláv. Na uvedený účel by sa mala zjednodušiť typológia presunov a postup schvaľovania niektorých presunov by mal byť flexibilnejší. Relevantnou a efektívnou sa ukázala najmä možnosť rozhodovania Komisie o presunoch nepoužitých rozpočtových prostriedkov v prípade medzinárodných humanitárnych katastrof a kríz. Táto možnosť by sa preto mala rozšíriť aj na podobné udalosti, ktoré nastanú po 1. decembri rozpočtového roka. V takýchto prípadoch by mala Komisia z dôvodov transparentnosti bezodkladne informovať Európsky parlament a Radu o svojom rozhodnutí presunúť nepoužité rozpočtové prostriedky.
(15)
Pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa riadneho finančného hospodárenia, povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním by mal pri príprave legislatívnych návrhov a určovaní príslušných systémov riadenia a kontroly zohľadniť očakávanú úroveň rizika chyby a nákladov a prínosov kontrol. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním by mal ohlasovať výsledky kontrol a ich náklady a prínosy vo výročnej správe o činnosti. Vyhlásenia o hospodárení týkajúce sa takýchto systémov predložené subjektmi zodpovednými za hospodárenie s prostriedkami Únie a za ich kontrolu, ktoré určia členské štáty, sú nutným predpokladom účinnosti vnútroštátnych systémov riadenia a kontroly.
(16)
Zásada otvorenosti zakotvená v článku 15 ZFEÚ, v ktorom sa vyžaduje, aby inštitúcie pracovali čo najotvorenejšie, v oblasti plnenia rozpočtu znamená, že občania majú mať možnosť dozvedieť sa, kde a na aký účel Únia vynakladá finančné prostriedky. Takéto informácie podporujú demokratickú diskusiu, prispievajú k účasti občanov na rozhodovacom procese Únie a posilňujú inštitucionálnu kontrolu a dohľad nad výdavkami Únie. Takéto ciele by sa mali dosiahnuť zverejňovaním príslušných informácií o konečných dodávateľoch a príjemcoch finančných prostriedkov Únie, pričom sa vezmú do úvahy oprávnené záujmy takýchto dodávateľov a príjemcov vo vzťahu k dôvernosti a bezpečnosti, a pokiaľ ide o fyzické osoby, ich práva na súkromie a ochranu ich osobných údajov, a toto zverejňovanie by malo prednostne prebiehať prostredníctvom moderných komunikačných nástrojov. Inštitúcie by preto mali pri zverejňovaní informácií voliť selektívny prístup v súlade so zásadou proporcionality. Rozhodnutia o uverejnení by mali byť založené na relevantných kritériách, aby sa poskytovali zmysluplné informácie.
(17)
Podľa článku 316 ZFEÚ by mala Európska rada a Rada zdieľať ten istý oddiel.
(18)
V tomto nariadení by sa mal zohľadniť ročný rozpočtový postup podľa ZFEÚ.
(19)
Pokiaľ ide o zostavovanie rozpočtu, je dôležité jasne vymedziť štruktúru a prezentáciu návrhu rozpočtu, ktorý pripravuje Komisia. Obsah všeobecného úvodu, ktorý predchádza návrhu rozpočtu, by mal byť popísaný presnejšie. Takisto je potrebné zahrnúť do nariadenia ustanovenie o finančnom pláne na budúce roky, ako aj ustanovenie o možnosti Komisie predkladať pracovné dokumenty na podporu rozpočtových požiadaviek.
(20)
Pokiaľ ide o osobitosti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, mali by sa aktualizovať formy, ktoré môžu základné akty nadobudnúť podľa ZFEÚ a hláv V a VI Zmluvy o EÚ. Okrem toho postup prijímania prípravných opatrení v oblasti vonkajšej činnosti by sa mal upraviť v súlade s ustanoveniami ZFEÚ.
(21)
Pravidlá týkajúce sa spôsobov plnenia rozpočtu, ktorými sa riadia najmä podmienky externalizácie právomocí plnenia rozpočtu na tretie strany, sa stali v priebehu rokov príliš komplikovanými a mali by sa preto zjednodušiť. Zároveň by sa mal zachovať pôvodný cieľ externalizácie, totiž, aby bez ohľadu na to, ktorý spôsob plnenia rozpočtu sa použije, vynakladanie výdavkov podliehalo rovnakému stupňu kontroly a transparentnosti, aký sa očakáva od útvarov Komisie.
(22)
Malo by sa jasne rozlišovať medzi situáciami, keď sa rozpočet plní priamo na úrovni Komisie alebo prostredníctvom jej výkonných agentúr, situáciami, keď sa rozpočet plní prostredníctvom členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia a situáciami, keď sa rozpočet plní nepriamo prostredníctvom tretích strán. To by malo umožniť vytvorenie harmonizovaného režimu pre zdieľané a nepriame hospodárenie, ktorý sa bude môcť prispôsobovať predpisom platným v jednotlivých odvetviach, najmä v prípadoch, keď sa rozpočet plní prostredníctvom členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia. Takýto harmonizovaný režim by mal predovšetkým zahŕňať základné zásady, ktoré musí dodržiavať Komisia v prípade, že sa rozhodne plniť rozpočet zdieľaným hospodárením alebo nepriamo, a základné zásady, ktoré musia dodržiavať strany poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu. Komisia by mala mať možnosť uplatniť pravidlá a postupy Únie alebo súhlasiť s uplatnením pravidiel a postupov poverenej strany za predpokladu, že jej pravidlá a postupy zaručujú rovnocennú ochranu finančných záujmov Únie. V rámci úloh dohľadu Komisie je tiež potrebné stanoviť súbor povinností kontroly a auditu vrátane postupov preskúmania a schvaľovania účtov pre všetky spôsoby plnenia.
(23)
Mali by sa upraviť pravidlá posúdenia ex ante subjektov a osôb poverených úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu v rámci nepriameho hospodárenia, aby sa zaistilo, že všetky poverené subjekty a osoby poskytujú rovnaký stupeň ochrany finančných záujmov Únie, ako sa vyžaduje v tomto nariadení.
(24)
Skúsenosť s verejno-súkromnými partnerstvami (PPP), ktoré sa považujú podľa článku 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 za subjekty Únie, ukazuje, že by sa mali zaviesť ďalšie kategórie verejno-súkromných partnerstiev s cieľom rozšíriť výber nástrojov, ktoré by umožnili zahrnúť také subjekty, ktorých pravidlá sú pre súkromných partnerov flexibilnejšie a prístupnejšie než pravidlá, ktoré platia pre inštitúcie Únie. Tieto ďalšie kategórie by mali zahŕňať subjekty riadiace sa súkromným právom členského štátu a subjekty, ktoré sú zriadené základným aktom a majú rozpočtové pravidlá, ktoré rešpektujú zásady potrebné na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami Únie.
(25)
Na účely článku 317 ZFEÚ by toto nariadenie malo posilniť základné povinnosti kontroly a auditu členských štátov pri plnení rozpočtu v rámci zdieľaného hospodárenia, pretože takéto povinnosti v súčasnosti existujú len v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach. Je preto potrebné zaviesť ustanovenia, v ktorých sa stanoví jednotný rámec pre všetky príslušné oblasti politiky, o harmonizovaných administratívnych štruktúrach na úrovni členských štátov. Tento rámec by nemal vytvárať žiadne dodatočné kontrolné štruktúry, ale mal by umožniť členským štátom určiť subjekty poverené hospodárením s finančnými prostriedkami Únie a ich kontrolou. Ďalej by toto nariadenie malo obsahovať ustanovenia o spoločných povinnostiach v oblasti hospodárenia a kontroly v rámci týchto štruktúr, ročnom vyhlásení hospodáriaceho subjektu, ktorým manažéri na seba prevezmú zodpovednosť za hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie, ktoré im boli zverené, preskúmaní a schvaľovaní účtov, a pozastavení a korekčných mechanizmoch, ktoré uplatňuje Komisia, s cieľom vytvoriť jednotný legislatívny rámec, ktorý takisto zlepšuje celkovú právnu istotu a efektívnosť kontrolných a nápravných opatrení, ako aj ochranu finančných záujmov Únie. Podrobné ustanovenia by mali ostať aj naďalej vymedzené v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach. V rámci koncepcie jednotného auditu a s cieľom znížiť dodatočnú administratívnu záťaž vyplývajúcu z množstva kontrol môžu členské štáty predložiť Komisii vyhlásenia podpísané osobami na zodpovedajúcej vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami.
(26)
Niektoré ustanovenia týkajúce sa povinností povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním by sa mali vyjasniť, a to najmä tie, ktoré upravujú postupy kontrol ex ante a ex post, ktoré povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním zavádza, ako aj jeho povinnosti predkladať správy. V tejto súvislosti by sa mal v súlade s praxou aktualizovať obsah výročnej správy o činnosti povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním, do ktorej by sa mali zahrnúť požadované finančné informácie a informácie o hospodárení potrebné ako podklad k vyhláseniu povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním o vierohodnosti v súvislosti s plnením jeho povinností.
(27)
Mala by sa ozrejmiť zodpovednosť účtovníka Komisie. Konkrétne by sa malo stanoviť, že účtovník Komisie je jedinou osobou, ktorá má právo vymedzovať pravidlá účtovania a jednotné účtovné osnovy, zatiaľ čo účtovníci všetkých ostatných inštitúcií vymedzujú účtovné postupy, ktoré sa vzťahujú na ich inštitúcie.
(28)
S cieľom zjednodušiť realizáciu niektorých programov alebo akcií zverených najmä finančným inštitúciám by sa do tohto nariadenia mala zaviesť možnosť otvárania zvereneckých účtov. Tieto bankové účty by sa mali otvárať v mene alebo na účet Komisie v účtovných knihách finančnej inštitúcie. Mala by ich spravovať daná finančná inštitúcia, zodpovednosť za ne by mal niesť povoľujúci úradník a malo by byť možné otvárať ich aj v iných menách ako euro.
(29)
Pokiaľ ide o príjmové operácie, je potrebné upraviť pravidlá týkajúce sa odhadov pohľadávok s cieľom zohľadniť rozpočtové potreby. V prípade, že získanie príjmov dosiahne určitú mieru pravdepodobnosti a dá sa primerane vyčísliť, odhad pohľadávky by sa mal povinne zaznamenať. V záujme zjednodušenia by sa mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa postupov úpravy alebo zrušenia odhadu pohľadávky.
(30)
Mali by sa objasniť a zároveň sprísniť pravidlá vymáhania. Predovšetkým by sa malo uviesť, že zrušenie stanovenej pohľadávky neznamená vzdanie sa stanoveného nároku Únie. S cieľom posilniť ochranu finančných záujmov Únie by členské štáty nemali zaobchádzať s vymáhanými finančnými pohľadávkami Únie menej priaznivo než s pohľadávkami verejných subjektov na ich území.
(31)
Vzhľadom na potrebu znížiť riziko spojené so správou dočasne vybraných súm plynúcich z pokút, penále a sankcií, ako aj akýchkoľvek iných z nich plynúcich príjmov, tieto sumy by sa mali zaznamenať ako rozpočtové príjmy čo najskôr a najneskôr v rozpočtovom roku nasledujúcom po vyčerpaní všetkých opravných prostriedkov proti rozhodnutiam, ktorými boli uložené.
(32)
V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia by sa mali jasne vymedziť jednotlivé typy platieb. Platby v rámci predbežného financovania by mal pravidelne zúčtovávať zodpovedný povoľujúci úradník v súlade s pravidlami účtovania stanovenými účtovníkom Komisie. Na tento účel by sa do zmlúv, rozhodnutí a dohôd o grante, ako aj do dohôd o delegovaní, mali zahrnúť príslušné ustanovenia.
(33)
Toto nariadenie by malo podporiť cieľ elektronickej verejnej správy a najmä používanie elektronických údajov pri výmene informácií medzi inštitúciami a tretími stranami.
(34)
Za určitých podmienok by mala byť povolená možnosť uskutočniť spoločné postupy verejného obstarávania so štátmi Európskeho združenia voľného obchodu (ďalej len „EZVO“) alebo kandidátskymi krajinami Únie.
(35)
Aby sa posilnila ochrana finančných záujmov Únie, pravidlá vylúčenia, predovšetkým z účasti v postupoch verejného obstarávania, by sa mali zlepšiť.
(36)
Vzhľadom na skutočnosť, že používanie vlastných zdrojov ECB a EIB je vo finančnom záujme Únie, mal by im byť poskytnutý prístup k informáciám centrálnej databázy vylúčených subjektov, ktorá bola vytvorená na účely ochrany finančných záujmov Únie.
(37)
V súlade s požiadavkami ochrany údajov by sa mal zaviesť pevný právny základ pre zverejňovanie rozhodnutí o uložení správnych a peňažných sankcií, a to najmä v súvislosti s verejným obstarávaním. Takéto zverejňovanie by malo ostať z dôvodov ochrany a bezpečnosti údajov nepovinné.
(38)
Požiadavka na dodávateľov poskytnúť záruky by už nemala byť automatická, ale mala by byť založená na analýze rizika.
(39)
Z dôvodov právnej istoty treba vysvetliť rozsah grantov a finančných nástrojov. Podrobnejšie vymedzenie osobitných podmienok uplatniteľných jednak na na granty a jednak na finančné nástroje by malo tiež prispieť k maximalizovaniu dosahu týchto dvoch typov finančnej podpory.
(40)
Pravidlá udeľovania grantov vzťahujúce sa na subjekty osobitne zriadené na účely akcie by sa mali byť upraviť, aby sa uľahčil prístup k financovaniu Únie a riadeniu grantov žiadateľom a príjemcom, ktorí sa rozhodli pracovať spoločne v rámci partnerstva alebo zoskupenia vytvoreného v súlade s príslušným vnútroštátnym právom, najmä ak zvolená právna forma poskytuje spoľahlivé a dôveryhodné prostredie. Okrem toho vzhľadom na obmedzené finančné riziká pre Úniu a potrebu vyhnúť sa narastaniu zmluvných požiadaviek k súčasnej štruktúre, subjekty prepojené s príjemcom prostredníctvom stálych kapitálových alebo právnych prepojení by mali mať možnosť deklarovať oprávnené náklady bez toho, aby museli spĺňať všetky povinnosti príjemcu.
(41)
Skúsenosti získané z využívania jednorázových platieb alebo financovania s paušálnou sadzbou ukázali, že takéto formy financovania významne zjednodušili administratívne postupy a podstatne znížili riziko chyby. Financovanie založené na výstupoch sa navyše ukázalo ako vhodné pre určitý typ akcií. V tomto kontexte podmienky používania zjednodušených foriem grantov stanovených na základe jednorázových platieb, jednotkových nákladov a paušálnych sadzieb by mali byť flexibilnejšie. Mali by byť povolené najmä sumy určené uplatňovaním individuálneho prístupu k príjemcom vrátane prípadov, keď tieto sumy deklaruje príjemca v súlade s bežnými postupmi nákladového účtovníctva, aby sa zmiernila administratívnu záťaž a náklady, ktoré tento príjemca znáša konkrétne v súvislosti s finančným výkazníctvom pre Úniu.
(42)
V záujme odstránenia prekážok účasti na grantových programoch Únie osobám, ktoré majú potrebnú odbornosť, ale nie sú platené formou mzdy, čo môže byť prípad osôb pracujúcich v rámci malých štruktúr, pravidlá udeľovania grantov by mali zohľadniť osobitné systémy odmeňovania uplatňované malými a strednými podnikmi (ďalej len „MSP“), ako sú vymedzené v odporúčaní Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení pojmu mikropodniky, malé a stredné podniky (5).
(43)
Zásady neziskovosti a spolufinancovania by sa mali upraviť z hľadiska praktických skúseností a odlišných výkladov a uplatňovania takýchto zásad, ktoré vedie k chybám a niekedy ku kontraproduktívnym účinkom. Konkrétne definícia zisku by najmä mala byť zameraná na oprávnené náklady a príjmy, z ktorých sú výslovne financované, aby sa zjednodušilo vykazovanie na strane príjemcov a aby boli stimulovaní k diverzifikácii ich zdrojov financovania. Okrem toho, Komisia by nemala predpokladať, že iní darcovia nebudú chcieť späť žiaden prebytok pochádzajúci z ich vlastných príspevkov a mala by preto vymáhať zisk len v pomere k jej grantu. Napokon, ukázalo sa, že zásada postupného znižovania nie je účinným nástrojom v obmedzovaní rizika závislosti príjemcov grantov na prevádzku od prostriedkov Únie. Uplatniteľnosť zásady postupného znižovania sa tiež značne obmedzila po nevyhnutnom zavedení výnimiek v mnohých základných aktoch a v prípade zjednodušených foriem grantov. Vzhľadom na tieto nedostatky by sa požiadavka postupného znižovania vzťahujúca sa na granty na prevádzku mala zrušiť.
(44)
Prístup k financovaniu Únie pre subjekty s obmedzenými administratívnymi zdrojmi, ktoré môžu predstavovať prednostnú cieľovú populáciu pre niektoré systémy grantov a byť nevyhnutné pre dosiahnutie cieľov politiky Únie, by sa mal uľahčiť ďalšími zjednodušujúcimi postupmi v prípade grantov s nízkou hodnotou.
(45)
Aby sa zaručila právna istota a vytvoril sa jednotný súbor základných rozpočtových pravidiel, na ktoré by sa príjemcovia mohli odvolávať v súvislosti s programami Únie, toto nariadenie by malo stanoviť vymedzenie kritérií oprávnenosti nákladov a osobitné podmienky upravujúce určité kategórie nákladov a malo by stanoviť ich dôsledné uplatňovanie.
(46)
Podmienky akceptovania materiálnych príspevkov od tretích strán ako formy spolufinancovania a podmienky určovania hodnoty týchto príspevkov by sa mali zharmonizovať, aby sa znížili riziká chyby a spory.
(47)
Z dôvodu transparentnosti a aby boli zohľadnené ich špecifické obmedzenia v súvislosti s plánovaním, uchádzači o grant by mali byť vo výzve na predloženie návrhov informovaní o očakávanom čase, ktorý uplynie do uzavretia dohody o grante alebo kým im bude rozhodnutie o grante oznámené. S tým istým cieľom by toto nariadenie malo stanoviť referenčnú lehotu, založenú na skúsenostiach a na očakávaných účinkoch zavedených zjednodušujúcich opatrení.
(48)
Ak sa zistia systémové alebo opakujúce sa chyby, ktoré majú závažný vplyv na viaceré granty, za prísnych podmienok by sa malo povoliť rozšírenie zistení auditu na ovplyvnené granty, ktoré nepodliehajú auditu, aby sa zmiernila finančná a administratívna záťaž spôsobená kontrolami a auditmi na mieste. Komisia by mala využívať extrapoláciu miery zníženia alebo miery vrátených prostriedkov uplatňovanej na granty, v súvislosti s ktorými sa preukázali systémové alebo opakujúce sa chyby, len v prípade, že nie je možné alebo za primeraného úsilia reálne určiť presné množstvo neoprávnených nákladov pre každý dotknutý grant.
(49)
Toto nariadenie by malo stanoviť štandardné obdobia, počas ktorých musia príjemcovia uchovávať dokumenty týkajúce sa grantov Únie, aby sa predišlo rozdielnym alebo neprimeraným zmluvným požiadavkám, ale sa však stále zachovala dostatočná lehota pre Komisiu a Dvor audítorov na získanie prístupu týmto údajom a vykonanie kontrol ex post a auditov nevyhnutných na ochranu finančných záujmov Únie.
(50)
Mala by sa rozšíriť za určitých podmienok možnosť príjemcu udeliť finančnú podporu tretím stranám s cieľom zjednodušiť správnu realizáciu programov so zameraním okrem iného na širší počet fyzických osôb, ku ktorým je možné dostať sa len prostredníctvom kaskádových grantov. V každom prípade treba dodržiavať zásadu, podľa ktorej príjemca nemôže pri udeľovaní finančnej podpory tretím stranám rozhodovať podľa svojho uváženia, najmä aby sa predišlo akémukoľvek zamieňaniu možnosti poskytnutej príjemcom plánovať a vykonávať na vlastnú zodpovednosť činnosti zahŕňajúce finančnú podporu, čo je oprávnená činnosť, s možnosťou poveriť úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu v rámci zdieľaného alebo nepriameho hospodárenia určité orgány, subjekty alebo osoby.
(51)
Ako cenný typ finančnej podpory treba zjednodušiť používanie cien a treba objasniť platné pravidlá tak, že ceny sa oddelia od grantového režimu a odstránia sa všetky odkazy na očakávané náklady. Ceny však nie sú vhodné pre ciele všetkých politík Únie a mali by sa preto považovať za doplnok, nie za náhradu iných nástrojov financovania, ako sú granty.
(52)
Finančné nástroje môžu mať hodnotu pre znásobenie dosahu finančných prostriedkov Únie, ak sú spájané s inými prostriedkami a zahŕňajú pákový efekt. Keďže tieto finančné nástroje sa nedajú prirovnať k službám ani ku grantom, mal by sa stanoviť nový typ finančnej podpory. Finančné nástroje by sa mali používať za prísnych podmienok, aby nevznikli rozpočtové riziká pre rozpočet a riziko narušenia trhu, ktoré je v rozpore s pravidlami o štátnej pomoci.
(53)
V rámci ročných rozpočtových prostriedkov, ktoré Európsky parlament a Rada schvália pre daný program, by sa finančné nástroje mali používať ako doplnok na základe hodnotenia ex ante, ktorým sa preukáže, že sú pre dosiahnutie cieľov politiky Únie účinnejšie než iné formy financovania Únie vrátane grantov.
(54)
Finančné nástroje by sa mali schvaľovať prostredníctvom základného aktu, ktorým sa vymedzia najmä ich ciele a trvanie. Ak sa finančné nástroje v riadne odôvodnených prípadoch zriadia bez základného aktu, Európsky parlament a Rada by ich mali schváliť v rozpočte.
(55)
Mali by sa vymedziť nástroje potenciálne spadajúce pod hlavu VIII prvej časti, ako sú úvery, záruky, kapitálové investície, kvázi kapitálové investície a nástroje na zdieľanie rizika. Definícia nástrojov na zdieľanie rizika by mala umožňovať zahrnutie zníženia kreditného rizika pre projektové dlhopisy, ktoré pokrýva riziko dlhovej služby projektu a znižuje kreditné riziko držiteľov dlhopisov prostredníctvom znížení kreditného rizika vo forme úveru alebo záruky.
(56)
Anuity vrátane kapitálových splátok, vydaných záruk a splátok istín úverov by mali predstavovať vnútorné pripísané príjmy. Príjmy vrátane dividend, kapitálových ziskov, záručných poplatkov a úrokov z úverov a súm na zvereneckých účtoch by do rozpočtu mali byť zapísané po odpočítaní správnych nákladov a poplatkov. Toto nariadenie by malo stanoviť zásady a podmienky týkajúce sa finančných nástrojov a pravidlá týkajúce sa obmedzenia finančnej zodpovednosti Únie, boja proti podvodom a praniu špinavých peňazí, ukončovania finančných nástrojov a podávania správ.
(57)
Predkladanie účtovnej závierky by sa malo zjednodušiť, a to tak, že účtovná závierka Únie bude obsahovať len konsolidované finančné výkazy a súhrnné rozpočtové účty. Takisto by sa malo vysvetliť, že konsolidačný proces sa týka len inštitúcií, subjektov zriadených podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euroatome, ktoré majú právnu subjektivitu a prijímajú príspevky hradené z rozpočtu, a ďalších subjektov, ktorých účtovné závierky sa musia konsolidovať v súlade s pravidlami účtovania prijatými účtovníkom.
(58)
V súlade s požiadavkami medzinárodne prijatých účtovných noriem, na ktorých je založené účtovníctvo Únie, by sa dôchodkové záväzky spolu s ostatnými záväzkami spojenými so zamestnaneckými dávkami mali zaznamenať v účtoch Únie, samostatne uviesť v súvahe Únie a podrobne vysvetliť v poznámkach k finančným výkazom.
(59)
Aby sa jasne oddelili právomoci a povinnosti účtovníka Komisie od právomocí a povinností účtovníkov ostatných inštitúcií alebo subjektov zriadených podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euroatome, ktoré majú právnu subjektivitu a prijímajú príspevky hradené z rozpočtu, a ďalších subjektov, ktorých účtovné závierky sa musia konsolidovať v súlade s pravidlami účtovania prijatými účtovníkom, každá inštitúcia alebo orgán by mala pripraviť správu o rozpočtovom a finančnom hospodárení za rozpočtový rok, a potom ju zaslať Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru audítorov do 31. marca nasledujúceho rozpočtového roka.
(60)
Je potrebné aktualizovať pravidlá účtovania a účtovné zásady Únie, aby sa zabezpečil súlad s pravidlami Výboru pre medzinárodné účtovné štandardy pre verejný sektor.
(61)
Dvor audítorov by mal zaistiť, aby sa akékoľvek jeho zistenia, ktoré by mohli mať vplyv na konečnú účtovnú závierku kontrolovaných subjektov alebo na zákonnosť alebo riadnosť príslušných operácií týchto subjektov, včas oznámili danej inštitúcii alebo subjektu s cieľom poskytnúť takýmto kontrolovaným subjektom dostatok času na zaoberanie sa uvedenými zisteniami.
(62)
Mali by sa aktualizovať ustanovenia týkajúce sa predbežných a konečných účtovných závierok, najmä s cieľom špecifikovať informácie, ktoré by mali byť pripojené k účtovným závierkam zasielaným účtovníkovi Komisie na účely konsolidácie.
(63)
Pokiaľ ide o informácie, ktoré musí Komisia predložiť v súvislosti s absolutóriom, Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade predložiť najmä hodnotiacu správu o financiách Únie v súlade s článkom 318 ZFEÚ.
(64)
Pokiaľ ide o osobitné ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa štrukturálnych fondov, kohéznych fondov, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a fondov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti spravovaných v rámci zdieľaného hospodárenia, malo by sa zachovať ustanovenie o vracaní platieb predbežného financovania a opätovnom sprístupňovaní rozpočtových prostriedkov, ktoré je uvedené vo vyhlásení Komisie pripojenom k nariadeniu Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (6). Okrem toho odchylne od pravidla prenosu by sa Komisii mal povoliť prenos viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na konci rozpočtového roka a ktoré vyplývajú z vrátených platieb predbežného financovania, až pokým sa neskončí daný program, ako aj používanie týchto viazaných rozpočtových prostriedkov v prípade, že už nie sú k dispozícii iné viazané rozpočtové prostriedky.
(65)
Mala by sa objasniť účasť Spoločného výskumného centra (JRC) na postupoch verejného obstarávania a udeľovania grantov. Navyše, aby sa súvisiace činnosti mohli vykonávať efektívne, príjem, ktorý plynie z účasti na týchto postupoch, by sa mal výnimočne považovať za vonkajšie pripísané príjmy.
(66)
Mali by sa upraviť osobitné ustanovenia týkajúce sa realizácie vonkajších akcií vzhľadom na zmeny spôsobov plnenia a mal by sa zaviesť diferencovaný prístup pre prípady, keď Únia musí reagovať na naliehavé humanitárne situácie, medzinárodné krízy alebo potreby tretích krajín, v ktorých prebieha proces demokratizácie.
(67)
Toto nariadenie by malo stanoviť všeobecné podmienky, za ktorých sa môže rozpočtová podpora využívať ako nástroj vo vonkajšej činnosti. Takéto podmienky by sa mali vzťahovať na zabezpečenie dostatočne transparentného, spoľahlivého a efektívneho hospodárenia s verejnými prostriedkami. Okrem toho, Komisia by mala v rámci rozhodnutia o financovaní určiť ciele a očakávané výsledky, na ktoré by vyplatenie rozpočtovej podpory malo byť naviazané. Takéto prvky, ako aj podmienky, za ktorých sa má rozpočtová podpora preplatiť, by mali byť súčasťou dohody o financovaní uzatvorenej s prijímajúcou krajinou.
(68)
S cieľom posilniť medzinárodné postavenie Únie v oblasti realizácie vonkajších akcií a rozvoja a zlepšiť jej viditeľnosť a efektívnosť by Komisia mala mať právomoc vytvárať a spravovať trustové fondy Únie pre akcie v núdzovej situácii, akcie po prekonaní núdzovej situácie alebo pre tematické akcie. Hoci tieto trustové fondy nie sú súčasťou rozpočtu, mali by byť spravované v súlade s týmto nariadením, a to do takej miery, do akej je to nevyhnutné pre bezpečnosť a transparentnosť používania finančných prostriedkov Únie. Na tento účel by Komisia mala predsedať správnej rade, ktorá sa zriadi pre každý trustový fond a ktorej úlohou je zaisťovať zastúpenie darcov a rozhodovať o použití finančných prostriedkov. Účtovníkom každého trustového fondu by mal byť účtovník Komisie.
(69)
Obdobie na uzatvorenie zmlúv a dohôd o udelení grantu subjektmi poverenými vykonávaním vonkajších akcií v rámci nepriameho hospodárenia by malo byť, s výnimkou výnimočných a vonkajších okolností, obmedzené na tri roky od podpisu dohody o delegovaní. Uvedená lehota by sa však nemala vzťahovať na viacročné programy, ktoré sa realizujú v rámci postupov týkajúcich sa štrukturálnych fondov. Podrobné pravidlá týkajúce sa zrušenia viazanosti rozpočtových prostriedkov v prípade takýchto viacročných programov by mali byť stanovené predpismi platnými v jednotlivých odvetviach.
(70)
Pokiaľ ide o osobitné pravidlá týkajúce sa verejného obstarávania v prípade vonkajších akcií, štátnym príslušníkom tretích krajín usadeným v prijímajúcich krajinách by mala byť umožnená účasť na postupoch verejného obstarávania, a to aj v prípadoch, ak sa program vykonáva bez základného aktu a je to riadne odôvodnené výnimočnými okolnosťami.
(71)
Spôsob, ktorým v súčasnosti inštitúcie oznamujú stavebné projekty Európskemu parlamentu a Rade, by sa mal zlepšiť. Inštitúcie by mali o svojich budúcich stavebných projektoch a v rôznych fázach týchto projektov vopred informovať Európsky parlament a Radu. Na stavebné projekty, ktoré majú významný vplyv na rozpočet, by sa malo namiesto vydávania stanoviska vyžadovať schválenie Európskym parlamentom a Radou.
(72)
Inštitúciám by sa malo umožniť vytvoriť dlhodobú politiku v oblasti nehnuteľností a profitovať z nižších úverových sadzieb vyplývajúcich z priaznivého ratingu Únie na finančných trhoch. Na tento účel by mali mať možnosť získavať pôžičky na nadobudnutia nehnuteľného majetku. Bolo by tak možné vyriešiť otázku zložitosti súčasného systému a zároveň by sa znížili náklady a zaviedla by sa väčšia transparentnosť.
(73)
Na základe skúseností by toto nariadenie malo spresniť rozsah činností, výberového konania a platobné podmienky výberu expertov spomedzi fyzických osôb.
(74)
S cieľom doplniť a zmeniť určité aspekty tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Obsah a rozsah každého delegovania je podrobne stanovený v príslušných článkoch. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác súvisiacich s delegovanými aktmi uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(75)
Toto nariadenie by sa malo revidovať len vtedy, keď je to potrebné, a najneskôr dva roky pred koncom prvého viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2013. Neprimerane časté revízie vedú k neprimeraným nákladom na prispôsobovanie administratívnych štruktúr a postupov novým pravidlám. Okrem toho sa môže stať, že platné pravidlá sa uplatňujú príliš krátky čas na to, aby bolo možné dospieť k opodstatneným záverom.
(76)
Mali by sa stanoviť prechodné ustanovenia. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať až po prijatí delegovaných aktov obsahujúcich pravidlá jeho uplatňovania, ktoré by podľa očakávaní mali nadobudnúť účinnosť v decembri 2012. Aby sa predišlo uplatňovaniu tohto nariadenia v poslednom mesiaci roka, je vhodné odložiť jeho uplatňovanie na 1. január 2013. Okrem toho, aby sa zabezpečil súlad s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach, je vhodné odložiť začiatok uplatňovania ustanovení o spôsoboch plnenia a finančných nástrojoch na 1. január 2014. Nakoniec, aby sa umožnilo uplatňovanie ustanovení o presunoch platobných rozpočtových prostriedkov v prípade štrukturálnych fondov na konci roka už v rozpočte na rok 2012, mali by začať platiť odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
(77)
Toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť v deň nasledujúci po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, aby sa umožnilo včasné prijatie delegovaných aktov podľa tohto nariadenia. Včasné nadobudnutie účinnosti tohto nariadenia je potrebné pre uplatňovanie pravidiel stanovených v delegovaných aktoch od 1. januára 2013 s cieľom predísť ťažkostiam spojeným so zmenou rozpočtových pravidiel počas rozpočtového roka.
(78)
V súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (7) sa uskutočnili konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý 15. apríla 2011 vydal svoje stanovisko (8),
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
PRVÁ ČASŤ
SPOLOČNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
PREDMET, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet
1. Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá zostavovania a plnenia všeobecného rozpočtu Európskej únie a predkladania a auditu účtovnej závierky.
2. Toto nariadenie sa vzťahuje na plnenie rozpočtu Zásobovacej agentúry Euratomu.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia:
a)
„Únia“ je Európska únia, Európske spoločenstvo pre atómovú energiu alebo Európska únia aj Európske spoločenstvo pre atómovú energiu podľa kontextu;
b)
„inštitúcia“ je Európsky parlament, Európska rada, Rada, Európska komisia, Súdny dvor Európskej únie a Európsky dvor audítorov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, európsky ombudsman, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ); Európska centrálna banka sa nepovažuje za inštitúciu Únie;
c)
„rozpočet“ je nástroj, ktorý na každý rozpočtový rok stanovuje a povoľuje všetky príjmy a výdavky, ktoré sa považujú za potrebné pre Úniu;
d)
„základný akt“ je právny akt, ktorý poskytuje právny základ pre akciu a pre vynakladanie zodpovedajúcich výdavkov zahrnutých v rozpočte.
Základný akt môže mať niektorú z týchto foriem:
i)
pri vykonávaní Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Zmluva o Euratome), formu nariadenia, smernice alebo rozhodnutia v zmysle článku 288 ZFEÚ; alebo
ii)
pri vykonávaní hlavy V Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ) jednu z foriem uvedených v článku 26 ods. 2, článku 28 ods. 1, článku 29, článku 31 ods. 2, článku 33 a článku 37 Zmluvy o EÚ.
Odporúčania a stanoviská nepredstavujú základné akty;
e)
„spôsob plnenia“ je spôsob plnenia rozpočtu opísaný v článkoch 58, 59 alebo 60;
f)
„dohoda o delegovaní“ je dohoda uzatvorená so subjektami a osobami, ktoré sú poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu podľa článku 58 ods. 1 pís,. c) bodov (i) až (viii);
g)
„príjemca“ je fyzická alebo právnická osoba, s ktorou bola uzavretá dohoda o udelení grantu alebo ktorej bolo oznámené rozhodnutie o udelení grantu;
h)
„dodávateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, s ktorou bola uzavretá zmluva o verejnej zákazke;
i)
„prijímateľ“ je príjemca, dodávateľ alebo akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá prijíma ceny alebo finančné prostriedky v rámci finančného nástroja;
j)
„cena“ je finančný príspevok udeľovaný ako odmena v súťaži;
k)
„úver“ je dohoda, na základe ktorej sa veriteľ zaväzuje poskytnúť dlžníkovi peňažnú sumu v dohodnutej výške a na dohodnutý čas, a podľa ktorej je dlžník povinný splatiť uvedenú sumu v dohodnutom čase;
l)
„záruka“ je písomný záväzok prevziať zodpovednosť za celý dlh alebo povinnosť tretej strany alebo za úspešné plnenie svojich povinností uvedenou treťou stranou, alebo za časť takéhoto dlhu, povinnosti či plnenia v prípade, ktorý aktivuje takúto záruku, napr. omeškanie so splácaním úveru;
m)
„kapitálová investícia“ je poskytnutie kapitálu spoločnosti, ktorý sa investuje priamo alebo nepriamo výmenou za úplné alebo čiastočné vlastníctvo tejto spoločnosti, pričom kapitálový investor môže prevziať časť kontroly nad riadením spoločnosti a môže sa podieľať na zisku spoločnosti;
n)
„kvázi-kapitálová investícia“ je druh financovania, ktoré stojí medzi kapitálovým a dlhovým financovaním, pričom vykazuje vyššie riziko ako prednostný dlh a nižšie riziko ako základný kapitál. Kvázi-kapitálové investície môžu mať štruktúru ako dlh, zvyčajne nezabezpečený a podriadený a v niektorých prípadoch konvertibilný na akcie, alebo ako prioritné akcie;
o)
„nástroj na zdieľanie rizika“ je finančný nástroj, ktorý umožňuje rozdelenie definovaného rizika medzi dva alebo viaceré subjekty, a to podľa potreby výmenou za dohodnutú odmenu;
p)
„finančné nástroje“ sú opatrenia finančnej podpory Únie poskytované z rozpočtu na doplnkovej báze s cieľom dosiahnuť jeden alebo viaceré konkrétne ciele politík Únie. Takéto nástroje môžu mať podobu kapitálových alebo kvázi kapitálových investícií, úverov alebo záruk alebo iných nástrojov na zdieľanie rizika a v prípade potreby sa môžu kombinovať s grantmi.
q)
„služobný poriadok“ je Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Únie uvedený v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9);
r)
„kontrola“ je akékoľvek opatrenie prijaté s cieľom poskytnúť primerané uistenie, pokiaľ ide o účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť operácií, spoľahlivosť podávania správ, ochranu majetku a informácií, predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a ich odhaľovanie a nápravu a s nimi súvisiace následné opatrenia, a primerané riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a riadnosťou príslušných operácií pri zohľadnení viacročnej povahy programov, ako aj charakteru príslušných platieb. Kontroly môžu zahŕňať rôzne overenia, ako aj implementovanie akýchkoľvek politík a postupov na dosiahnutie cieľov opísaných v prvej vete;
s)
„overenie“ je overenie konkrétneho aspektu príjmovej alebo výdavkovej operácie.
Článok 3
Súlad sekundárnych právnych predpisov s týmto nariadením
1. Ustanovenia týkajúce sa plnenia rozpočtu na strane príjmov a na strane výdavkov a uvedené v základnom akte musia zohľadňovať rozpočtové zásady stanovené v prvej časti hlave II.
2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, sa v každom návrhu alebo zmene a doplnení návrhu, ktoré sú predložené legislatívnemu orgánu a obsahujú výnimky z iných ustanovení, než sú ustanovenia prvej časti hlavy II, alebo delegovaných aktov prijatých v súlade s týmto nariadením, jasne uvedú tieto výnimky a v dôvodovej správe ku každému takémuto návrhu sa uvedú konkrétne dôvody, na základe ktorých sú takéto výnimky opodstatnené.
Článok 4
Obdobia, dátumy a lehoty
Ak nie je uvedené inak, na termíny stanovené v tomto nariadení sa vzťahuje nariadenie Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, dátumy a termíny (10).
Článok 5
Ochrana osobných údajov
Týmto nariadením nie sú dotknuté požiadavky podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (11) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) 45/2001.
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článok 6
Dodržiavanie rozpočtových zásad
Rozpočet sa zostavuje a plní v súlade so zásadami jednotnosti, presnosti rozpočtu, ročnej platnosti, vyrovnanosti, zúčtovacej jednotky, všeobecnosti, špecifikácie, riadneho finančného hospodárenia, ktoré si vyžaduje účinnú a efektívnu vnútornú kontrolu, a transparentnosti, ako sú stanovené v tomto nariadení.
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu
Článok 7
Rozsah pôsobnosti rozpočtu
1. Rozpočet zahŕňa:
a)
príjmy a výdavky Únie vrátane administratívnych výdavkov, ktoré inštitúciám vyplývajú z ustanovení Zmluvy o EÚ týkajúcich sa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a operačných výdavkov vyplývajúcich z vykonávania týchto ustanovení v prípadoch, keď sa hradia z rozpočtu;
b)
príjmy a výdavky Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
2. V rozpočte sa zaznamenajú záruky na operácie prijímania a poskytovania pôžičiek realizované Úniou vrátane operácií v rámci európskeho finančného stabilizačného mechanizmu a nástroja platobnej bilancie v súlade s bodom d) článku 49 ods. 1.
Článok 8
Osobitné pravidlá pre zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 83, nevyberie sa žiadny príjem a neuskutoční sa žiadny výdavok, pokiaľ nie je zahrnutý do niektorého rozpočtového riadku.
2. Žiadny výdavok nemôže byť viazaný ani povolený, ak presahuje výšku schválených rozpočtových prostriedkov.
3. Rozpočtové prostriedky možno do rozpočtu zahrnúť, len ak sú určené na výdavky, ktoré sa považujú za potrebné.
4. Ak sa v dohodách o delegovaní, s výnimkou dohôd uzatvorených s tretími krajinami alebo subjektami, ktoré tieto krajiny určili, nestanovuje inak, úroky vzniknuté z platieb v rámci predbežného financovania, ktoré sa uskutočňujú z rozpočtu, Únii nepatria. V prípadoch, v ktorých sa to stanovuje, sa takéto úroky opätovne použijú na príslušnú akciu, odpočítajú sa od žiadosti o platbu v súlade s článkom 23 ods. 1 prvým pododsekom písm. c) alebo sa vymáhajú.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel účtovania úrokov vzniknutých z platieb predbežného financovania.
KAPITOLA 2
Zásada ročnej platnosti
Článok 9
Vymedzenie pojmu
Rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu sa schvaľujú na rozpočtový rok, ktorý trvá od 1. januára do 31. decembra.
Článok 10
Typ rozpočtových prostriedkov
1. Rozpočet obsahuje diferencované rozpočtové prostriedky, ktoré pozostávajú z viazaných rozpočtových prostriedkov a platobných rozpočtových prostriedkov, a nediferencované rozpočtové prostriedky.
2. Viazané rozpočtové prostriedky pokrývajú celkové náklady vyplývajúce z právnych záväzkov prijatých v priebehu rozpočtového roka s výhradou článku 86 ods. 4 a článku 189 ods. 2.
3. Platobnými rozpočtovými prostriedkami sa uhrádzajú platby vykonávané pri splácaní právnych záväzkov zahrnutých do rozpočtu v bežnom rozpočtovom roku alebo v predchádzajúcich rozpočtových rokoch.
4. Odseky 1 a 2 tohto článku sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia hláv I, IV a VI druhej časti a nebránia globálnemu viazaniu rozpočtových prostriedkov alebo rozdeleniu rozpočtových záväzkov na ročné splátky.
Článok 11
Účtovanie príjmov a rozpočtových prostriedkov
1. Príjmy za rozpočtový rok sa účtujú do daného rozpočtového roka na základe súm vybraných v priebehu tohto rozpočtového roka. Vlastné zdroje za mesiac január nasledujúceho rozpočtového roka sa však môžu poskytnúť vopred podľa nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (12).
2. Zápisy, ktoré sa týkajú vlastných zdrojov založených na dani z pridanej hodnoty, doplňujúceho zdroja založeného na hrubom národnom dôchodku a všetkých finančných príspevkov, sa môžu upravovať v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Rozpočtové prostriedky schválené na rozpočtový rok sa použijú iba na pokrytie výdavkov viazaných a zaplatených v tom istom rozpočtovom roku a pokrytie splatných súm vyplývajúcich zo záväzkov z predchádzajúcich rozpočtových rokov.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok.
4. Záväzky sa účtujú na základe právnych záväzkov prijatých do 31. decembra. Výnimkou sú globálne rozpočtové záväzky uvedené v článku 86 ods. 4 a dohody o financovaní uvedené v článku 189 ods. 2 a uzavreté s tretími krajinami, ktoré sa účtujú na základe rozpočtových záväzkov prijatých do 31. decembra.
5. Platby sa účtujú do rozpočtového roka na základe platieb, ktoré vykonal účtovník do 31. decembra príslušného roka.
6. Odchylne od odsekov 3, 4 a 5 sa výdavky Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu účtujú do rozpočtového roka v súlade s pravidlami stanovenými v druhej časti hlave I.
Článok 12
Viazanie rozpočtových prostriedkov
Ak sa v hlavách I a VI druhej časti nestanovuje inak, rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu sa po jeho konečnom prijatí môžu viazať s účinnosťou od 1. januára.
Článok 13
Zrušenie a prenos rozpočtových prostriedkov
1. Rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, pre ktorý boli zahrnuté do rozpočtu, sa zrušia.
Môžu sa však preniesť, ale len do nasledujúceho rozpočtového roka, na základe rozhodnutia, ktoré prijme príslušný orgán do 15. februára, v súlade s ods. 2 a 3, alebo sa môžu preniesť automaticky v súlade s ods. 4.
2. Pokiaľ ide o viazané diferencované rozpočtové prostriedky a nediferencované rozpočtové prostriedky, ktoré na konci rozpočtového roka zatiaľ nie sú viazané, môžu sa preniesť:
a)
sumy zodpovedajúce viazaným rozpočtovým prostriedkom alebo nediferencovaným rozpočtovým prostriedkom týkajúcim sa stavebných projektov, pre ktoré bola do 31. decembra skončená väčšina prípravných etáp postupu viazania. Také sumy sa potom môžu viazať až do 31. marca nasledujúceho roka alebo, v prípade súm súvisiacich so stavebnými projektmi, do 31. decembra nasledujúceho roka;
b)
sumy, ktoré sú potrebné, pretože legislatívny orgán prijal základný akt v poslednom štvrťroku rozpočtového roka a Komisia nemohla do 31. decembra zaviazať rozpočtové prostriedky vyhradené na tento účel.
3. Pokiaľ ide o platobné rozpočtové prostriedky, môžu sa preniesť sumy potrebné na pokrytie existujúcich záväzkov alebo záväzkov spojených s prenesenými viazanými rozpočtovými prostriedkami, ak platobné rozpočtové prostriedky poskytnuté v príslušných rozpočtových riadkoch na nasledujúci rozpočtový rok nie sú dostatočné na pokrytie požiadaviek.
Príslušná inštitúcia najprv použije rozpočtové prostriedky schválené na bežný rozpočtový rok a až po ich vyčerpaní začne používať prenesené rozpočtové prostriedky.
4. Nediferencované rozpočtové prostriedky, ktoré na konci rozpočtového roka zodpovedajú riadnym zmluvne dohodnutým záväzkom, sa automaticky prenášajú výlučne do nasledujúceho rozpočtového roka.
5. Príslušná inštitúcia do 15. marca informuje Európsky parlament a Radu o prijatí rozhodnutia o prenose rozpočtových prostriedkov a pre každý rozpočtový riadok uvedie, akým spôsobom boli pri každom prenose uplatnené kritériá uvedené v odsekoch 2 a 3.
6. Bez toho, aby bol dotknutý článok 14, rozpočtové prostriedky uložené do rezervy a rozpočtové prostriedky na výdavky na zamestnancov sa nemôžu prenášať. Na účely tohto článku zahŕňajú výdavky na zamestnancov platy a príspevky členov a zamestnancov inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje služobný poriadok.
7. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel zrušenia a prenosu rozpočtových prostriedkov.
Článok 14
Pravidlá prenosu pripísaných príjmov
Prenos pripísaných príjmov uvedených v článku 21a z nich plynúcich nepoužitých rozpočtových prostriedkov disponibilných k 31. decembru musí byť v súlade s týmito pravidlami:
a)
vonkajšie pripísané príjmy sa prenášajú automaticky a plne sa použijú do ukončenia realizácie všetkých operácií súvisiacich s programom alebo akciou, na ktoré boli vyčlenené. Vonkajšie pripísané príjmy získané v priebehu posledného roka realizácie programu alebo akcie sa môžu používať v prvom roku realizácie nasledujúceho programu alebo akcie;
b)
vnútorné pripísané príjmy sa prenášajú výlučne do nasledujúceho roka s výnimkou vnútorných pripísaných príjmov vymedzených v článku 21ods. 3 písm. g), ktoré sa prenášajú automaticky.
Článok 15
Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov
Bez toho, aby boli dotknuté články 178 a 182, v prípade, že sa zruší viazanosť rozpočtových prostriedkov v ktoromkoľvek rozpočtovom roku nasledujúcom po rozpočtovom roku, v ktorom boli rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu v dôsledku celkového alebo čiastočného neplnenia akcií, na ktoré boli vyčlenené, príslušné rozpočtové prostriedky sa zrušia.
Článok 16
Pravidlá uplatniteľné v prípade neskorého prijatia rozpočtu
1. Ak na začiatku rozpočtového roka nie je rozpočet prijatý s konečnou platnosťou, použije sa postup stanovený v článku 315 prvom odseku ZFEÚ (režim dočasných dvanástin). Záväzky je možné prijímať a platby je možné uskutočňovať v rámci limitov stanovených v odseku 2 tohto článku.
2. Záväzky je možné prijímať podľa kapitol do maximálnej výšky jednej štvrtiny celkových rozpočtových prostriedkov povolených v príslušnej kapitole v predchádzajúcom rozpočtovom roku, zvýšenej o jednu dvanástinu za každý mesiac, ktorý uplynul.
Limit rozpočtových prostriedkov stanovený v návrhu rozpočtu nemožno prekročiť.
Platby je možné uskutočňovať mesačne podľa kapitol do maximálnej výšky jednej dvanástiny rozpočtových prostriedkov povolených v príslušnej kapitole v predchádzajúcom rozpočtovom roku. Táto suma však nesmie presiahnuť jednu dvanástinu rozpočtových prostriedkov ustanovených v danej kapitole návrhu rozpočtu.
3. Rozpočtovými prostriedkami povolenými v príslušnej kapitole v predchádzajúcom rozpočtovom roku, ako sa uvádza v odsekoch 1 a 2, sa rozumejú rozpočtové prostriedky, o ktorých sa hlasovalo v súvislosti s rozpočtom, vrátane opravných rozpočtov, a ktoré sú po úprave o presuny uskutočnené počas toho rozpočtového roka.
4. Ak si to vyžaduje kontinuita činnosti Únie a potreby hospodárenia, Rada uznášajúca sa kvalifikovanou väčšinou môže na návrh Komisie schváliť poskytnutie výdavkov presahujúcich jednu dočasnú dvanástinu, ale nie vyšších ako súčet štyroch dočasných dvanástin, okrem riadne odôvodnených prípadov, tak na záväzky, ako aj na platby, a to nad rámec dočasných dvanástin poskytnutých automaticky v súlade s odsekmi 1 a 2. Rozhodnutie o schválení bezodkladne postúpi Európskemu parlamentu.
Rozhodnutie nadobúda účinnosť po 30 dňoch po jeho prijatí, ak Európsky parlament:
a)
ktorý sa uznáša väčšinou všetkých svojich poslancov, nerozhodne v rámci uvedenej lehoty o znížení týchto výdavkov, a v tom prípade Komisia predloží nový návrh alebo;
b)
neinformuje Radu a Komisiu o tom, že nechce znížiť tieto výdavky, a v tom prípade rozhodnutie nadobudne účinnosť pred uplynutím lehoty 30 dní.
Dodatočné dvanástiny sa schvaľujú ako celok a nie sú deliteľné.
5. Ak v prípade niektorej kapitoly schválené štyri dočasné dvanástiny pridelené podľa odseku 4 nepostačujú na pokrytie výdavkov potrebných na to, aby sa zabránilo prerušeniu kontinuity činnosti Únie v oblasti, na ktorú sa vzťahuje príslušná kapitola, je výnimočne možné schváliť prekročenie výšky rozpočtových prostriedkov zahrnutých do príslušnej rozpočtovej kapitoly v predchádzajúcom rozpočtovom roku. Európsky parlament a Rada konajú v súlade s postupmi stanovenými v odseku 4. Celková dostupná suma rozpočtových prostriedkov v rozpočte predchádzajúceho rozpočtového roku alebo v navrhovanej verzii návrhu rozpočtu sa však za žiadnych okolností nemôže prekročiť.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
Článok 17
Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti
1. Príjmy a platobné rozpočtové prostriedky musia byť v rovnováhe.
2. Únia a subjekty uvedené v článku 208 si nesmú v rámci rozpočtu brať pôžičky.
Článok 18
Zostatok z rozpočtového roka
1. Zostatok z každého rozpočtového roka sa zahrnie do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok ako príjem v prípade prebytku alebo ako platobné rozpočtové prostriedky v prípade schodku.
2. Odhady takýchto príjmov alebo platobných rozpočtových prostriedkov sa zahrnú do rozpočtu v priebehu rozpočtového postupu a do opravného listu, ktorý sa predkladá podľa článku 39. Odhady sa vypracovávajú v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Po predložení predbežnej účtovnej závierky za každý rozpočtový rok sa akýkoľvek nesúlad medzi touto účtovnou závierkou a odhadom zahrnie do rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok prostredníctvom opravného rozpočtu, ktorého výlučným cieľom je upraviť tento nesúlad. V takom prípade Komisia predloží návrh opravného rozpočtu súčasne Európskemu parlamentu a Rade do 15 dní po predložení predbežnej účtovnej závierky.
KAPITOLA 4
Zásada zúčtovacej jednotky
Článok 19
Používanie eura
1. Viacročný finančný rámec a rozpočet sa zostavujú a plnia v eurách a účtovné závierky sa predkladajú v eurách. Na účely peňažného toku uvedeného v článku 68 ods. 1 sú však účtovník, v prípade zálohových účtov správcovia záloh a pre potreby administratívneho riadenia Komisie a ESVČ zodpovedný povoľujúci úradník oprávnení vykonávať operácie v iných menách podľa ustanovení delegovaných aktov prijatých podľa tohto nariadenia.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel výmenného kurzu medzi eurom a inými menami.
KAPITOLA 5
Zásada všeobecnosti
Článok 20
Vymedzenie pojmu a rozsah pôsobnosti
Bez toho, aby bol dotknutý článok 21, celkové príjmy pokrývajú celkové platobné rozpočtové prostriedky. Bez toho, aby bol dotknutý článok 23, sa všetky príjmy a výdavky zahrnú vcelku bez akýchkoľvek vzájomných úprav.
Článok 21
Pripísané príjmy
1. Na financovanie špecifických výdavkov sa používajú vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy.
2. Vonkajšie pripísané príjmy tvoria:
a)
finančné príspevky od členských štátov na niektoré výskumné programy podľa nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000;
b)
finančné príspevky od členských štátov a tretích krajín, v oboch prípadoch vrátane ich verejných agentúr, a finančné príspevky od subjektov alebo fyzických osôb na niektoré projekty alebo programy vonkajšej pomoci, ktoré financuje Únia a ktoré v ich mene riadi Komisia;
c)
úroky z vkladov a pokút ustanovených v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchlení a vysvetlení uplatňovania postupu v prípade nadmerného schodku (13);
d)
príjmy účelovo viazané na špecifický účel, akými sú príspevky nadácií, dotácie, dary a odkazy v závetoch, vrátane účelovo viazaných príjmov špecifických pre každú inštitúciu;
e)
finančné príspevky, ktoré nespadajú pod písm. b), na činnosti Únie od tretích krajín alebo od subjektov mimo Únie;
f)
pripísané príjmy uvedené v článku 181 ods. 2 a článku 183 ods. 2;
g)
vnútorné pripísané príjmy uvedené v odseku 3 v rozsahu, v ktorom dopĺňajú iné príjmy podľa tohto odseku.
3. Vnútorné pripísané príjmy tvoria:
a)
príjmy od tretích strán za dodanie tovaru, poskytnutie služieb alebo uskutočnenie prác na ich žiadosť;
b)
výnosy z predaja vozidiel, vybavenia, zariadení, materiálov a vedeckých a technických prístrojov, ktoré sa nahrádzajú alebo vyraďujú, keď je ich účtovná hodnota plne odpísaná;
c)
príjmy plynúce z vrátenia nesprávne vyplatených súm v súlade s článkom 80;
d)
príjmy plynúce z úrokov z platieb predbežného financovania s výhradou článku 8 ods. 4;
e)
výnosy z dodania tovaru, poskytnutia služieb a uskutočnenia prác v prospech iných útvarov v rámci inštitúcie, inštitúcií alebo orgánov vrátane náhrad vrátených inými inštitúciami alebo orgánmi za príspevky na služobné cesty zaplatené v ich mene;
f)
prijaté platby poistného;
g)
príjmy z prenájmu;
h)
príjmy z predaja publikácií a filmov vrátane tých, ktoré sú zaznamenané na elektronickom nosiči;
i)
prostriedky vrátené finančným nástrojom podľa článku 140 ods. 6;
j)
príjmy plynúce z následného vrátenia daní podľa článku 23 ods. 3 písm. b).
4. Aj v základnom akte môžu byť príjmy, ktoré sú v ňom stanovené, pripísané k špecifickým výdavkovým položkám. Ak nie je v základnom akte stanovené inak, takéto príjmy sa považujú za vnútorné pripísané príjmy.
5. Rozpočet obsahuje riadky pre vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy, v ktorých sa podľa možností vždy uvádza príslušná suma.
Pokiaľ ide o pripísané príjmy, do návrhu rozpočtu sa môžu zahrnúť len sumy, ktoré sú ku dňu zostavenia návrhu rozpočtu isté.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa stanovenia štruktúry pre vonkajšie pripísané príjmy a vnútorné pripísané príjmy a poskytnutie príslušných rozpočtových prostriedkov a týkajúce sa pravidiel pre príspevky členských štátov na výskumné programy. Okrem toho je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa výnosov zo sankcií uložených podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ a týkajúce sa pripísaných príjmov pochádzajúcich z účasti štátov EZVO na určitých programoch Únie.
Článok 22
Donácie
1. Komisia môže prijať všetky donácie venované Únii, ako sú príspevky nadácií, dotácie, dary a odkazy v závetoch.
2. Prijatie donácie s hodnotou 50 000 EUR alebo viac, ktorá zahŕňa finančný poplatok vrátane nákladov na kontrolu, ktoré prekračujú 10 % hodnoty poskytnutej donácie, podlieha schváleniu Európskeho parlamentu a Rady, ktoré v tejto záležitosti konajú do dvoch mesiacov odo dňa prijatia žiadosti Komisie. Ak nebola v tejto lehote vznesená žiadna námietka, Komisia prijme konečné rozhodnutie týkajúce sa prijatia donácie.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel prijímania donácií venovaných Únii.
Článok 23
Pravidlá pre odpočty a úpravy výmenného kurzu
1. Od žiadostí o platbu, ktoré sa následne predložia na úhradu čistej sumy, sa môžu odpočítať:
a)
sankcie uložené zmluvným stranám verejných zákaziek alebo príjemcom;
b)
zľavy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktúr a výkazov výdavkov;
c)
úroky získané z platieb predbežného financovania;
d)
úpravy v súvislosti s neoprávnene vyplatenými sumami.
Úpravy uvedené v písm. d) prvého pododseku možno vykonať prostredníctvom priameho odpočítania z novej priebežnej platby alebo úhrady zostatku rovnakému príjemcovi v rámci kapitoly, článku a rozpočtového roka, v súvislosti s ktorými sa uskutočnila nadmerná platba.
Na odpočítané položky uvedené v písm. c) a d) prvého pododseku sa vzťahujú pravidlá účtovania Únie.
2. Náklady na výrobky dodávané alebo služby poskytované Únii, ktorých súčasťou sú dane vracané členskými štátmi na základe Protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie, sa hradia z rozpočtu v sume bez dane.
3. Náklady na výrobky dodávané alebo služby poskytované Únii, ktorých súčasťou sú dane vracané tretími krajinami na základe príslušných dohôd, sa môžu hradiť z rozpočtu:
a)
v sume bez dane; alebo
b)
v sume zahŕňajúcej daň. V takom prípade sa následne vrátená daň považuje za vnútorný pripísaný príjem.
4. Je možné robiť úpravy vzhľadom na rozdiely vo výmenných kurzoch, ku ktorým dochádza pri plnení rozpočtu. Konečný zisk alebo strata sa zahrnie do zostatku za daný rok.
5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel účtov vymáhateľných daní.
KAPITOLA 6
Zásada špecifikácie
Článok 24
Všeobecné ustanovenia
Rozpočtové prostriedky sa účelovo viažu na špecifické účely podľa hláv a kapitol. Kapitoly sa ďalej delia na články a položky.
Článok 25
Presuny, ktoré uskutočňujú iné inštitúcie ako Komisia
1. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu presúvať rozpočtové prostriedky:
a)
z jednej rozpočtovej hlavy do druhej do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje;
b)
z jednej kapitoly do druhej a z jedného článku do druhého bez obmedzenia.
2. Inštitúcia informuje o svojich zámeroch Európsky parlament a Radu tri týždne pred uskutočnením presunu podľa odseku 1. Ak v uvedenej lehote buď Európsky parlament alebo Rada uvedie náležite opodstatnené dôvody, použije sa postup stanovený v článku 27.
3. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu navrhnúť Európskemu parlamentu a Rade presuny z jednej rozpočtovej hlavy do druhej, ktoré prekračujú limit 10 % rozpočtových prostriedkov na rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje. Tieto presuny podliehajú postupu stanovenému v článku 27.
4. Každá inštitúcia okrem Komisie môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu uskutočňovať presuny v rámci článkov bez toho, aby o tom vopred informovala Európsky parlament a Radu.
5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel výpočtu percentuálneho podielu presunov uskutočnených inštitúciami inými ako Komisia.
Článok 26
Presuny uskutočňované Komisiou
1. Komisia môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu autonómne:
a)
presúvať rozpočtové prostriedky v rámci každej kapitoly;
b)
presúvať rozpočtové prostriedky z jednej rozpočtovej hlavy do druhej, pokiaľ ide o výdavky na zamestnancov a administratívu, ktoré sú spoločné pre viacero hláv, až do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, až do maximálnej výšky 30 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, do ktorého sa presun uskutočňuje;
c)
rozpočtové prostriedky medzi kapitolami v rámci tej istej hlavy až do maximálnej výšky 10 % rozpočtových prostriedkov na daný rok uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, pokiaľ ide o operačné výdavky.
Komisia tri týždne pred uskutočnením presunov uvedených v písmene b) prvého pododseku oznámi Európskemu parlamentu a Rade svoj zámer uskutočniť takýto presun. Ak v uvedenej lehote Európsky parlament alebo Rada uvedie náležite opodstatnené dôvody, použije sa postup stanovený v článku 27.
Odchylne od druhého pododseku môže Komisia počas posledných dvoch mesiacov rozpočtového roka autonómne presunúť rozpočtové prostriedky, ktoré súvisia s výdavkami na zamestnancov, externých zamestnancov a ostatných zamestnancov, z jednej hlavy do druhej v rámci celkového limitu vo výške 5 % rozpočtových prostriedkov pre daný rok. Komisia o tom informuje Európsky parlament a Radu do dvoch týždňov od svojho rozhodnutia o týchto presunoch.
2. Komisia môže v rámci vlastného rozpočtového oddielu a pod podmienkou, že o tom bezodkladne informuje Európsky parlament a Radu, rozhodnúť o nasledujúcich presunoch rozpočtových prostriedkoch z jednej rozpočtovej hlavy do druhej:
a)
presun rozpočtových prostriedkov z hlavy „rezervy“ uvedenej v článku 46, kde je jedinou podmienkou na uvoľnenie prostriedkov z rezervy prijatie základného aktu podľa článku 294 ZFEÚ;
b)
v riadne odôvodnených výnimočných prípadoch ako sú medzinárodné humanitárne katastrofy a krízy vzniknuté po 1. decembri rozpočtového roka, presun nepoužitých rozpočtových prostriedkov na tento rozpočtový rok, ktoré sú stále k dispozícii v rámci rozpočtových hláv patriacich pod okruh 4 viacročného finančného rámca, do rozpočtových hláv týkajúcich sa pomoci v rámci krízového riadenia a operácií humanitárnej pomoci.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel výpočtu percentuálneho podielu vnútorných presunov uskutočňovaných Komisiou a dôvodov žiadostí o presun.
Článok 27
Návrhy na presun predkladané Európskemu parlamentu a Rade inštitúciami
1. Každá inštitúcia predkladá svoje návrhy na presun súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
2. Európsky parlament a Rada prijmú rozhodnutia o presunoch rozpočtových prostriedkov tak, ako je stanovené v odsekoch 3 až 6 tohto článku, pokiaľ sa v druhej časti hlave I nestanovuje inak.
3. S výnimkou naliehavých prípadov Európsky parlament a Rada uznášajúca sa kvalifikovanou väčšinou prerokujú každý návrh na presun v lehote šiestich týždňov odo jeho prevzatia oboma inštitúciami.
4. Návrh na presun je schválený, ak v uvedenej lehote šiestich týždňov nastane niektorá z týchto situácií:
a)
Európsky parlament a Rada návrh schvália;
b)
Európsky parlament alebo Rada návrh schváli a druhá inštitúcia sa zdrží konania;
c)
Európsky parlament a Rada sa zdržia konania alebo neprijmú rozhodnutie o zmene alebo zamietnutí návrhu na presun.
5. Šesťtýždňová lehota uvedená v odseku 3 sa skráti na tri týždne, ak Európsky parlament alebo Rada nepožiada inak, v týchto prípadoch:
a)
presun predstavuje menej ako 10 % rozpočtových prostriedkov v príslušnom rozpočtovom riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, a nepresahuje 5 000 000 EUR;
b)
presun sa týka iba platobných rozpočtových prostriedkov a celková suma presunu nepresahuje 100 000 000 EUR.
6. Ak Európsky parlament alebo Rada sumu presunu zmení, zatiaľ čo druhá inštitúcia ho schváli alebo sa zdrží konania, alebo ak Európsky parlament aj Rada sumu presunu zmenia, za schválenú sa považuje nižšia z dvoch súm, za predpokladu, že príslušná inštitúcia svoj návrh na presun nestiahla.
Článok 28
Osobitné pravidlá presunov
1. Rozpočtové prostriedky sa môžu presúvať iba do rozpočtových riadkov, pre ktoré sú v rozpočte schválené rozpočtové prostriedky, alebo v ktorých je zapísaný symbolický záznam „pro memoria“.
2. Rozpočtové prostriedky zodpovedajúce pripísaným príjmom sa môžu presúvať iba vtedy, keď sa tieto príjmy použijú na ten účel, na ktorý sú pripísané.
Článok 29
Presuny, na ktoré sa vzťahujú osobitné ustanovenia
1. Presuny v rámci rozpočtových hláv, ktoré sa týkajú Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu, štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a výskumu podliehajú osobitným ustanoveniam hláv I, II a III druhej časti.
2. Rozhodnutia o presunoch, ktorými sa umožňuje použitie rezervy na núdzovú pomoc, prijíma Európsky parlament a Rada na návrh Komisie. Na každú núdzovú akciu sa predloží samostatný návrh.
Na účely tohto odseku sa uplatňuje sa postup stanovený v článku 27 ods. 3 a 4. Ak Európsky parlament a Rada neschvália návrh Komisie a nedokážu dospieť k spoločnému stanovisku o použití tejto rezervy, zdržia sa konania v súvislosti s návrhom Komisie na presun.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel pre žiadostí o presun prostriedkov z rezervy na núdzovú pomoc.
KAPITOLA 7
Zásada riadneho finančného hospodárenia
Článok 30
Zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti
1. Rozpočtové prostriedky sa vynakladajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, a to v súlade so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostriedky, ktoré používa inštitúcia na výkon svojich činností, boli dané k dispozícii v správnom čase, vo vhodnom množstve a kvalite a za najlepšiu cenu.
Zásada efektívnosti sa týka najlepšieho vzájomného pomeru medzi použitými prostriedkami a dosiahnutými výsledkami.
Zásada účinnosti sa týka plnenia stanovených špecifických cieľov a dosahovania plánovaných výsledkov.
3. Pre všetky typy činností, na ktoré sa vzťahuje rozpočet, sa stanovujú špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, náležité a časovo ohraničené ciele. Dosahovanie týchto cieľov sa monitoruje na základe ukazovateľov výkonnosti pre každú činnosť a orgány vynakladajúce rozpočtové prostriedky poskytujú informácie uvedené v článku 38 ods. 3 písm. e) Európskemu parlamentu a Rade. Tieto informácie sa poskytujú každý rok, najneskôr v dokumentoch, ktoré sú priložené k návrhu rozpočtu.
4. S cieľom zlepšiť rozhodovanie vykonávajú inštitúcie hodnotenia ex ante aj ex post v súlade s usmerneniami, ktoré stanovuje Komisia. Takéto hodnotenia sa vzťahujú na všetky programy a činnosti, ktoré sú spojené so značnými výdavkami, a výsledky hodnotenia sa poskytujú Európskemu parlamentu, Rade a správnym orgánom vynakladajúcim rozpočtové prostriedky.
5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel hodnotení ex ante, priebežných hodnotení a hodnotení ex post.
Článok 31
Povinný finančný výkaz
1. Ku každému návrhu alebo iniciatíve, ktoré legislatívnemu orgánu predloží Komisia, vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku („vysoký predstaviteľ“) alebo členský štát a ktoré môžu mať vplyv na rozpočet vrátane zmien počtu pracovných miest, sa pripojí finančný výkaz a hodnotenie ex ante stanovené v článku 30 ods. 4.
Ku každej zmene a doplneniu návrhu alebo iniciatívy predložených legislatívnemu orgánu, ktoré môžu mať značný vplyv na rozpočet vrátane zmien počtu pracovných miest, sa pripojí finančný výkaz vypracovaný inštitúciou, ktorá danú zmenu a doplnenie navrhuje.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o požiadavky na finančné výkazy.
2. Komisia počas rozpočtového postupu vzhľadom na pokrok v rokovaniach o návrhu alebo iniciatíve predložených legislatívnemu orgánu poskytuje nevyhnutné informácie na účely porovnania medzi zmenami v požadovaných rozpočtových prostriedkoch a pôvodnými odhadmi vo finančnom výkaze.
3. Na účely zníženia rizika podvodov a nezrovnalostí finančný výkaz uvedený v odseku 1 poskytuje informácie o zavedenom systéme vnútornej kontroly, odhad nákladov a prínosov kontrol, ktoré takýto systém prináša, a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby, ako aj existujúcich a plánovaných opatrení na predchádzanie podvodom a ochranu pred nimi.
V tejto analýze sa zohľadní pravdepodobný rozsah a typ chýb, ako aj osobitné podmienky príslušnej oblasti politiky a platné pravidlá, ktoré sa na ňu vzťahujú.
Článok 32
Vnútorná kontrola plnenia rozpočtu
1. Rozpočet sa plní v súlade so zásadou účinnej a efektívnej vnútornej kontroly, ktorá zodpovedá jednotlivým spôsobom plnenia, a v súlade s príslušnými predpismi platnými v jednotlivých odvetviach.
2. Na účely plnenia rozpočtu sa vnútorná kontrola definuje ako proces uplatňovaný na všetkých stupňoch riadenia, ktorý má poskytovať primerané záruky, že sa dosiahnu tieto ciele:
a)
účinnosť, efektívnosť a hospodárnosť operácií;
b)
spoľahlivosť výkazníctva;
c)
ochrana majetku a informácií;
d)
predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam, ich odhaľovanie, náprava a s nimi súvisiace následné opatrenia;
e)
primerané riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a riadnosťou príslušných operácií pri zohľadnení viacročnej povahy programov, ako aj charakteru príslušných platieb.
3. Účinná vnútorná kontrola je založená na najlepších medzinárodných postupoch a zahŕňa predovšetkým:
a)
oddelenie úloh;
b)
adekvátnu stratégiu riadenia rizika a kontroly vrátane kontroly na úrovni prijímateľov;
c)
predchádzanie konfliktom záujmov;
d)
primerané kontrolné záznamy (audit trails) a integritu údajov v systémoch údajov;
e)
postupy na monitorovanie výkonnosti a uskutočnenie následných krokov v súvislosti so zistenými nedostatkami a odchýlkami vo vnútornej kontrole;
f)
pravidelné hodnotenie riadneho fungovania systému vnútornej kontroly.
4. Efektívna vnútorná kontrola je založená na týchto prvkoch:
a)
uplatňovanie vhodnej stratégie riadenia rizika a kontroly koordinovanej medzi vhodnými subjektmi, ktoré sú súčasťou kontrolného reťazca;
b)
poskytnutie prístupu k výsledkom uskutočnených kontrol všetkým príslušným účastníkom kontrolného reťazca;
c)
v prípade potreby spoľahnutie sa na vyhlásenia o hospodárení implementačných partnerov a na nezávislé audítorské stanoviská za predpokladu, že kvalita vykonanej práce je primeraná a prijateľná a že práca bola vykonaná v súlade s dohodnutými normami;
d)
včasné uplatnenie nápravných opatrení vrátane prípadných odradzujúcich sankcií;
e)
jasné a jednoznačné právne predpisy tvoriace základ pre dané politiky;
f)
odstránenie viacnásobných kontrol;
g)
zlepšenie pomeru nákladov k prínosom v súvislosti s kontrolami.
5. Ak je počas plnenia programu úroveň výskytu chýb neustále vysoká, Komisia zistí nedostatky kontrolných systémov, vykoná analýzu nákladov a prínosov možných nápravných opatrení a prijme alebo navrhne vhodné opatrenia, ako je zjednodušenie platných ustanovení, zlepšenie kontrolných systémov a prepracovanie programu alebo dodávateľských systémov.
Článok 33
Nákladovo efektívne kontrolné systémy
Pri predkladaní revidovaných alebo nových návrhov výdavkov Komisia vypracuje odhad nákladov a prínosov kontrolných systémov, ako aj úrovne rizika chyby podľa článku 31 ods. 3.
KAPITOLA 8
Zásada transparentnosti
Článok 34
Zverejňovanie účtovnej závierky, rozpočtov a správ
1. Rozpočet sa zostavuje a plní a účtovná závierka sa predkladá v súlade so zásadou transparentnosti.
2. Na podnet predsedu Európskeho parlamentu sa v Úradnom vestníku Európskej únie uverejní rozpočet a každý opravný rozpočet, ktoré boli prijaté s konečnou platnosťou.
Rozpočty sa uverejnia do troch mesiacov odo dňa, keď sa vyhlásia za prijaté s konečnou platnosťou.
V Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní aj konsolidovaná ročná účtovná závierka a správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení, ktoré zostavuje každá inštitúcia.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel predbežného zverejňovania rozpočtu.
Článok 35
Zverejnenie informácií o prijímateľoch a iných informácií
1. Informácie o operáciách prijímania a poskytovania pôžičiek, na ktoré Únia uzavrela zmluvy v mene tretích strán, sa uvádzajú v prílohe k rozpočtu.
2. Komisia vhodným spôsobom a včas sprístupní informácie o prijímateľoch, ako aj o presnej povahe a účele opatrenia financovaného z rozpočtu, keď sa rozpočet plní priamo v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. a), ako aj informácie o prijímateľoch poskytnuté subjektmi, osobami a členskými štátmi, ktoré sú poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu podľa iných spôsobov plnenia.
Povinnosť stanovená v prvom pododseku sa vzťahuje aj na ostatné inštitúcie vo vzťahu k ich prijímateľom.
3. Tieto informácie sa sprístupňujú za náležitého dodržiavania požiadaviek dôvernosti a bezpečnosti, najmä ochrany osobných údajov.
Pokiaľ ide o fyzické osoby, zverejnenie informácií sa obmedzí na meno a lokalitu prijímateľa, pridelenú sumu a účel pridelenia. Zverejnenie týchto údajov bude vychádzať z príslušných kritérií, ako je frekvencia či druh alebo význam prideľovania prostriedkov. V rámci kritérií na sprístupnenie a rozsahu podrobností zverejnených informácií sa zohľadnia osobitosti daného odvetvia a každý spôsob plnenia.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa stanovenia podrobných pravidiel zverejnenia informácií o prijímateľoch. V prípade potreby sa rozsah podrobností a kritériá vymedzia v príslušných predpisoch platných v jednotlivých odvetviach.
HLAVA III
ZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Zostavovanie rozpočtu
Článok 36
Odhady príjmov a výdavkov
1. Každá inštitúcia, iná než Komisia, vypracuje odhad svojich príjmov a výdavkov, ktorý každý rok do 1. júla pošle Komisii a súčasne na vedomie Európskemu parlamentu a Rade.
2. Vysoký predstaviteľ uskutoční konzultácie s členmi Komisie zodpovednými za rozvoj, susedskú politiku a medzinárodnú spoluprácu, humanitárnu pomoc a krízové opatrenia v rámci ich príslušných právomocí.
3. Komisia vypracuje svoje vlastné odhady, ktoré tiež pošle Európskemu parlamentu a Rade hneď po ich prijatí.
Pri vypracovaní svojich vlastných odhadov Komisia využije informácie uvedené v článku 37.
Článok 37
Odhadovaný rozpočet subjektov uvedených v článku 208
Každý rok do 31. marca každý subjekt uvedený v článku 208 pošle v súlade s aktom, na základe ktorého bol zriadený, Komisii, Európskemu parlamentu a Rade odhad svojich príjmov a výdavkov vrátane svojho plánu pracovných miest a návrhu pracovného programu.
Článok 38
Návrh rozpočtu
1. Komisia predloží návrh rozpočtu Európskemu parlamentu a Rade do 1. septembra roka, ktorý predchádza roku, v ktorom sa má príslušný rozpočet plniť. Na informačné účely zašle uvedený návrh aj národným parlamentom.
Návrh rozpočtu obsahuje súhrn všeobecného výkazu príjmov a výdavkov Únie a konsoliduje odhady uvedené v článku 36. Môže tiež obsahovať odhady odlišné od odhadov vypracovaných inštitúciami.
Pokiaľ ide o štruktúru a prezentáciu, návrh rozpočtu sa riadi článkami 44 až 49.
Každému oddielu návrhu rozpočtu predchádza úvod vypracovaný príslušnou inštitúciou.
Komisia vypracuje všeobecný úvod k návrhu rozpočtu. Všeobecný úvod obsahuje finančné tabuľky, v ktorých sú uvedené hlavné údaje podľa hláv, a odôvodnenia zmien v rozpočtových prostriedkoch, ku ktorým došlo v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým rokom, rozdelené podľa kategórií výdavkov viacročného finančného rámca.
2. S cieľom poskytnúť presnejšie a spoľahlivejšie predpovede vplyvu platných právnych predpisov a prejednávaných legislatívnych návrhov na rozpočet, Komisia pripojí k návrhu rozpočtu finančný plán na nasledujúce roky.
Finančný plán sa aktualizuje po prijatí rozpočtu s cieľom zahrnúť doň výsledky rozpočtového postupu a akékoľvek ďalšie relevantné rozhodnutia.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel finančného plánovania.
3. Komisia pripojí k návrhu rozpočtu:
a)
podľa potreby dôvody, pre ktoré návrh rozpočtu obsahuje odhady, ktoré sa líšia od odhadov vypracovaných inými inštitúciami;
b)
každý pracovný dokument, ktorý považuje za užitočný v súvislosti s plánmi pracovných miest týchto inštitúcií a s príspevkami, ktoré Komisia prideľuje orgánom uvedeným v článku 208 a európskym školám. Každý takýto pracovný dokument obsahujúci posledný schválený plán pracovných miest zahŕňa:
i)
údaje o všetkých zamestnancoch Únie vrátane jej právne oddelených subjektov podľa druhu zmluvy,
ii)
vyhlásenie o politike v oblasti pracovných miest, externého personálu, vyváženosti v zastúpení žien a mužov,
iii)
údaje o počte skutočne obsadených pracovných miest na začiatku roka, v ktorom sa predkladá návrh rozpočtu, s uvedením ich rozdelenia podľa triedy a administratívnej jednotky,
iv)
zoznam pracovných miest rozpísaných podľa oblastí politiky,
v)
pre každú kategóriu externých zamestnancov počiatočný odhadovaný počet ekvivalentných zamestnancov na plný pracovný čas na základe schválených rozpočtových prostriedkov, ako aj počet skutočne zamestnaných osôb na začiatku roku, v ktorom sa návrh rozpočtu predkladá, pričom sa uvedie ich rozdelenie podľa funkčnej skupiny a prípadne platovej triedy;
c)
pracovný dokument o plánovanom plnení rozpočtových prostriedkov v danom rozpočtovom roku a o nesplatených záväzkoch, o orgánoch uvedených v článku 208 a európskych školách, a o pilotných projektoch a prípravných akciách;
d)
pokiaľ ide o financovanie medzinárodných organizácií, pracovný dokument obsahujúci:
i)
zhrnutie všetkých príspevkov v rozdelení podľa programu alebo fondu Únie a podľa medzinárodnej organizácie,
ii)
uvedenie dôvodov vysvetľujúcich, prečo bolo pre Úniu efektívnejšie financovať tieto medzinárodné organizácie, než konať priamo;
e)
výkazy činnosti alebo akýkoľvek iný relevantný dokument, ktorý obsahuje:
i)
informácie o dosiahnutí všetkých konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, relevantných a časových cieľov stanovených v predchádzajúcom období pre rôzne činnosti, ako aj nových cieľov meraných ukazovateľmi,
ii)
úplné odôvodnenie, vrátane analýzy pomeru nákladov k výnosom pre navrhované zmeny na úrovni rozpočtových prostriedkov,
iii)
jasné zdôvodnenie intervencie na úrovni Únie v súlade, okrem iného, so zásadou subsidiarity,
iv)
informácie o mierach vykonávania činnosti v predchádzajúcom roku a o mierach vykonávania v bežnom roku,
v)
zhrnutie výsledkov hodnotenia, ak majú význam pre zmeny v rozpočte,
vi)
informácie o cenách s jednotkovou hodnotou 1 000 000 EUR a viac;
f)
súhrnný výkaz rozvrhu platieb splatných v nasledujúcich rozpočtových rokoch, aby sa splnili rozpočtové záväzky prijaté v predchádzajúcich rozpočtových rokoch.
4. Ak Komisia zverí plnenie rozpočtu verejno-súkromným partnerstvám (PPP), pripojí k návrhu rozpočtu pracovný dokument obsahujúci:
a)
výročnú správu o výkonnosti existujúcich verejno - súkromných partnerstiev (PPP) v predchádzajúcom rozpočtovom roku vrátane informácií o právnej forme a zainteresovaných stranách poverených subjektov podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodu vii);
b)
ciele stanovené na rozpočtový rok, na ktorý sa vzťahuje návrh rozpočtu, spolu s uvedením akýchkoľvek osobitných rozpočtových potrieb spojených s dosiahnutím tohto cieľa;
c)
výšku administratívnych výdavkov a údaje o plnení rozpočtu z celkového hľadiska a podľa subjektov uvedených v článku 209, a podľa verejno - súkromných partnerstiev (PPP) v predchádzajúcom rozpočtovom roku;
d)
výšku finančných príspevkov z rozpočtu, výšku finančných príspevkov a hodnotu materiálnych príspevkov zo strany iných partnerov pre každé verejno - súkromné partnerstvo (PPP).
Ak však verejno - súkromné partnerstvá (PPP) využívajú finančné nástroje, informácie o týchto nástrojoch sa zahrnú v pracovnom dokumente uvedenom v odseku 5.
5. Ak Komisia využíva finančné nástroje, pripojí k návrhu rozpočtu pracovný dokument uvádzajúci:
a)
úhrnné rozpočtové záväzky a platby z rozpočtu na každý finančný nástroj;
b)
príjmy a vrátené platby podľa článku 140 ods. 6 a prírastok za dodatočné zdroje za rozpočtový rok;
c)
celkovú sumu rezerv pre riziká a záväzky, ako aj akúkoľvek informáciu o expozícii Únie voči finančnému riziku;
d)
zníženia hodnoty aktív kapitálových nástrojov alebo nástrojov založených na zdieľaní rizika a uplatnených záruk pri záručných nástrojoch za predchádzajúci rok aj príslušné úhrnné údaje;
e)
priemernú dobu medzi rozpočtovým záväzkom k finančným nástrojom a právnymi záväzkami k jednotlivým projektom vo forme kapitálu alebo dlhu, ak ich dĺžka trvania presahuje obdobie troch rokov. Komisia v správe podľa článku 140 ods. 8 vysvetlí dôvody a prípadne predloží akčný plán pre skrátenie tohto obdobia v rámci ročného postupu udeľovania absolutória; a
f)
administratívne výdavky vyplývajúce z poplatkov za správu a iných finančných a prevádzkových poplatkov zaplatených za riadenie finančných nástrojov, ak bolo toto riadenie zverené tretím stranám, a to v celkovej hodnote a podľa jednotlivých strán zodpovedných za správu a finančných nástrojov.
6. Komisia takisto pripojí k návrhu rozpočtu každý ďalší pracovný dokument, ktorý pokladá za užitočný na účely zdôvodnenia svojich rozpočtových požiadaviek.
7. V súlade s článkom 8 ods. 5 rozhodnutia Rady 2010/427/EÚ z 26. júla 2010 o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (14) a s cieľom zabezpečiť rozpočtovú transparentnosť v oblasti vonkajšej činnosti Únie zašle Komisia Európskemu parlamentu a Rade spolu s návrhom rozpočtu pracovný dokument, v ktorom sa podrobne uvádzajú:
a)
všetky administratívne a operačné výdavky, ktoré súvisia s vonkajšou činnosťou Únie vrátane úloh spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) a ktoré sú financované z rozpočtu Únie;
b)
celkové administratívne výdavky ESVČ za predchádzajúci rok rozčlenené na výdavky podľa delegácií Únie a na výdavky za ústrednú správu ESVČ; spolu s operačnými výdavkami rozčlenenými podľa geografických oblastí (regióny, krajiny), podľa tematických oblastí a podľa delegácií a misií Únie.
8. Pracovný dokument uvedený v odseku 7 tiež obsahuje:
a)
počet pracovných miest pre každú platovú triedu v každej kategórii a počet stálych a dočasných pracovných miest vrátane zmluvných a miestnych zamestnancov, schválených v rámci limitov rozpočtových prostriedkov v každej z delegácii Únie, ako aj v ústrednej správe ESVČ;
b)
každé zvýšenie alebo zníženie počtu pracovných miest v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým rokom podľa platovej triedy a kategórie v ústrednej správe ESVČ a vo všetkých delegáciách Únie;
c)
počet pracovných miest schválených na daný rozpočtový rok, počet pracovných miest schválených na predchádzajúci rok, ako aj počet pracovných miest obsadených diplomatmi vyslanými z členských štátov a spomedzi zamestnancov Rady a Komisie;
d)
podrobný prehľad všetkých zamestnancov pôsobiacich v delegáciách Únie v čase predloženia návrhu rozpočtu vrátane rozpisu podľa zemepisných oblastí, rodu, jednotlivých krajín a misií, v ktorom sa rozlišujú pracovné miesta uvedené v pláne pracovných miest, zmluvní zamestnanci, miestni zamestnanci, vyslaní národní experti, ako aj rozpočtové prostriedky požadované v návrhu rozpočtu pre takéto ďalšie typy zamestnancov spolu s príslušnými odhadmi ekvivalentných zamestnancov na plný úväzok, ktorých možno zamestnať v medziach požadovaných rozpočtových prostriedkov.
Článok 39
Opravný list k návrhu rozpočtu
Pred zvolaním zmierovacieho výboru uvedeného v článku 314 ZFEÚ môže Komisia z vlastného podnetu alebo na žiadosť jednej z ostatných inštitúcií, pokiaľ ide o ich vlastné oddiely, predložiť súčasne Európskemu parlamentu a Rade opravné listy k návrhu rozpočtu na základe akýchkoľvek nových informácií, ktoré v čase zostavovania návrhu rozpočtu neboli k dispozícii. Tieto listy môžu zahŕňať opravný list, ktorým sa aktualizuje odhad výdavkov najmä v oblasti poľnohospodárstva.
Článok 40
Povinnosti členských štátov vyplývajúce z prijatia rozpočtu
1. Predseda Európskeho parlamentu vyhlási rozpočet za prijatý s konečnou platnosťou v súlade s postupom stanoveným v článku 314 ods. 9 ZFEÚ a v článku 106a Zmluvy o Euratome.
2. Po tom, ako je rozpočet vyhlásený za prijatý s konečnou platnosťou, je každý členský štát od 1. januára nasledujúceho rozpočtového roku alebo odo dňa vyhlásenia prijatia rozpočtu s konečnou platnosťou, ak sa tak stane po 1. januári, povinný poukazovať Únii splatné platby tak, ako je stanovené v nariadení (ES, Euratom) č. 1150/2000.
Článok 41
Návrhy opravných rozpočtov
1. Komisia môže predložiť návrhy opravných rozpočtov najmä na príjmovej strane za týchto okolností:
-
zahrnúť do rozpočtu zostatok z predchádzajúceho rozpočtového roka v súlade s postupom stanoveným v článku 18,
-
zrevidovať predpoklad vlastných zdrojov na základe aktualizovanej prognózy hospodárskeho vývoja a
-
aktualizovať zrevidovaný predpoklad vlastných zdrojov a iných príjmov a prehodnotiť dostupnosť a potreby platobných rozpočtových prostriedkov.
Ak sa vyskytnú neodvratné, mimoriadne a nepredpokladané okolnosti, najmä so zreteľom na mobilizáciu Fondu solidarity Európskej únie, Komisia môže predložiť návrhy opravných rozpočtov najmä z dôvodov na výdavkovej strane.
2. Žiadosti o opravné rozpočty predložené za rovnakých okolností, ako je uvedené v odseku 1, od iných inštitúcií ako od Komisie sa posielajú Komisii.
Pred predložením návrhu opravného rozpočtu Komisia a iné inštitúcie preskúmajú možnosť prerozdelenia príslušných rozpočtových prostriedkov, pričom osobitne uvedú akékoľvek očakávané neúplné využitie rozpočtových prostriedkov.
Článok 40 sa vzťahuje na opravné rozpočty. Opravné rozpočty musia byť zdôvodnené odkazom na rozpočet, ktorého odhady menia a dopĺňajú.
3. S výnimkou náležite odôvodnených mimoriadnych okolností alebo prípadu mobilizácie Fondu solidarity Európskej únie, v ktorom sa môže predložiť návrh opravného rozpočtu kedykoľvek počas roka, predkladá Komisia svoje návrhy opravných rozpočtov do 1. septembra každého rozpočtového roka súčasne Európskemu parlamentu a Rade. K žiadostiam o opravné rozpočty od ostatných inštitúcií môže pripojiť stanovisko.
4. Európsky parlament a Rada prerokujú návrhy opravných rozpočtov, pričom náležite zohľadnia ich naliehavosť.
5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel návrhov opravných rozpočtov.
Článok 42
Skoršie predkladanie odhadov a návrhov rozpočtov
Komisia, Európsky parlament a Rada sa môžu dohodnúť na presunutí niektorých termínov predloženia odhadov a prijatia a predloženia návrhu rozpočtu na skorší dátum. Takéto opatrenie však nemôže mať za následok skrátenie alebo predĺženie období určených na posúdenie týchto textov podľa článku 314 ZFEÚ a článku 106a Zmluvy o Euratome.
KAPITOLA 2
Štruktúra a prezentácia rozpočtu
Článok 43
Štruktúra rozpočtu
Rozpočet pozostáva zo:
a)
všeobecného výkazu príjmov a výdavkov;
b)
samostatných oddielov pre každú inštitúciu, s výnimkou Európskej rady a Rady, pre ktoré je v rozpočte vyhradený ten istý oddiel, rozdelených na výkazy príjmov a výdavkov.
Článok 44
Rozpočtová nomenklatúra
1. Príjmy Komisie a príjmy a výdavky ostatných inštitúcií zatriedi Európsky parlament a Rada do hláv, kapitol, článkov a položiek podľa ich typu alebo použitia, na ktoré sú vyčlenené.
2. Výkaz výdavkov pre oddiel Komisie sa zostaví na základe nomenklatúry prijatej Európskym parlamentom a Radou a je členený podľa účelu.
Každá hlava zodpovedá oblasti politiky a každá kapitola spravidla zodpovedá činnosti.
Každá hlava môže obsahovať operačné rozpočtové prostriedky a administratívne rozpočtové prostriedky.
Administratívne rozpočtové prostriedky sa v rámci hlavy zoskupia do jednej kapitoly.
3. Keď sa administratívne rozpočtové prostriedky uvádzajú podľa účelu, v jednotlivých hlavách sa členia takto:
a)
výdavky na zamestnancov schválených v pláne pracovných miest: musí byť uvedený objem rozpočtových prostriedkov a počet pracovných miest zodpovedajúci uvedeným výdavkom;
b)
výdavky na externých zamestnancov a iné výdavky uvedené v článku 26 ods. 1 prvom pododseku písm. b) a financované z okruhu Administratíva viacročného finančného rámca;
c)
výdavky na budovy a iné súvisiace náklady vrátane upratovania a údržby, nájomného a prenájmu, telekomunikácií, vody, plynu a elektrickej energie;
d)
výdavky na externých zamestnancov a technickú pomoc priamo spojené s plnením programov.
Akékoľvek administratívne výdavky Komisie typu spoločného pre viacero hláv sa uvádzajú v samostatnom súhrnnom výkaze a sú klasifikované podľa typov.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210a prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel členenia rozpočtu.
Článok 45
Zákaz záporných príjmov
1. Rozpočet neobsahuje záporné príjmy.
2. Vlastné zdroje zaplatené podľa rozhodnutia Rady 2007/436/ES, Euratom zo 7. júna 2007 o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (15) sú čisté sumy a takto sa uvádzajú aj v súhrnnom výkaze príjmov v rozpočte.
Článok 46
Rezervy
1. Každý rozpočtový oddiel môže obsahovať hlavu „rezervy“. Rozpočtové prostriedky sa do tejto hlavy zahrnú v prípade, že:
a)
pri zostavovaní rozpočtu neexistuje žiaden základný dokument pre daný úkon; alebo
b)
existujú závažné dôvody pochybovať o dostatočnom množstve rozpočtových prostriedkov alebo o možnosti plniť rozpočtové prostriedky zahrnuté do príslušných riadkov za podmienok, ktoré sú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia.
Rozpočtové prostriedky v tejto hlave môžu byť použité len po presune v súlade s postupom stanoveným v článku 26 ods. 1 prvom pododseku písm. c) tohto nariadenia v prípade, ak prijatie základného aktu podlieha postupu stanovenému v článku 294 ZFEÚ, a vo všetkých ostatných prípadoch v súlade s postupom stanoveným v článku 27 tohto nariadenia.
2. V prípade závažných problémov pri plnení rozpočtu môže Komisia v priebehu rozpočtového roka navrhnúť, aby sa rozpočtové prostriedky presunuli do hlavy „rezervy“. Európsky parlament a Rada prijmú rozhodnutie o týchto presunoch tak, ako je stanovené v článku 27.
Článok 47
Záporná rezerva
Oddiel Komisie v rozpočte môže obsahovať „zápornú rezervu“ obmedzenú na maximálnu výšku 200 000 000 EUR. Takáto rezerva, ktorá sa zahrnie do samostatnej hlavy, obsahuje len platobné rozpočtové prostriedky.
Táto záporná rezerva sa musí vyčerpať pred koncom rozpočtového roka prostredníctvom presunu v súlade s postupom stanoveným v článkoch 26 a 27.
Článok 48
Rezerva na núdzovú pomoc
1. Rozpočtový oddiel Komisie obsahuje rezervu na núdzovú pomoc tretím krajinám.
2. Rezerva uvedená v odseku 1 sa vyčerpá pred koncom rozpočtového roka prostredníctvom presunu v súlade s postupom stanoveným v článkoch 27 a 29.
Článok 49
Prezentácia rozpočtu
1. V rozpočte sa uvádzajú:
a)
vo všeobecnom výkaze príjmov a výdavkov:
i)
odhadované príjmy Únie v danom rozpočtovom roku (ďalej len „rok n“);
ii)
odhadované príjmy za predchádzajúci rozpočtový rok a príjmy za rok n - 2;
iii)
viazané a platobné rozpočtové prostriedky v roku n;
iv)
viazané a platobné rozpočtové prostriedky za predchádzajúci rozpočtový rok;
v)
viazané výdavky a zaplatené výdavky za rok n - 2, pričom zaplatené výdavky sú vyjadrené aj ako percento z rozpočtu roku n;
vi)
príslušné poznámky ku každej časti, ako sú uvedené v článku 44 ods. 1;
b)
príjmy a výdavky v každom oddiely v rovnakej štruktúre ako v písmene a);
c)
pokiaľ ide o zamestnancov:
i)
pre každý oddiel plán pracovných miest, v ktorom je stanovený počet pracovných miest pre každú platovú triedu v každej kategórií a v každom útvare a počet stálych a dočasných pracovných miest schválených v rámci limitov rozpočtových prostriedkov;
ii)
plán pracovných miest zamestnancov platených z rozpočtových prostriedkov určených na výskum a technologický vývoj pre priame akcie a plán pracovných miest zamestnancov platených z tých istých rozpočtových prostriedkov pre nepriame akcie; plány pracovných miest sa členia podľa kategórie a platovej triedy a rozlišuje sa v nich medzi stálymi a dočasnými pracovnými miestami schválenými v rámci limitov rozpočtových prostriedkov;
iii)
pokiaľ ide o vedeckých a technických pracovníkov, členenie môže byť založené na skupinách platových tried v súlade s podmienkami ustanovenými v každom rozpočte. V pláne pracovných miest sa uvádza počet vysokokvalifikovaných vedeckých alebo technických pracovníkov, ktorým sa poskytujú osobitné výhody podľa osobitných ustanovení služobného poriadku;
iv)
plán pracovných miest, v ktorom sú stanovené počty pracovných miest podľa platovej triedy a kategórie pre každý subjekt uvedený v článku 208, ktorý je príjemcom príspevku hradeného z rozpočtu. V pláne pracovných miest sa okrem počtu pracovných miest schválených na daný rozpočtový rok uvádza aj počet pracovných miest schválený na predchádzajúci rok;
d)
pokiaľ ide o operácie prijímania a poskytovania pôžičiek:
i)
vo všeobecnom výkaze príjmov rozpočtové riadky zodpovedajúce príslušným operáciám a určené na zaznamenanie všetkých náhrad prijatých od prijímateľov, ktorí pôžičku spočiatku nesplácali, čo viedlo k uplatneniu záruky za plnenie. V týchto riadkoch je zapísaný symbolický záznam „pro memoria“ s pripojenými príslušnými poznámkami;
ii)
v oddiele Komisie:
-
rozpočtové riadky obsahujúce záruky Únie za plnenie týkajúce sa dotknutých operácií. V týchto riadkoch je zapísaný symbolický záznam „pro memoria“ za predpokladu, že rozpočet nie zaťažený konkrétnou sumou, ktorá musí byť uhradená z konečných zdrojov;
-
poznámky uvádzajúce odkaz na základný akt a objem plánovaných operácií, dobu trvania a finančnú záruku, ktorú Únia poskytla na takéto operácie;
iii)
v dokumente pripojenom k oddielu Komisie, ako informatívny údaj:
-
prebiehajúce kapitálové operácie a riadenie dlhu;
-
kapitálové operácie a riadenie dlhu v roku n;
e)
pokiaľ ide o finančné nástroje v rámci prvej časti hlavy VIII:
i)
referenčný základný akt;
ii)
rozpočtové riadky zodpovedajúce príslušným operáciám;
iii)
všeobecný popis finančných nástrojov vrátane ich trvania a ich vplyvu na rozpočet;
iv)
plánované operácie vrátane cieľových objemov založených na pomere pákového efektu vyplývajúcom z existujúcich finančných nástrojov;
f)
pokiaľ ide o financovanie pre poverené subjekty podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bod (vii):
i)
odkaz na základný akt príslušného programu;
ii)
zodpovedajúce rozpočtové riadky;
iii)
všeobecný popis finančných nástrojov vrátane ich trvania a ich vplyvu na rozpočet;
g)
celková suma výdavkov na SZBP zahrnutá do kapitoly s názvom „SZBP“ s osobitnými článkami. Tieto články pokrývajú výdavky na SZBP a obsahujú osobitné riadky identifikujúce aspoň jednotlivé hlavné misie.
2. Európsky parlament a Rada môžu okrem dokumentov uvedených v odseku 1 pripojiť k rozpočtu akékoľvek ďalšie súvisiace dokumenty.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa prezentácie rozpočtu vrátane určenia skutočných výdavkov za posledný rozpočtový rok, za ktorý boli účty uzatvorené, rozpočtových poznámok a plánu pracovných miest.
Článok 50
Pravidlá týkajúce sa plánov pracovných miest
1. Plány pracovných miest opísané v článku 49 ods. 1 písm. c) predstavujú pre každú inštitúciu alebo orgán absolútny limit; nad tento stanovený limit nemôže byť prijatý žiadny zamestnanec.
Okrem prípadu platových tried AD 16, AD 15 a AD 14 však každá inštitúcia alebo orgán môžu meniť svoje plány pracovných miest až do 10 % počtu schválených pracovných miest za týchto podmienok:
a)
nie je ovplyvnený objem rozpočtových prostriedkov vyčlenených na zamestnancov na celý rozpočtový rok;
b)
neprekročí sa celkový počet pracovných miest schválený v každom pláne pracovných miest; a
c)
inštitúcia alebo orgán sa zúčastní na postupe referenčného porovnávania s inými inštitúciami a orgánmi Únie podľa vzoru skríningu zamestnancov Komisie.
Inštitúcie informujú Európsky parlament a Radu o svojom zámere tri týždne pred vykonaním zmien uvedených v druhom pododseku. Ak Európsky parlament alebo Rada vznesie počas tohto obdobia náležite opodstatnené dôvody, inštitúcie zmeny nevykonajú a uplatní sa postup podľa článku 41.
2. Odchylne od odseku 1 prvého pododseku sa môžu účinky práce na čiastočný pracovný čas povolenej menovacím orgánom v súlade so služobným poriadkom kompenzovať využitím iných pracovných miest.
KAPITOLA 3
Rozpočtová disciplína
Článok 51
Súlad s viacročným finančným rámcom
Rozpočet je v súlade s viacročným finančným rámcom.
Článok 52
Súlad aktov Únie s rozpočtom
Ak pri vykonávaní aktu Únie dôjde k prekročeniu rozpočtových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rozpočte, takýto akt môže byť z finančného hľadiska vykonaný až po zodpovedajúcej zmene a doplnení rozpočtu.
HLAVA IV
PLNENIE ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 53
Plnenie rozpočtu v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia
1. Komisia plní rozpočtové príjmy a výdavky v súlade s týmto nariadením, na svoju vlastnú zodpovednosť a v rámci schválených limitov rozpočtových prostriedkov.
2. Členské štáty spolupracujú s Komisiou tak, aby sa rozpočtové prostriedky používali v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel plnenia rozpočtu v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a podrobných pravidiel v súvislosti s informáciami o prenose osobných údajov na účely auditu.
Článok 54
Základný akt a výnimky
1. Rozpočtové prostriedky zahrnuté do rozpočtu na akúkoľvek akciu Únie sa môžu použiť až po prijatí základného právneho aktu.
2. Odchylne od odseku 1 sa môžu bez základného aktu plniť nasledujúce rozpočtové prostriedky pod podmienkou, že akcie, ktoré sa nimi majú financovať, patria do právomoci Únie:
a)
rozpočtové prostriedky na pilotné projekty experimentálnej povahy určené na testovanie realizovateľnosti akcie a jej užitočnosti. Príslušné viazané rozpočtové prostriedky sa môžu zahrnúť do rozpočtu najviac na dva po sebe nasledujúce rozpočtové roky.
Celková suma rozpočtových prostriedkov na pilotné projekty neprekročí v žiadnom rozpočtovom roku 40 000 000 EUR;
b)
rozpočtové prostriedky na prípravné akcie v oblastiach uplatňovania ZFEÚ a Zmluvy o Euratome zamerané na prípravu návrhov s cieľom prijať budúce akcie. V rámci prípravných akcií sa dodržiava jednotný prístup a akcie môžu mať rôzne formy. Príslušné viazané rozpočtové prostriedky sa môžu zahrnúť do rozpočtu maximálne na tri po sebe nasledujúce rozpočtové roky. Postup pre prijatie príslušného základného aktu sa musí ukončiť pred uplynutím tretieho rozpočtového roka. V priebehu uvedeného postupu musí viazanosť rozpočtových prostriedkov zodpovedať konkrétnym charakteristikám prípravnej akcie, pokiaľ ide o plánované činnosti, sledované ciele a prijímateľov. Objem použitých prostriedkov preto nezodpovedá objemu prostriedkov, ktoré sa plánujú na financovanie samotnej konečnej akcie.
Celková suma rozpočtových prostriedkov na nové prípravné akcie uvedené v tomto písmene neprekročí v žiadnom rozpočtovom roku 50 000 000 EUR a celková suma rozpočtových prostriedkov skutočne viazaných na prípravné akcie neprekročí 100 000 000 EUR.
c)
rozpočtové prostriedky na prípravné opatrenia v oblasti hlavy V Zmluvy o EÚ. Takéto opatrenia sú obmedzené na krátke časové obdobie a sú určené na vytvorenie podmienok pre akciu Únie zameranú na plnenie cieľov SZBP, ako aj podmienok na prijatie potrebných právnych nástrojov.
Na účely operácií krízového riadenia Únie sú prípravné opatrenia zamerané okrem iného na posúdenie operačných požiadaviek, na rýchlu počiatočnú mobilizáciu zdrojov alebo na to, aby sa na mieste vytvorili podmienky na začatie operácie.
Prípravné opatrenia schváli Rada na návrh vysokého predstaviteľa.
Na účely rýchlej implementácie prípravných opatrení vysoký predstaviteľ informuje Európsky parlament a Komisiu čo najskôr o zámere Rady začať realizovať prípravne opatrenie a najmä o odhadovaných zdrojoch, ktoré sú na tento účel potrebné. Komisia prijme všetky opatrenia nevyhnutné na to, aby zabezpečila rýchlu úhradu týchto finančných prostriedkov.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel financovania prípravných opatrení v oblasti SZBP;
d)
rozpočtové prostriedky na jednorazové akcie alebo na akcie s neurčitou dĺžkou trvania, ktoré Komisia vykonáva na základe úloh vyplývajúcich z jej výhradných práv na inštitucionálnej úrovni podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euratome, okrem jej práva legislatívnej iniciatívy uvedeného v písmene b), a na základe osobitných právomocí, ktoré na ňu priamo prenášajú uvedené zmluvy a ktorých zoznam má byť uvedený v delegovaných aktoch prijatých na podľa tohto nariadenia;
e)
rozpočtové prostriedky na prevádzku každej inštitúcie v rámci jej administratívnej autonómie.
Pri predkladaní návrhu rozpočtu Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o akciách uvedených v písmenách a) a b) prvého pododseku, ktorá obsahuje aj hodnotenie dosiahnutých výsledkov a plánované následné opatrenia.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o základný akt a výnimky vymenované v odseku 2 tohto článku.
Článok 55
Plnenie rozpočtu inými inštitúciami než Komisiou
Komisia deleguje na ostatné inštitúcie právomoci potrebné na plnenie rozpočtových oddielov, ktoré sa ich týkajú.
S cieľom uľahčiť plnenie administratívnych rozpočtových prostriedkov delegácií Únie môže ESVČ s Komisiou dohodnúť podrobné ustanovenia. Takéto ustanovenia nesmú obsahovať žiadne výnimky z ustanovení tohto nariadenia a delegovaných aktov prijatých podľa neho.
Článok 56
Delegovanie právomocí na plnenie rozpočtu
1. Komisia a každá z ostatných inštitúcií môžu v rámci svojich útvarov delegovať svoje právomoci na plnenie rozpočtu v súlade s podmienkami stanovenými v tomto nariadení a vo svojich interných predpisoch a v medziach, ktoré môžu ustanoviť v akte o delegovaní. Tí, ktorí boli takýmto spôsobom splnomocnení, konajú iba v medziach právomocí, ktoré boli na nich výslovne prenesené.
2. Komisia však môže delegovať svoje právomoci na plnenie rozpočtu týkajúce sa operačných rozpočtových prostriedkov jej vlastného oddielu na vedúcich delegácií Únie. Zároveň o tejto skutočnosti informuje vysokého predstaviteľa. Pokiaľ vedúci delegácií Únie konajú ako povoľujúci úradníci Komisie vymenovaní subdelegovaním, uplatňujú pravidlá Komisie pre plnenie rozpočtu a majú rovnaké úlohy, povinnosti a zodpovednosť ako ktorýkoľvek iný povoľujúci úradník Komisie vymenovaný subdelegovaním.
Komisia môže delegovanie zrušiť v súlade so svojimi vlastnými pravidlami.
Na účely prvého pododseku vysoký predstaviteľ prijíma opatrenia potrebné na uľahčenie spolupráce medzi delegáciami Únie a útvarmi Komisie.
Článok 57
Konflikt záujmov
1. Účastníci finančných operácií a iné osoby zapojené do plnenia rozpočtu a hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami vrátane jeho prípravných aktov, auditu alebo kontroly nepodniknú žiadne kroky, ktoré môžu priviesť ich vlastné záujmy do konfliktu so záujmami Únie.
Ak takéto riziko existuje, dotknutá osoba sa zdrží takéhoto konania a postúpi záležitosť povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním, ktorý písomne potvrdí, či došlo ku konfliktu záujmov. Dotknutá osoba informuje tiež svojho priameho nadriadeného. Ak sa zistí, že došlo ku konfliktu záujmov, príslušná osoba prestane vykonávať všetky činnosti v príslušnej záležitosti. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním osobne prijme všetky ďalšie potrebné kroky.
2. Na účely odseku 1 nastáva konflikt záujmov vtedy, keď je ohrozený nestranný a objektívny výkon funkcií účastníka finančnej operácie alebo inej osoby uvedených v odseku 1 z rodinných alebo citových dôvodov, z dôvodov politickej alebo národnej príslušnosti, ekonomického záujmu alebo akéhokoľvek iného záujmu spoločného s príjemcom.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty, ktorými určí konanie, ktoré môže predstavovať konflikt záujmov, a to spolu s postupom, ktorý je potrebné v takýchto prípadoch uplatňovať.
KAPITOLA 2
Spôsoby plnenia
Článok 58
Spôsoby plnenia rozpočtu
1. Komisia plní rozpočet týmito spôsobmi:
a)
priamo (ďalej len „priame hospodárenie“), prostredníctvom svojich útvarov vrátane svojich zamestnancov v delegáciách Únie pod dohľadom príslušného vedúceho delegácie v súlade s článkom 56 ods. 2 alebo prostredníctvom výkonných agentúr uvedených v článku 62;
b)
zdieľaným hospodárením s členskými štátmi (ďalej len „zdieľané hospodárenie“); alebo
c)
nepriamo (ďalej len „nepriame hospodárenie“), ak to stanovuje základný akt alebo v prípadoch uvedených v článku 54 ods. 2 prvom pododseku písm. a) až d), zverením úloh súvisiacich s plnením rozpočtu:
i)
tretím krajinám alebo subjektom, ktoré tieto krajiny určili;
ii)
medzinárodným organizáciám a ich agentúram;
iii)
EIB a Európskemu investičnému fondu;
iv)
subjektom uvedeným v článkoch 208 a 209;
v)
verejnoprávnym subjektom;
vi)
súkromnoprávnym subjektom povereným vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky;
vii)
súkromnoprávnym subjektom spravovaným právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky;
viii)
osobám povereným vykonávaním osobitných akcií v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa hlavy V Zmluvy o EÚ a určeným v príslušnom základnom akte v zmysle článku 51.
2. Komisia je aj naďalej zodpovedná za plnenie rozpočtu podľa článku 317 ZFEÚ a informuje Európsky parlament a Radu o operáciách realizovaných subjektmi a osobami poverenými podľa odseku 1 písm. c) tohto článku. Ak sú poverený subjekt alebo osoba určené základným aktom, finančný výkaz podľa článku 31 zahŕňa úplné odôvodnenie výberu tohto konkrétneho subjektu alebo osoby.
3. Subjekty a osoby poverené podľa odseku 1 písm. c) tohto článku v plnej miere spolupracujú na ochrane finančných záujmov Únie. V dohodách o delegovaní sa Dvoru audítorov a Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF) udelí právo riadne vykonávať ich právomoci vyplývajúce zo ZFEÚ, pokiaľ ide o audit finančných prostriedkov.
Komisia poverí subjekty a osoby podľa odseku 1 písm. c) tohto článku úlohami spojenými s plnením rozpočtu za predpokladu, že sú zavedené transparentné, nediskriminačné, efektívne a účinné postupy hodnotenia skutočného plnenia týchto úloh.
4. Všetky dohody o delegovaní sa na požiadanie sprístupnia Európskemu parlamentu a Rade.
5. Subjekty a osoby poverené podľa odseku 1 písm. c) tohto článku zabezpečia v súlade s článkom 31 ods. 2 primerané každoročné následné zverejnenie informácií o prijímateľoch. Komisia je informovaná o opatreniach prijatých v tomto smere.
6. Subjekty a osoby poverené podľa odseku 1 písm. c) nemajú postavenie povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním.
7. Komisia nesmie zveriť tretím stranám výkonné právomoci, ak takéto právomoci poskytujú veľký priestor na voľné uváženie, ktoré zahŕňa rozhodnutia politického charakteru.
8. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210a prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o spôsoby plnenia rozpočtu vrátane priameho hospodárenia, vykonávania právomocí delegovaných na výkonné agentúry, a osobitných ustanovení pre nepriame hospodárenie s medzinárodnými organizáciami, so subjektmi uvedenými v článku 208 a 209, verejnoprávnymi subjektmi alebo súkromnoprávnymi subjektmi poverenými vykonávaním verejnej služby, súkromnoprávnymi subjektmi spravovanými právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a osobami poverenými vykonávaním osobitných akcií v rámci SZBP.
Článok 59
Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
1. Keď Komisia plní rozpočet v rámci zdieľaného hospodárenia, úlohy plnenia rozpočtu sú delegované na členské štáty. Komisia a členské štáty dodržiavajú pri hospodárení s finančnými prostriedkami Únie zásady riadneho finančného hospodárenia, transparentnosti a nediskriminácie a zabezpečujú viditeľnosť činnosti Únie. Na tento účel si Komisia a členské štáty plnia príslušné povinnosti kontroly a auditu a preberajú na seba z nich vyplývajúcu zodpovednosť stanovenú v tomto nariadení. Doplnkové ustanovenia sa stanovujú v rámci predpisov platných v jednotlivých odvetviach.
2. Pri vykonávaní úloh súvisiacich s plnením rozpočtu členské štáty prijímajú všetky potrebné opatrenia vrátane legislatívnych, regulačných a administratívnych opatrení na ochranu finančných záujmov Únie, konkrétne:
a)
zabezpečujú, aby sa akcie financované z rozpočtu vykonávali správne a účinne a v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach a na tento účel určujú v súlade s odsekom 3 subjekty zodpovedné za hospodárenie s prostriedkami Únie a ich kontrolu a dohliadajú na ne;
b)
predchádzajú nezrovnalostiam a podvodom, odhaľujú ich a zaisťujú ich nápravu.
V záujme ochrany finančných záujmov Únie členské štáty pri dodržiavaní zásady proporcionality a v súlade s týmto článkom a s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach vykonávajú kontroly ex ante a ex post a v náležitých prípadoch aj kontroly na mieste na reprezentatívnych vzorkách transakcií a/alebo vzorkách transakcií založených na riziku. Vymáhajú tiež neoprávnene vyplatené finančné prostriedky a v prípade potreby v tejto súvislosti iniciujú súdne konania.
Členské štáty ukladajú prijímateľom účinné, odrádzajúce a primerané sankcie, ak sú stanovené v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach a v osobitných ustanoveniach vnútroštátnych právnych predpisov.
V rámci hodnotenia rizika a v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach Komisia monitoruje systémy riadenia a kontroly zriadené členskými štátmi. Komisia pri vykonávaní auditu dodržiava zásadu proporcionality a zohľadňuje úroveň posúdeného rizika v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach.
3. V súlade s kritériami a postupmi stanovenými v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach členské štáty na primeranej úrovni určia subjekty, ktoré budú zodpovedné za hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie a za ich kontrolu. Tieto subjekty môžu vykonávať aj úlohy, ktoré nesúvisia s hospodárením s finančnými prostriedkami Únie, a môžu poveriť plnením niektorých z ich úloh iné subjekty.
Členské štáty môžu svoje rozhodnutie o určení subjektu založiť na tom, či sú systémy riadenia a kontroly v zásade rovnaké ako tie, ktoré už boli zavedené v predchádzajúcom období, a či fungujú účinne.
Ak výsledky auditu a kontroly ukážu, že určené subjekty nespĺňajú kritériá stanovené v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach, členské štáty prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby nedostatky vo vykonávaní úloh týchto subjektov boli napravené vrátane ukončenia určenia v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach.
V predpisoch platných v jednotlivých odvetviach sa vymedzuje úloha Komisie v postupe stanovenom v tomto odseku.
4. Subjekty určené v súlade s odsekom 3:
a)
zriadia účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a zaistia jeho fungovanie;
b)
používajú systém účtovníctva, ktorý včas poskytuje presné, úplné a spoľahlivé informácie;
c)
poskytujú informáciu požadovanú podľa odseku 5;
d)
zabezpečujú ex-post zverejnenie v súlade s článkom 35 ods. 2.Pri každom spracovaní osobných údajov sa dodržiavajú predpisy členských štátov, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES.
5. Subjekty určené podľa odseku 3 predložia Komisii do 15. februára nasledujúceho rozpočtového roka:
a)
svoje účty, v ktorých sú uvedené výdavky vynaložené počas príslušného referenčného obdobia v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach, pri vykonávaní svojich úloh a ktoré boli predložené Komisii na preplatenie. Tieto účty zahŕňajú predbežné financovanie a sumy, v prípade ktorých prebiehajú alebo boli dokončené postupy vymáhania. K týmto informáciám sa prikladá vyhlásenie hospodáriaceho subjektu, ktorým sa potvrdzuje, že podľa názoru osôb zodpovedných za hospodárenie s prostriedkami:
i)
sú tieto informácie riadne predložené, úplné a presné;
ii)
boli výdavky použité na ich plánovaný účel a v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach;
iii)
zavedené kontrolné systémy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií;
b)
ročný súhrn konečných audítorských správ a kontrol, ktoré sa vykonali, vrátane analýzy povahy a rozsahu zistených systémových chýb a nedostatkov, ako aj prijatých alebo plánovaných nápravných opatrení.
K účtom uvedeným v písm. a) prvého pododseku a k súhrnu uvedenému v písm. b) prvého pododseku sa priloží posudok nezávislého audítorského orgánu vypracovaný v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi. V tomto posudku sa stanoví, či účtovné informácie poskytujú pravdivý a reálny obraz, či sú výdavky, v súvislosti s ktorými sa od Komisie požaduje preplatenie, zákonné a správne a či zavedené kontrolné systémy fungujú riadne. V posudku sa tiež uvedie, či zistenia auditu spochybňujú tvrdenia uvedené vo vyhlásení hospodáriaceho subjektu uvedeného v písm. a) prvého pododseku.
Na základe oznámenia i príslušného členského štátu môže Komisia termín 15. februára výnimočne predĺžiť do 1. marca.
Členské štáty môžu na príslušnej úrovni zverejniť informácie uvedené v tomto odseku.
Okrem toho členské štáty môžu poskytnúť vyhlásenia podpísané na príslušnej úrovni na základe informácií uvedených v tomto odseku.
6. S cieľom zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky Únie použili v súlade s platnými predpismi, Komisia:
a)
uplatní postupy pre preskúmanie a schválenie účtov určených subjektov, pričom určuje, či sú účty úplné, presné a pravdivé;
b)
vylúči z financovania Únie výdavky, v prípade ktorých boli úhrady vykonané v rozpore s platným právom Únie;
c)
preruší platobné lehoty alebo pozastaví platby v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach.
Komisia po predložení pripomienok členského štátu a ihneď po tom, ako prijme potrebné opatrenia, ukončí úplne alebo čiastočne prerušenie platobných lehôt alebo pozastavenie platieb. Vo výročnej správe uvedenej v článku 66 ods. 9 sa uvádzajú všetky povinnosti podľa tohto pododseku.
7. Predpisy platné v jednotlivých odvetviach zohľadňujú potreby programov Európskej územnej spolupráce, najmä pokiaľ ide o obsah vyhlásenia hospodáriaceho subjektu, proces uvedený v odseku 3 a funkciu auditu.
8. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi vrátane vypracovania registra subjektov zodpovedných za hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie a za ich kontrolu, a opatrení na podporu najlepších postupov.
Článok 60
Nepriame hospodárenie
1. Subjekty a osoby poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu podľa článku 58 ods. 1 písm. c) dodržiavajú pri hospodárení s finančnými prostriedkami Únie zásady riadneho finančného hospodárenia, transparentnosti a nediskriminácie a zaisťujú viditeľnosť činnosti Únie. Pri hospodárení s finančnými prostriedkami Únie zaručia takú úroveň ochrany finančných záujmov Únie, ktorá je rovnocenná s úrovňou ochrany vyžadovanou v rámci tohto nariadenia, pričom náležite zohľadnia:
a)
povahu úloh, ktorými sú poverené, a výšku príslušných súm;
b)
súvisiace finančné riziká;
c)
úroveň istoty vyplývajúca z ich systémov, pravidiel a postupov v spojení s opatreniami prijatými Komisiou na účely dohľadu a podpory vykonávania úloh, ktorými sú poverené.
2. S cieľom chrániť finančné záujmy Únie subjekty a osoby poverené podľa článku 58 ods. 1 písm. c) v súlade so zásadou proporcionality:
a)
zriadia účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a zaistia jeho fungovanie;
b)
používajú systém účtovníctva, ktorý včas poskytuje presné, úplné a spoľahlivé informácie;
c)
podliehajú nezávislému externému auditu vykonávanému v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi audítorským útvarom, ktorý je funkčne nezávislý od dotknutého subjektu alebo osoby;
d)
uplatňujú príslušné pravidlá a postupy na poskytovanie financovania z prostriedkov Únie prostredníctvom grantov, obstarávania a finančných nástrojov;
e)
zaisťujú v súlade s článkom 35 ods. 2 ex post zverejnenie informácií o prijímateľoch;
f)
zaisťujú primeranú ochranu osobných údajov v súlade so smernicou 95/46/ES a nariadením (ES) č. 45/2001.
Osoby poverené podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodu viii) prijmú svoje rozpočtové pravidlá s predchádzajúcim súhlasom Komisie. Požiadavky stanovené v písm. a) až e) tohto odseku splnia najneskôr do šiestich mesiacov od začiatku mandátu. Ak na konci tohto obdobia spĺňajú tieto požiadavky len čiastočne, Komisia prijme príslušné nápravné opatrenia s cieľom dohliadať na plnenie úloh, ktorými boli poverené, a podporovať ho.
3. Subjekty a osoby poverené podľa článku 58 ods. 1 písm. c) pri vykonávaní úloh súvisiacich s plnením rozpočtu predchádzajú nezrovnalostiam a podvodom, odhaľujú ich a zaisťujú ich nápravu. Na tento účel vykonávajú v súlade so zásadou proporcionality, kontroly ex ante a ex post a v náležitých prípadoch aj kontroly na mieste na reprezentatívnych vzorkách transakcií a/alebo vzorkách transakcií založených na riziku s cieľom zaistiť, aby sa akcie financované z rozpočtu skutočne vykonali a správne implementovali. Vymáhajú tiež neoprávnene vyplatené finančné prostriedky a v prípade potreby v tejto súvislosti iniciujú súdne konania.
4. Komisia môže pozastaviť platby subjektom a osobám povereným podľa článku 58 ods. 1 písm. c), a to najmä ak sa zistia systémové chyby, ktoré spochybňujú spoľahlivosť systémov vnútornej kontroly dotknutého subjektu alebo osoby alebo zákonnosť a riadnosť príslušných operácií.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 92, zodpovedný povoľujúci úradník môže úplne alebo čiastočne prerušiť platby takýmto subjektom alebo osobám na účely vykonania ďalšieho overenia, ak:
i)
sa zodpovedný povoľujúci úradník dozvie o informáciách, ktoré svedčia o významnom nedostatku vo fungovaní systému vnútornej kontroly alebo naznačujú, že výdavky osvedčené dotknutým subjektom alebo osobou sú spojené so závažnou nezrovnalosťou a neboli predmetom opravy;
ii)
prerušenie je potrebné na to, aby sa predišlo závažnému poškodeniu finančných záujmov Únie.
5. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 7, subjekty a osoby poverené podľa článku 58 ods. 1 písm. c) Komisii predložia:
a)
správu o splnení úloh, ktorými boli poverené;
b)
svoje účty, v ktorých sú uvedené výdavky vzniknuté pri vykonávaní úloh, ktorými boli poverené. K týmto účtom sa prikladá vyhlásenie hospodáriaceho subjektu, ktorým sa potvrdzuje, že podľa názoru osôb zodpovedných za hospodárenie s prostriedkami:
i)
sú tieto informácie riadne predložené, úplné a presné;
ii)
výdavky sa použili na zamýšľaný účel, ako sa vymedzuje v dohodách o delegovaní uzavretých s poverenými subjektmi, prípadne v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach,
iii)
zavedené kontrolné systémy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií;
c)
súhrn záverečných audítorských správ a kontrol, ktoré sa vykonali, vrátane analýzy povahy a rozsahu zistených systémových chýb a nedostatkov, ako aj prijatých alebo plánovaných nápravných opatrení.
K dokumentom uvedeným v prvom pododseku sa priloží posudok nezávislého audítorského orgánu vypracovaný v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi. V tomto posudku sa stanoví, či účty poskytujú pravdivý a reálny obraz, či zavedené kontrolné systémy fungujú riadne a či sú príslušné operácie zákonné a správne. V posudku sa tiež uvedie, či zistenia auditu spochybňujú tvrdenia uvedené vo vyhlásení hospodáriaceho subjektu podľa písm. b) prvého pododseku.
Dokumenty uvedené v prvom pododseku sa Komisii predložia najneskôr 15. februára nasledujúceho rozpočtového roka. Posudok uvedený v druhom pododseku sa Komisii predložia najneskôr 15. marca.
Povinnosťami podľa tohto odseku nie sú dotknuté dohody uzatvorené s medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami. Takéto dohody obsahujú aspoň povinnosť takýchto medzinárodných organizácií a tretích krajín každoročne predložiť Komisii vyhlásenie, že počas dotknutého rozpočtového roka sa príspevok Únie použil a jeho použitie sa vykázalo v súlade s požiadavkami stanovenými v odseku 2 a povinnosťami stanovenými v takýchto dohodách.
6. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 7 Komisia:
a)
dohliada nad plnením povinností týchto subjektov a osôb, a to najmä vykonávaním auditov a hodnotení počas realizácie programu;
b)
uplatní postupy pre preskúmanie a schválenie účtov poverených subjektov a osôb, pričom zaistí, aby boli účty úplné, presné a pravdivé;
c)
vylúči z financovania výdavkov Únie úhrady, ktoré boli vykonané v rozpore s platnými predpismi.
7. Odseky 5 a 6 sa nevzťahujú na príspevky Únie subjektom, ktoré podliehajú osobitnému postupu udelenia absolutória podľa článku 208.
8. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel nepriameho hospodárenia vrátane stanovovania podmienok v rámci nepriameho hospodárenia, podľa ktorých systémy, pravidlá a postupy subjektov a osôb zodpovedajú tým, ktoré uplatňuje Komisia, vyhlásení o hospodárení a vyhlásení o zhode, a postupov preskúmania a schvaľovania účtov a vylúčenia výdavkov, ktoré boli vynaložené v rozpore s platnými pravidlami, z financovania Únie.
Článok 61
Hodnotenia ex ante a dohody o delegovaní
1. Pred tým, ako Komisia zverí úlohy súvisiace s plnením rozpočtu subjektom alebo osobám podľa článku 58 ods. 1 písm. c), získa dôkazy o splnení požiadaviek stanovených v článku 60 ods. 2 prvom pododseku písm. a) až d).
Ak dôjde k podstatným zmenám systémov alebo pravidiel subjektu alebo osoby poverených podľa článku 58 ods. 1 písm. c), alebo postupov, ktoré sa týkajú hospodárenia s finančnými prostriedkami Únie, ktoré bolo zverené uvedenému subjektu alebo osobe, dotknutý subjekt alebo osoba o tom bezodkladne informujú Komisiu. Komisia preskúma dohody o delegovaní uzatvorené s dotknutým subjektom alebo osobou, aby zaistila zachovanie súladu s požiadavkami stanovenými v článku 60 ods. 2 prvého pododseku písm. a) až d).
2. Ak poverený subjekt nie je identifikovaný v základnom akte, Komisia vyberie subjekt z jednej z kategórií uvedených v článku 58 ods. 1 písm. c) bodoch ii), v), vi) a vii), pričom náležite zohľadní povahu úloh, ktoré majú byť zverené, ako aj skúsenosti a operačnú a finančnú spôsobilosť dotknutých subjektov. Výber musí byť transparentný, odôvodnený na základe objektívnych dôvodov a nesmie viesť ku konfliktu záujmov.
3. V dohodách o delegovaní sa stanovia požiadavky uvedené v článku 60 ods. 2 prvom pododseku písm. a) až d). Jasne sa v nich vymedzia úlohy zverené subjektu a stanoví sa v nich záväzok dotknutých subjektov alebo osôb splniť povinnosti stanovené v článku 60 ods. 2 prvom pododseku písm. e) a f) a zdržať sa akéhokoľvek konania, ktoré by mohlo viesť ku konfliktu záujmov.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel ex ante hodnotení pravidiel a postupov v rámci nepriameho hospodárenia a obsahu dohôd o delegovaní.
Článok 62
Výkonné agentúry
1. Komisia môže delegovať na výkonné agentúry právomoc vykonávať v jej mene a na jej zodpovednosť celý program alebo projekt Únie alebo ich časť v súlade s nariadením Rady (ES) č. 58/2003 z 19. novembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov spoločenstva (16). Výkonné agentúry sú vytvorené na základe rozhodnutia Komisie a sú to právnické osoby podľa práva Únie.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vykonávania právomocí delegovaných na výkonné agentúry.
2. Plnenie príslušných operačných rozpočtových prostriedkov zabezpečuje riaditeľ výkonnej agentúry v rámci priameho hospodárenia.
Článok 63
Obmedzenia týkajúce sa delegovania právomocí
1. Komisia nemôže zveriť opatrenia súvisiace s plnením rozpočtových prostriedkov Únie vrátane platieb a vymáhania externým súkromnoprávnym subjektom alebo organizáciám, okrem prípadov uvedených v článku 58 ods. 1 písm. c) bodoch v), vi) a vii) alebo v osobitných prípadoch, ak ide o platby:
i)
príjemcom určeným Komisiou;
ii)
ktoré sa uskutočňujú za podmienok a vo výške stanovenej Komisiou; a
iii)
ak subjekt alebo organizácia, ktoré tieto platby uskutočňujú, neuplatňujú pri tom voľné uváženie.
2. Komisia môže na základe zmluvy poveriť externé súkromnoprávne subjekty alebo organizácie, ktoré nie sú poverené vykonávaním verejnej služby, plnením týchto úloh: úlohy súvisiace s technickými znalosťami a administratívne, prípravné alebo pomocné úlohy, ktorých súčasťou nie je výkon verejnej moci, ani právo konať podľa vlastného uváženia.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel zverovania úloh určitým externým subjektom alebo orgánom súkromného sektora v súlade s pravidlami verejného obstarávania podľa prvej časti hlavy V.
KAPITOLA 3
Účastníci finančných operácií
Oddiel 1
Zásada oddelenia funkcií
Článok 64
Oddelenie funkcií
1. Funkcie povoľujúceho úradníka a účtovníka sú oddelené a vzájomne sa vylučujúce.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o práva a povinnosti všetkých účastníkov finančných operácií.
Oddiel 2
Povoľujúci úradník
Článok 65
Povoľujúci úradník
1. Každá inštitúcia vykonáva funkciu povoľujúceho úradníka.
2. Na účely tejto hlavy pojem "zamestnanci" znamená osoby, na ktoré sa vzťahuje služobný poriadok.
3. Každá inštitúcia deleguje, v súlade s podmienkami stanovenými vo svojom rokovacom poriadku, povinnosti povoľujúceho úradníka na zamestnancov na príslušnej úrovni. Vo svojich vnútorných administratívnych predpisoch určí zamestnancov, na ktorých deleguje tieto povinnosti, rozsah delegovaných právomocí a či osoby, na ktoré sú tieto právomoci delegované, ich môžu subdelegovať.
4. Právomoci povoľujúceho úradníka sa delegujú alebo subdelegujú iba na zamestnancov.
5. Zodpovední povoľujúci úradníci konajú iba v medziach stanovených aktom o delegovaní alebo subdelegovaní. Zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi môže pri vykonávaní niektorých operácií potrebných na plnenie rozpočtu a predkladanie účtovných závierok pomáhať v rámci jeho zodpovednosti jeden alebo viac poverených zamestnancov.
6. Pokiaľ vedúci delegácií Únie konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade článkom 56 ods. 2, podliehajú Komisii ako inštitúcii zodpovednej za stanovenie, výkon, monitoring a hodnotenie ich úloh a povinností ako povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním. Komisia o tom zároveň informuje vysokého predstaviteľa.
7. Zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi môžu s určitými úlohami vyžadovanými na plnenie rozpočtu a predkladanie finančných informácií a riadiacich informácií pomáhať poverení zamestnanci, a to v rámci jeho zodpovednosti. Na zamestnancov, ktorí pomáhajú zodpovedným povoľujúcim úradníkom, sa vzťahujú ustanovenia článku 57.
8. Každá inštitúcia informuje Dvor audítorov, Európsky parlament a Radu o vymenovaní povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním, vymenovaní vnútorných audítorov a účtovníkov a ich uvoľnení z funkcie, ako aj o akýchkoľvek interných predpisoch, ktoré prijme so zreteľom na finančné záležitosti.
9. Každá inštitúcia informuje Dvor audítorov o vymenovaní správcov záloh a o rozhodnutiach o delegovaní podľa článkov 69 ods. 1 a 70.
10. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o pomoc poskytovanú zodpovedným povoľujúcim úradníkom a interné predpisy upravujúce delegovanie.
Článok 66
Právomoci a povinnosti povoľujúceho úradníka
1. Povoľujúci úradník je v každej inštitúcii zodpovedný za plnenie príjmov a výdavkov v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a za zabezpečovanie súladu s požiadavkami zákonnosti a riadnosti.
2. Na účely odseku 1 povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním zavedie v súlade s článkom 32 a minimálnymi normami prijatými každou inštitúciou a s náležitým ohľadom na riziká spojené s prostredím hospodárenia a s povahou financovaných akcií organizačnú štruktúru a systémy vnútornej kontroly vhodné pre výkon svojich povinností. Vytvorenie takejto štruktúry a systémov vychádza z komplexnej analýzy rizík, v ktorej sa zohľadní ich nákladová účinnosť.
3. Pri vynakladaní výdavkov zodpovedný povoľujúci úradník vytvára rozpočtové a právne záväzky, potvrdzuje platnosť výdavkov, schvaľuje platby a uskutočňuje predbežné kroky na plnenie rozpočtových prostriedkov.
4. Súčasťou plnenia rozpočtu na strane príjmov je vypracúvanie odhadov pohľadávok, stanovovanie nárokov, ktoré sa majú vymáhať, a vydávanie príkazov na vymáhanie pohľadávok. Plnenie rozpočtu na strane príjmov podľa potreby zahŕňa vzdanie sa stanovených nárokov.
5. Každá operácia podlieha aspoň kontrole ex ante, ktorá je založená na administratívnej previerke dokumentov a na dostupných výsledkoch už vykonaných kontrol a týka sa operačných a finančných aspektov operácie.
Kontroly ex ante zahŕňajú iniciáciu a overenie operácie.
Overenie konkrétnej operácie sa musí vykonať zamestnancami odlišnými od zamestnancov, ktorí danú operáciu iniciovali. Zamestnanci, ktorí vykonali overenie nesmú byť podriadení zamestnancom, ktorí danú operáciu iniciovali.
6. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním môže zaviesť kontroly ex post na účely overenia operácií, ktoré už boli schválené na základe kontrol ex ante. Takéto kontroly sa môžu v závislosti od rizika organizovať na základe vzoriek.
Kontroly ex ante vykonávajú iní zamestnanci ako zamestnanci zodpovední za kontroly ex post. Zamestnanci zodpovední za kontroly ex post nesmú byť podriadení zamestnancom zodpovedným za kontroly ex ante.
Ak povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním vykonáva finančné audity príjemcov ako kontroly ex post, príslušné pravidlá auditu musia byť jasné, konzistentné a transparentné a musia rešpektovať práva Komisie a kontrolovaných subjektov.
7. Zamestnanci zodpovední za kontrolu riadenia finančných operácií musia mať potrebnú odbornú kvalifikáciu. Sú povinní rešpektovať osobitný kódex profesijných noriem, ktorý vypracuje každá inštitúcia.
8. Zamestnanec zapojený do finančného hospodárenia a kontroly operácií, ktorý sa domnieva, že rozhodnutie, o ktorého uplatnenie alebo odsúhlasenie ho žiada jeho nadriadený, vykazuje nezrovnalosť alebo je v rozpore so zásadami riadneho finančného hospodárenia alebo profesijnými pravidlami, ktoré je zamestnanec povinný dodržiavať, informuje o tom svojho priameho nadriadeného. Ak to zamestnanec urobí písomne, jeho priamy nadriadený odpovie písomne. Ak priamy nadriadený neprijme žiadne opatrenie alebo potvrdí pôvodné rozhodnutie alebo pokyn a zamestnanec sa domnieva, že takéto potvrdenie nepredstavuje primeranú odpoveď na jeho otázku, zamestnanec informuje o tom písomne povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním. Ak tento úradník neprijme žiadne opatrenie, zamestnanec informuje príslušnú komisiu uvedenú v článku 73 ods. 6.
V prípade akejkoľvek nelegálnej činnosti, podvodu alebo korupcie, ktoré by mohli poškodiť záujmy Únie, informuje zamestnanec príslušné orgány a subjekty ustanovené platnými právnymi predpismi. V zmluvách s externými audítormi vykonávajúcimi audity finančného hospodárenia Únie sa stanoví povinnosť externého audítora informovať povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním o akýchkoľvek podozrivých nezákonných aktivitách, podvodoch alebo korupcii, ktoré môžu poškodiť záujmy Únie.
9. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním podáva svojej inštitúcii správu o plnení svojich povinností vo forme výročnej správy o činnosti, ktorá obsahuje finančné informácie a informácie o hospodárení a v ktorej vyhlasuje, že okrem prípadu, ak je v akýchkoľvek výhradách týkajúcich sa vymedzených oblastí príjmov a výdavkov uvedené inak, má primeranú istotu o tom, že:
a)
informácie uvedené v správe poskytujú pravdivý a reálny obraz;
b)
zdroje pridelené na činnosti opísané v správe sa použili na zamýšľané účely a v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia;
c)
zavedené kontrolné postupy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií.
Vo výkonnej správe sa uvádzajú výsledky operácií v porovnaní so stanovenými cieľmi, riziká spojené s týmito operáciami, použitie poskytnutých zdrojov a efektívnosť a účinnosť systémov vnútornej kontroly vrátane celkového posúdenia nákladov a prínosov kontrol.
Komisia zašle Európskemu parlamentu a Rade súhrn výročných správ o činnosti za predchádzajúci rok najneskôr do 15. júna každého roka. Výročná správa o činnosti každého povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním sa tiež poskytuje Európskemu parlamentu a Rade.
10. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel kontrol ex ante a ex post, uchovávania účtovných dokladov, kódexu profesijných noriem, nekonania zo strany povoľujúceho úradníka, zasielania informácií účtovníkovi a správ o rokovacom konaní.
Článok 67
Právomoci a povinnosti vedúcich delegácií Únie
1. Pokiaľ vedúci delegácií Únie konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2, úzko spolupracujú s Komisiou v záujme riadneho plnenia finančných prostriedkov, najmä s cieľom zabezpečiť zákonnosť a riadnosť finančných operácií, dodržiavanie zásady riadneho finančného hospodárenia pri hospodárení s finančnými prostriedkami a účinnú ochranu finančných záujmov Únie.
Na tento účel prijímajú potrebné opatrenia s cieľom predísť akejkoľvek situácii, ktorá by mohla ohroziť zodpovednosť Komisie v súvislosti s plnením rozpočtu, ktoré bolo na nich subdelegované, ako aj akémukoľvek konfliktu priorít, ktorý by mohol nepriaznivo ovplyvniť plnenie úloh finančného hospodárenia, ktoré boli na nich subdelegované.
Ak dôjde k situácii alebo ku konfliktu uvedeným v druhom pododseku, vedúci delegácií Únie o tom bezodkladne informujú zodpovedných generálnych riaditeľov Komisie a ESVČ. Uvedení generálni riaditelia podniknú primerané opatrenia na nápravu situácie.
2. Ak sa vedúci delegácií Únie dostanú do situácie uvedenej v článku 66 ods. 8, predložia túto vec osobitnej komisii pre finančné nezrovnalosti zriadenej podľa článku 73 ods. 6. V prípade akéhokoľvek protiprávneho konania, podvodu alebo korupcie, ktoré by mohli poškodiť záujmy Únie, informujú orgány a subjekty určené platnými právnymi predpismi.
3. Vedúci delegácií Únie, ktorí konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2, predkladajú správy svojmu povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním, aby mohol tieto správy začleniť do svojej výročnej správy o činnosti uvedenej v článku 66 ods. 9. Správy vedúcich delegácií Únie obsahujú informácie o efektívnosti a účinnosti vnútorných systémov kontroly zavedených v rámci ich delegácie, ako aj o riadení operácií, ktoré boli na nich subdelegované, a poskytujú vyhlásenie o vierohodnosti uvedené v článku 73 ods. 5. Tieto správy sa prikladajú k výročnej správe o činnosti povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním a sprístupňujú sa Európskemu parlamentu a Rade, pričom by sa v prípade potreby mala riadne zohľadňovať dôvernosť informácií týchto správ.
Vedúci delegácií Únie plne spolupracujú s inštitúciami, ktoré sa zúčastňujú na postupe udelenia absolutória, a podľa potreby poskytujú akékoľvek nevyhnutné doplňujúce informácie. V tejto súvislosti sa od nich môže vyžadovať účasť na schôdzach príslušných orgánov a pomoc zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním.
4. Vedúci delegácií Únie, ktorí konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2, reagujú na každú žiadosť povoľujúceho úradníka Komisie vymenovaného delegovaním, ktorá vychádza z vlastnej iniciatívy Komisie alebo je v súvislosti s absolutóriom založená na žiadosti Európskeho parlamentu.
5. Komisia zabezpečí, aby právomoci subdelegovania nenarúšali postup udeľovania absolutória podľa článku 319 ZFEÚ.
Oddiel 3
Účtovník
Článok 68
Právomoci a povinnosti účtovníka
1. Každá inštitúcia vymenuje účtovníka, ktorý je v tejto inštitúcii zodpovedný za:
a)
riadne vykonávanie platieb, výber príjmov a vymáhanie stanovených pohľadávok;
b)
vypracúvanie a predkladanie účtovnej závierky v súlade s prvou časťou hlavy IX;
c)
vedenie účtov v súlade s prvou časťou hlavou IX;
d)
stanovenie účtovných postupov a účtovnej osnovy v súlade s prvou časťou hlavou IX;
e)
stanovenie a validáciu systémov účtovníctva a podľa potreby validáciu systémov stanovených povoľujúcim úradníkom pre poskytovanie alebo zdôvodňovanie účtovných informácií; v tejto súvislosti má účtovník právo kedykoľvek overovať dodržiavanie validačných kritérií;
f)
správu pokladne.
Účtovník ESVČ zodpovedá iba za rozpočtový oddiel ESVČ, ktorého plnenie zabezpečuje ESVČ. Účtovník Komisie aj naďalej zodpovedá za celý rozpočtový oddiel Komisie vrátane účtovných operácií súvisiacich s rozpočtovými prostriedkami, hospodárenie s ktorými je na základe subdelegovania zverené vedúcim delegácií Únie.
Účtovník Komisie zastáva aj funkciu účtovníka ESVČ, pokiaľ ide o plnenie rozpočtového oddielu ESVČ, v súlade s článkom 213.
2. Účtovník Komisie je zodpovedný za stanovenie pravidiel účtovania a jednotnej účtovnej osnovy v súlade s prvou časťou hlavou IX.
3. Účtovník získava od povoľujúcich úradníkov všetky informácie potrebné na vypracovanie účtovnej závierky, ktorá poskytuje pravdivý a verný obraz o finančnej situácii inštitúcií a o plnení rozpočtu. Povoľujúci úradníci zaručia spoľahlivosť týchto informácií.
4. Pred prijatím účtovnej závierky inštitúciou alebo subjektom uvedeným v článku 208 účtovník najprv túto účtovnú závierku podpíše, čím potvrdí, že má primeranú istotu o tom, že táto účtovná závierka poskytuje pravdivý a reálny obraz o finančnej situácii inštitúcie alebo subjektu uvedeného v článku 208.
Na tento účel účtovník overí, že účtovná závierka bola vypracovaná v súlade s pravidlami účtovania uvedenými v článku 143 a účtovnými postupmi uvedenými v odseku 1 písm. d) tohto článku a že do účtov boli zahrnuté všetky príjmy a výdavky.
Povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním poskytnú akékoľvek informácie, ktoré účtovník potrebuje na splnenie svojich povinností.
Povoľujúci úradníci naďalej nesú plnú zodpovednosť za riadne využívanie finančných prostriedkov, s ktorými hospodária, za zákonnosť a riadnosť výdavkov, ktoré spadajú pod ich kontrolu, a za úplnosť a presnosť informácií poskytnutých účtovníkovi.
5. Účtovník má právo skontrolovať prijaté informácie a vykonať aj akúkoľvek inú kontrolu, ktorú považuje za potrebnú na to, aby mohol účtovnú závierku podpísať.
V prípade potreby účtovník vznesie výhrady, pričom presne vysvetlí ich charakter a rozsah.
6. Ak nie je v tomto nariadení stanovené inak, iba účtovník má právo spravovať hotovosť a jej ekvivalenty. Účtovník zodpovedá za ich bezpečnú úschovu.
7. V rámci vykonávania programu alebo akcie sa môžu v mene a na účet Komisie otvárať zverenecké účty, aby sa subjektu poverenému podľa článku 58 ods. 1) písm. c) bodov (ii), (iii), (v) alebo (vi) umožnila ich správa.
Takéto účty sa otvárajú v rámci právomocí povoľujúceho úradníka, ktorý je zodpovedný za realizáciu programu alebo akcie, po dohode s účtovníkom Komisie.
Za správu takýchto účtov je zodpovedný povoľujúci úradník.
8. Účtovník Komisie stanoví pravidlá otvárania, spravovania a rušenia zvereneckých účtov a ich využívania.
9. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o právomoci a povinnosti účtovníka vrátane jeho vymenovania a ukončenia vykonávania jeho povinností, stanoviska k systémom účtovania a inventúrnych súpisov, správy pokladne a bankového účtu, podpisového práva k účtom, riadenia zostatkov na účtoch, operácií prevodu a konverzie, spôsobov platby, zložiek právnickej osoby a uchovávania účtovných dokladov.
Článok 69
Právomoci, ktoré môže účtovník delegovať
1. Účtovník môže pri výkone svojich povinností delegovať niektoré úlohy na svojich podriadených.
Tieto úlohy sa stanovujú v akte o delegovaní.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o osoby poverené spravovaním účtov v miestnych jednotkách.
Oddiel 4
Správca záloh
Článok 70
Zálohové účty
1. Na výber príjmov z iných ako vlastných zdrojov a na úhrady malých súm, ako sú vymedzené v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto nariadenia, je možné zriadiť zálohové účty.
V oblasti pomoci v rámci krízového riadenia a operácií humanitárnej pomoci v zmysle článku 128 sa však môžu zálohové účty použiť bez obmedzenia sumy, pričom je potrebné dodržiavať výšku rozpočtových prostriedkov, ktorú schválil Európsky parlament a Rada pre príslušný rozpočtový riadok na bežný rozpočtový rok.
2. Prostriedky na zálohové účty poskytuje účtovník inštitúcie a zodpovedajú za ne správcovia záloh určení účtovníkom inštitúcie.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podmienok, pokiaľ ide o zálohové účty vrátane maximálnych súm, ktoré sa vyplatia správcom záloh, a pravidiel aj pre vonkajšie akcie, ako aj pravidiel týkajúcich sa výberu správcov záloh, dotovania zálohových účtov a kontrol vykonávaných povoľujúcimi úradníkmi a účtovníkmi a dodržiavania postupov verejného obstarávania. Okrem toho Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vytvárania zálohových účtov a správcov záloh v delegáciách Únie.
KAPITOLA 4
Zodpovednosť účastníkov finančných operácií
Oddiel 1
Všeobecné pravidlá
Článok 71
Odobratie delegovania a pozbavenie funkcie udelených účastníkom finančných operácií
1. Zodpovedným povoľujúcim úradníkom môže ich delegovanie alebo subdelegovanie kedykoľvek dočasne alebo trvalo odobrať orgán, ktorý ich vymenoval.
2. Účtovníka alebo správcu záloh alebo oboch môže kedykoľvek dočasne alebo trvalo zbaviť ich funkcie orgán, ktorý ich vymenoval.
3. Ustanovenia tohto článku sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek disciplinárne konanie voči účastníkom finančných operácií uvedeným v odseku 1 a 2.
Článok 72
Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov v prípadoch protiprávneho konania, podvodu alebo korupcie
1. Táto kapitola sa uplatňuje bez toho, aby bola dotknutá akákoľvek trestná zodpovednosť, ktorá môže vzniknúť účastníkom finančných operácií uvedeným v článku 71 podľa uplatniteľného vnútroštátneho práva a platných ustanovení týkajúcich sa ochrany finančných záujmov Únie a boji proti korupcii zahŕňajúcej úradníkov Únie alebo úradníkov členských štátov.
2. Bez toho, aby boli dotknuté články 73, 74 a 75 tohto nariadenia, každý zodpovedný povoľujúci úradník, účtovník alebo správca záloh podlieha disciplinárnemu postihu alebo zaplateniu náhrady tak, ako sa stanovuje v služobnom poriadku. V prípade protiprávneho konania, podvodu alebo korupcie, ktoré môžu poškodiť záujmy Únie, sa záležitosť predloží orgánom alebo subjektom určeným platnými právnymi predpismi, a najmä Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF).
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o zodpovednosť povoľujúcich úradníkov, účtovníkov a správcov záloh v prípade protiprávnej činnosti, podvodu či korupcie.
Oddiel 2
Pravidlá vzťahujúce sa na zodpovedných povoľujúcich úradníkov
Článok 73
Pravidlá vzťahujúce sa na povoľujúcich úradníkov
1. Zodpovedný povoľujúci úradník je povinný zaplatiť náhradu tak, ako sa stanovuje v služobnom poriadku.
2. Povinnosť zaplatiť náhradu sa uplatní najmä v prípade, že zodpovedný povoľujúci úradník úmyselne alebo vlastnou hrubou nedbanlivosťou:
a)
stanoví nároky, ktoré sa majú vymáhať, alebo vydá príkazy na vymáhanie pohľadávok, viaže výdavky alebo podpíše platobný príkaz v rozpore s týmto nariadením alebo delegovanými aktmi prijatými podľa tohto nariadenia;
b)
nevypracuje dokument o uznaní výšky pohľadávky, nevydá príkaz na vymáhanie pohľadávky alebo ho vydá oneskorene, alebo oneskorene vydá platobný rozkaz, v dôsledku čoho môže byť inštitúcia žalovaná v občianskoprávnom konaní tretími stranami.
3. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním alebo subdelegovaním, ktorý dospeje k záveru, že rozhodnutie, ktorého prijatie patrí do jeho zodpovednosti, vykazuje nezrovnalosť alebo je v rozpore so zásadou riadneho finančného hospodárenia, písomne informuje delegujúci orgán. Ak delegujúci orgán následne vydá povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním alebo subdelegovaním zdôvodnený písomný pokyn, aby príslušné rozhodnutie prijal, uvedený povoľujúci úradník nebude braný na zodpovednosť.
4. V prípade subdelegovania v rámci vlastného útvaru je povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním naďalej zodpovedný za efektívnosť a účinnosť zavedených vnútorných systémov riadenia a kontroly a za výber povoľujúceho úradníka vymenovaného subdelegovaním.
5. V prípade subdelegovania na vedúcich delegácií Únie príslušný povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním zodpovedá za určenie zavedených vnútorných systémov riadenia a kontroly, ako aj za ich efektívnosť a účinnosť. Vedúci delegácií Únie zodpovedajú za náležité zavedenie a fungovanie týchto systémov v súlade s pokynmi povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním, ako aj za hospodárenie s finančnými prostriedkami a operácie, ktoré vykonávajú v rámci delegácie Únie, za ktorú sú zodpovední. Predtým, ako prevezmú svoje funkcie, absolvujú špecifické vzdelávacie kurzy o úlohách a povinnostiach povoľujúcich úradníkov a plnení rozpočtu.
Vedúci delegácií Únie predkladajú správu o plnení svojich povinností podľa prvého pododseku tohto odseku v súlade s článkom 67 ods. 3.
Vedúci delegácií Únie každoročne predkladajú povoľujúcemu úradníkovi Komisie vymenovanému delegovaním vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa vnútorných systémov riadenia a kontroly zavedených v ich delegácii, ako aj riadenia operácií, ktoré boli na nich subdelegované, a ich výsledkov s cieľom umožniť povoľujúcemu úradníkovi urobiť vyhlásenie o vierohodnosti uvedené v článku 66 ods. 9.
6. Každá inštitúcia zriadi špecializovanú komisiu pre finančné nezrovnalosti alebo sa podieľa na práci spoločnej komisie zriadenej viacerými inštitúciami. Tieto komisie pracujú nezávisle a určujú, či došlo k finančným nezrovnalostiam a aké by sa mali prípadne vyvodiť dôsledky.
Na základe stanoviska tejto komisie inštitúcia rozhodne, či začať konanie na uloženie disciplinárneho trestu alebo povinnosti zaplatiť náhradu. Ak komisia zistí systémové problémy, pošle správu s odporúčaniami povoľujúcemu úradníkovi a povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním, pokiaľ povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním nie je zainteresovanou osobou, ako aj vnútornému audítorovi.
7. Pokiaľ vedúci delegácií Únie konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2, v prípadoch uvedených v článku 56 ods. 2 je príslušná rozhodovať špecializovaná komisia pre finančné nezrovnalosti zriadená Komisiou podľa odseku 6 tohto článku.
Ak komisia zistí systémové problémy, pošle správu s odporúčaniami povoľujúcemu úradníkovi, vysokému predstaviteľovi a povoľujúcemu úradníkovi Komisie vymenovanému delegovaním, pokiaľ povoľujúcemu úradníkovi vymenovaný delegovaním nie je zainteresovanou osobou, ako aj vnútornému audítorovi.
Na základe stanoviska komisie pre finančné nezrovnalosti môže Komisia požiadať vysokého predstaviteľa, aby ako menovací orgán začal voči povoľujúcim úradníkom vymenovaným subdelegovaním konanie o uložení disciplinárneho trestu alebo povinnosti zaplatiť náhradu, ak sa nezrovnalosti týkajú právomocí Komisie, ktoré boli na nich subdelegované. V takomto prípade vysoký predstaviteľ prijme náležité kroky v súlade so služobným poriadkom s cieľom vynútiť rozhodnutia o disciplinárnom postihu alebo zaplatení náhrady na základe odporúčania Komisie.
Členské štáty poskytujú Únii plnú podporu pri uplatňovaní akejkoľvek zodpovednosti podľa článku 22 služobného poriadku u tých dočasných zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje článok 2 písm. e) a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev.
8. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním vrátane potvrdenia pokynov a úlohy špecializovanej komisie pre finančné nezrovnalosti.
Oddiel 3
Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov a správcov záloh
Článok 74
Pravidlá vzťahujúce sa na účtovníkov
1. Účtovník podlieha disciplinárnemu konaniu a zaplateniu náhrady podľa služobného poriadku a v súlade s postupmi, ktoré sú v ňom stanovené. Môže byť voči nemu vyvodená zodpovednosť najmä v dôsledku ktorejkoľvek z týchto foriem pochybenia:
a)
stratu alebo poškodenie finančných prostriedkov, majetku alebo dokladov, ktoré sú mu zverené;
b)
nesprávnu zmenu bankových účtov alebo poštových žírových účtov;
c)
vymoženie alebo zaplatenie súm, ktoré nie sú v súlade s príslušnými príkazmi na vymáhanie alebo platobnými príkazmi;
d)
nevybratie splatného príjmu.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na zodpovednosť účtovníkov v prípade iných foriem pochybenia.
Článok 75
Pravidlá vzťahujúce sa na správcov záloh
1. Správca záloh podlieha disciplinárnemu konaniu a zaplateniu náhrady podľa služobného poriadku a v súlade s postupmi, ktoré sú v ňom stanovené. Môže byť voči nemu vyvodená zodpovednosť najmä v dôsledku ktorejkoľvek z týchto foriem pochybenia:
a)
stratu alebo poškodenie finančných prostriedkov, majetku alebo dokladov, ktoré sú mu zverené;
b)
neschopnosť predložiť náležité doklady k platbám, ktoré vykonal;
c)
vykonanie platby v prospech iných osôb oprávnených na takéto platby;
d)
nevybratie splatného príjmu.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na zodpovednosť správcov záloh v prípade iných foriem pochybenia.
KAPITOLA 5
Príjmové operácie
Oddiel 1
Sprístupnenie vlastných zdrojov
Článok 76
Vlastné zdroje
1. Odhad príjmov tvorených vlastnými zdrojmi uvedenými v rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom sa do rozpočtu zahrnie v eurách. Sprístupňujú sa v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na vlastné zdroje.
Oddiel 2
Odhad pohľadávok
Článok 77
Odhad pohľadávok
1. Keď má zodpovedný povoľujúci úradník dostatočné a spoľahlivé informácie týkajúce sa akéhokoľvek opatrenia alebo situácie, na základe ktorých môže vzniknúť pohľadávka Únie, vykoná odhad tejto pohľadávky.
2. Zodpovedný povoľujúci úradník upraví odhad pohľadávky hneď po tom, ako sa dozvie o udalosti, v dôsledku ktorej sa mení opatrenie alebo situácia, na základe ktorých bol odhad pohľadávky vypracovaný.
Zodpovedný povoľujúci úradník pri vystavovaní príkazu na vymáhanie týkajúceho sa opatrenia alebo situácie, ktoré v minulosti viedli k vypracovaniu odhadu pohľadávok, náležite tento odhad upraví.
Keď sa vystaví príkaz na vymáhanie rovnakej sumy, ako pôvodnom odhade pohľadávky, takýto odhad sa zníži na nulu.
3. Odchylne od odseku 1 sa žiadny odhad pohľadávky nevykoná skôr, než členské štáty dajú Komisii k dispozícii sumy vlastných zdrojov definovaných v rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, ktoré platia členské štáty v pevne stanovených intervaloch. Zodpovedný povoľujúci úradník vydá príkaz na vymáhanie týchto súm.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na odhad pohľadávok.
Oddiel 3
Stanovenie pohľadávok
Článok 78
Stanovenie pohľadávok
1. Stanovenie pohľadávky je úkon, ktorým povoľujúci úradník:
a)
overí, či dlh existuje;
b)
zistí alebo overí skutočný stav a výšku dlhu;
c)
overí podmienky splatnosti dlhu.
2. Vlastné zdroje sprístupnené Komisii a každá pohľadávka, o ktorej sa zistí, že je oprávnená, má stanovenú výšku a je splatná, sa riešia povolením na vymáhanie pohľadávok predloženým účtovníkovi, po ktorom nasleduje odoslanie oznámenia o dlhu dlžníkovi. Obidva dokumenty vypracuje zodpovedný povoľujúci úradník.
3. Nesprávne vyplatené sumy sa vymáhajú.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel stanovovania pohľadávok vrátane postupov a účtovných dokladov a úrokov z omeškania.
Oddiel 4
Povolenie vymáhania pohľadávok
Článok 79
Povolenie vymáhania pohľadávok
1. Povolenie vymáhania pohľadávok je úkon, ktorým zodpovedný povoľujúci úradník dá vydaním príkazu na vymáhanie pohľadávok pokyn účtovníkovi, aby vymáhal pohľadávku stanovenú uvedeným povoľujúcim úradníkom.
2. Inštitúcia môže formálne stanoviť pohľadávku voči iným osobám, ako sú členské štáty, prostredníctvom rozhodnutia, ktoré je vykonateľné v zmysle článku 299 ZFEÚ.
Ak si to účinná a včasná ochrana finančných záujmov Únie vyžaduje, Komisia môže vo výnimočných prípadoch tiež prijať takéto vykonateľné rozhodnutie v prospech ostatných inštitúcií na ich požiadanie so zreteľom na nároky vzniknuté vo vzťahu k zamestnancom, na ktorých sa vzťahuje služobný poriadok.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vystavovania príkazu na vymáhanie pohľadávky.
Oddiel 5
Vymáhanie pohľadávok
Článok 80
Pravidlá vymáhania pohľadávok
1. Účtovník koná na základe príkazov na vymáhanie pohľadávok riadne stanovených zodpovedným povoľujúcim úradníkom. Účtovník uplatňuje náležitú starostlivosť s cieľom zabezpečiť, aby Únia získala svoje príjmy, a aby boli chránené jej práva.
Účtovník vymáha sumy vzájomným započítaním rovnocenných pohľadávok voči každému dlžníkovi Únie, ktorý má sám voči Únii pohľadávku. Takéto pohľadávky musia byť isté, mať pevne stanovenú výšku a musia byť splatné.
2. Ak sa povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním plánuje úplne alebo čiastočne vzdať vymáhania stanovenej pohľadávky, zabezpečí, aby tento akt bol v súlade s pravidlami a so zásadami riadneho finančného hospodárenia a proporcionality. Rozhodnutie o vzdaní sa musí byť odôvodnené. Povoľujúci úradník môže rozhodnutie o vzdaní sa delegovať.
Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním môže stanovenú pohľadávku úplne alebo čiastočne zrušiť. Čiastočné zrušenie stanovenej pohľadávky neznamená vzdanie sa stanoveného nároku Únie.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na spôsob vymáhania vrátane vymáhania vzájomným započítaním, postupu vymáhania v prípade neuskutočnenia dobrovoľnej platby, dodatočnej lehoty na platbu, vymáhania pokút a iných penále, vzdania sa vymáhania a zrušenia stanovenej pohľadávky.
3. Členské štáty sú v prvom rade zodpovedné za vykonávanie kontrol a auditov a za vymáhanie neoprávnene vynaložených súm, ako sa uvádza v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach. Pokiaľ členské štáty zistia a napravia nezrovnalosti na vlastný účet, nevzťahujú sa na ne finančné opravy Komisie týkajúce sa takýchto nezrovnalostí.
4. Komisia uplatňuje finančné opravy vo vzťahu k členským štátom s cieľom vylúčiť z financovania Únie výdavky vzniknuté v rozpore s platným právom. Komisia zakladá svoje finančné opravy na zisťovaní neoprávnene vynaložených súm a finančných vplyvoch na rozpočet. Ak sa tieto sumy nedajú presne zistiť, Komisia môže uplatniť extrapolované alebo paušálne opravy v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach.
Komisia pri rozhodovaní o výške finančnej opravy zohľadní povahu a závažnosť porušenia platného zákona a finančných dosahov na rozpočet vrátane prípadov nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly.
Kritériá stanovovania finančných opráv a postupu, ktorý sa má uplatňovať sa môžu stanoviť v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach.
5. Metodika uplatňovania extrapolovaných alebo paušálnych opráv sa stanoví v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach s cieľom umožniť Komisii chrániť finančné záujmy Únie.
Článok 81
Premlčacia lehota
1. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia osobitných právnych predpisov a uplatňovanie rozhodnutia 2007/436/ES, Euratom, sa na pohľadávky Únie voči tretím stranám a na pohľadávky tretích strán voči Únii uplatňuje premlčacia lehota v dĺžke piatich rokov.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na premlčaciu lehotu.
Článok 82
Zaobchádzanie s pohľadávkami Únie na vnútroštátnej úrovni
V prípade konkurzného konania sa pohľadávkam Únie prizná rovnaké prednostné zaobchádzanie ako pohľadávkam rovnakej povahy splatným verejným orgánom v členských štátoch, v ktorých prebieha konanie vo veci vymáhania.
Článok 83
Pokuty, penále a vzniknuté úroky uložené Komisiou
1. Sumy plynúce z pokút, penále a sankcií a všetky vzniknuté úroky alebo iné z nich plynúce príjmy sa nezaznamenajú ako rozpočtové príjmy, pokiaľ rozhodnutia o ich uložení môžu byť zrušené Súdnym dvorom Európskej únie.
2. Sumy uvedené v prvom odseku sa zaznamenajú ako rozpočtové príjmy čo najskôr, a najneskôr v roku nasledujúcom po vyčerpaní všetkých opravných prostriedkov. Sumy, ktoré sa majú na základe rozsudku Súdneho dvora Európskej únie vrátiť subjektu, ktorý ich zaplatil, sa nezaznamenajú ako rozpočtové príjmy.
3. Prvý odsek sa nevzťahuje na rozhodnutia o schválení účtov alebo o finančných opravách.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na sumy pochádzajúce z pokút, penále a vzniknutých úrokov.
KAPITOLA 6
Výdavkové operácie
Článok 84
Rozhodnutia o financovaní
1. Každý výdavok sa musí viazať, potvrdiť, povoliť a vyplatiť.
2. S výnimkou rozpočtových prostriedkov, ktoré môžu byť použité bez základného aktu v súlade s článkom 54 ods. 5 prvým pododsekom písm. e), viazaniu výdavku predchádza rozhodnutie o financovaní, ktoré prijme inštitúcia alebo subjekty, na ktoré inštitúcia delegovala právomoci.
3. V rozhodnutí o financovaní uvedenom v odseku 2 sa stanoví sledovaný cieľ, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a jeho celková suma. Obsahuje aj opis akcií, ktoré sa majú financovať, informácie o sume pridelenej na jednotlivé akcie a orientačný harmonogram plnenia.
V prípade nepriameho hospodárenia sa v rozhodnutí o financovaní stanoví tiež subjekt alebo osoba poverené podľa článku 58 ods. 1 písm. c), kritériá použité pri výbere subjektu alebo osoby a úloh, ktorými sú poverení.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na rozhodnutia o financovaní.
Oddiel 1
Viazanie výdavkov
Článok 85
Druhy záväzkov
1. Rozpočtový záväzok je operácia, ktorou sa vyhradia rozpočtové prostriedky potrebné na uhradenie následných platieb určených na plnenie právnych záväzkov.
Právny záväzok je úkon, ktorým povoľujúci úradník prijíma záväzok, z ktorého vyplýva zaťaženie rozpočtu, alebo taký záväzok vytvára.
Rozpočtové záväzky a právne záväzky prijíma ten istý povoľujúci úradník okrem riadne odôvodnených prípadov, ktoré sú stanovené v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto nariadenia.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na druhy záväzkov, prijatie globálnych záväzkov, jediný podpis a administratívne výdavky pokryté predbežnými záväzkami.
3. Rozpočtové záväzky patria do jednej z týchto kategórií:
a)
individuálna: rozpočtový záväzok je individuálny, ak je známy príjemca a výška výdavku,
b)
globálna: rozpočtový záväzok je globálny, ak zatiaľ nie je známy aspoň jeden z prvkov potrebných na identifikáciu individuálneho záväzku,
c)
predbežná: rozpočtový záväzok je predbežný, ak je určený na pokrytie výdavkov uvedených v článku 170 alebo bežných administratívnych výdavkov a buď výška, alebo koneční príjemcovia nie sú s konečnou platnosťou známi.
4. Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné splátky počas viacerých rokov len v prípade, ak to stanovuje základný akt alebo ak sa týkajú administratívnych výdavkov.
Článok 86
Pravidlá vzťahujúce sa na záväzky
1. V prípade každého opatrenia, ktoré môže viesť k vzniku výdavkov hradených z rozpočtu, zodpovedný povoľujúci úradník vytvorí rozpočtový záväzok pred prijatím právneho záväzku voči tretím stranám alebo pred presunom finančných prostriedkov do trustového fondu na základe článku 187.
2. Povinnosť vytvoriť rozpočtový záväzok pred prijatím právneho záväzku uvedená v odseku 1 sa nevzťahuje na právne záväzky prijaté po vyhlásení krízovej situácie v rámci plánu na zabezpečenie kontinuity činností v súlade s postupmi prijatými Komisiou alebo akoukoľvek inou inštitúciou na základe jej administratívnej autonómie.
3. V prípadoch operácií humanitárnej pomoci, civilnej ochrany a pomoci v rámci krízového riadenia sa povinnosť uvedená v odseku 1 neuplatňuje ak efektívne uskutočnenie zásahu Únie vyžaduje prijatie právneho záväzku Únie s tretími stranami a nie je možné vopred vytvoriť rozpočtový záväzok. Vytvorenie rozpočtového záväzku sa uskutoční bezodkladne po prijatí právneho záväzku s tretími stranami.
4. S výhradou osobitných ustanovení hlavy IV druhej časti, globálne rozpočtové záväzky pokrývajú celkové náklady na príslušné individuálne právne záväzky prijaté do 31. decembra roku n + 1.
S výhradou článkov 85 ods. 4 a 203 ods. 2 sa individuálne právne záväzky, ktoré sa týkajú individuálnych alebo predbežných rozpočtových záväzkov, prijímajú do 31. decembra roku n.
Zodpovedný povoľujúci úradník na konci období uvedených v prvom a druhom pododseku zruší viazanosť nepoužitého zostatku takýchto rozpočtových záväzkov.
Zodpovedný povoľujúci úradník pred podpisom zaznamená výšku každého individuálneho právneho záväzku prijatého na základe globálneho rozpočtového záväzku do rozpočtových účtov a zaúčtuje ju ku globálnemu rozpočtovému záväzku.
5. Prijaté rozpočtové a právne záväzky na akcie, ktoré trvajú viac ako jeden rozpočtový rok, majú, okrem prípadu výdavkov na zamestnancov, stanovený konečný termín plnenia v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia.
Viazanosť všetkých častí týchto záväzkov, ktoré neboli realizované šesť mesiacov po tomto termíne, sa zruší v súlade s článkom 15.
Viazanosť sumy rozpočtového záväzku zodpovedajúcej právnemu záväzku, pri ktorom sa počas dvoch rokov od podpísania právneho záväzku nevykonala žiadna platba v zmysle článku 90, sa zruší, s výnimkou prípadu, v ktorom prebieha sporové konanie pred súdmi alebo arbitrážnymi orgánmi alebo v ktorých sú v predpisoch platných v jednotlivých odvetviach stanovené osobitné ustanovenia.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel prijímania rozpočtových a právnych záväzkov vrátane zaznamenávania jednotlivých záväzkov.
Článok 87
Kontroly vzťahujúce sa na záväzky
1. Zodpovedný povoľujúci úradník sa pri prijímaní rozpočtového záväzku uistí, že:
a)
výdavky sa hradia zo správnej rozpočtovej položky;
b)
rozpočtové prostriedky sú k dispozícii;
c)
výdavky sú v súlade s ustanoveniami zmlúv, rozpočtu, tohto nariadenia, delegovaných aktov prijatých podľa tohto nariadenia a všetkých aktov prijatých v súlade so zmluvami a akýmkoľvek iným nariadením;
d)
je dodržaná zásada riadneho finančného hospodárenia. Vhodnosť platieb predbežného financovania, ich výška a celkový harmonogram platieb sú úmerné plánovanej dĺžke trvania, pokroku vo vykonávaní a finančným rizikám súvisiacim s takýmto predbežným financovaním.
2. Povoľujúci úradník sa pri zaznamenávaní právneho záväzku prostredníctvom fyzického alebo elektronického podpisu uistí, že:
a)
záväzok je krytý príslušným rozpočtovým záväzkom;
b)
výdavky sú riadne a sú v súlade so zmluvami, rozpočtom, týmto nariadením, delegovanými aktami prijatými podľa tohto nariadenia a všetkými aktmi prijatými v súlade so zmluvami a akýmkoľvek iným nariadením;
c)
je dodržaná zásada riadneho finančného hospodárenia.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel overovania vzťahujúceho sa na záväzky.
Oddiel 2
Potvrdenie výdavkov
Článok 88
Potvrdenie výdavkov
1. Potvrdenie výdavkov je úkon, ktorým zodpovedný povoľujúci úradník:
a)
overí existenciu nároku veriteľa;
b)
zistí alebo overí skutočnosť a výšku nároku;
c)
overí podmienky splatnosti platby.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa stanovenia podrobných pravidiel potvrdzovania výdavkov vrátane postúpenia na platbu v prípade výdavkov na zamestnancov a na priebežnú platbu a platbu zostatku v prípade verejných zákaziek a grantov, ktoré boli osvedčené ako správne na účely platieb v rámci predbežného financovania, a formulácií „postúpené na platbu“ a „správnosť osvedčená“.
Oddiel 3
Povolenie výdavkov
Článok 89
Povolenie výdavkov
1. Povolenie výdavkov je úkon, ktorým zodpovedný povoľujúci úradník po overení, že rozpočtové prostriedky sú k dispozícii, dá vydaním platobného príkazu pokyn účtovníkovi, aby zaplatil sumu výdavku, ktorú zodpovedný povoľujúci úradník potvrdil.
Ak sa v súvislosti s poskytnutím služieb vrátane nájmu alebo v súvislosti s dodávkami tovaru uskutočňujú periodické platby, povoľujúci úradník môže na základe svojej analýzy rizika nariadiť uplatnenie systému priameho inkasa.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel schvaľovania výdavkov vrátane stanovenia povinných údajov pre platobné príkazz a kontroly platobných príkazov povoľujúcim úradníkom.
Oddiel 4
Platba výdavkov
Článok 90
Druhy platieb
1. Platba sa vykoná po predložení dôkazu o tom, že príslušná akcia je v súlade s ustanoveniami základného aktu alebo zmluvy, a zahŕňa jednu alebo viaceré z týchto operácií:
a)
platbu celej splatnej sumy;
b)
platbu splatnej sumy ktorýmkoľvek z týchto spôsobov:
i)
predbežným financovaním, ktoré môže byť rozdelené na niekoľko platieb, po podpísaní dohody o delegovaní, zmluvy alebo dohody o grante alebo po doručení rozhodnutia o grante;
ii)
jednou alebo viacerými priebežnými platbami ako náhrada za čiastočné vykonanie akcie;
iii)
platbou zostatku splatných súm, ak je akcia vykonaná v plnom rozsahu.
2. V rozpočtovom účtovníctve sa pri vykonávaní jednotlivých platieb rozlišuje medzi rôznymi typmi platieb uvedenými v odseku 1.
3. Pravidlá účtovania uvedené v článku 152 zahŕňajú pravidlá týkajúce sa zúčtovania predbežného financovania v rámci účtov a uznávania oprávnenosti nákladov.
4. Platby predbežného financovania sú pravidelne zúčtované zodpovedným povoľujúcim úradníkom podľa hospodárskej povahy a časového harmonogramu príslušného projektu.
Ak zodpovedný povoľujúci úradník považuje za neefektívne požadovať finančný výkaz od príjemcov a dodávateľov, musí od nich v prípade grantov a zmlúv v hodnote nad 5 000 000 EUR aspoň raz ročne získať informácie o kumulovaných výdavkoch.
Na účely druhého pododseku sa do zmlúv, rozhodnutí a dohôd o grante, ako aj do dohôd o delegovaní, zahrnú príslušné ustanovenia.
Tento odsek nemá vplyv na osobitné pravidlá stanovené v druhej časti hlave IV.
5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o druhy platieb a dokladov.
Článok 91
Obmedzenie platieb výškou disponibilných finančných prostriedkov
Platbu výdavkov vykonáva účtovník v medziach disponibilných finančných prostriedkov.
Oddiel 5
Lehoty na výdavkové operácie
Článok 92
Lehoty
1. Platby sa uskutočňujú do:
a)
90 kalendárnych dní v prípade dohôd o delegovaní, zmlúv, dohôd a rozhodnutí o grante týkajúcich sa technických služieb alebo opatrení, ktorých vyhodnocovanie je mimoriadne zložité a pri ktorých platba závisí od schválenia správy alebo osvedčenia;
b)
60 kalendárnych dní v prípade všetkých ostatných dohôd o delegovaní, zmlúv, dohôd a rozhodnutí o grante, pri ktorých platba závisí od schválenia správy alebo osvedčenia;
c)
30 kalendárnych dní v prípade všetkých ostatných dohôd o delegovaní, zmlúv, dohôd a rozhodnutí o grante.
2. Zodpovedný povoľujúci úradník môže prerušiť lehotu na platbu, ak:
a)
suma uvedená v žiadosti o platbu nie je splatná alebo;
b)
neboli predložené príslušné doklady.
Ak zodpovedný povoľujúci úradník získa informáciu, ktorá spochybňuje oprávnenosť výdavkov uvedených v žiadosti o platbu, môže prerušiť lehotu na platbu na účely preverenia, vrátane kontrol na mieste, že výdavky sú skutočne oprávnené.
3. Dotknutí veritelia sa písomne informujú o dôvodoch uvedeného prerušenia.
4. V prípade, ak prerušenie prekročí dva mesiace, veriteľ môže požiadať, aby zodpovedný povoľujúci úradník rozhodol o tom, či prerušenie má pokračovať.
5. S výnimkou prípadu členských štátov, po uplynutí lehôt stanovených v odseku 1 má veriteľ nárok na úrok.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o lehoty pre platby a vymedzenie okolností, za ktorých sú veritelia, ktorým sa zaplatí s omeškaním, oprávnení dostať úrok z omeškania, ktorým sa zaťaží riadok, z ktorého bola zaplatená istina.
KAPITOLA 7
Informačné systémy a elektronická verejná správa
Článok 93
Elektronické riadenie operácií
1. V prípadoch, keď sa príjmové a výdavkové operácie riadia pomocou počítačových systémov, môžu sa dokumenty podpisovať počítačovým alebo elektronickým postupom.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel elektronického riadenia operácií.
Článok 94
Prenos dokumentov
Na základe predchádzajúceho súhlasu dotknutých inštitúcií a členských štátov sa prenos dokumentov medzi nimi môže uskutočňovať elektronicky.
Článok 95
Elektronická verejná správa
1. V rámci zdieľaného hospodárenia sa všetky oficiálne výmeny informácií medzi členskými štátmi a Komisiou vykonávajú prostriedkami uvedenými v osobitných predpisoch pre jednotlivé odvetvia. Tieto predpisy zabezpečia interoperabilitu zozbieraných alebo získaných údajov a prenášaných v rámci hospodárenia s rozpočtom.
2. Inštitúcie a výkonné agentúry, ako aj subjekty uvedené v článku 208, stanovia a uplatňujú jednotné normy pre elektronickú výmenu informácií s tretími stranami, ktoré sú účastníkmi postupov verejného obstarávania a udeľovania grantov. Predovšetkým v čo najväčšej miere navrhujú a zavádzajú riešenia na predkladanie, uchovávanie a spracovanie údajov poskytnutých v rámci postupov udeľovania grantov a verejného obstarávania a na tento účel zavedú jednotnú „oblasť výmeny elektronických údajov“ pre žiadateľov, záujemcov a uchádzačov.
3. Komisia pravidelne podáva Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku v zavádzaní elektronickej verejnej správy.
KAPITOLA 8
Administratívne zásady
Článok 96
Dobrá správa
1. Zodpovedný povoľujúci úradník bezodkladne oznámi potrebu poskytnúť dôkazy a/alebo dokumentáciu, ich forma a predpísaný obsah a v prípade potreby aj orientačný harmonogram dokončenia postupov udeľovania.
2. Ak z dôvodu očividnej administratívnej chyby žiadateľa alebo uchádzača, žiadateľ alebo uchádzač opomenie predložiť dôkazy alebo poskytnúť stanovisko, hodnotiaci výbor alebo v prípade potreby zodpovedný povoľujúci úradník s výnimkou riadne odôvodnených prípadov vyzve žiadateľa alebo uchádzača, aby poskytol chýbajúce informácie alebo vysvetlil podporné dokumenty. Takéto informácie alebo vysvetlenia nesmú zásadne meniť ponuku alebo podmienky ponuky.
Článok 97
Uvedenie spôsobov nápravy
Ak má procedurálny úkon povoľujúceho úradníka nepriaznivý dosah na práva žiadateľa alebo uchádzača, príjemcu alebo dodávateľa, sú v ňom uvedené dostupné prostriedky administratívnej a/alebo justičnej nápravy na spochybnenie tohto úkonu.
Uvedú sa v ňom predovšetkým povaha nápravy, orgán či orgány, pred ktorými sa jej možno domáhať, ako aj lehoty na jej uplatnenie.
KAPITOLA 9
Vnútorný audítor
Článok 98
Vymenovanie vnútorného audítora
1. Každá inštitúcia vytvorí funkciu vnútorného auditu, ktorá sa vykonáva v súlade s príslušnými medzinárodnými štandardmi. Vnútorný audítor, ktorého vymenuje inštitúcia, zodpovedá tejto inštitúcii za overovanie správneho fungovania systémov a postupov plnenia rozpočtu. Vnútorným audítorom nemôže byť povoľujúci úradník ani účtovník.
2. Na účely vnútorného auditu ESVČ vedúci delegácií Únie, ktorí konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2, podliehajú kontrolnej právomoci vnútorného audítora Komisie, pokiaľ ide o finančné hospodárenie, ktoré bolo na nich subdelegované.
Vnútorný audítor Komisie zastáva aj funkciu vnútorného audítora ESVČ, pokiaľ ide o plnenie rozpočtového oddielu ESVČ, v súlade s článkom 213.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel menovania vnútorného audítora.
Článok 99
Právomoci a povinnosti vnútorného audítora
1. Vnútorný audítor poskytuje svojej inštitúcii poradenstvo, pokiaľ ide o riešenie rizík, vydávaním nezávislých stanovísk týkajúcich sa kvality systémov hospodárenia a kontroly a poskytovaním odporúčaní na zlepšovanie podmienok realizácie operácií a na podporu riadneho finančného hospodárenia.
Vnútorný audítor zodpovedá najmä za:
a)
posudzovanie vhodnosti a účinnosti vnútorných systémov hospodárenia a činnosti útvarov pri realizácii politík, programov a akcií vzhľadom na riziká, ktoré sú s nimi spojené;
b)
posudzovanie efektívnosti a účinnosti systémov vnútornej kontroly a auditu, ktoré sa vzťahujú na každú operáciu v rámci plnenia rozpočtu.
2. Vnútorný audítor vykonáva svoje povinnosti vo vzťahu k všetkým činnostiam a útvarom inštitúcie. Má plný a neobmedzený prístup ku všetkým informáciám potrebným na výkon svojich povinností, podľa potreby na mieste, a to aj v členských štátoch a tretích krajinách.
Vnútorný audítor vezme na vedomie výročné správy povoľujúcich úradníkov a všetky ostatné zistené informácie.
3. Vnútorný audítor podáva inštitúcii správy o svojich zisteniach a odporúčaniach. Inštitúcia zabezpečí, aby sa so zretľom na odporúčania vyplývajúce z auditov prijali príslušné opatrenia. Vnútorný audítor predkladá inštitúcii aj výročnú správu o vnútorných auditoch, v ktorej uvádza počet a typ vykonaných vnútorných auditov, poskytnuté odporúčania a opatrenia prijaté s ohľadom na tieto odporúčania.
4. Inštitúcia sprístupňuje každej fyzickej alebo právnickej osobe, ktorá sa zúčastňuje na výdavkových operáciách, kontaktné údaje vnútorného audítora na účely dôverného kontaktovania vnútorného audítora.
5. Inštitúcia každý rok predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorá obsahuje počet a typ vykonaných vnútorných auditov, poskytnuté odporúčania a opatrenia prijaté na základe týchto odporúčaní.
6. Správy a zistenia vnútorného audítora, ako aj správa inštitúcie sa sprístupnia verejnosti až po tom, čo vnútorný audítor validuje opatrenia prijaté na účely ich implementácie.
7. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o právomoci a povinnosti vnútorného audítora.
Článok 100
Nezávislosť vnútorného audítora
1. Inštitúcia stanoví osobitné pravidlá vzťahujúce sa na vnútorného audítora, ktorými zaručí, že vnútorný audítor je vo výkone svojich povinností úplne nezávislý, a ktorými určí právomoci vnútorného audítora.
Ak je vnútorným audítorom zamestnanec, vykonáva svoje výlučné audítorské funkcie v úplnej nezávislosti a preberá zodpovednosť tak, ako je stanovené v služobnom poriadku a upravené v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto nariadenia.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o nezávislosť a zodpovednosť vnútorného audítora vrátane práva vnútorného audítora podať návrh na začatie konania na Súdny dvor Európskej únie.
HLAVA V
VEREJNÉ OBSTARÁVANIE
KAPITOLA 1
Všeobecné ustanovenia
Oddiel 1
Rozsah pôsobnosti a zásady zadávania zákaziek
Článok 101
Vymedzenie pojmu verejné zákazky
1. Verejné zákazky sú zmluvy s peňažným plnením uzavreté písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi v zmysle článkov 117 a 190 s cieľom zabezpečiť dodanie hnuteľného alebo nehnuteľného majetku, uskutočnenie prác alebo poskytnutie služieb za cenu úplne alebo čiastočne zaplatenú z rozpočtu.
Medzi tieto zákazky patria:
a)
zákazky na nehnuteľnosti;
b)
zákazky na dodanie tovaru;
c)
zákazky na uskutočnenie prác;
d)
zákazky na poskytnutie služieb.
2. Rámcové dohody sú dohody uzavreté medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi, ktorých cieľom je stanoviť podmienky upravujúce zákazky, ktoré sa budú zadávať počas daného obdobia, najmä pokiaľ ide o cenu a prípadne aj o predpokladané množstvo. Riadia sa ustanoveniami tejto hlavy o postupoch zadávania zákaziek vrátane oznamovania.
3. S výnimkou článkov 106 až 109, sa táto hlava nevzťahuje na granty, ani na zákazky v oblasti technickej pomoci uzavreté s EIB alebo Európskym investičným fondom.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o vymedzenie a rozsah verejných zákaziek vrátane rámcových dohôd a osobitných zmlúv.
Článok 102
Zásady vzťahujúce sa na verejné zákazky
1. Všetky verejné zákazky financované úplne alebo čiastočne z rozpočtu dodržiavajú zásady transparentnosti, proporcionality, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie.
2. Všetky verejné zákazky sa zadávajú na základe čo možno najširšej súťaže okrem prípadov, keď sa použije rokovacie konanie uvedené v článku 104 ods. 1 písm. d).
Verejní obstarávatelia nesmú rámcové dohody zneužívať ani používať takým spôsobom, ktorého účelom alebo dôsledkom by bolo bránenie hospodárskej súťaži, jej obmedzenie alebo jej narušenie.
Oddiel 2
Zverejňovanie
Článok 103
Zverejňovanie verejných zákaziek
1. Všetky zákazky, ktorých hodnota prekračuje finančné limity stanovené v článku 118 alebo v článku 190, sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie verejnými obstarávateľmi.
Oznámenia o vyhlásení postupu zadávania zákazky sa zverejňujú vopred, s výnimkou prípadov uvedených v článku 104 ods. 2 a zákaziek na poskytnutie služieb, na ktoré sa vzťahuje príloha II B k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (17).
Od zverejnenia niektorých informácií po zadaní zákazky sa môže upustiť v prípade, že by ich zverejnenie bránilo uplatňovaniu práva, bolo by v rozpore s verejným záujmom,poškodzovalo by oprávnené obchodné záujmy verejných alebo súkromných podnikov, či narúšalo spravodlivú hospodársku súťaž medzi týmito podnikmi.
2. Zákazky, ktorých hodnota je nižšia ako finančné limity stanovené v článku 118 alebo v článku 190, a zákazky na poskytnutie služieb uvedené v prílohe II B k smernici 2004/18/ES sa oznamujú zodpovedajúcimi spôsobmi.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o požiadavky na oznamovanie zákaziek a zverejňovanie oznámení.
Oddiel 3
Postupy verejného obstarávania
Článok 104
Postupy verejného obstarávania
1. Postupy verejného obstarávania majú jednu z týchto foriem:
a)
verejná súťaž;
b)
užšia súťaž;
c)
súťaž návrhov;
d)
rokovacie konanie;
e)
súťažný dialóg.
Ak majú o verejnú zákazku alebo rámcovú dohodu záujem dve alebo viaceré inštitúcie, výkonné agentúry alebo subjekty uvedené v článku 208 a 209 a ak existuje možnosť zvýšenia efektívnosti, dotknutí verejní obstarávatelia sa usilujú uskutočniť postup verejného obstarávania na medziinštitucionálnom základe.
Ak je verejná zákazka alebo rámcová dohoda nevyhnutná na realizáciu spoločnej akcie niektorej z inštitúcií a jedného alebo viacerých verejných obstarávateľov z členských štátov, táto inštitúcia a verejní obstarávatelia môžu uskutočniť postup verejného obstarávania spoločne v určitých prípadoch, ktoré sa stanovia v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto nariadenia.
Spoločné postupy verejného obstarávania možno uskutočniť so štátmi EZVO a kandidátskymi krajinami Únie, ak bola táto možnosť osobitne stanovená v bilaterálnej alebo multilaterálnej zmluve.
2. V prípade zákaziek, ktorých hodnota prekračuje finančné limity stanovené v článku 118 alebo v článku 190, je použitie rokovacieho konania povolené iba v prípadoch stanovených v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto nariadenia.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o druhy postupov verejného obstarávania, spoločné obstarávanie, zákazky s nízkou hodnotou a platbu na základe faktúr.
Článok 105
Obsah súťažných podkladov
V súťažných podkladoch sa musí uviesť úplný, jasný a presný opis predmetu zákazky a musia sa v nich špecifikovať podmienky vylúčenia a účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk, ktoré sa vzťahujú na danú zákazku.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o obsah súťažných podkladov vrátane možnosti a podmienok revízie ceny a technických špecifikácií.
Článok 106
Podmienky vylúčenia týkajúce sa účasti na postupoch verejného obstarávania
1. Záujemcovia alebo uchádzači sa vylúčia z účasti na postupoch obstarávania, ak:
a)
sú v konkurznom konaní alebo v likvidácii, ich záležitosti spravujú súdy, uzavreli dohodu s veriteľmi, pozastavili svoju podnikateľskú činnosť, je voči nim vedené konanie v týchto veciach alebo sa nachádzajú v akejkoľvek analogickej situácii vyplývajúcej z podobného konania stanoveného vo vnútroštátnych právnych alebo iných predpisoch;
b)
oni alebo osoby, ktoré sú oprávnené ich zastupovať, prijímať v ich mene rozhodnutia alebo ich kontrolovať, boli odsúdení za trestný čin týkajúci sa ich výkonu činnosti rozsudkom príslušného orgánu členského štátu, ktorý má povahu res judicata;
c)
dopustili sa vážneho profesionálneho pochybenia, ktoré môže verejný obstarávateľ preukázať prostredníctvom akýchkoľvek odôvodnených prostriedkov vrátane rozhodnutí EIB a medzinárodných organizácií;
d)
si neplnia záväzky týkajúce sa platenia príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo platenia daní v súlade s právnymi predpismi krajiny, v ktorej sú usadení, alebo právnymi predpismi krajiny verejného obstarávateľa či právnymi predpismi krajiny, v ktorej sa má zákazka plniť;
e)
oni alebo osoby, ktoré sú oprávnené ich zastupovať, prijímať v ich mene rozhodnutia alebo ich kontrolovať, boli odsúdení rozsudkom, ktorý má povahu res judicata, za podvod, korupciu, účasť v zločineckej organizácii, pranie špinavých peňazí alebo akékoľvek iné protiprávne konanie, ktoré poškodzuje finančné záujmy Únie;
f)
je im uložená správna sankcia uvedená v článku 109 ods. 1.
Písmená a) až d) prvého pododseku sa neuplatňujú v prípade nákupov tovaru za mimoriadne výhodných podmienok od dodávateľa, ktorý s konečnou platnosťou končí svoju podnikateľskú činnosť, alebo od správcov konkurznej podstaty či likvidátorov, alebo prostredníctvom dohody s veriteľmi, či prostredníctvom podobného postupu v súlade s vnútroštátnym právom.
Písmená b) a e) prvého pododseku sa neuplatňujú, ak záujemcovia alebo uchádzači môžu preukázať, že voči osobám, ktoré sú oprávnené ich zastupovať, prijímať v ich mene rozhodnutia alebo ich kontrolovať a na ktoré sa vzťahuje rozsudok podľa písmena b) alebo e) prvého pododseku, sa prijali primerané opatrenia.
2. Ak sa v prípade rokovacieho konania z technických alebo umeleckých dôvodov alebo dôvodov súvisiacich s ochranou výlučných práv môže zákazka zadať len určitému hospodárskemu subjektu, inštitúcia môže v prípade, že je to nevyhnutné pre zabezpečenie kontinuity jej činnosti, rozhodnúť, že nevylúči dotknutý hospodársky subjekt na základe dôvodov uvedených v odseku 1 písm. a), c) a d) prvého pododseku. Svoje rozhodnutie v takomto prípade inštitúcia riadne odôvodní.
3. Záujemcovia alebo uchádzači musia osvedčením preukázať, že sa nenachádzajú v žiadnej zo situácií uvedených v odseku 1. Verejný obstarávateľ však nemusí vyžadovať takéto osvedčenie v prípade zákaziek s veľmi nízkou hodnotou.
Na účely správneho uplatňovania odseku 1 záujemca alebo uchádzač vždy na žiadosť verejného obstarávateľa:
a)
ak je záujemca alebo uchádzač právnickou osobou, poskytne informácie o vlastníckych vzťahoch alebo o vedení, kontrole a právomoci na zastupovanie v súvislosti s touto právnickou osobou a preukáže, že sa nenachádza v žiadnej zo situácií uvedených v odseku 1;
b)
ak sa počíta so subdodávkami, preukáže, že subdodávateľ sa nenachádza v žiadnej zo situácií uvedených v odseku 1.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o:
a)
podmienky vylúčenia týkajúce sa účasti na výzvach na predloženie ponuky v rámci postupov verejného obstarávania vrátane pravidiel týkajúcich sa nezákonných činností, ktoré vedú k vylúčeniu;
b)
to, aké dôkazy môžu byť dostatočné na preukázanie toho, že nenastala situácia vyžadujúca vylúčenie;
c)
dĺžku trvania vylúčenia, pričom takéto vylúčenie nesmie prekročiť dobu 10 rokov.
Článok 107
Podmienky vylúčenia uplatňované pri zadávaní zákaziek
1. Zákazka sa nesmie zadať záujemcom ani uchádzačom, ktorí sa počas daného postupu verejného obstarávania:
a)
nachádzajú v situácii konfliktu záujmov;
b)
dopustili skresľovania informácií, ktoré si vyžiadal verejný obstarávateľ ako podmienku účasti na postupe verejného obstarávania, alebo tieto informácie neposkytli;
c)
nachádzajú v rámci postupu verejného obstarávania v jednej zo situácií vylúčenia uvedených v článku 106 ods. 1.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o podmienky vylúčenia týkajúce sa účasti na postupoch verejného obstarávania a stanovenie toho, aké dôkazy možno považovať za dostatočné na preukázanie toho, že nenastala situácia vyžadujúca vylúčenie. Okrem toho je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 210 delegované akty týkajúce sa trvania vylúčenia.
Článok 108
Centrálna databáza vylúčených subjektov
1. Centrálna databáza vylúčených subjektov, zriadená a prevádzkovaná Komisiou, obsahuje podrobné údaje o záujemcoch a uchádzačoch, ktorí sa nachádzajú v jednej zo situácií uvedených v článku 106, v článku 109 ods. 1 prvom pododseku písm. b) a v článku 109 ods. 2 písm. a). Uvedená databáza je spoločná pre všetky inštitúcie, výkonné agentúry a subjekty uvedené v článku 208. Európsky parlament a Rada sa každoročne informujú o počte nových prípadov a o celkovom počte prípadov zapísaných do databázy.
2. Orgány členských štátov a tretích krajín, ako aj iné subjekty ako tie, ktoré sú uvedené v odseku 1, zúčastňujúce sa na plnení rozpočtu v súlade s článkami 58 a 61 oznamujú zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi informácie o záujemcoch a uchádzačoch, ktorí sa nachádzajú v jednej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 prvom pododseku písm. e), ak správanie dotknutého hospodárskeho subjektu poškodilo finančné záujmy Únie. Uvedený povoľujúci úradník prijme tieto informácie a požiada účtovníka o ich vloženie do databázy.
Orgány a subjekty uvedené v prvom pododseku majú prístup k informáciám uloženým v databáze a môžu ich zohľadniť, ak je to potrebné a na svoju zodpovednosť, pri zadávaní zákaziek súvisiacich s plnením rozpočtu.
3. ECB, EIB a Európsky investičný fond majú prístup k informáciám uloženým v databáze na účely ochrany svojich vlastných finančných prostriedkov a môžu ich náležitým spôsobom a na vlastnú zodpovednosť zohľadniť pri zadávaní zákaziek v súlade so svojimi pravidlami verejného obstarávania.
Oznamujú Komisii informácie o záujemcoch a uchádzačoch, ktorí sa nachádzajú v jednej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 prvom pododseku písm. e), ak správanie dotknutého hospodárskeho subjektu poškodilo finančné záujmy Únie.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o centrálnu databázu vylúčených subjektov vrátane vymedzenia štandardných postupov a technických špecifikácií pre prevádzku uvedenej databázy.
5. Prístup možno orgánom tretích krajín povoliť iba vtedy, ak sú dodržané pravidlá stanovené v článku 9 nariadenia (ES) č. 45/2001 a po posúdení každého jednotlivého prípadu.
Článok 109
Správne a peňažné sankcie
1. Verejný obstarávateľ môže uložiť správne a/alebo peňažné sankcie:
a)
dodávateľom, záujemcom alebo uchádzačom v prípadoch uvedených v článku 107 ods. 1 písm. b);
b)
dodávateľom, u ktorých sa preukázateľne zistilo vážne porušenie povinností vyplývajúcich z plnenia zákaziek financovaných z rozpočtu.
Vo všetkých prípadoch však verejný obstarávateľ najprv umožní dotknutej osobe predložiť pripomienky.
2. Sankcie uvedené v odseku 1 sú úmerné významnosti zákazky a závažnosti porušenia povinností a môžu spočívať:
a)
vo vylúčení príslušného záujemcu, uchádzača alebo dodávateľa z postupov zadávania zákaziek a udeľovania grantov financovaných z rozpočtu na obdobie najviac desiatich rokov; a/alebo
b)
v úhrade peňažných sankcií záujemcom, uchádzačom alebo dodávateľom, a to až do výšky hodnoty predmetnej zákazky.
3. S cieľom posilniť ochranu finančných záujmov Únie sa môžu inštitúcie v súlade so zásadou proporcionality rozhodnúť zverejniť svoje rozhodnutia o uložení správnych alebo peňažných sankcií uvedených v odseku 1 po tom, ako bol riadne dodržaný postup uvedený v odseku 1.
Rozhodnutie zverejniť rozhodnutie o uložení správnej alebo peňažnej sankcie podľa prvého pododseku zohľadní najmä závažnosť pochybenia a jeho dosah na finančné záujmy a povesť Únie, čas, ktorý uplynul od pochybenia, jeho trvanie a opakovanie, úmyselnosť konania alebo mieru nedbanlivosti konajúceho subjektu a opatrenia, ktoré subjekt prijal na nápravu situácie.
Rozhodnutie o zverejnení je súčasťou rozhodnutia o uložení správnej alebo peňažnej sankcie a výslovne sa v ňom stanoví, že rozhodnutie o uložení sankcií alebo jeho zhrnutie sa zverejní na internetovej stránke inštitúcie.
S cieľom dosiahnuť odrádzajúci účinok obsahuje zverejnené zhrnutie meno osoby zodpovednej za pochybenie, krátky popis pochybenia, dotknutý program a trvanie vylúčenia a/alebo sumu peňažnej sankcie.
Rozhodnutie sa zverejní po vyčerpaní nápravných opatrení proti rozhodnutiu alebo po uplynutí lehôt na nápravu a ostane zverejnené na internetovej stránke do konca obdobia vylúčenia alebo do uplynutia 6 mesiacov od zaplatenia peňažných sankcií, ak tieto sankcie predstavujú jediné prijaté opatrenie.
Ak ide o fyzické osoby, rozhodnutie o zverejnení sa prijme po náležitom zohľadnení práva na súkromie a riadnom dodržaní práv stanovených v nariadení (ES) č. 45/2001.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o správne a peňažné sankcie pre uchádzačov alebo záujemcov, ktorí uviedli nepravdivé vyhlásenia, urobili závažné chyby, dopustili sa nezrovnalostí alebo podvodu alebo sa v ich prípade zistilo vážne porušenie ich zmluvných povinností.
Článok 110
Kritériá na vyhodnotenie ponúk
1. Zákazky sa zadávajú na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk vzťahujúcich sa na obsah ponúk po tom, ako sa v súlade s podmienkami účasti uvedenými v podkladových dokumentoch k výzve na predloženie ponuky overila spôsobilosť hospodárskych subjektov, ktoré nie sú vylúčené podľa článku 106, článku 107 a článku 109 ods. 2 písm. a).
2. Zákazky sa zadávajú automatickým postupom zadávania zákazky alebo postupom najvýhodnejšieho pomeru medzi kvalitou a cenou.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa vymedzenia podmienok účasti a kritérií na vyhodnotenie ponúk. Okrem toho je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 210 delegované akty týkajúce sa dokumentov, ktoré predstavujú dôkaz o hospodárskej a finančnej spôsobilosti a dôkaz o technickej a odbornej spôsobilosti, ako aj podrobných pravidiel, pokiaľ ide o elektronické aukcie a ponuky s neobvykle nízkou cenou.
Článok 111
Predkladanie ponúk
1. Postupy predkladania ponúk musia zaistiť skutočnú súťaž a utajenosť obsahu ponúk až do momentu ich súbežného otvorenia.
2. Komisia vhodnými prostriedkami a uplatnením článku 95 a zabezpečí, aby mali uchádzači možnosť predložiť obsah ponuky a všetky príslušné doklady v elektronickom formáte (elektronické verejné obstarávanie).
Komisia podá Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku vo vykonávaní tohto ustanovenia do 28. október 2014 a potom v pravidelných intervaloch.
3. Ak sa to považuje za vhodné a primerané, verejný obstarávateľ môže požadovať od záujemcov, aby vopred zložili zábezpeku ako garanciu, že svoje ponuky nestiahnu.
4. S výnimkou zákaziek s nízkou hodnotou, ktoré sú uvedené v článku 104 ods. 3, žiadosti a ponuky otvára komisia pre otváranie ponúk vymenovaná na tento účel. Každá ponuka alebo žiadosť, ktorú komisia vyhlási za nevyhovujúcu stanoveným podmienkam, sa vylúči.
5. Všetky žiadosti o účasť alebo ponuky, o ktorých komisia pre otváranie ponúk vyhlási, že spĺňajú stanovené podmienky, sa vyhodnotia na základe kritérií, ktoré sú stanovené v podkladových dokumentoch k výzve na predloženie ponuky, s cieľom navrhnúť verejnému obstarávateľovi zadať zákazku alebo pristúpiť k elektronickej aukcii.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o predkladanie ponúk a stanovenie lehôt na prijímanie ponúk a žiadostí o účasť, čas poskytnutý na prístup k súťažným podkladom a lehoty v naliehavých prípadoch. Okrem toho je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 210 delegované akty týkajúce sa jednotlivých spôsobov komunikácie a podrobných pravidiel, pokiaľ ide o možnosť zábezpeky týkajúcej sa ponúk, otváranie ponúk, žiadosti o účasť a komisiu na hodnotenie ponúk a žiadostí o účasť.
Článok 112
Zásady rovnakého zaobchádzania a transparentnosti
1. Kým prebieha postup verejného obstarávania, každý kontakt medzi verejným obstarávateľom a záujemcami alebo uchádzačmi musí spĺňať podmienky zabezpečujúce transparentnosť a rovnaké zaobchádzanie. Nesmie viesť k zmene podmienok zákazky ani podmienok pôvodnej ponuky.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o zásady rovnakého zaobchádzania a transparentnosti. Okrem toho je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 210 delegované akty týkajúce sa kontaktu povoleného medzi verejným obstarávateľom a uchádzačmi v priebehu postupu zadávania zákazky, minimálnych požiadaviek na písomný záznam z hodnotenia a minimálnych podrobných informácií týkajúcich sa rozhodnutia prijatého verejným obstarávateľom.
Článok 113
Rozhodnutie o zadaní zákazky
1. Povoľujúci úradník rozhodne, komu sa zákazka zadá v súlade s podmienkami účasti a kritériami na vyhodnotenie ponúk stanovenými vopred v podkladových dokumentoch k výzve na predloženie ponuky a v pravidlách verejného obstarávania.
2. Verejný obstarávateľ oznámi všetkým záujemcom alebo uchádzačom, ktorých žiadosti alebo ponuky boli vylúčené, dôvody, pre ktoré bolo toto rozhodnutie prijaté, ako aj dobu trvania odkladnej lehoty uvedenej v článku 118 ods. 2. Verejný obstarávateľ oznámi všetkým uchádzačom, ktorí spĺňajú podmienky vylúčenia a účasti a ktorí o to písomne požiadajú, charakteristiky a relatívne výhody úspešnej ponuky a meno uchádzača, ktorému bola zákazka zadaná.
Od zverejnenia niektorých podrobností možno upustiť v prípade, že by ich zverejnenie bránilo uplatňovaniu práva, bolo by v rozpore s verejným záujmom alebo by poškodzovalo oprávnené obchodné záujmy verejných alebo súkromných podnikov, či narúšalo spravodlivú hospodársku súťaž medzi týmito podnikmi.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o rozhodnutie o zadaní zákazky a podpísanie a vykonávanie zákazky.
Článok 114
Zrušenie postupu verejného obstarávania
Verejný obstarávateľ môže až do podpísania zmluvy buď odstúpiť od verejného obstarávania, alebo zrušiť postup verejného obstarávania bez toho, aby záujemcovia alebo uchádzači mali nárok žiadať akúkoľvek náhradu.
Toto rozhodnutie musí byť odôvodnené a musí sa oznámiť záujemcom alebo uchádzačom.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o zrušenie postupu verejného obstarávania.
Oddiel 4
Zábezpeky a nápravné opatrenia
Článok 115
Zábezpeky
S výnimkou zákaziek s nízkou hodnotou môže verejný obstarávateľ v prípade, že to považuje za vhodné a primerané, od dodávateľov v jednotlivých prípadoch a na základe analýzy rizík požadovať, aby zložili zábezpeku s cieľom:
a)
zabezpečiť splnenie zákazky v plnom rozsahu alebo
b)
obmedziť finančné riziká spojené s platbami v rámci predbežného financovania.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vrátane kritérií pre analýzu rizík, pokiaľ ide o zábezpeky požadované od dodávateľov.
Článok 116
Chyby, nezrovnalosti a podvod v rámci postupu
1. Ak sa preukáže, že počas postupu zadávania zákazky došlo k závažným chybám, nezrovnalostiam alebo podvodu, verejný obstarávateľ postup pozastaví a môže prijať akékoľvek potrebné opatrenia vrátane zrušenia postupu.
Ak sa po zadaní zákazky preukáže, že pri postupe zadávania zákazky alebo plnení zmluvy došlo k závažným chybám, nezrovnalostiam alebo podvodu, verejný obstarávateľ môže v závislosti od etapy postupu odstúpiť od uzatvorenia zmluvy, pozastaviť jej plnenie alebo ju prípadne vypovedať.
Ak je možné tieto chyby, nezrovnalosti alebo podvod pripísať dodávateľovi, verejný obstarávateľ okrem toho môže odmietnuť uskutočniť platby, vymáhať sumy, ktoré už boli vyplatené, alebo vypovedať všetky zmluvy, ktoré s uvedenýmdodávateľom uzavrel, a to primerane k závažnosti chýb, nezrovnalostí alebo podvodu.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o pozastavenie zákazky v prípade chýb, nezrovnalostí alebo podvodu.
KAPITOLA 2
Ustanovenia vzťahujúce sa na zákazky, ktoré zadávajú inštitúcie na vlastný účet
Článok 117
Verejný obstarávateľ
1. Inštitúcie sa v prípade zákaziek, ktoré zadávajú na vlastný účet, považujú za verejných obstarávateľov. Právomoci potrebné na výkon funkcie verejného obstarávateľa delegujú v súlade s článkom 65.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o delegovanie funkcie verejného obstarávateľa vrátane stanovenia vhodných úrovní na výpočet finančných limitov.
Článok 118
Uplatniteľné finančné limity
1. S výhradou hlavy IV druhej časti stanovuje smernica 2004/18/ES finančné limity, ktoré určujú:
a)
pravidlá zverejňovania uvedené v článku 103;
b)
výber jedného z postupov uvedených v článku 104 ods. 1;
c)
zodpovedajúce lehoty.
2. Ak sa vo výnimkách a podmienkach vymedzených v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto nariadenia nestanovuje inak, verejný obstarávateľnemôžev prípade zákaziek, na ktoré sa vzťahuje smernica 2004/18/ES, podpísať zmluvu alebo rámcovú dohodu s úspešným uchádzačom do uplynutia odkladnej lehoty.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o uplatniteľné finančné limity, samostatné zákazky a zákazky zadané po častiach, odhadovanie hodnoty určitých zákaziek a odkladnú lehotu pred podpísaním zmluvy.
Článok 119
Pravidlá účasti na postupoch verejného obstarávania
1. Účasť na postupoch verejného obstarávania je otvorená za rovnakých podmienok všetkým fyzickým a právnickým osobám, ktoré patria do pôsobnosti zmlúv, a všetkým fyzickým a právnickým osobám v tretích krajinách, ktoré majú s Úniou uzavretú osobitnú dohodu v oblasti verejného obstarávania, za podmienok stanovených v uvedenej dohode.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o dôkaz, ktorý sa má poskytnúť v súvislosti s prístupom k zákazkam.
2. OLAF uplatňuje právomoci prenesené na Komisiu nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (18) vykonávať v členských štátoch kontroly a inšpekcie na mieste a v súlade s platnými dohodami o spolupráci a vzájomnej pomoci tiež v tretích krajinách a na pôde medzinárodných organizácií.
Článok 120
Pravidlá verejného obstarávania Svetovej obchodnej organizácie
V prípadoch, na ktoré sa vzťahuje mnohostranná Dohoda o vládnom obstarávaní uzavretá v rámci Svetovej obchodnej organizácie, sú tieto zákazky otvorené aj pre štátnych príslušníkov tých štátov, ktoré uvedenú dohodu ratifikovali, za podmienok v nej stanovených.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Rozsah pôsobnosti a forma grantov
Článok 121
Rozsah pôsobnosti grantov
1. Granty sú priame finančné príspevky z rozpočtu poskytované ako donácie, ktorými sa financuje:
a)
akcia, ktorá je určená na to, aby pomohla dosiahnuťcieľ politiky Únie;
b)
fungovanie subjektu, ktorý sleduje cieľ všeobecného záujmu Únie, alebo ktorého cieľ je súčasťou politiky Únie a podporuje ju (granty na prevádzku).
Granty sú predmetom buď písomnej dohody, alebo rozhodnutia Komisie, ktoré sa oznámi úspešnému žiadateľovi o grant.
Komisia môže zriadiť bezpečné elektronické systémy na výmenu informácií s príjemcami.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobného vymedzenia rozsahu pôsobnosti grantov a pravidiel, ktorými sa určí, či sa majú použiť dohody o grante alebo rozhodnutia o grante. Okrem toho je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 210 delegované akty týkajúce sa podrobností o elektronickom systéme výmeny informácií vrátane podmienok, za ktorých sa dokumenty predložené prostredníctvom takýchto systémov vrátane dohôd o grante majú považovať za originály a podpísané, a o využívaní rámcových partnerstiev.
2. Grantmi v zmysle tejto hlavy nie sú:
a)
výdavky na členov a zamestnancov inštitúcií a príspevky určené európskym školám;
b)
verejné zákazky uvedené v článku 101, pomoc vyplatená ako makrofinančná pomoc a rozpočtová podpora;
c)
finančné nástroje, ako aj akciové podiely alebo kapitálová účasť v medzinárodných finančných inštitúciách, akou je Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), alebo v špecializovaných subjektoch Únie, akým je Európsky investičný fond (EIF);
d)
príspevky, ktoré Únia platí ako členské poplatky subjektom, ktorých je členom;
e)
výdavky vynakladané v rámci zdieľaného hospodárenia a nepriameho hospodárenia v zmysle článkov 58, 59 a60, pokiaľ nie je uvedené inak v rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na rozpočet subjektov alebo osôb poverených podľa článku 58 ods. 1 písm. c) alebo v dohodách o delegovaní;
f)
príspevky výkonným agentúram uvedeným v článku 62 na základe ich zriaďovacích aktov;
g)
výdavky súvisiace s trhmi rybného hospodárstva uvedené v článku 3 ods. 2 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (19);
h)
úhrada cestovných výdavkov a výdavkov na pobyt, ktoré vznikli osobám pozvaným alebo povereným inštitúciami, alebo prípadne úhrada akýchkoľvek iných náhrad, ktoré im boli vyplatené;
i)
ceny udeľované ako odmeny v rámci súťaží, na ktoré sa vzťahuje prvá časť hlava VII.
3. Zľavy z úrokovej sadzby a dotácie na záručné poplatky sa považujú za granty za predpokladu, že sa nespájajú v jednom opatrení s finančnými nástrojmi uvedenými v prvej časti hlave VIII.
Takéto zľavy a dotácie podliehajú ustanoveniam tejto hlavy s výnimkou:
a)
zásady spolufinancovania, ako je uvedená v článku 125 ods. 3;
b)
zásady neziskovosti, ako je uvedená v článku 125 ods. 4;
c)
v prípade akcií, ktorých cieľom je posilnenie finančnej spôsobilosti príjemcu alebo vytvorenie zisku, posúdenia finančnej spôsobilosti žiadateľa, ako je uvedená v článku 132 ods. 1.
4. Každá inštitúcia môže udeľovať granty na komunikačné činnosti, ak z riadne opodstatnených dôvodov nie je vhodné použiť postupy verejného obstarávania.
Článok 122
Príjemcovia
1. Ak kritériá na udelenie grantu spĺňa niekoľko subjektov a spolu vytvoria jeden subjekt, tento subjekt možno považovať za jediného príjemcu, a to aj v prípade, ak je osobitne zriadený na účely vykonávania akcie, ktorá sa má z grantu financovať.
2. Na účely tejto hlavy sa za subjekty prepojené s príjemcom považujú tieto subjekty:
a)
subjekty tvoriace príjemcu v súlade s odsekom 1;
b)
subjekty, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti a nespadajú pod niektorú zo situácií uvedených v článku 131 ods. 4 a sú prepojené s príjemcom, najmä právne alebo kapitálovo, pričom toto prepojenie nie je obmedzené na danú akciu, ani vytvorené výlučne na účel jej vykonávania.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa minimálneho obsahu dohôd alebo rozhodnutí o grante, najmä ak je grant udelený niekoľkým subjektom, konkrétnych povinností prípadného koordinátora a ostatných príjemcov, uplatniteľného režimu zodpovednosti a podmienok pridania alebo odstránenia príjemcu.
Článok 123
Formy grantov
1. Granty môžu mať niektorú z týchto foriem:
a)
refundácia určenej časti skutočne vynaložených oprávnených nákladov uvedených v článku 126;
b)
refundácia na základe jednotkových nákladov;
c)
jednorazové platby;
d)
paušálne financovanie;
e)
kombinácia foriem uvedených v písmenách a) až d).
2. Pri určovaní vhodnej formy grantu sa v čo najväčšej miere zohľadnia záujmy a účtovné metódy potenciálnych príjemcov.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa pravidiel pre rôzne formy grantov vrátane grantov s nízkou hodnotou.
Článok 124
Jednorázové platby, jednotkové náklady a paušálne financovanie
1. Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia základného aktu, použitie jednorázových platieb, jednotkových nákladov alebo paušálneho financovania sa povolí prostredníctvom rozhodnutia Komisie, ktorým sa zabezpečí dodržanie zásady rovnakého zaobchádzania s príjemcami z rovnakej kategórie akcií alebo pracovných programov.
Ak maximálna suma na grant nepresahuje hodnotu grantu s nízkou hodnotou, povolenie môže vydať zodpovedný povoľujúci úradník.
2. Povolenie treba doložiť prinajmenšom:
a)
odôvodnením primeranosti takýchto foriem financovania s ohľadom na povahu financovaných akcií alebo pracovných programov, ako aj na riziká nezrovnalostí a podvodov a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladov alebo kategórií nákladov pokrytých jednorázovými platbami, jednotkovými nákladmi alebo paušálnym financovaním, z ktorých sú vylúčené neoprávnené náklady podľa platných predpisov Únie;
c)
opisom metód na určenie jednorázových platieb, jednotkových nákladov alebo paušálneho financovania a podmienok, ktorými sa náležite zabezpečí súlad so zásadami neziskovosti a spolufinancovania a zabráni dvojitej úhrade nákladov. Tieto metódy sú založené na:
i)
štatistických údajoch alebo podobných objektívnych prostriedkoch; alebo
ii)
individuálnom prístupe k príjemcom na základe potvrdených alebo overiteľných minulých údajov príjemcu alebo na základe obvyklých postupov nákladového účtovníctva príjemcu.
3. Ak sa povolí použitie obvyklých postupov nákladového účtovníctva príjemcu, zodpovedný povoľujúci úradník môže zhodnotiť súlad týchto postupov s podmienkami uvedenými v odseku 2 ex ante alebo prostredníctvom vhodnej stratégie kontrol ex post.
Ak bol potvrdený súlad obvyklých postupov nákladového účtovníctva príjemcu s podmienkami uvedenými v odseku 2 ex ante, výška jednorázových platieb, jednotkových nákladov alebo paušálneho financovania určená uplatnením týchto postupov sa nespochybní prostredníctvom kontrol ex post.
Zodpovedný povoľujúci úradník môže usúdiť, že obvyklé postupy nákladového účtovníctva príjemcu sú v súlade s podmienkami uvedenými v odseku 2, ak sú akceptované vnútroštátnymi orgánmi v rámci porovnateľných systémov financovania.
4. V rozhodnutí alebo dohode o grante môže byť povolené alebo nariadené financovanie nepriamych nákladov príjemcu vo forme paušálnych sadzieb až do výšky 7 % celkových oprávnených priamych nákladov na akciu s výnimkou prípadov, keď príjemca dostáva grant na prevádzku financovaný z rozpočtu. Maximálna výška 7 % sa môže prekročiť na základe odôvodneného rozhodnutia Komisie.
5. Vlastníci MSP a iné fyzické osoby, ktoré nedostávajú mzdu, môžu vykázať oprávnené náklady na zamestnancov za prácu vykonanú v rámci akcie alebo pracovného programu na základe jednotkových nákladov určených rozhodnutím Komisie.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o jednorazové platby, jednotkové náklady a paušálne financovanie.
KAPITOLA 2
Zásady
Článok 125
Všeobecné zásady vzťahujúce sa na granty
1. Granty podliehajú zásadám transparentnosti a rovnakého zaobchádzania.
2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 130, sa granty nemôžu kumulovať ani udeľovať so spätnou platnosťou.
3. Granty zahŕňajú spolufinancovanie bez toho, aby boli dotknuté osobitné pravidlá stanovené v druhej časti hlave IV.
Ak sa v tomto nariadení nestanovuje inak, pravidlá, ktorými sa riadia politické strany na európskej úrovni, ako aj pravidlá ich financovania sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 o štatúte a financovaní politických strán na európskej úrovni. (20).
4. Účelom ani účinkom grantu nie je dosiahnutie zisku v rámci akcie alebo pracovného programu realizovaných príjemcom (zásada neziskovosti).
Prvý pododsek sa nevzťahuje na:
a)
akcie, ktorých cieľom je posilnenie finančnej spôsobilosti príjemcu alebo akcie, ktoré vytvárajú príjem s cieľom zabezpečiť svoju kontinuitu po období financovania z Únie stanovenom v rozhodnutí alebo dohode o grante;
b)
študijné, výskumné ani odborné štipendiá vyplatené fyzickým osobám;
c)
inú priamu podporu vyplácanú najodkázanejším fyzickým osobám, ako sú nezamestnané osoby a utečenci;
d)
granty na základe paušálnych a/alebo jednorázových platieb a/alebo jednotkových nákladov v prípade, že spĺňajú podmienky stanovené v článku 124 ods. 2;
e)
granty s nízkou hodnotou.
V prípade dosiahnutia zisku je Komisia oprávnená vymáhať percentuálny podiel zisku zodpovedajúci príspevku Únie na oprávnené náklady, ktoré príjemca skutočne vynaložil na realizáciu akcie alebo pracovného programu.
5. Na účely tejto hlavy sa zisk vymedzuje ako prebytok výnosov nad oprávnenými nákladmi, ktoré vznikli príjemcovi, keď sa predkladá žiadosť o platbu zostatku.
Výnosy uvedené v prvom pododseku sú obmedzené na príjmy plynúce z akcie alebo pracovného programu, ako aj finančné príspevky osobitne vyčlenené darcami na financovanie oprávnených nákladov.
V prípade grantu na prevádzku sa sumy určené na vytváranie rezerv neberú do úvahy na účely overenia súladu so zásadou neziskovosti.
6. Ak politická strana na úrovni Únie vykáže ku koncu rozpočtového roka, v ktorom jej bol poskytnutý grant na prevádzku, prebytok príjmov nad výdavkami, časť tohto prebytku zodpovedajúca maximálne 25 % celkových príjmov za daný rok sa môže odchylne od zásady neziskovosti stanoveného v odseku 4 preniesť do nasledujúceho roka pod podmienkou, že sa použije do konca prvého štvrťroka tohto nasledujúceho roka.
Na účely overenia dodržiavania zásady neziskovosti sa nezapočítavajú vlastné zdroje, najmä donácie a členské poplatky získané počas ročného pôsobenia politickej strany na úrovni Únie, ktoré presahujú 15 % oprávnených nákladov, ktoré má znášať príjemca.
Druhý pododsek sa neuplatňuje v prípade, že finančné rezervy politickej strany na úrovni Únie prevyšujú 100 % jej priemerných ročných príjmov.
7. Granty sa môžu udeliť bez výzvy na predkladanie návrhov EIB alebo Európskemu investičnému fondu na akcie v oblasti technickej pomoci. V takýchto prípadoch sa neuplatňuje článok 131 ods. 2 až 5 a článok 132 ods. 1.
8. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty, ktorými sa dopĺňajú všeobecné zásady vzťahujúce sa na granty vrátane zásady neziskovosti a zásady spolufinancovania. Okrem toho je Komisia splnomocnená prijať v súlade s článkom 210 delegované akty týkajúce sa vymedzenia technickej pomoci.
Článok 126
Oprávnené náklady
1. Granty nesmú presiahnuť celkový strop vyjadrený v absolútnej hodnote, ktorý sa stanovuje na základe odhadovaných oprávnených nákladov.
Granty neprekročia oprávnené náklady.
2. Oprávnené náklady sú náklady, ktoré skutočne vznikli príjemcovi grantu a ktoré spĺňajú všetky tieto kritériá:
a)
vznikli počas trvania akcie alebo pracovného programu s výnimkou nákladov súvisiacich so záverečnými správami a osvedčeniami o audite;
b)
sú uvedené v odhadovanom celkovom rozpočte akcie alebo pracovného programu;
c)
sú nevyhnutné na realizáciu akcie alebo pracovného programu, ktoré sú predmetom grantu;
d)
sú identifikovateľné a overiteľné predovšetkým tak, že sú zaznamenané v účtovných záznamoch príjemcu a stanovené v súlade s platnými účtovnými štandardmi krajiny, v ktorej je príjemca usadený, a v súlade s obvyklými postupmi nákladového účtovníctva príjemcu;
e)
spĺňajú požiadavky platných daňových predpisov a predpisov v oblasti sociálneho zabezpečenia;
f)
sú primerané, opodstatnené a spĺňajú zásady riadneho finančného hospodárenia, najmä pokiaľ ide o hospodárnosť a efektívnosť.
3. Vo výzvach na predkladanie návrhov sa určia kategórie nákladov, ktoré sa považujú za oprávnené na financovanie Úniou.
Bez toho, aby bol dotknutý základný akt, a dodatočne k odseku 2, nasledujúce kategórie nákladov sú oprávnené, pokiaľ ich zodpovedný povoľujúci úradník vyhlási za oprávnené v rámci výzvy na predkladanie návrhov:
a)
náklady súvisiace so zábezpekou na predbežné financovanie, ktorú skladá príjemca grantu, ak uvedenú zábezpeku v súlade s článkom 134 ods. 1 vyžaduje zodpovedný povoľujúci úradník;
b)
náklady týkajúce sa externých auditov, ak takéto audity vyžaduje zodpovedný povoľujúci úradník na účely doloženia žiadostí o platbu;
c)
daň z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“) v prípade, že nie je vratná v zmysle platných vnútroštátnych právnych predpisov o DPH a platí ju príjemca iný ako nezdaniteľná osoba, ako sa vymedzuje v článku 13 ods. 1 prvom pododseku smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (21);
d)
amortizačné náklady pod podmienkou, že príjemcovi skutočne vznikli;
e)
náklady na mzdy pracovníkov vnútroštátnych správnych orgánov v miere, v akej sa týkajú nákladov na činnosti, ktoré by príslušný verejný orgán nevykonal, ak by predmetný projekt nebol realizovaný.
4. Náklady, ktoré vznikli subjektom pridruženým k príjemcovi, ako sú opísané v článku 122, môže povoľujúci úradník zodpovedný v rámci výzvy na predkladanie návrhov akceptovať ako oprávnené. V takomto prípade sa kumulatívne uplatňujú tieto podmienky:
a)
dotknuté subjekty sú uvedené v dohode alebo rozhodnutí o grante;
b)
dotknuté subjekty dodržiavajú pravidlá, ktoré sa vzťahujú na príjemcu v zmysle dohody alebo rozhodnutia o grante, pokiaľ ide o oprávnenosť nákladov a práva Komisie, úradu OLAF a Dvora audítorov v oblasti kontroly a auditu.
5. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobnejšieho vymedzenia oprávnených nákladov.
Článok 127
Spolufinancovanie v materiálnej forme
1. Na účely výpočtu zisku vytvoreného grantom sa neberie do úvahy spolufinancovanie vo forme materiálnych príspevkov.
2. Zodpovedný povoľujúci úradník môže akceptovať materiálne príspevky ako spolufinancovanie, ak to považuje za potrebné a vhodné. V prípade, keď sa spolufinancovanie v materiálnej forme ponúka na podporu grantov s nízkou hodnotou a zodpovedný povoľujúci úradník sa rozhodol zamietnuť ho, odôvodní, prečo je nepotrebné alebo nevhodné.
Takéto príspevky neprekročia:
a)
buď náklady skutočne vzniknuté tretím stranám a náležite preukázané účtovnými dokladmi;
b)
alebo - ak takéto doklady nejestvujú - náklady zodpovedajúce nákladom bežne akceptovaným na danom trhu.
Materiálne príspevky sa v odhadovanom rozpočte uvádzajú samostatne, aby odrážal celkové zdroje vyčlenené na akciu. Ich jednotková hodnota sa uvádza v predbežnom rozpočte a nepodlieha ďalším zmenám.
Materiálne príspevky sú v súlade s vnútroštátnymi predpismi v oblasti daní a sociálneho zabezpečenia.
Článok 128
Transparentnosť
1. Granty sú predmetom pracovného programu, ktorý sa uverejní pred jeho vykonávaním.
Tento pracovný program sa plní prostredníctvom uverejňovania výziev na predkladanie návrhov s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných a naliehavých prípadov alebo prípadov, keď charakter príjemcu alebo akcie nedáva pri danej akcii žiadnu inú možnosť, alebo prípadov, keď je príjemca určený v základnom akte.
Prvý pododsek sa nevzťahuje na pomoc v rámci krízového riadenia, operácie civilnej ochrany alebo operácie humanitárnej pomoci.
2. Vo výzvach na predkladanie návrhov sa určí plánovaný dátum, do ktorého musia byť všetci žiadatelia informovaní o výsledku hodnotenia ich žiadosti, a predbežný dátum podpísania dohôd o grantoch alebo oznámenia rozhodnutí o grantoch.
Uvedené dátumy sa stanovia na základe týchto lehôt:
a)
na informovanie všetkých uchádzačov o výsledku hodnotenia ich žiadosti maximálne šesť mesiacov od konečného termínu na podanie úplných návrhov;
b)
na podpísanie dohôd o grante alebo oznámenie rozhodnutí o grante maximálne tri mesiace odo dňa informovania žiadateľov, ktorí uspeli.
Uvedené lehoty sa môžu upraviť tak, aby zohľadňovali akýkoľvek čas potrebný na dosiahnutie súladu s osobitnými postupmi, ktoré sa môžu vyžadovať podľa základného aktu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (22), a môžu byť prekročené vo výnimočných, riadne odôvodnených prípadoch, najmä pri zložitých akciách, kde je veľké množstvo návrhov alebo oneskorenia, ktoré možno pripísať žiadateľom.
Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním vo svojej výročnej správe informuje o priemerných časoch, v ktorých boli žiadatelia informovaní, a v ktorých boli podpísané dohody o grante alebo oznámené rozhodnutia o grante. V prípade prekročenia lehôt uvedených v druhom pododseku povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním uvedie dôvody, a ak prekročenie nie je riadne odôvodnené v súlade s tretím pododsekom, navrhne nápravné opatrenie.
3. Všetky granty udelené v priebehu rozpočtového roka sa každoročne uverejňujú v súlade s článkom 35 ods. 2 a 3.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa pracovného programu, obsahu výziev na predkladanie návrhov, výnimiek z výziev na predkladanie návrhov, informácií pre žiadateľov a zverejňovania ex post.
Článok 129
Zásada nekumulácie
1. Ak nie je v príslušných základných aktoch ustanovené inak, každému príjemcovi sa na každú akciu môže z rozpočtu udeliť iba jeden grant.
Jednému príjemcovi sa môže za jeden rozpočtový rok z rozpočtu udeliť iba jeden grant na prevádzku.
Žiadateľ bezodkladne informuje povoľujúcich úradníkov o akýchkoľvek viacnásobných žiadostiach a viacnásobných grantoch, ktoré sa týkajú tej istej akcie alebo toho istého pracovného programu.
Tie isté náklady sa z rozpočtu nemôžu za žiadnych okolností financovať dvakrát.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o zásadu nekumulácie udeľovania grantov.
Článok 130
Zásada neretroaktivity
1. Na už začatú akciu sa grant môže udeliť pod podmienkou, že žiadateľ je schopný preukázať potrebu začať akciu pred podpísaním dohody o grante alebo pred oznámením rozhodnutia o grante.
V takom prípade nesmeli náklady oprávnené na financovanie vzniknúť pred dňom podania žiadosti o grant, s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov ustanovených v základnom akte alebo s výnimkou mimoriadne naliehavých prípadov týkajúcich sa pomoci v rámci krízového riadenia, operácií civilnej ochrany a operácií humanitárnej pomoci alebo situácií hroziaceho alebo bezprostredného nebezpečenstva, ktoré môžu prerásť do ozbrojeného konfliktu alebo destabilizovať krajinu, pričom včasná účasť Únie by mala veľký význam z hľadiska podpory predchádzania konfliktom.
Žiadny grant sa nemôže udeliť so spätnou platnosťou na akcie, ktoré už boli skončené.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidie, pokiaľ ide o zásadu neretroaktivity.
2. V prípade grantov na prevádzku sa do šiestich mesiacov od začiatku rozpočtového roka príjemcu podpíše dohoda o grante alebo oznámi rozhodnutie o grante. Náklady oprávnené na financovanie nemôžu vzniknúť pred tým, ako bola podaná žiadosť o grant, a ani pred začiatkom rozpočtového roka príjemcu.
KAPITOLA 3
Postup udeľovania
Článok 131
Žiadosti o grant
1. Žiadosti o grant sa podávajú písomne, čo vo vhodných prípadoch zahŕňa aj zabezpečený elektronický formát.
Komisia zabezpečí v prípadoch, v ktorých to považuje za uskutočniteľné, možnosť podávania žiadostí o grant online.
2. Žiadosti o grant spĺňajú podmienky, ak ich podali:
a)
právnické osoby; alebo
b)
fyzické osoby, pokiaľ si to vyžaduje povaha alebo charakteristické črty akcie alebo cieľa, ktorý žiadateľ sleduje.
Na účely písmena a) prvého pododseku žiadosti o grant môžu spĺňať podmienky, ak ich podali subjekty, ktoré nemajú právnu subjektivitu podľa príslušných vnútroštátnych právnych predpisov, pod podmienkou, že ich zástupcovia majú právomoc uskutočňovať právne úkony v mene týchto subjektov a poskytujú rovnakú záruku ochrany finančných záujmov Únie, ako poskytujú právnické osoby.
3. V žiadosti sa uvádza právny status žiadateľa a preukazuje sa jeho finančná a operačná spôsobilosť realizovať navrhovanú akciu alebo pracovný program.
Na tento účel žiadateľ predloží čestné vyhlásenie a v prípade grantov iných ako granty s nízkou hodnotou všetky doklady, ktoré požaduje zodpovedný povoľujúci úradník na základe hodnotenia rizík. Potrebné dokumenty sa uvedú vo výzve na predkladanie návrhov.
Overovanie finančnej spôsobilosti sa nevzťahuje na fyzické osoby poberajúce štipendiá, najodkázanejšie fyzické osoby poberajúce priamu podporu, verejnoprávne subjekty či medzinárodné organizácie. Zodpovedný povoľujúci úradník môže v závislosti od hodnotenia rizík zrušiť povinnosť overovať operačnú spôsobilosť verejnoprávnych subjektov alebo medzinárodných organizácií.
4. Článok 106 ods. 1 a články 107, 108 a 109 sa vzťahujú aj na žiadateľov o grant. Žiadatelia musia osvedčením preukázať, že sa nenachádzajú v žiadnej zo situácií uvedených v daných článkoch. Zodpovedný povoľujúci úradník však nevyžaduje takéto osvedčenie v týchto prípadoch:
a)
granty s nízkou hodnotou;
b)
takéto osvedčenie bolo nedávno predložené v rámci iného postupu udeľovania grantov.
5. Zodpovedný povoľujúci úradník môže v súlade s článkom 109 žiadateľom uložiť správne a peňažné sankcie, ktoré sú účinné, primerané a odrádzajúce.
Tieto sankcie sa môžu uložiť aj príjemcom, ktorí pri podaní žiadosti alebo počas čerpania grantu uviedli nepravdivé vyhlásenia pri poskytovaní informácií, ktoré požadoval zodpovedný povoľujúci úradník, alebo tieto informácie neposkytli vôbec.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa žiadostí o grant, dôkazov o tom, že na žiadateľa sa nevzťahuje vylúčenie, žiadateľov bez právnej subjektivity, právnických osôb tvoriacich jedného žiadateľa, peňažných a správnych sankcií, kritérií oprávnenosti a grantov s nízkou hodnotou.
Článok 132
Podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie návrhov
1. Podmienky účasti oznámené vopred vo výzve na predkladanie návrhov umožňujú posúdiť schopnosť žiadateľa dokončiť navrhovanú akciu alebo pracovný program.
2. Kritériá na vyhodnotenie návrhov oznámené vopred vo výzve na predkladanie návrhov umožňujú hodnotiť kvalitu predložených návrhov vzhľadom na stanovené ciele a priority.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie návrhov.
Článok 133
Postup hodnotenia
1. Návrhy sa vyhodnotia na základe vopred oznámených podmienok účasti a kritérií na vyhodnotenie návrhov s cieľom určiť, ktoré návrhy možno financovať.
2. Zodpovedný povoľujúci úradník na základe vyhodnotenia stanoveného v odseku 1 vypracuje zoznam príjemcov a schválených súm.
3. Zodpovedný povoľujúci úradník písomne informuje žiadateľov o rozhodnutí vo veci ich žiadosti. Ak požadovaný grant nie je udelený, dotknutá inštitúcia uvedie dôvody zamietnutia žiadosti, najmä s odkazom na podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie návrhov.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel hodnotenia a udeľovania grantov a informovania žiadateľov.
KAPITOLA 4
Vyplatenie a kontrola
Článok 134
Zábezpeka na predbežné financovanie
1. Zodpovedný povoľujúci úradník môže v prípade, že to považuje za vhodné a primerané, v jednotlivých prípadoch a na základe analýzy rizík požiadať príjemcu, aby vopred zložil zábezpeku s cieľom obmedziť finančné riziká spojené s vyplatením predbežného financovania.
2. Bez ohľadu na odsek 1 sa zábezpeka nepožaduje v prípade grantov s nízkou hodnotou.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o zábezpeku na predbežné financovanie.
Článok 135
Vyplatenie grantu a kontrola
1. Bez toho, aby boli dotknuté následné kontroly dotknutou inštitúciou, ktoré sa musia vykonať včas, sa konečná suma grantu nestanoví dovtedy, kým zodpovedný povoľujúci úradník neschváli záverečné správy a účtovnú závierku.
2. Ak sa preukáže, že v priebehu postupu udeľovania grantu došlo k závažným chybám, nezrovnalostiam alebo podvodu, zodpovedný povoľujúci úradník postup pozastaví a môže prijať akékoľvek potrebné opatrenia vrátane zrušenia daného postupu. Zodpovedný povoľujúci úradník bezodkladne informuje úrad OLAF o prípadoch podozrenia z podvodu.
3. Ak sa po udelení grantu preukáže, že pri postupe udelenia alebo čerpania grantu došlo k závažným chybám, nezrovnalostiam, podvodu alebo porušeniu povinností, zodpovedný povoľujúci úradník môže v závislosti od etapy postupu a za predpokladu, že žiadateľ alebo príjemca dostal príležitosť na vyjadrenie pripomienok:
a)
odmietnuť podpísanie dohody o grante alebo oznámenie rozhodnutia o grante;
b)
pozastaviť čerpanie grantu; alebo
c)
podľa potreby vypovedať dohodu o grante alebo zrušiť rozhodnutie o grante.
4. Ak je možné takéto chyby, nezrovnalosti alebo podvod pripísať príjemcovi alebo ak príjemca porušil povinnosti, ktoré mu vyplývajú z dohody alebo rozhodnutia o grante, zodpovedný povoľujúci úradník môže okrem toho znížiť výšku grantu alebo vymôcť sumy vyplatené neoprávnene v rámci dohody alebo rozhodnutia o grante v pomere k závažnosti chýb, nezrovnalostí alebo podvodu alebo porušenia povinností, a to za predpokladu, že príjemca dostal príležitosť na vyjadrenie pripomienok.
5. Ak kontroly alebo audity preukážu systémové alebo opakujúce sa chyby, nezrovnalosti, podvod alebo porušenie povinností, ktoré možno pripísať príjemcovi a ktoré majú významný dosah na viaceré granty udelené uvedenému príjemcovi za podobných podmienok, zodpovedný povoľujúci úradník môže pozastaviť čerpanie všetkých príslušných grantov, alebo podľa potreby vypovedať príslušné dohody o grante s uvedeným príjemcom alebo zrušiť rozhodnutia o grante pre uvedeného príjemcu, a to v pomere k závažnosti chýb, nezrovnalostí, podvodu alebo porušenia povinností, za predpokladu, že príjemca dostal príležitosť na vyjadrenie pripomienok.
Zodpovedný povoľujúci úradník môže okrem toho po námietkovom konaní znížiť granty alebo vymôcť neoprávnene vyplatené sumy vo vzťahu k všetkým grantom dotknutým systémovými alebo opakujúcimi sa chybami, nezrovnalosťami, podvodom alebo porušením povinností uvedenými v prvom pododseku, ktorých audit možno uskutočniť v súlade s dohodami alebo rozhodnutiami o grante.
6. Zodpovedný povoľujúci úradník určí sumy, ktoré sa majú znížiť alebo vymôcť, vždy, keď je to možné a uskutočniteľné, na základe nákladov nenáležite vyhlásených za oprávnené za každý príslušný grant, a to po akceptácii revidovaných finančných výkazov predložených príjemcom.
7. Ak nie je možné alebo uskutočniteľné presné vyčíslenie výšky neoprávnených nákladov za každý príslušný grant, sumy, ktoré sa majú znížiť alebo vymôcť, sa môžu určiť extrapoláciou miery zníženia alebo vymoženia uplatnenou na granty, v prípade ktorých sa preukázali systémové alebo opakujúce sa chyby či nezrovnalosti, alebo, ak neoprávnené náklady nemôžu slúžiť ako základ pre určenie súm, ktoré sa majú znížiť alebo vymôcť, uplatnením paušálnej sadzby, a to pri zohľadnení zásady proporcionality. Príjemcovi sa poskytne možnosť predložiť pripomienky týkajúce sa extrapolačnej metódy alebo paušálnej sadzby, ktorá sa má uplatniť, a navrhnúť riadne odôvodnenú alternatívnu metódu alebo sadzbu pred tým, ako sa zníženie alebo vymoženie vykoná.
8. Komisia zabezpečí rovnaké zaobchádzanie s príjemcami programu, najmä ak je vykonávaný niekoľkými zodpovednými povoľujúcimi úradníkmi.
Príjemcovia sa v súlade s článkom 91c informujú o prostriedkoch na spochybnenie rozhodnutí prijatých podľa odsekov 3, 4, 5, 6 a 7 tohto článku.
9. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vyplácania grantov a kontroly vrátane pravidiel týkajúcich sa dokladov a pozastavenia a zníženia grantov.
Článok 136
Obdobia uchovávania záznamov
1. Príjemcovia uchovávajú záznamy, doklady, štatistické záznamy a iné záznamy týkajúce sa grantu päť rokov po vyplatení zostatku a tri roky v prípade grantov s nízkou hodnotou.
2. Záznamy týkajúce sa auditov, odvolaní, sporov alebo presadzovania nárokov vyplývajúcich z realizácie projektu sa uchovávajú, kým tieto audity, odvolania, spory alebo nároky neboli vyriešené.
KAPITOLA 5
Vykonávanie
Článok 137
Vykonávacie zmluvy a finančná podpora tretích strán
1. Ak si realizácia akcie alebo pracovného programu vyžaduje, aby sa tretím stranám poskytla finančná podpora, príjemca môže túto podporu poskytnúť, ak sú splnené tieto podmienky:
a)
zodpovedný povoľujúci úradník pred udelením grantu overil, či príjemca ponúka primerané záruky, pokiaľ ide o vrátenie dlžných súm Komisii;
b)
podmienky poskytnutia tejto podpory sú presne vymedzené v rozhodnutí alebo v dohode o grante medzi príjemcom a Komisiou tak, aby sa príjemcovi neponechal priestor na voľné uváženie;
c)
ide o nízke sumy, okrem prípadu, keď je finančná podpora primárnym cieľom akcie.
2. V každom rozhodnutí alebo dohode o grante sa vyslovene stanoví, že Komisia a Dvor audítorov vykonávajú svoju právomoc kontroly týkajúcu sa dokumentov, priestorov a informácií vrátane informácií uchovávaných na elektronických médiách vo vzťahu ku všetkým tretím stranám, ktoré získali finančné prostriedky Únie.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o vykonávacie zmluvy a finančnú podporu tretích strán.
HLAVA VII
CENY
Článok 138
Všeobecné pravidlá
1. Ceny musia byť v súlade so zásadami transparentnosti a rovnakého zaobchádzania a podporujú dosahovanie cieľov politík Únie.
2. Na tento účel ceny podliehajú pracovnému programu, ktorý sa uverejní pred jeho vykonávaním. Pracovný program sa realizuje prostredníctvom uverejňovania súťaží.
Súťaže o ceny s jednotkovou hodnotou vo výške 1 000 000 EUR a viac sa môžu vyhlásiť iba v prípade, že sa uvádzajú vo výkazoch alebo akomkoľvek inom príslušnom dokumente uvedenom v článku 38 ods. 3 písm. e).
V pravidlách súťaže sa stanovujú aspoň podmienky účasti vrátane kritérií vylúčenia stanovených v článku 106 ods. 1 a článkoch 107, 108 a 109, kritériá pre udelenie ceny, výška ceny a podmienky vyplatenia.
Ceny sa nesmú udeľovať priamo bez uskutočnenia súťaže a každoročne sa uverejňujú v súlade s článkom 35 ods. 2 a 3.
3. Súťažné príspevky hodnotí porota zložená z expertov na základe zverejnených pravidiel súťaže.
Ceny potom udeľuje zodpovedný povoľujúci úradník na základe hodnotenia poskytnutého porotou zloženou z expertov, ktorí majú na základe posúdenia kvality súťažných príspevkov možnosť rozhodnúť, či odporučia udelenie cien.
4. Výška ceny nie je závislá od nákladov, ktoré vznikli víťazovi.
5. Ak si vykonanie akcie alebo pracovného programu vyžaduje, aby ceny dal tretím stranám príjemca grantu Únie, tento príjemca môže takéto ceny dať za predpokladu, že v rozhodnutí alebo dohode o grante medzi príjemcom a Komisiou je striktne vymedzený minimálny obsah pravidiel súťaže, ako sa uvádza v odseku 2, pričom neexistuje žiadny priestor na rozhodovanie podľa vlastného uváženia.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o ceny vrátane plánovania, pravidiel súťaže, zverejňovania ex post, hodnotenia, informovania a oznamovania víťazov.
HLAVA VIII
FINANČNÉ NÁSTROJE
Článok 139
Rozsah pôsobnosti
1. Finančné nástroje sa schvaľujú prostredníctvom základného aktu.
Bez ohľadu na prvý pododsek sa finančné nástroje môžu v riadne odôvodnených prípadoch zriaďovať bez toho, aby boli schválené prostredníctvom základného aktu, a to za predpokladu, že takéto nástroje sú zahrnuté v rozpočte v súlade s článkom 49 ods. 1 písm. e).
2. Ak sa podpora Únie poskytuje prostredníctvom finančných nástrojov a spája sa v jednom opatrení s prvkami priamo súvisiacimi s finančnými nástrojmi zameranými na tých istých konečných prijímateľov vrátane technickej pomoci, zvýhodnenej úrokovej sadzby a dotovaných poplatkov za záruky, táto hlava sa vzťahuje na všetky prvky uvedeného opatrenia.
3. Ak sa finančné nástroje spájajú s grantmi financovanými z rozpočtu v rámci prvej časti hlavy VI, v prípade prvkov priamo nesúvisiacich s finančnými nástrojmi sa vedú oddelené záznamy za každý zdroj financovania.
4. Komisia môže implementovať finančné nástroje v rámci priameho alebo nepriameho hospodárenia, podľa toho ako sa stanovuje v základnom akte, a to zverením úloh subjektom podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodov ii), iii), v) a vi).
Subjekty poverené podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodov ii), iii), v) a vi) môžu pri vykonávaní finančných nástrojov v rámci svojej zodpovednosti ďalej zveriť časť úloh vykonávania finančným sprostredkovateľom za predpokladu, že tieto subjekty zaistia, aby finanční sprostredkovatelia spĺňali kritéria stanovené v článku 140 ods. 1, 3 a 5. Finanční sprostredkovatelia sa vyberú na základe otvorených, transparentných, primeraných a nediskriminačných postupov, ktoré bránia vzniku konfliktu záujmov.
Komisia naďalej zodpovedá za zaistenie toho, aby bol vykonávací rámec pre finančné nástroje v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a podporoval dosiahnutie stanovených cieľov politík, ktoré sú merateľné z hľadiska výstupov a výsledkov, v stanovenom čase. Komisia je zodpovedná za implementáciu finančných nástrojov bez toho, aby bola dotknutá zákonná a zmluvná zodpovednosť poverených subjektov, a to v súlade s platnými právnymi predpismi.
5. V prípade finančných nástrojov vykonávaných v rámci zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi sa ustanovenia vzťahujúce sa na tieto nástroje vrátane pravidiel týkajúcich sa príspevkov do finančných nástrojov riadených priamo alebo nepriamo v súlade s touto hlavou stanovia v nariadeniach, ktoré sa uvádzajú v článku 175.
6. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o finančné nástroje vrátane výberu subjektov poverených vykonávaním finančných nástrojov, obsahu dohôd o delegovaní, nákladov a poplatkov súvisiacich s riadením, osobitných pravidiel pre zverenecké účty, priameho vykonávania finančných nástrojov a výberu manažérov, finančných sprostredkovateľov a konečných prijímateľov.
Článok 140
Zásady a podmienky vzťahujúce sa na finančné nástroje
1. Finančné nástroje sa používajú v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, transparentnosti, proporcionality, nediskriminácie, rovnakého zaobchádzania a subsidiarity a v súlade s ich cieľmi a prípadne trvaním stanovenými v základnom akte pre tieto finančné nástroje.
2. Finančné nástroje spĺňajú nasledujúce:
a)
riešia zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie, ktoré preukázali finančnú životaschopnosť, ale nevedú k dostatočnému financovaniu z trhových zdrojov;
b)
doplnkovosť: finančné nástroje nemajú za cieľ nahradiť nástroje členského štátu, súkromné financovanie alebo inú finančnú intervenciu Únie;
c)
nenarúšanie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a súlad s pravidlami štátnej pomoci;
d)
pákový efekt: príspevok Únie k finančnému nástroju má za cieľ mobilizovať celkové investície prekračujúce veľkosť príspevku Únie podľa vopred definovaných ukazovateľov;
e)
zosúladenie záujmov: Komisia pri implementácii finančných nástrojov zabezpečuje existenciu spoločného záujmu na dosiahnutí cieľov politík definovaných pre daný finančný nástroj, ktorý môžu podporiť opatrenia ako spoluinvestovanie, požiadavky na zdieľanie rizika alebo finančné stimuly, a zároveň predchádza konfliktom záujmov s inými činnosťami povereného subjektu;
f)
finančné nástroje sa zriaďujú na základe hodnotenia ex ante vrátane hodnotenia možného opätovného použitia dodatočných zdrojov uvedených v odseku 8 písm. f).
3. Rozpočtové výdavky spojené s finančným nástrojom a finančný záväzok Únie v nijakom prípade neprekročia sumu príslušného rozpočtového záväzku, ktorý bol v súvislosti s ním vytvorený, čím sa vylúčia podmienené záväzky rozpočtu.
4. Subjekty poverené podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodov ii), iii), v) a vi) a všetci finanční sprostredkovatelia, ktorí boli vybraní ako účastníci realizácie finančných operácií v rámci finančného nástroja, musia spĺňať príslušné normy a uplatniteľné právne predpisy týkajúce sa predchádzania praniu špinavých peňazí, boja proti terorizmu a daňových podvodov. Na účely implementácie finančných nástrojov v súlade s touto hlavou nesmú byť subjekty poverené podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodov ii), iii), v) a vi) zriadené a nesmú udržiavať obchodné vzťahy so subjektmi zriadenými na územiach, ktorých jurisdikcie nespolupracujú s Úniou pri uplatňovaní medzinárodne dohodnutých daňových noriem a transponujú takéto požiadavky do svojich zmlúv s vybranými finančnými sprostredkovateľmi.
5. Subjekty poverené podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodov ii), iii), v) a vi), finanční sprostredkovatelia uvedení v odseku 4 tohto článku zapojení do riadenia finančných nástrojov Únie a koneční prijímatelia podpory Únie podľa tejto hlavy poskytnú Dvoru audítorov všetky prostriedky a informácie, ktoré Dvor audítorov považuje za potrebné na plnenie svojej úlohy, a to v súlade s článkom 161.
Na podporu Únie podľa tejto hlavy sa vzťahuje nariadenie (EURATOM, ES) č. 2185/96 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (23).
6. Sumy zodpovedajúce aspoň príspevku Únie, alebo ich prípadné násobky sa použijú na dosiahnutie konkrétnych cieľov politík, ktoré sa sledujú prostredníctvom finančného nástroja, a nevytvárajú neoprávnené výhody, najmä v podobe neoprávnených dividend alebo zisku pre tretie strany.
Bez toho, aby boli dotknuté osobitné predpisy platné v jednotlivých odvetviach týkajúce sa zdieľaného hospodárenia, príjmy vrátane dividend, kapitálových ziskov, poplatkov za záruky a úrokov z úverov a súm na zvereneckých účtoch vrátené Komisii alebo na zverenecké účty otvorené pre finančné nástroje, a ktoré sa vzťahujú k podpore z rozpočtu v rámci finančného nástroja, sa zapíšu do rozpočtu po odpočítaní nákladov a poplatkov súvisiacich s riadením.
Anuity vrátane kapitálových splátok, prostriedkov uvoľnených zo záruk a splátok istín úverov vrátených Komisii alebo na zverenecké účty otvorené pre finančné nástroje, a ktoré sa vzťahujú k podpore z rozpočtu v rámci finančného nástroja, predstavujú vnútorné pripísané príjmy v súlade s článkom 21 a použijú sa v rámci toho istého finančného nástroja bez toho, aby bol dotknutý odsek 9 tohto článku, počas obdobia nepresahujúceho obdobie na zaviazanie rozpočtových prostriedkov plus dva roky, pokiaľ nie je v základnom akte ustanovené inak.
7. Platby na zverenecké účty vykonáva Komisia na základe žiadostí o platbu, ktoré sú riadne odôvodnené prognózami úhrad, s prihliadnutím na disponibilné zostatky na zvereneckých účtoch a potrebu zabrániť nadmerným zostatkom v prípade týchto súm. V prípade, že sumy na zvereneckých účtoch postačujú na pokrytie zmluvne stanovenej minimálnej rezervy na zvereneckých účtoch zvýšenej o prognózy úhrad na bežný rozpočtový rok, a na pokrytie súm potrebných na vylúčenie podmienených záväzkov vo vzťahu k platobným povinnostiam v iných menách než je euro, neuskutoční sa žiadna ďalšia platba na zverenecké účty. Prognózy úhrad sa poskytujú raz ročne alebo, ak je to vhodné, raz za polrok.
8. Komisia každoročne podáva Európskemu parlamentu a Rade správu o činnostiach súvisiacich s finančnými nástrojmi. Správa obsahuje za každý podporovaný finančný nástroj:
a)
identifikáciu finančného nástroja a základného aktu;
b)
opis finančného nástroja, vykonávacie opatrenia a pridanú hodnotu príspevku Únie;
c)
finančné inštitúcie zapojené do implementácie vrátane akýchkoľvek problémov súvisiacich s uplatňovaním odseku 5;
d)
úhrnné rozpočtové záväzky a platby z rozpočtu na každý finančný nástroj;
e)
výkonnosť finančného nástroja vrátane zrealizovaných investícií;
f)
hodnotenie využitia akýchkoľvek súm vrátených do nástroja ako vnútorné pripísané príjmy podľa odseku 6;
g)
zostatok na zvereneckom účte;
h)
príjmy a vrátené platby podľa odseku 6;
i)
hodnotu kapitálových investícií v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi;
j)
úhrnné údaje týkajúce sa zníženia hodnoty aktív kapitálových nástrojov alebo nástrojov na zdieľanie rizika a uplatnených záruk pri záručných nástrojoch;
k)
cieľový pákový efekt a dosiahnutý pákový efekt;
l)
príspevok k dosiahnutiu cieľov príslušného programu meraný pomocou stanovených ukazovateľov, a to podľa možnosti vrátane geografickej diverzifikácie.
9. Ak sa Európsky parlament alebo Rada domnieva, že finančný nástroj nedosiahol svoje ciele účinne, môže požiadať Komisiu, aby predložila návrh na revíziu základného aktu s cieľom ukončiť finančný nástroj. V prípade ukončenia finančného nástroja sa všetky nové platby vrátené do tohto nástroja podľa odseku 6 tretieho pododseku považujú za všeobecné príjmy.
10. Na webovej stránke Komisie sa uverejňuje účel finančných nástrojov a prípadne ich konkrétna právna forma a jurisdikcia, v ktorej sú registrované.
11. V prípade finančných nástrojov zodpovedný povoľujúci úradník zabezpečí, aby subjekty poverené podľa 58 ods. 1 písm. c) bodoch ii), iii), v) a vi) do 15. februára nasledujúceho roka poskytli finančné výkazy za obdobie od 1. januára do 31. decembra spĺňajúce účtovné zásady uvedené v článku 143 a medzinárodné účtovné štandardy pre verejný sektor (IPSAS), ako aj akékoľvek informácie potrebné na zostavenie finančných výkazov v súlade s článkom 68 ods. 3. Zodpovedný povoľujúci úradník tiež zabezpečí, aby uvedené subjekty poskytli do 15. mája nasledujúceho roka finančné výkazy za finančné nástroje overené audítorom.
12. Komisia zabezpečí harmonizované riadenie finančných nástrojov, najmä v oblasti účtovníctva, výkazníctva, sledovania a riadenia finančných rizík.
13. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vykonávania finančných nástrojov vrátane podmienok ich využitia, pákového efektu, hodnotenia ex ante, sledovania a zaobchádzania s príspevkami z fondov uvedených v článku 175.
HLAVA IX
PREDKLADANIE ÚČTOVNÝCH ZÁVIEROK A ÚČTOVNÍCTVO
KAPITOLA 1
Predkladanie účtovných závierok
Článok 141
Štruktúra účtovnej závierky
Účtovnú závierku tvoria:
a)
konsolidované finančné výkazy, v ktorých sa v konsolidovanej podobe uvádzajú finančné informácie obsiahnuté vo finančných výkazoch inštitúcií financovaných z rozpočtu, vo finančných výkazoch subjektov uvedených v článku 208 a vo finančných výkazoch ďalších subjektov, ktorých účtovné závierky sa musia konsolidovať v súlade s pravidlami účtovania uvedenými v článku 143;
b)
súhrnné rozpočtové účty, v ktorých sa uvádzajú informácie obsiahnuté v rozpočtových účtoch inštitúcií;
Článok 142
Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení
1. Každá inštitúcia a subjekt uvedený v článku 141 vypracuje správu o rozpočtovom a finančnom hospodárení za rozpočtový rok.
Túto správu zašlú Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru audítorov do 31. marca nasledujúceho rozpočtového roka.
2. Správa uvedená v odseku 1 obsahuje aspoň informácie - a to v absolútnom i percentuálnom vyjadrení - o miere plnenia rozpočtových prostriedkov a súhrnné informácie o presunoch rozpočtových prostriedkov medzi jednotlivými rozpočtovými položkami.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o správu o rozpočtovom a finančnom hospodárení.
Článok 143
Pravidlá upravujúce účtovné závierky
1. Účtovník Komisie prijme pravidlá založené na medzinárodne uznávaných účtovných štandardoch pre verejný sektor. Účtovník sa môže odchýliť od týchto štandardov, ak to považuje za nevyhnutné na poskytnutie pravdivého a reálneho obrazu o aktívach a pasívach, výdavkoch, príjmoch a peňažnom toku. Ak sa pravidlo účtovania od uvedených štandardov významne odchýli, táto skutočnosť, ako aj jej dôvody sa uvedú v poznámkach k finančným výkazom.
2. Rozpočtové účty uvedené v článku 141 musia byť v súlade s rozpočtovými zásadami stanovenými v tomto nariadení. Musia podávať pravdivý a reálny obraz o rozpočtových príjmových a výdavkových operáciách.
Článok 144
Účtovné zásady
1. Vo finančných výkazoch uvedených v článku 141 sa uvádzajú informácie vrátane informácií o účtovných politikách takým spôsobom, ktorý zabezbečí, že budú relevantné, spoľahlivé, porovnateľné a zrozumiteľné. Finančné výkazy sa vypracúvajú v súlade so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami uvedenými v pravidlách účtovania uvedených v článku 143.
2. Komisia je splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa stanovenia rámca pre vykonávanie úloh účtovníka podľa tohto článku a článkov 145, 146, 148, 151, 154, 156 a 157.
Článok 145
Finančné výkazy
1. Finančné výkazy sa uvádzajú v miliónoch eur a obsahujú:
a)
súvahu a výkaz finančných výsledkov, v ktorých sú uvedené všetky aktíva a pasíva, finančná situácia a hospodársky výsledok k 31. decembru predchádzajúceho roka; sú vypracované v súlade s pravidlami účtovania uvedenými v článku 143;
b)
výkaz peňažných tokov, v ktorom sú uvedené sumy, ktoré boli vybrané a vyplatené v priebehu roka, a konečný stav pokladne;
c)
výkaz zmien v čistých aktívach, v ktorom je uvedený prehľad o zmene stavu rezerv v priebehu roka a súhrnné výsledky.
2. Poznámky k finančným výkazom dopĺňajú a vysvetľujú informácie obsiahnuté vo výkazoch uvedených v odseku 1 a poskytujú všetky dodatočné informácie stanovené medzinárodne uznávanou účtovnou praxou, ak sú takéto informácie relevantné pre činnosť Únie.
Článok 146
Správy o plnení rozpočtu
1. Správy o plnení rozpočtu sa uvádzajú v miliónoch eur. Obsahujú:
a)
správy zahŕňajúce všetky rozpočtové operácie za daný rok, pokiaľ ide o príjmy a výdavky;
b)
vysvetľujúce poznámky, v ktorých sa dopĺňajú a vysvetľujú informácie obsiahnuté v týchto správach.
2. Správy o plnení rozpočtu majú tú istú štruktúru ako samotný rozpočet.
Článok 147
Predbežné účtovné závierky
1. Účtovníci ostatných inštitúcií a subjektov uvedených v článku 141 zasielajú účtovníkovi Komisie a Dvoru audítorov predbežné účtovné závierky do 1. marca nasledujúceho roka.
2. Účtovníci ostatných inštitúcií a subjektov uvedených v článku 141 zasielajú takisto do 1. marca nasledujúceho roka účtovníkovi Komisie súbor výkazov v štandardizovanej podobe, ktorú stanovil účtovník Komisie na účely konsolidácie.
3. Účtovník Komisie uvedené predbežné účtovné závierky konsoliduje s predbežnou účtovnou závierkou Komisie a do 31. marca nasledujúceho roka zašle Dvoru audítorov predbežnú účtovnú závierku Komisie a konsolidovanú predbežnú účtovnú závierku Únie.
Článok 148
Schválenie konečnej konsolidovanej účtovnej závierky
1. Dvor audítorov do 1. júna predloží pripomienky k predbežným účtovným závierkam všetkých inštitúcií okrem Komisie a všetkých subjektov uvedených v článku 141 a do 15. júna predloží pripomienky k predbežnej účtovnej závierke Komisie a ku konsolidovanej predbežnej účtovnej závierke Únie.
2. Iné inštitúcie ako Komisia a všetky subjekty uvedené v článku 141 zostavia svoje konečné účtovné závierky a na účely zostavenia konečnej konsolidovanej účtovnej závierky ich zašlú účtovníkovi Komisie, Dvoru audítorov, Európskemu parlamentu a Rade do 1. júla.
Účtovníci ostatných inštitúcií a subjektov uvedených v článku 141 zasielajú takisto do 1. júla účtovníkovi Komisie súbor výkazov v štandardizovanej podobe, ktorú stanovil účtovník Komisie na účely konsolidácie.
3. Účtovník každej inštitúcie a subjektu uvedených v článku 141 takisto zašle Dvoru audítorov a v kópii účtovníkovi Komisie vyhlásenie ku konečnej účtovnej závierke, a to v ten istý deň, ako zašle túto konečnú účtovnú závierku.
Ku každej konečnej účtovnej závierke sa prikladá poznámka, v ktorej príslušný účtovník vyhlasuje, že konečná účtovná závierka bola vypracovaná v súlade s touto hlavou a v súlade s platnými účtovnými zásadami, pravidlami účtovania a účtovnými metódami.
4. Účtovník Komisie vypracuje konečnú konsolidovanú účtovnú závierku na základe informácií poskytnutých podľa odseku 2 tohto článku inými inštitúciami než je Komisia a subjektmi uvedenými v článku 141. Ku konečnej konsolidovanej účtovnej závierke sa prikladá poznámka vypracovaná účtovníkom Komisie, v ktorej tento účtovník vyhlasuje, že konečná konsolidovaná účtovná závierka bola vypracovaná v súlade s touto hlavou a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami účtovania a účtovnými metódami uvedenými v poznámkach k finančným výkazom.
5. Po tom, ako Komisia schváli konečnú konsolidovanú účtovnú závierku a vlastnú konečnú účtovnú závierku, zašle ich do 31. júla Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru audítorov.
Účtovník Komisie zašle Dvoru audítorov vyhlásenie ku konečnej konsolidovanej účtovnej závierke v tej istej lehote.
6. Konečná konsolidovaná účtovná závierka spolu s vyhlásením o vierohodnosti, ktoré vydal Dvor audítorov v súlade s článkom 287 ZFEÚ a článkom 106a Zmluvy o Euratome, sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie do 15. novembra.
KAPITOLA 2
Informácie o plnení rozpočtu
Článok 149
Správa o rozpočtových zábezpekách a rizikách
Okrem výkazov a správ uvedených v článkoch 145 a 146 podáva Komisia raz za rok Európskemu parlamentu a Rade informácie o rozpočtových zábezpekách uvedených v článku 49 ods. 1 písm. d) a o príslušných rizikách.
Tieto informácie sa súčasne zasielajú Dvoru audítorov.
Článok 150
Informácie o plnení rozpočtu
1. Okrem výkazov a správ uvedených v článkoch 145 a 146 účtovník Komisie zasiela raz za mesiac Európskemu parlamentu a Rade číselné údaje o plnení rozpočtu, zhrnuté aspoň na úrovni kapitol, pokiaľ ide o príjmy aj výdavky vzhľadom ku všetkým rozpočtovým prostriedkom.
Tieto číselné údaje obsahujú aj podrobnosti o používaní prenesených rozpočtových prostriedkov.
Číselné údaje sa zasielajú do 10 pracovných dní po skončení každého mesiaca.
2. Účtovník Komisie zasiela trikrát za rok, do 30 pracovných dní po 31. máji, 31. auguste a 31. decembri, Európskemu parlamentu a Rade správu o plnení rozpočtu, ktorá obsahuje príjmy aj výdavky rozdelené do kapitol, článkov a položiek.
Tieto správy obsahujú aj podrobnosti o využívaní rozpočtových prostriedkov prenesených z predchádzajúcich rozpočtových rokov.
3. Číselné údaje a správa o plnení rozpočtu sa súčasne zasielajú Dvoru audítorov a zverejňujú sa na internetovej stránke Komisie.
4. Účtovník zašle do 15. septembra každého roka Európskemu parlamentu a Rade správu obsahujúcu informácie o aktuálne zaznamenaných rizikách, všeobecne pozorovaných trendoch, nových účtovných otázkach, ktoré vznikli, pokroku v účtovných záležitostiach vrátane tých, na ktoré upozornil Dvor audítorov, a informácie o vymáhaní pohľadávok.
KAPITOLA 3
Účtovníctvo
Oddiel 1
Spoločné ustanovenia
Článok 151
Systém účtovníctva
1. Systém účtovníctva inštitúcie slúži na organizovanie rozpočtových a finančných informácií tak, aby bolo možné vkladať, triediť a zaznamenávať číselné údaje.
2. Účtovný systém sa skladá zo všeobecných účtov a rozpočtových účtov. Účty sa vedú v eurách a na základe kalendárneho roka.
3. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním môže viesť aj analytické účty.
Článok 152
Spoločné požiadavky vzťahujúce sa na systém účtovníctva inštitúcií
Účtovník Komisie po porade s účtovníkmi ostatných inštitúcií a subjektov uvedených v článku 143 prijme v súlade s článkom 141 pravidlá účtovania a jednotnú účtovnú osnovu, ktorú majú uplatňovať všetky inštitúcie, úrady uvedené v druhej časti hlave V a všetky subjekty uvedené v článku 141.
Oddiel 2
Všeobecné účty
Článok 153
Všeobecné účty
Vo všeobecných účtoch sa v chronologickom poradí metódou podvojného účtovníctva zaznamenávajú všetky udalosti a operácie, ktoré ovplyvňujú hospodársku a finančnú situáciu a aktíva a pasíva inštitúcií a subjektov uvedených v článku 141.
Článok 154
Zápisy na všeobecné účty
1. Zostatky a pohyby na všeobecných účtoch a sa zapisujú do účtovných kníh.
2. Všetky účtovné zápisy vrátane úprav účtov sa vykonávajú na základe účtovných dokladov, na ktoré zápisy odkazujú.
3. Systém účtovníctva musí umožňovať získať jednoznačný audit trail pre všetky účtovné zápisy.
Článok 155
Účtovné úpravy
Účtovník po uzavretí rozpočtového roka a do termínu na predloženie všeobecnej účtovnej závierky vykoná všetky úpravy, ktoré sú bez toho, aby došlo k platbe alebo výberu za daný rok, nevyhnutné na poskytnutie pravdivého a reálneho obrazu o údajoch uvedených v účtovnej závierke. Takéto úpravy sú v súlade s pravidlami účtovania uvedenými v článku 143.
Oddiel 3
Rozpočtové účty
Článok 156
Rozpočtové účtovníctvo
1. Rozpočtové účty umožňujú podrobne sledovať plnenie rozpočtu.
2. Na účely odseku 1 sa v rozpočtových účtoch zaznamenávajú všetky rozpočtové príjmové a výdavkové operácie stanovené v prvej časti hlave IV.
KAPITOLA 4
Inventúrne súpisy majetku
Článok 157
Inventúrny súpis
1. Všetky inštitúcie a subjekty uvedené v článku 141 vedú podľa vzoru vypracovaného účtovníkom Komisie inventúrne súpisy, v ktorých sa uvádza množstvo a hodnota hmotného, nehmotného a finančného majetku Únie.
Všetky inštitúcie a subjekty uvedené v článku 141 kontrolujú, či položky v inventúrnom súpise zodpovedajú skutočnému stavu.
2. Predaj hmotného majetku Únie sa vhodným spôsobom zverejní.
HLAVA X
EXTERNÝ AUDIT A ABSOLUTÓRIUM
KAPITOLA 1
Externý audit
Článok 158
Externý audit vykonávaný Dvorom audítorov
Európsky parlament, Rada a Komisia čo najskôr informujú Dvor audítorov o všetkých rozhodnutiach a pravidlách prijatých podľa článkov 13, 16, 21, 25, 26, 29 a 40.
Článok 159
Pravidlá a postupy auditu
1. Dvor audítorov pri skúmaní toho, či boli všetky príjmy prijaté a všetky výdavky vynaložené zákonným a správnym spôsobom, zohľadňuje ustanovenia zmlúv, rozpočtu, tohto nariadenia, delegovaných aktov prijatých podľa tohto nariadenia a všetkých ostatných aktov prijatých na základe zmlúv.
2. Dvor audítorov je pri plnení svojej úlohy oprávnený nahliadať spôsobom stanoveným v článku 161 do všetkých dokumentov a informácií, ktoré sa týkajú finančného hospodárenia útvarov alebo subjektov, pokiaľ ide o operácie financované alebo spolufinancované Úniou. Má právomoc vypočuť každého úradníka zodpovedného za príjmové alebo výdavkové operácie a použiť na vyššie uvedené útvary alebo subjekty akýkoľvek primeraný postup auditu. Audit v členských štátoch sa vykonáva v spolupráci s vnútroštátnymi audítorskými orgánmi alebo, ak nemajú potrebné právomoci, s príslušnými vnútroštátnymi subjektmi. Dvor audítorov a vnútroštátne audítorské orgány členských štátov spolupracujú v duchu vzájomnej dôvery, pričom si zachovávajú svoju nezávislosť.
Dvor audítorov sa môže na účely získania všetkých informácií potrebných na plnenie úlohy, ktorá mu bola zverená podľa zmlúv alebo aktov prijatých na ich základe, zúčastniť na vlastnú žiadosť operácií auditu vykonávaných v rámci plnenia rozpočtu ktoroukoľvek inštitúciou alebo v jej mene.
Na žiadosť Dvora audítorov každá inštitúcia oprávni finančné inštitúcie, ktoré vedú vklady Únie, aby Dvoru audítorov umožnili ubezpečiť sa, že externé údaje sú v súlade s účtami.
3. Dvor audítorov na účely plnenia svojej úlohy oznámi inštitúciám a subjektom, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, mená svojich zamestnancov, ktorí sú splnomocnení vykonať u nich audit.
Článok 160
Kontroly cenných papierov a hotovosti
Dvor audítorov zabezpečuje kontrolu všetkých cenných papierov a hotovosti na účtoch alebo v pokladni podľa účtovných dokladov podpísaných depozitármi alebo podľa oficiálnych záznamov o držanej hotovosti a cenných papieroch. Tieto kontroly môže vykonávať sám.
Článok 161
Právo Dvora audítorov na prístup
1. Komisia, ostatné inštitúcie, subjekty spravujúce príjmy alebo výdavky v mene Únie a prijímatelia platieb z rozpočtu poskytnú Dvoru audítorov všetky prostriedky a informácie, ktoré Dvor audítorov považuje za potrebné na plnenie svojich úloh. Poskytnú Dvoru audítorov všetky dokumenty, ktoré sa týkajú zadávania a plnenia zákaziek financovaných z rozpočtu, a všetky peňažné účty alebo účty zásob, všetky účtovné záznamy alebo doklady a takisto administratívne dokumenty, ktoré sa ich týkajú, všetky dokumenty, ktoré sa týkajú príjmov a výdavkov, všetky inventúrne súpisy, všetky organizačné poriadky útvarov, ktoré Dvor audítorov považuje za potrebné na vypracovanie auditu správy o výsledkoch rozpočtového a finančného hospodárenia na základe záznamov alebo auditu na mieste, a na tie isté účely všetky dokumenty a údaje vytvorené alebo uložené elektronicky.
Orgány vnútorného auditu a ostatné útvary príslušných vnútroštátnych správ poskytnú Dvoru audítorov všetky prostriedky, ktoré považuje za potrebné na plnenie svojich úloh.
2. Úradníci, ktorých činnosť kontroluje Dvor audítorov, sú povinní:
a)
predložiť svoje záznamy o pokladničnej hotovosti, a akejkoľvek inej hotovosti, cenných papieroch a zásobách všetkého druhu a takisto účtovné doklady týkajúce sa správy finančných prostriedkov, ktorou sú poverení, ako aj všetky účtovné knihy, registre a ostatné dokumenty, ktoré s nimi súvisia;
b)
predložiť korešpondenciu a akékoľvek iné dokumenty potrebné na úplný výkon auditu podľa článku 159 ods. 1.
Informácie poskytované podľa písmena b) prvého pododseku môže požadovať iba Dvor audítorov.
3. Dvor audítorov je splnomocnený preveriť v rámci auditu dokumenty týkajúce sa príjmov a výdavkov Únie, ktoré majú v držbe útvary inštitúcií a najmä útvary zodpovedné za rozhodovanie vo veci týchto príjmov a výdavkov, subjekty spravujúce príjmy a výdavky v mene Únie a fyzické alebo právnické osoby prijímajúce platby z rozpočtu.
4. Úloha zistiť, či boli príjmy prijaté a výdavky vynaložené zákonným a správnym spôsobom, a či je finančné hospodárenie riadne, sa vzťahuje aj na spôsob, akým subjekty iné ako inštitúcie používajú finančné prostriedky Únie prijaté vo forme príspevkov.
5. Financovanie poskytnuté Úniou iným prijímateľom než sú inštitúcie je podmienené písomným súhlasom týchto prijímateľov alebo v prípade ich nesúhlasu písomným súhlasom dodávateľov alebo subdodávateľov s auditom použitia poskytnutých finančných prostriedkov, ktorý vykoná Dvor audítorov.
6. Komisia poskytne Dvoru audítorov na jeho žiadosť všetky informácie o operáciách prijímania a poskytovania pôžičiek.
7. Používanie integrovaných počítačových systémov nesmie obmedziť prístup Dvora audítorov k účtovným dokladom.
Článok 162
Výročná správa Dvora audítorov
1. Dvor audítorov do 30. júna zašle Komisii a príslušným inštitúciám všetky pripomienky, ktoré by podľa jeho názoru mali byť uvedené vo výročnej správe. Tieto pripomienky zostávajú dôverné a sú predmetom námietkového konania. Každá inštitúcia zašle svoju odpoveď Dvoru audítorov do 15. októbra. Odpovede iných inštitúcií ako Komisie sa súčasne zasielajú Komisii.
2. Výročná správa obsahuje posúdenie správnosti finančného hospodárenia.
3. Výročná správa obsahuje jeden oddiel pre každú inštitúciu. Dvor audítorov môže pripojiť akúkoľvek súhrnnú správu alebo všeobecné zistenia, ktoré považuje za potrebné.
Dvor audítorov prijme všetky potrebné kroky, aby zaistil, že odpovede inštitúcií na jeho pripomienky sa uverejnia vedľa pripomienok alebo za pripomienkami, ku ktorým sa vzťahujú.
4. Dvor audítorov do 15. novembra zašle orgánom zodpovedným za udelenie absolutória a ostatným inštitúciám svoju výročnú správu spolu s odpoveďami inštitúcií a zabezpečí jej uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie.
5. Ihneď po tom, ako Dvor audítorov odovzdá výročnú správu, Komisia bezodkladne informuje dotknuté členské štáty o podrobnostiach uvedenej správy, ktoré sa týkajú hospodárenia s finančnými prostriedkami, za ktoré sú podľa platných pravidiel zodpovedné.
Členské štáty odpovedia Komisii do 60 dní po doručení týchto informácií. Komisia zašle súhrn týchto informácií Dvoru audítorov, Rade a Európskemu parlamentu do 28. februára.
Článok 163
Osobitné správy Dvora audítorov
1. Dvor audítorov zašle príslušnej inštitúcii alebo subjektu všetky pripomienky, ktoré by sa podľa jeho názoru mali uviesť v osobitnej správe. Tieto pripomienky zostávajú dôverné a sú predmetom námietkového konania.
Príslušná inštitúcia alebo subjekt v lehote dva a pol mesiaca od zaslania pripomienok informuje Dvor audítorov o všetkých odpovediach, ktoré chce uviesť k príslušným pripomienkam.
Dvor audítorov prijme konečné znenie osobitnej správy v priebehu mesiaca nasledujúceho po získaní odpovedí dotknutej inštitúcie alebo subjektu.
Osobitné správy spolu s odpoveďami príslušných inštitúcií alebo subjektov sa bezodkladne zasielajú Európskemu parlamentu a Rade a tak Európsky parlament, ako aj Rada zvlášť rozhodnú, podľa potreby v spolupráci s Komisiou, aké následné opatrenie je potrebné prijať.
Dvor audítorov prijme všetky potrebné kroky, aby zaistil, že odpovede všetkých dotknutých inštitúcií alebo subjektov na jeho pripomienky sa uverejnia spolu s osobitnou správou.
2. Dvor audítorov môže v Úradnom vestníku Európskej únie uverejniť stanoviská uvedené v článku 287 ods. 4 druhom pododseku ZFEÚ, ktoré sa netýkajú návrhov alebo pracovných návrhov, na ktoré sa vzťahuje legislatívny konzultačný postup. Dvor audítorov prijme rozhodnutie o uverejnení po porade s inštitúciou, ktorá požiadala o stanovisko, alebo ktorej sa toto stanovisko týka. K uverejneným stanoviskám sa pripoja akékoľvek pripomienky od dotknutých inštitúcií.
KAPITOLA 2
Absolutórium
Článok 164
Harmonogram postupu udelenia absolutória
1. Európsky parlament na odporúčanie Rady uznášajúcej sa kvalifikovanou väčšinou, do 15. mája roka n + 2 udelí Komisii absolutórium za plnenie rozpočtu za rok n.
2. Ak lehotu stanovenú v odseku 1 nie je možné dodržať, Európsky parlament alebo Rada informujú Komisiu o dôvodoch odkladu.
3. Ak Európsky parlament odloží rozhodnutie, ktorým sa udeľuje absolutórium, Komisia čo najskôr vyvinie všetko úsilie a prijme opatrenia na uľahčenie alebo odstránenie prekážok pre toto rozhodnutie.
Článok 165
Postup udelenia absolutória
1. Rozhodnutie o absolutóriu sa vzťahuje na všetky príjmové a výdavkové účty Únie, z nich vyplývajúci zostatok a aktíva a pasíva Únie uvedené v súvahe.
2. Európsky parlament po tom, ako tak urobila Rada, preskúma na účely udelenia absolutória účtovnú závierku, finančné výkazy a hodnotiacu správu uvedené v článku 318 ZFEÚ. Zároveň preskúma aj výročnú správu Dvora audítorov spolu s odpoveďami auditovaných inštitúcií, všetky príslušné osobitné správy Dvora audítorov za dotknutý rozpočtový rok a vyhlásenie Dvora audítorov o vierohodnosti účtov a o zákonnosti a správnosti príslušných operácií.
3. Komisia predloží Európskemu parlamentu na jeho žiadosť všetky informácie potrebné na riadne uplatnenie postupu udelenia absolutória za dotknutý rozpočtový rok v súlade s článkom 319 ZFEÚ.
Článok 166
Následné opatrenia
1. V súlade s článkom 319 ZFEÚ a článkom 106a Zmluvy o Euroatome Komisia a ostatné inštitúcie prijmú všetky vhodné kroky s cieľom reagovať na pripomienky pripojené k rozhodnutiu Európskeho parlamentu o absolutóriu a na poznámky pripojené k odporúčaniu na udelenie absolutória, ktoré prijala Rada.
2. Na žiadosť Európskeho parlamentu a Rady podávajú inštitúcie správy o opatreniach prijatých v súvislosti s uvedenými pripomienkami a poznámkami, a najmä o pokynoch, ktoré vydali akýmkoľvek svojim útvarom, ktoré sú zodpovedné za plnenie rozpočtu. Členské štáty spolupracujú s Komisiou tak, že ju informujú o opatreniach, ktoré prijali v nadväznosti na uvedené pripomienky, aby ich Komisia mohla zohľadniť pri vypracovaní svojej správy. Správy od týchto inštitúcií sa takisto zasielajú Dvoru audítorov.
Článok 167
Osobitné ustanovenia týkajúce sa ESVČ
Na ESVČ sa vzťahujú postupy uvedené v článku 319 ZFEÚ a v článkoch 164, 165 a 166 tohto nariadenia. ESVČ plne spolupracuje s inštitúciami, ktoré sa zúčastňujú na postupe udelenia absolutória, a podľa potreby poskytuje akékoľvek ďalšie potrebné informácie, a to aj prostredníctvom účasti na zasadnutiach príslušných orgánov.
DRUHÁ ČASŤ
OSOBITNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
EURÓPSKY POĽNOHOSPODÁRSKY ZÁRUČNÝ FOND
Článok 168
Osobitné ustanovenia týkajúce sa Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu
1. Pokiaľ nie je v tejto hlave stanovené inak, na výdavky, ktoré vynaložili orgány a subjekty uvedené v predpisoch týkajúcich sa Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF), ako aj na príjmy sa uplatňuje prvá a tretia časť.
2. Operácie, ktoré riadi priamo Komisia, sa vykonávajú v súlade s pravidlami ustanovenými v prvej a tretej časti.
Článok 169
Viazané rozpočtové prostriedky EPZF
1. Rozpočtové prostriedky EPZF zahŕňajú v každom rozpočtovom roku nediferencované rozpočtové prostriedky s výnimkou výdavkov súvisiacich s opatreniami uvedenými v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1290/2005, ktoré sú financované diferencovanými rozpočtovými prostriedkami.
2. Platobné rozpočtové prostriedky, ktoré boli prenesené, ale neboli použité do konca rozpočtového roka, sa zrušia.
3. Neviazané rozpočtové prostriedky na akcie uvedené v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1290/2005 sa môžu preniesť len do nasledujúceho rozpočtového roka.
Takýto prenos nesmie v rámci limitu 2 % pôvodných rozpočtových prostriedkov presiahnuť výšku úpravy priamych platieb podľa článku 11 nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (24), ktorá sa použila v predchádzajúcom rozpočtovom roku.
Prenesené rozpočtové prostriedky sa vrátia výlučne do rozpočtových riadkov, ktoré sa týkajú akcií uvedených v článku 3 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1290/2005.
Takýto prenos môže viesť k dodatočnej platbe určenej len konečným prijímateľom, ktorým boli v predchádzajúcom rozpočtovom roku upravené priame platby, ako sa uvádza v článku 11 nariadenia (ES) č. 73/2009.
Komisia prijme rozhodnutie o prenose do 15. februára roka, do ktorého sa prenos vykonáva, a informuje o tom Európsky parlament a Radu.
Článok 170
Globálne predbežné záväzky v rámci rozpočtových prostriedkov EPZF
1. Komisia uhrádza výdavky EPZF vynaložené členskými štátmi.
2. Rozhodnutia Komisie, v ktorých sa stanovuje výška uhradenia takýchto výdavkov, tvoria globálne predbežné záväzky, ktoré nemôžu prekročiť výšku celkových rozpočtových prostriedkov určených pre EPZF.
3. Od 15. novembra rozpočtového roka sa môžu výdavky na bežné hospodárenie pre EPZF vopred viazať na ťarchu rozpočtových prostriedkov vyhradených na nasledujúci rozpočtový rok. Tieto záväzky však neprekročia tri štvrtiny celkovej výšky príslušných rozpočtových prostriedkov na rozpočtový rok. Vzťahujú sa iba na výdavky, ktoré v zásade vychádzajú z existujúceho základného aktu.
Článok 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových záväzkov EPZF
1. Výdavok uskutočnený orgánmi a subjektmi uvedenými v pravidlách týkajúcich sa EPZF sa stane predmetom záväzku podľa kapitoly, článku a položky, a to do dvoch mesiacov od prijatia výkazov zaslaných členskými štátmi. Takéto záväzky sa môžu prijať aj po uplynutí uvedenej dvojmesačnej lehoty, keď je potrebné vykonať presun rozpočtových prostriedkov do príslušných rozpočtových riadkov. Dané sumy sa zaúčtujú ako platby v rámci tej istej dvojmesačnej lehoty okrem prípadov, keď členské štáty ešte platbu nevykonali alebo keď existujú pochybnosti o oprávnenosti.
Záväzky uvedené v prvom pododseku sa odčítajú od globálneho predbežného záväzku uvedeného v článku 170.
2. Globálne predbežné záväzky, ktoré boli vytvorené na rozpočtový rok, a ktoré do 1. februára nasledujúceho roku neviedli k vzniku záväzku v konkrétnych riadkoch rozpočtovej nomenklatúry, sa vzhľadom na príslušný rozpočtový rok zrušia.
3. Odseky 1 a 2 sa uplatňujú s výhradou preskúmania a schválenia účtov.
Článok 172
Účtovanie výdavkov EPZF
V rozpočtovom účtovníctve sa výdavky na rozpočtový rok účtujú na základe platieb, ktoré vráti Komisia členským štátom do 31. decembra uvedeného rozpočtového roka, za predpokladu, že účtovník prevzal platobný príkaz do 31. januára nasledujúceho rozpočtového roka.
Článok 173
Presun rozpočtových prostriedkov EPZF
1. Ak Komisia presunie rozpočtové prostriedky podľa článku 26 ods. 1, prijme rozhodnutie do 31. januára nasledujúceho rozpočtového roka a informuje o tom Európsky parlament a Radu podľa článku 26 ods. 1.
2. V iných prípadoch ako v tých, ktoré sú uvedené v odseku 1, Komisia do 10. januára nasledujúceho rozpočtového roka predloží návrhy na presuny Európskemu parlamentu a Rade.
Európsky parlament a Rada prijmú rozhodnutia o týchto presunoch v súlade s postupom ustanoveným v článku 27, avšak na účely tohto článku sa upatňuje lehota tri týždne.
Článok 174
Pripísané príjmy EPZF
1. Pripísané príjmy v rámci tejto hlavy sa pripíšu podľa ich druhu v súlade s článkom 21ods. 3.
2 Výsledok rozhodnutí uvedených v článku 30 nariadenia (ES) č. 1290/2005 sa zapíše do jediného článku.
HLAVA II
ŠTRUKTURÁLNE FONDY, KOHÉZNY FOND, EURÓPSKY FOND PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO, EURÓPSKY POĽNOHOSPODÁRSKY FOND PRE ROZVOJ VIDIEKA A FONDY V OBLASTI SLOBODY, BEZPEČNOSTI A SPRAVODLIVOSTI SPRAVOVANÉ V RÁMCI ZDIEĽANÉHO HOSPODÁRENIA
Článok 175
Osobitné ustanovenia
1. Pokiaľ nie je v tejto hlave ustanovené inak, na výdavky, ktoré vynaložili orgány a subjekty uvedené v nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (25), nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (26), nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 z 5. júla 2006 o Európskom sociálnom fonde (27), nariadení Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (28), nariadení Rady (ES) č. 1084/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond (29), nariadení Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo (30), a fondy v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vrátane fondov v rámci programu „Solidarita a riadenie migračných tokov“ spravované v rámci zdieľaného hospodárenia podľa článku 59 (ďalej len „fondy“), a na ich príjmy sa uplatňuje prvá a tretia časť.
2. Aj operácie, ktoré riadi priamo Komisia, sa vykonávajú v súlade s pravidlami stanovenými v prvej a tretej časti.
Článok 176
Rešpektovanie pridelených viazaných rozpočtových prostriedkov
Európsky parlament a Rada rešpektujú pridelenie viazaných rozpočtových prostriedkov stanovené v príslušných základných aktoch pre štrukturálne operácie, rozvoj vidieka a Európsky fond pre rybné hospodárstvo.
Článok 177
Platby príspevkov, priebežné platby a vrátené platby
1. Komisia vypláca finančné príspevky z fondov v súlade s nariadeniami uvedenými v článku 175.
2. Lehota, v ktorej Komisia vykonáva priebežné platby, je stanovená v súlade s nariadeniami uvedenými v článku 175.
3. V súlade s nariadeniami uvedenými v článku 175 úplné alebo čiastočné vrátenie platby predbežného financovania vo vzťahu k danej operácii nemá účinok zníženia príspevku z fondov na dotknutú operáciu.
Vrátené sumy predstavujú vnútorné pripísané príjmy podľa článku 21 ods. 3 písm. c).
Nakladanie s vrátenými platbami zo strany členských štátov a jeho dôsledky na výšku príspevkov z fondov upravujú nariadenia uvedené v článku 175.
4. Odchylne od článku 14 sa viazané rozpočtové prostriedky, ktoré sú k dispozícii k 31. decembru a ktoré plynú z vrátených platieb predbežného financovania, môžu prenášať až do ukončenia programu a v prípade potreby, ak už nie sú k dispozícii žiadne iné viazané rozpočtové prostriedky, sa môžu použiť.
5. V rozpočtovom účtovníctve sa výdavky na rozpočtový rok účtujú na základe úhrad, ktoré zašle Komisia členským štátom do 31. decembra daného rozpočtového roka vrátane výdavkov, ktoré sa do 31. januára nasledujúceho rozpočtového roka zaúčtujú na ťarchu platobných rozpočtových prostriedkov sprístupnených v tomto mesiaci na základe presunov uvedených v článku 179.
Článok 178
Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov
1. Komisia automaticky zruší viazanosť rozpočtových prostriedkov, ktoré boli viazané podľa ustanovení nariadení uvedených v článku 175.
2. Rozpočtové prostriedky, ktorých viazanosť sa zrušila, sa opäť môžu sprístupniť v prípade závažnej chyby, ktorá vznikla výlučne na strane Komisie.
Na tento účel Komisia preskúma prípady zrušenia viazanosti, ku ktorým došlo v priebehu predchádzajúceho rozpočtového roku a do 15. februára bežného rozpočtového roku rozhodne na základe požiadaviek, či je potrebné opätovne sprístupniť príslušné rozpočtové prostriedky.
Článok 179
Presun rozpočtových prostriedkov
1. S výnimkou Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka môže Komisia v prípade operačných výdavkov uvedených v tejto hlave uskutočňovať presuny z jednej rozpočtovej hlavy do druhej pod podmienkou, že dotknuté rozpočtové prostriedky sú určené na ten istý cieľ v zmysle nariadení uvedených v článku 175 alebo sú výdavkami na technickú pomoc. Komisia prijme svoje rozhodnutia do 31. januára nasledujúceho rozpočtového roka.
2. V iných prípadoch ako v tých, ktoré sú uvedené v odseku 1, môže Komisia do 10. januára nasledujúceho rozpočtového roka predložiť Európskemu parlamentu a Rade návrhy na presuny platobných rozpočtových prostriedkov do fondov. Presun platobných rozpočtových prostriedkov možno vykonať z ktorejkoľvek položky rozpočtu. Európsky parlament a Rada prijmú rozhodnutia o takýchto presunoch v súlade s postupom ustanoveným v článku 27, avšak na účely tohto článku sa uplatňuje lehota troch týždňov.
3. Ak Európsky parlament a Rada presun neschvália alebo ho schvália len čiastočne, zodpovedajúca časť výdavkov uvedených v článku 177 ods. 5 sa uhradí z platobných rozpočtových prostriedkov nasledujúceho rozpočtového roka.
Článok 180
Riadenie, výber a audit
Riadenie a výber projektov a ich audit sú upravené nariadeniami uvedenými v článku 175.
HLAVA III
VÝSKUM
Článok 181
Finančné prostriedky na výskum
1. Prvá a tretia časť sa vzťahujú na rozpočtové prostriedky určené na výskum a technologický vývoj okrem prípadov, keď je v tejto hlave ustanovené inak.
Tieto rozpočtové prostriedky sú zahrnuté buď do jednej z rozpočtových hláv, ktoré sa týkajú oblastí politiky súvisiacich s „nepriamym výskumom“ a „priamym výskumom“, alebo do kapitoly, ktorá sa týka výskumných činností v inej hlave.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o typy operácií v rámci výskumu.
2. S rozpočtovými prostriedkami týkajúcimi sa príjmov vytváraných Výskumným fondom pre uhlie a oceľ, ktorý bol založený Protokolom č. 37 o finančných následkoch uplynutia platnosti Zmluvy o ESUO a o Výskumnom fonde pre uhlie a oceľ, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa zaobchádza ako s pripísanými príjmami v zmysle článku 21. Viazané rozpočtové prostriedky vytvorené takýmito príjmami sa sprístupnia hneď po odhade pohľadávok a platobné rozpočtové prostriedky sa sprístupnia hneď po získaní príjmov.
3. Pokiaľ ide o operačné výdavky uvedené v tejto hlave, Komisia môže uskutočňovať presuny z jednej rozpočtovej hlavy do druhej za predpokladu, že rozpočtové prostriedky sú určené na ten istý účel.
4. Výberové konanie na miesta expertov platených z rozpočtových prostriedkov určených na výskum a technologický rozvoj sa vykonáva v súlade s postupmi, ktoré stanoví Európsky parlament a Rada pri prijímaní každého rámcového programu pre výskum alebo v súlade s príslušnými pravidlami pre účasť podnikov, výskumných centier a univerzít.
Článok 182
Záväzky v rámci finančných prostriedkov na výskum
1. Viazané rozpočtové prostriedky zodpovedajúce výške záväzkov, ktorých viazanosť sa zrušila v dôsledku úplného alebo čiastočného neuskutočnenia projektov súvisiacich s výskumom, na ktoré boli určené, sa môžu vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch opätovne sprístupniť, ak je to dôležité pre uskutočnenie pôvodne plánovaného programu a pokiaľ nie sú do rozpočtu na príslušný rozpočtový rok (rok n) zahrnuté žiadne finančné prostriedky na tento účel.
2. Na účely odseku 1 preskúma Komisia na začiatku každého rozpočtového roku rozpočtové prostriedky, ktorých viazanosť sa zrušila počas predchádzajúceho rozpočtového roka (rok n - 1), a so zreteľom na požiadavky posúdi potrebu opätovného sprístupnenia týchto rozpočtových prostriedkov.
Na základe tohto posúdenia môže Komisia predložiť Európskemu parlamentu a Rade do 15. februára každého rozpočtového roka príslušné návrhy, v ktorých pre každú rozpočtovú položku uvedie dôvody na opätovné sprístupnenie týchto rozpočtových prostriedkov.
3. Európsky parlament a Rada rozhodnú o návrhoch Komisie do šiestich týždňov. Ak sa v tejto lehote neprijme žiadne rozhodnutie, návrhy sa považujú za schválené.
Suma viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré sa majú opätovne sprístupniť v roku n, nesmie v žiadnom prípade presiahnuť 25 % celkovej sumy, ktorej viazanosť sa zrušila v tom istom rozpočtovom riadku v roku n - 1.
4. Viazané rozpočtové prostriedky, ktoré sa opätovne sprístupnili, sa nesmú prenášať.
Právne záväzky, ktoré súvisia s viazanými rozpočtovými prostriedkami, ktoré sa opätovne sprístupnili, sa prijmú do 31. decembra roku n.
Zodpovedný povoľujúci úradník na konci roku n definitívne zruší viazanosť nepoužitého zostatku viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré sa opätovne sprístupnili.
Článok 183
Spoločné výskumné centrum
1. Spoločné výskumné centrum (SVC) môže v rámci účasti na postupoch verejného obstarávania a udeľovania grantov podľa prvej časti hlavy V a VI, ktoré sú úplne alebo čiastočne financované z rozpočtu, získavať financovanie z rozpočtových prostriedkov, ktoré sú zahrnuté mimo hláv a kapitol uvedených v článku 181 ods. 1.
Na účely účasti na postupoch verejného obstarávania a udeľovania grantov sa SVC považuje za právnickú osobu usadenú v členskom štáte.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vzťahujúcich sa na SVC.
2. Rozpočtové prostriedky týkajúce sa nasledujúcich činností sa považujú za pripísané príjmy v zmysle článku 21 ods. 2:
a)
postupov udeľovania grantov a postupov verejného obstarávania, na ktorých sa SVC zúčastňuje;
b)
činností SVC vykonávaných v mene tretích strán alebo
c)
činností vykonávaných v rámci administratívnej dohody s inými inštitúciami alebo inými útvarmi Komisie o poskytovaní vedecko-technických služieb.
Viazané rozpočtové prostriedky vytvorené príjmami uvedenými v písmenách a) a c) prvého pododseku sa sprístupnia ihneď po vykonaní odhadu pohľadávky.
Pokiaľ ide o činnosti uvedené v písmene c) prvého pododseku, rozpočtové prostriedky, ktoré neboli počas piatich rokov použité, sa zrušia.
3. Použitie rozpočtových prostriedkov sa vykazuje v súbore analytických účtov vo výkaze o výsledku rozpočtového hospodárenia pre každú kategóriu akcie, na ktorú sa vzťahuje; je oddelené od príjmov pochádzajúcich z financovania tretími stranami (verejnými alebo súkromnými) a od príjmov z iných služieb, ktoré poskytla Komisia tretím stranám.
4. Pri účasti na postupoch udeľovania grantov alebo postupoch verejného obstarávania v súlade s odsekom 1 tohto článku sa na SVC nevzťahujú podmienky stanovené v článku 106, článku 107 ods. 1 písm. b) a c), článkoch 108 a 109, článku 131 ods. 4 a článku 131 ods. 5, pokiaľ ide o ustanovenia o vylúčení a sankciách v súvislosti s verejným obstarávaním a udeľovaním grantov.
Požiadavky týkajúce sa hospodárskej a finančnej spôsobilosti sa v prípade SVC považujú za splnené.
SVC je oslobodené od povinnosti skladať zábezpeky uvedené v článkoch 115 a 134.
5. Pravidlá verejného obstarávania v prvej časti hlave V sa nevzťahujú na činnosti, ktoré SVC vykonáva v mene tretích strán.
6. Odchylne od článku 26 môže Komisia v rámci rozpočtovej hlavy, ktorá sa týka oblasti politiky „Priamy výskum“ uskutočňovať presuny medzi kapitolami až do výšky 15 % rozpočtových prostriedkov uvedených v riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje.
HLAVA IV
VONKAJŠIE ČINNOSTI
KAPITOLA 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 184
Vonkajšie akcie
1. Prvá a tretia časť sa vzťahujú na vonkajšie akcie financované z rozpočtu okrem prípadov, keď je v tejto hlave ustanovené inak.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o akcie, ktoré možno financovať v rámci vonkajších akcií.
2. Rozpočtové prostriedky na akcie uvedené v odseku 1 používa Komisia:
a)
buď v rámci pomoci poskytovanej autonómne; alebo
b)
v rámci partnerstva s tretími krajinami uvedenými v článku 58 ods. 1 písm. c) bode i) prostredníctvom podpísania dohody o financovaní.
3. Ak sú vonkajšie akcie spolufinancované z rozpočtových prostriedkov zahrnutých do rozpočtu a z vonkajších pripísaných príjmov uvedených v článku 21 ods. 2 písm. b), finančné prostriedky, ktoré sa nezaviazali do konca kontraktačného obdobia príslušnej akcie uvedeného v článku 189 ods. 2, sa refundujú na pomernom základe po odpočítaní jednorázovej platby zodpovedajúcej výdavkom na audit, hodnotenie a nepredvídaným výdavkom, ktorá sa môže zaviazať neskôr.
4. Článok 90 ods. 4 druhý pododsek sa nevzťahuje na akcie uvedené v tejto hlave.
V prípade grantov v rámci priameho hospodárenia v hodnote viac ako 5 000 000 EUR, ktorými sa financujú vonkajšie akcie, nesmú počas trvania akcie zostať nezúčtované viac ako dve platby predbežného financovania.
KAPITOLA 2
Vykonávanie akcií
Oddiel 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 185
Vykonávanie vonkajších akcií
Akcie uvedené v tejto hlave môžu byť vykonávané priamo Komisiou podľa článku 55 ods. 1 písm. a), v rámci zdieľaného hospodárenia podľa článku 58 ods. 1 písm. b) alebo nepriamo ktorýmkoľvek subjektom alebo osobou poverenými podľa článku 58 ods. 1 písm. c) v súlade s príslušnými ustanoveniami článkov 58 až 63. Rozpočtové prostriedky na vonkajšie akcie sa na účely dosiahnutia spoločného cieľa môžu kombinovať s rozpočtovými prostriedkami z iných zdrojov.
Oddiel 2
Rozpočtová podpora a trustové fondy združujúce viacerých darcov
Článok 186
Využívanie rozpočtovej podpory
1. V prípade, že je to stanovené v príslušných základných aktoch, Komisia môže poskytnúť prijímajúcej tretej krajine rozpočtovú podporu, ak je hospodárenie uvedenej krajiny s verejnými financiami dostatočne transparentné, spoľahlivé a efektívne.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o využívanie rozpočtovej podpory a povinnosti prijímateľov.
2. V rozhodnutí o financovaníuvedenom v článku 84 sa uvádzajú ciele a očakávané výsledky poskytnutia rozpočtovej podpory prijímajúcej tretej krajine. Platba príspevku Únie je založená na splnení podmienok uvedených v odseku 1 vrátane zlepšenia hospodárenia s verejnými financiami a na jasných a objektívnych ukazovateľoch výkonnosti, ktoré tvoria základ pre meranie pokroku v danom sektore v priebehu času.
3. Do príslušnej dohody o financovaní uzavretej v súlade s článkom 184 ods. 2 písm. b) Komisia zahrnie vhodné ustanovenia, na základe ktorých sa prijímajúca tretia krajina zaviaže okamžite uhradiť všetky finančné prostriedky na príslušnú operáciu alebo ich časť v prípade, že sa zistí, že platba príslušných finančných prostriedkov Únie je poznačená vážnymi nezrovnalosťami, ktoré možno pripísať uvedenej krajine.
Na účely spracovania úhrady uvedenej v prvom pododseku možno uplatniť článok 80 ods. 1 druhý pododsek.
4. Komisia podporuje v prijímajúcich tretích krajinách rozvoj kapacít parlamentnej kontroly a auditu a zlepšovanie transparentnosti a prístupu verejnosti k informáciám.
Článok 187
Trustové fondy Únie pre vonkajšie akcie
1. Pre akcie v núdzovej situácii, akcie po prekonaní núdzovej situácie alebo pre tematické akcie môže Komisia zriaďovať na základe dohody uzatvorenej s ostatnými darcami trustové fondy. Ciele každého trustového fondu sa stanovia v akte, ktorým sa trustový fond zriaďuje.
2. Trustové fondy Únie sa vykonávajú v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, transparentnosti, proporcionality, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania, ako aj v súlade s osobitnými cieľmi stanovenými v každom akte, ktorým sa zriaďuje trustový fond.
Trustové fondy Únie používa priamo Komisia podľa článku 58 ods. 1 písm. a), s výnimkou trustových fondov Únie pre akcie v núdzovej situácii alebo akcie po prekonaní núdzovej situácie, ktoré sa môžu používať aj nepriamo zverením úloh plnenia rozpočtu subjektom podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bodoch i), ii), v) a vi).
3. Trustové fondy Únie spĺňajú tieto podmienky:
a)
existuje pridaná hodnota intervencie Únie: trustové fondy sa zriaďujú a vykonávajú na úrovni Únie len vtedy, ak sa ich ciele, najmä z dôvodu ich rozsahu alebo potencionálnych účinkov, môžu lepšie dosiahnuť na úrovni Únie než na vnútroštátnej úrovni;
b)
trustové fondy Únie majú priniesť jasné politické zviditeľnenie Únie a výhody pri riadení, rovnako ako aj lepšiu kontrolu Únie z hľadiska rizík a úhrad príspevkov od Únie a iných darcov. Nemali by sa zriadiť v prípade, že iba zdvojujú iné, existujúce zdroje financovania alebo podobné nástroje bez prinášania ďalších výhod.
4. Pre každý trustový fond Únie sa zriadi správna rada, ktorej predsedá Komisia, aby sa zaistilo zastúpenie darcov a ako pozorovateľov aj členských štátov, ktoré do fondu neprispeli, a aby rozhodovala o použití finančných prostriedkov.
5. Trustové fondy Únie sa zriaďujú na obmedzenú dobu, ktorá je stanovená v akte, ktorým sa zriaďujú. Táto doba trvania môže byť predĺžená na žiadosť správnej rady dotknutého trustového fondu rozhodnutím Komisie.
Európsky parlament a/alebo Rada môžu požiadať Komisiu, aby prestala poskytovať rozpočtové prostriedky na trustový fond alebo aby revidovala zakladajúci akt s cieľom likvidácie trustového fondu, ak je to potrebné. V takom prípade sa všetky zostávajúce prostriedky vrátia na pomernom základe do rozpočtu ako všeobecné príjmy, ako aj prispievajúcim členským štátom a iným darcom.
6. Príspevky Únie a darcov sa vkladajú na osobitný bankový účet. Príspevky Únie sa prevedú na tento účet na základe žiadostí o platbu, ktoré sú riadne odôvodnené prognózami úhrad, s prihliadnutím na disponibilný zostatok na účte a výslednú potrebu dodatočných platieb. Prognózy úhrad sa poskytujú raz ročne alebo, ak je to vhodné, raz za polrok.
Príspevky nie sú začlenené do rozpočtu a hospodári s nimi Komisia, pričom za hospodárenie je zodpovedný povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním.
Účtovníkom trustového fondu Únie je účtovník Komisie. Je zodpovedný za stanovenie účtovných postupov a účtovnej osnovy rovnakých pre všetky trustové fondy Únie.
Vnútorný audítor Komisie a Dvor audítorov majú vo vzťahu k trustovým fondom rovnaké právomoci ako vo vzťahu k ostatným akciám, ktoré vykonáva Komisia.
Osobitný bankový účet trustového fondu otvára a zrušuje účtovník.
Komisia zaistí prísne oddelenie povinností účtovníka a povoľujúceho úradníka.
Finančné prostriedky viažu a vyplácajú účastníci finančných operácií Komisie, ako sú vymedzení v prvej časti hlave IV kapitole 3.
7. Komisia je oprávnená vybrať maximálne 5 % súm vložených do trustového fondu na pokrytie svojich nákladov na správu od rokov, v ktorých sa tieto príspevky uvedené v odseku 6 začali používať. Počas doby trvania trustového fondu sa tieto poplatky za správu považujú za pripísané príjmy v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b).
Účtovník koná na základe príkazov na vymáhanie týkajúcich sa akcií financovaných z trustového fondu. Príjmy plynúce z uhradenia súm, ktoré sú predmetom týchto príkazov na vymáhanie, sa vrátia na osobitný bankový účet trustového fondu. Zrušenie a vzdanie sa príkazov na vymáhanie sa uskutočňuje v súlade s pravidlami uvedenými v článku 80.
8. Komisia predloží návrhy svojich rozhodnutí o zriadení, predĺžení a likvidácii trustového fondu Únie príslušnému výboru, ktorý je ustanovený v základnom akte, na základe ktorého sa poskytuje príspevok Únie do trustového fondu Únie.
9. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o riadenie a správu trustových fondov pre vonkajšie akcie a podávanie správ o ich činnosti.
10. Komisia predkladá každý rok Európskemu parlamentu a Rade komplexnú a podrobnú správu o činnostiach podporovaných trustovými fondmi Únie, ich vykonávaní a výkonnosti, ako aj o ich účtoch. Komisia svoju správu pripojí k súhrnnu výročných správ uvedenému v článku 66 ods. 9 treťom pododseku.
Oddiel 3
Iné spôsoby hospodárenia
Článok 188
Vykonávanie vonkajších akcií prostredníctvom nepriameho hospodárenia
1. Vykonávanie nepriamo vykonávaných akcií podľa článku 58 ods. 1 písm. c) podlieha kontrole Komisie a delegácií Únie v súlade s článkom 56 ods. 2. Táto kontrola sa vykonáva buď formou predchádzajúceho schválenia, prostredníctvom kontrol ex post, alebo kombinovaným postupom.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel vykonávania vonkajších akcií prostredníctvom nepriameho hospodárenia.
Článok 189
Dohody o financovaní vykonávania vonkajších akcií
1. Pre vykonávané vonkajšie akcie sa použije jeden alebo viacero z týchto nástrojov:
a)
dohoda o financovaní medzi Komisiou a subjektom alebo osobou uvedenými v článku 185;
b)
zmluva alebo dohoda o grante medzi Komisiou a fyzickými alebo právnickými osobami zodpovednými za vykonávanie uvedených akcií.
Podmienky, za ktorých sa poskytuje vonkajšia pomoc, sa stanovia v nástroji, ktorým sa riadia dohody o financovaní, zmluvy alebo dohody o grante uvedené v písmenách a) a b) prvého pododseku.
2. Dohody o financovaní so subjektmi uvedenými v odseku 1 prvom pododseku písm. a) sa uzatvárajú do 31. decembra roku n + 1, pričom n je rok, v ktorom rozpočtový záväzok vznikol.
V dohodách o financovaní sa stanoví lehota, počas ktorej musia subjekty uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a) uzatvoriť všetky jednotlivé zmluvy a dohody o grante, na zákalde ktorých sa vykonáva akcia. Táto lehota nesmie byť dlhšia ako tri roky od dátumu uzatvorenia dohody o financovaní, okrem:
a)
akcií, na ktorých sa podieľa viacero darcov;
b)
prípadu jednotlivých zmlúv, ktoré sa týkajú auditu a hodnotenia;
c)
týchto výnimočných okolností:
i)
dodatky k už uzatvoreným zmluvám,
ii)
jednotlivé zmluvy, ktoré sa majú uzatvoriť po predčasnom ukončení platnosti existujúcej zmluvy,
iii)
zmeny subjektu povereného plnením zverených úloh.
3. Odsek 2 sa neuplatňuje na viacročné programy, ktoré sa vykonávajú prostredníctvom delených záväzkov, v týchto prípadoch:
a)
nástroj predvstupovej pomoci;
b)
nástroj európskej politiky susedstva a partnerstva.
V týchto prípadoch Komisia automaticky zruší viazanosť rozpočtových prostriedkov v súlade s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o dohody o financovaní v súvislosti s vykonávaním vonkajších akcií.
KAPITOLA 3
Verejné obstarávanie
Článok 190
Verejné obstarávanie v prípade vonkajších akcií
1. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel verejného obstarávania v prípade vonkajších akcií.
2. Ustanovenia kapitoly 1 hlavy V prvej časti týkajúce sa všeobecných ustanovení o verejnom obstarávaní sa uplatňujú na zákazky, na ktoré sa vzťahuje táto hlava, s výhradou osobitných ustanovení týkajúcich sa finančných limitov a postupov zadávania vonkajších zákaziek, ktoré majú byť stanovené v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto nariadenia. Verejnými obstarávateľmi na účely tejto kapitoly sú:
a)
Komisia v mene a na účet jednej alebo viacerých tretích krajín;
b)
subjekty a osoby uvedené v článku 185, ktorým boli zverené príslušné úlohy súvisiace s plnením rozpočtu.
3. Postupy verejného obstarávania sa stanovia v dohodách o financovaní uvedených v článku 189.
4. Ustanovenia tejto kapitoly sa nevzťahujú na akcie vykonávané podľa osobitných základných aktov platných v jednotlivých odvetviach, ktoré sa týkajú pomoci v rámci krízového riadenia, operácií civilnej ochrany a operácií humanitárnej pomoci.
Článok 191
Pravidlá účasti na postupoch verejného obstarávania
1. Účasť na postupoch verejného obstarávania je otvorená za rovnakých podmienok všetkým osobám, ktoré patria do predmetu úpravy zmlúv, a všetkým ostatným fyzickým alebo právnickým osobám v súlade s osobitnými ustanoveniami základných aktov upravujúcich príslušnú oblasť spolupráce.
2. V prípadoch uvedených v článku 54 ods. 2 sa za výnimočných okolností, ktoré sú riadne odôvodnené zodpovedným povoľujúcim úradníkom, môže rozhodnúť o tom, že sa účasť na postupe verejného obstarávania umožní iným štátnym príslušníkom tretích krajín ako tým, ktorí sú uvedení v odseku 1.
3. V prípade, keď platí dohoda o rozšírení trhu pre verejné obstarávanie tovaru alebo služieb, ktorej účastníkom je Únia, sú zákazky financované z rozpočtu otvorené aj pre iných štátnych príslušníkov tretích krajín ako pre tých, ktorí sú uvedení v odseku 1 a 2, a to za podmienok ustanovených v uvedenej dohode.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel účasti na postupoch verejného obstarávania.
KAPITOLA 4
Granty
Článok 192
Financovanie vonkajšej akcie v plnom rozsahu
Akcia môže byť financovaná z rozpočtu v plnom rozsahu len ak je to pre jej vykonanie nevyhnutné.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o financovanie vonkajšej akcie v plnom rozsahu.
Článok 193
Pravidlá vzťahujúce sa na granty na vonkajšie akcie
Postupy udeľovania grantov, ktoré majú subjekty uvedené v článku 185 uplatniť v rámci nepriameho hospodárenia, sa ustanovia v dohodách uzatvorených medzi Komisiou a týmito subjektmi.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o postupy udeľovania grantov, ktoré sa uplatňujú v rámci nepriameho hospodárenia.
KAPITOLA 5
Audit účtov
Článok 194
Audit na vonkajšie akcie vykonávaný Úniou
V každej dohode medzi Komisiou a subjektom uvedeným v článku 185 alebo v dohode alebo rozhodnutí o grante sa výslovne stanoví, že Komisia a Dvor audítorov majú právomoc na základe dokumentov a na mieste vykonať audit všetkých dodávateľov a subdodávateľov, ktorí získali finančné prostriedky Únie.
HLAVA V
EURÓPSKE ÚRADY
Článok 195
Európske úrady
1. Na účely tejto hlavy sa za „európske úrady“ považujú administratívne štruktúry zriadené jednou alebo viacerými inštitúciami na vykonávanie osobitných prierezových úloh.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti európskych úradov a delegácií inštitúcií v európskych úradoch.
2. Táto hlava sa vzťahuje na činnosť úradu OLAF s výnimkou článkov 198, 199 a 200.
3. Prvá a tretia časť sa vzťahujú na operácie európskych úradov okrem prípadov, keď je v tejto hlave stanovené inak.
Článok 196
Rozpočtové prostriedky európskych úradov
1. Rozpočtové prostriedky pre každý európsky úrad, ktorých celková výška je zahrnutá do osobitného rozpočtového riadku v rámci rozpočtového oddielu týkajúceho sa Komisie, sú podrobne stanovené v prílohe k uvedenému oddielu.
Príloha má formu výkazu príjmov a výdavkov, ktorý je členený rovnakým spôsobom ako oddiely rozpočtu.
Rozpočtové prostriedky zahrnuté do uvedenej prílohy pokrývajú všetky finančné potreby každého európskeho úradu pri vykonávaní jeho povinností v mene inštitúcií.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o rozpočtové prostriedky pre európske úrady vrátane delegovania určitých úloh vykonávaných účtovníkom, pokladne a bankových účtov.
2. Plán pracovných miest každého európskeho úradu je pripojený k plánu pracovných miest Komisie.
3. Riaditeľ každého európskeho úradu prijíma rozhodnutia o presunoch v rámci prílohy uvedenej v odseku 1. Komisia o týchto presunoch informuje Európsky parlament a Radu.
4. Účtovná závierka každého európskeho úradu tvorí neoddeliteľnú súčasť účtovnej závierky Únie uvedenej v článku 141.
Článok 197
Povoľujúci úradník európskych úradov
Pokiaľ ide o rozpočtové prostriedky uvedené v prílohe pre každý európsky úrad, Komisia v súlade s článkom 65 deleguje právomoci povoľujúceho úradníka na riaditeľa príslušného európskeho úradu.
Článok 198
Účty medziinštitucionálnych európskych úradov
1. Každý medziinštitucionálny európsky úrad vypracuje analytické účty svojich výdavkov, ktoré umožňujú určiť, aká časť jeho služieb bola poskytnutá jednotlivým inštitúciám. Riaditeľ príslušného európskeho úradu prijme po schválení riadiacim výborom kritériá, ktoré budú základom systému účtovníctva.
2. V poznámkach týkajúcich sa osobitného rozpočtového riadku, do ktorého sú zahrnuté celkové rozpočtové prostriedky pre každý medziinštitucionálny európsky úrad, sa uvádza odhad nákladov na služby poskytnuté uvedeným úradom každej z inštitúcií. Uvedené je založené na analytických účtoch ustanovených v odseku 1.
3. Každý medziinštitucionálny európsky úrad oznamuje príslušným inštitúciám výsledné hodnoty analytických účtov.
Článok 199
Delegovanie právomocí povoľujúceho úradníka na medziinštitucionálne európske úrady
1. Každá inštitúcia môže delegovať právomoci povoľujúceho úradníka na riaditeľa medziinštitucionálneho európskeho úradu pre hospodárenie s rozpočtovými prostriedkami zahrnutými do jej oddielu, pričom stanoví obmedzenia a podmienky delegovania týchto právomocí.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel delegovania právomocí povoľujúceho úradníka na riaditeľa medziinštitucionálneho európskeho úradu.
2. Vnútorný audítor Komisie vykonáva všetky povinnosti stanovené v kapitole 9 hlavy IV prvej časti.
Článok 200
Služby poskytované tretím stranám
Ak do predmetu činnosti európskeho úradu patria aj dodávky tretím stranám s finančným plnením, jeho riaditeľ prijme po schválení riadiacim výborom konkrétne ustanovenia, v ktorých sa upraví spôsob uskutočňovania týchto dodávok a spôsob vedenia príslušných účtov.
HLAVA VI
ADMINISTRATÍVNE ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY
Článok 201
Všeobecné ustanovenia
1. Prvá a tretia časť sa vzťahujú na administratívne rozpočtové prostriedky okrem prípadov, keď je v tejto hlave stanovené inak.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o rozsah administratívnych rozpočtových prostriedkov a zábezpek na nájomné.
Článok 202
Záväzky
1. Bežné administratívne výdavky sa od 15. októbra každého roka môžu viazať vopred na ťarchu rozpočtových prostriedkov vyhradených na nasledujúci rozpočtový rok. Tieto záväzky však neprekročia jednu štvrtinu rozpočtových prostriedkov, o ktorých rozhodli Európsky parlament a Rada a ktoré sú zahrnuté v príslušnom rozpočtovom riadku na bežný rozpočtový rok. Netýkajú sa nových výdavkov takého druhu, ktorý zatiaľ nebol v zásade schválený v poslednom riadne prijatom rozpočte.
2. Výdavky, ktoré sa podľa zákonných alebo zmluvných ustanovení hradia vopred, napríklad nájomné, môžu viesť k tomu, že platby splatné od 1. decembra sa budú hradiť z rozpočtových prostriedkov na nasledujúci rozpočtový rok. V tomto prípade sa limit uvedený v odseku 1 neuplatňuje.
Článok 203
Osobitné ustanovenia týkajúce sa administratívnych rozpočtových prostriedkov
1. Administratívne rozpočtové prostriedky sú nediferencované rozpočtové prostriedky.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o osobitné administratívne rozpočtové prostriedky vrátane budov a záloh vyplácaných členom inštitúcií.
2. Administratívne výdavky vyplývajúce zo zmlúv, ktoré sa vzťahujú na obdobie presahujúce rozpočtový rok buď v súlade s miestnou praxou, alebo preto, že sa týkajú dodania vybavenia, sa hradia z rozpočtu na ten rozpočtový rok, v ktorom sa uskutočnia.
3. Každá inštitúcia poskytne Európskemu parlamentu a Rade do 1. júna každého roka pracovný dokument o svojej politike v oblasti budov, ktorý obsahuje tieto informácie:
a)
v prípade každej budovy výdavky a plochu financovanú z rozpočtových prostriedkov v rámci príslušných rozpočtových riadkov;
b)
očakávaný vývoj globálneho plánovania plochy a lokalít na nadchádzajúce roky spolu s opisom stavebných projektov v štádiu plánovania, ktoré sú už určené;
c)
konečné podmienky a náklady, ako aj príslušné informácie týkajúce sa realizácie projektov, pokiaľ ide o nové stavebné projekty už predtým predložené Európskemu parlamentu a Rade v súlade s postupom stanoveným v odsekoch 4 a 5 a nezahrnuté do pracovných dokumentov z predchádzajúceho roka.
4. V prípade každého stavebného projektu, ktorý pravdepodobne bude mať závažný finančný vplyv na rozpočet, inštitúcia čo najskôr informuje Európsky parlament a Radu o požadovanej ploche budovy a predbežnom plánovaní pred tým, ako sa uskutoční akýkoľvek prieskum miestneho trhu v prípade zmlúv o nehnuteľnostiach, alebo pred tým, ako sa uverejnia alebo uskutočnia výzvy na predkladanie ponúk v prípade stavebných prác.
5. V prípade každého stavebného projektu, ktorý pravdepodobne bude mať závažný finančný vplyv na rozpočet, inštitúcia predloží stavebný projekt vrátane jeho podrobných odhadovaných nákladov a financovania, ako aj zoznamu návrhov zmlúv, ktoré majú byť použité, a pred uzatvorením zmlúv požiada o súhlas Európsky parlament a Radu. Na žiadosť inštitúcie sa dokumenty predložené v súvislosti so stavebným projektom považujú za dôverné.
S výnimkou prípadov vyššej moci Európsky parlament a Rada prerokujú stavebný projekt do štyroch týždňov odo dňa, keď ho tieto dve inštitúcie dostali.
Stavebný projekt sa považuje za schválený po skončení tejto štvortýždňovej lehoty, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada v uvedenej lehote neprijmú rozhodnutie, ktoré je v rozpore s návrhom.
Ak Európsky parlament a/alebo Rada uvedú v tejto štvortýždňovej lehote riadne odôvodnené pochybnosti, uvedená lehota sa jednorazovo predĺži o dva týždne.
Ak Európsky parlament alebo Rada prijme rozhodnutie, ktoré je v rozpore so stavebným projektom, príslušná inštitúcia svoj návrh stiahne a môže predložiť nový návrh.
6. V prípadoch vyššej moci možno informácie stanovené v odseku 4 predložiť spolu so stavebným projektom. Európsky parlament a Rada prerokujú stavebný projekt do 2 týždňov odo dňa, keď ho tieto dve inštitúcie dostali. Stavebný projekt sa považuje za schválený po skončení tejto dvojtýždňovej lehoty, pokiaľ Európsky parlament a/alebo Rada v tejto lehote neprijmú rozhodnutie, ktoré je v rozpore s návrhom.
7. Za stavebné projekty, ktoré pravdepodobne budú mať závažný finančný vplyv na rozpočet, sa považujú tieto projekty:
i)
akékoľvek nadobudnutie pozemku;
ii)
nadobudnutie, predaj, štrukturálna obnova alebo výstavba budov alebo akýkoľvek projekt spájajúci realizáciu týchto prvkov v rovnakom časovom rámci v objeme viac než 3 000 000 EUR;
iii)
akákoľvek nová zmluva v oblasti budov (vrátane užívacích práv, dlhodobých nájmov a obnov existujúcich zmlúv v oblasti budov za menej výhodných podmienok), na ktorú sa nevzťahuje bod ii), s ročným poplatkom najmenej 750 000 EUR;
iv)
predĺženie alebo obnova existujúcich zmlúv v oblasti budov (vrátane užívacieho práva a dlhodobých nájmov) za rovnakých alebo výhodnejších podmienok s ročným poplatkom najmenej 3 000 000 EUR.
Tento odsek sa tiež vzťahuje na stavebné projekty, ktoré majú medziinštitucionálny charakter, a tiež na delegácie Únie.
8. Bez toho, aby bol dotknutý článok 17, možno projekt nadobudnutia budovy financovať prostredníctvom úveru, ktorý podlieha predchádzajúcemu schváleniu Európskym parlamentom a Radou.
Zmluvy o úveroch sa uzatvárajú a úvery sa splácajú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a s náležitým ohľadom na najlepší finančný záujem Únie.
Ak inštitúcia navrhuje financovať nadobudnutie prostredníctvom úveru, v pláne financovania, ktorý má príslušná inštitúcia predložiť spolu so žiadosťou o predchádzajúci súhlas, sa uvedie najmä maximálna výška financovania, obdobie financovania, typ financovania, podmienky financovania a úspory v porovnaní s inými typmi zmluvných dojednaní.
Európsky parlament a Rada prerokujú žiadosť o predchádzajúci súhlas do štyroch týždňov odo dňa, keď ju tieto dve inštitúcie dostali, pričom túto lehotu možno jednorazovo predĺžiť o dva týždne. Nadobudnutie prostredníctvom úveru sa považuje za zamietnuté, ak ho Európsky parlament a Rada v uvedenej lehote výslovne neschvália.
HLAVA VII
EXPERTI
Článok 204
Platení externí experti
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o platených externých expertov vrátane osobitného postupu výberu fyzických osôb na miesta platených externých expertov, ktorí poskytujú inštitúciám pomoc pri hodnotení žiadostí o grant, projektov a ponúk a v osobitných prípadoch poskytujú stanoviská a poradenstvo.
Títo experti sú odmeňovaní pevne stanovenou sumou, ktorá je oznámená vopred, a vyberajú sa na základe ich odborných schopností. Výber prebieha na základe výberových kritérií, ktoré rešpektujú zásady nediskriminácie, rovnakého zaobchádzania a neexistencie konfliktu záujmov.
TRETIA ČASŤ
ZÁVEREČNÉ A PRECHODNÉ USTANOVENIA
Článok 205
Prechodné ustanovenia
1. Pokiaľ ide o fondy uvedené v článku 175 ods. 1, ktorých základné akty sa zrušili pred 1. januárom 2013, rozpočtové prostriedky, ktorých viazanosť sa zrušila podľa článku 178, sa môžu znovu sprístupniť v prípade zjavnej chyby, ktorú je možné pripísať výlučne Komisii, alebo v prípade vyššej moci so závažnými dôsledkami na realizáciu operácií podporovaných z týchto fondov.
2. Komisia môže uskutočňovať presuny z jednej hlavy do druhej v prípade rozpočtových prostriedkov týkajúcich sa operačných výdavkov uvedených v nariadeniach (ES) č. 1260/1999, (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 1080/2006, (ES) č. 1081/2006, (ES) č. 1083/2006, (ES) č. 1084/2006 a (ES) č. 1198/2006, ktoré sa ešte musia uhradiť z prostriedkov Únie, aby sa do ukončenia pomoci finančne vyrovnali nesplnené záväzky Únie, ak sú dotknuté rozpočtové prostriedky určené na ten istý cieľ alebo sa týkajú iniciatív Únie alebo opatrení technickej pomoci a inovačných opatrení a presúvajú sa na opatrenia rovnakého charakteru.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa podrobných pravidiel, pokiaľ ide o prechodné ustanovenia vrátane zrušenia zálohového účtu a aktualizácie finančných limitov a súm.
Článok 206
Žiadosti Európskeho parlamentu a Rady o informácie
Európsky parlament a Rada sú oprávnené získavať akékoľvek informácie alebo vysvetlenia týkajúce sa rozpočtových záležitostí, ktoré patria do oblastí ich právomocí.
Článok 207
Finančné limity a sumy
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať delegované akty týkajúce sa všetkých finančných limitov a súm stanovených v tomto nariadení bez toho, aby bol dotknutý článok 118.
Článok 208
Rámcové nariadenie o rozpočtových pravidlách pre subjekty zriadené podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euratome
1. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať rámcové nariadenie o rozpočtových pravidlách prostredníctvom delegovaného aktu pre subjekty zriadené podľa ZFEÚ a Zmluvy o Euratome, ktoré majú právnu subjektivitu a ktoré prijímajú príspevky hradené z rozpočtu.
Rámcové nariadenie o rozpočtových pravidlách je založené na zásadách a pravidlách stanovených v tomto nariadení
Rozpočtové pravidlá týchto subjektov sa neodchyľujú od uvedeného rámcového nariadenia o rozpočtových pravidlách okrem prípadov, keď si to vyžadujú ich osobitné potreby a po predchádzajúcom súhlase Komisie.
2. Absolutórium za plnenie rozpočtov subjektov uvedených v odseku 1 udeľuje Európsky parlament na odporúčanie Rady. Subjekty uvedené v odseku 1 plne spolupracujú s inštitúciami, ktoré sa zúčastňujú na postupe udelenia absolutória, a podľa potreby poskytujú akékoľvek ďalšie potrebné informácie, a to aj prostredníctvom účasti na zasadnutiach príslušných orgánov.
3. Vnútorný audítor Komisie vykonáva voči subjektom uvedeným v odseku 1 tie isté právomoci ako voči Komisii.
4. Nezávislý externý audítor overí, či sa v ročnej účtovnej závierke každého zo subjektov uvedených v odseku 1 správne uvádzajú príjmy, výdavky a finančná pozícia príslušného subjektu pred konsolidáciou v rámci konečnej účtovnej závierky Komisie. Pokiaľ nie je v základnom akte uvedenom v odseku 1 stanovené inak, Dvor audítorov vypracuje osobitnú výročnú správu za každý subjekt v súlade s požiadavkami podľa článku 287 ods. 1 ZFEÚ. Pri príprave tejto správy Dvor audítorov vezme do úvahy audit vykonaný nezávislým externým audítorom a opatrenia prijaté v reakcii na zistenia audítora.
Článok 209
Vzorové nariadenie o rozpočtových pravidlách pre subjekty verejno-súkromného partnerstva
Subjekty s právnou subjektivitou, ktoré sú zriadené základným aktom a sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva, prijmú svoje rozpočtové pravidlá.
Uvedené pravidlá zahŕňajú súbor zásad potrebných na zaistenie riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami Únie.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 210 prijať vzorové nariadenie o rozpočtových pravidlách prostredníctvom delegovaného aktu, ktoré stanoví zásady nevyhnutné pre zabezpečeie riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami Únie a ktoré bude založené na článku 60.
Rozpočtové pravidlá týchto subjektov sa neodchyľujú od vzorového nariadeniao rozpočtových pravidlách s výnimkou prípadov, keď si to vyžadujú ich osobitné potreby a Komisia vopred súhlasila.
Článok 210
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209sa Komisii udeľuje do skončenia prvého viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2013 uvedeného v článku 312 ZFEÚ. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr dva roky pred koncom prvého viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2013. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na obdobia zodpovedajúce nasledujúcim viacročným finančným rámcom, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom platnosti zodpovedajúceho viacročného finančného rámca.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článkov 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 211
Preskúmanie
Preskúmanie tohto nariadenia sa vykoná vždy, keď sa ukáže, že je to potrebné, a v každom prípade najneskôr dva roky pred koncom prvého viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2013.
Súčasťou takéhoto preskúmania je okrem iného vykonávanie ustanovení hlavy VIII prvej časti.
Článok 212
Zrušenie
Nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2013 s výnimkou:
a)
článkov 53 až 57, ktoré sa naďalej uplatňujú na všetky záväzky prijaté do 31. decembra 2013;
b)
článku 166 ods. 3 písm. a), ktoré sa naďalej uplatňuje na všetky záväzky prijaté do 31. decembra 2012; a
c)
článku 166 ods. 3 písm. b), ktoré sa naďalej uplatňuje na záväzky prijaté od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013.
Hlava VI prvej časti nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 sa môže naďalej uplatňovať na dohody o grante podpísané a rozhodnutia o grante oznámené do 31. decembra 2013 v rámci globálnych záväzkov rozpočtu na rok 2012 alebo skoršie roky, ak tak rozhodne zodpovedný povoľujúci úradník s náležitým ohľadom na zásady rovnakého zaobchádzania a transparentnosti.
Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe.
Článok 213
Preskúmanie týkajúce sa ESVČ
Článok 68 ods. 1 tretí pododsek a článok 98 ods. 2 druhý pododsek sa v roku 2013 preskúmajú, pričom sa náležite zohľadní osobitný charakter ESVČ a najmä delegácií Únie a v prípade potreby primeraná spôsobilosť ESVČ v oblasti finančného hospodárenia.
Článok 214
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2013 s výnimkou:
a)
článkov 58 až 63, ktoré sa uplatňujú len na záväzky prijaté od 1. januára 2014;
b)
článku 50 ods. 1 druhého pododseku písm. c) a článkov 82, 139a 140, ktoré sa uplatňujú od 1. januára 2014;
c)
článkov 177, 179 a 210, ktoré sa uplatňujú od 27. októbra 2012.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch.
V Štrasburgu 25. októbra 2012