PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1195/2014
ze dne 29. října 2014
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 15. února 2014 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka („dotčená země“) do Unie na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 („základní nařízení“). Dne 4. září 2014 byla v Úředním věstníku zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení (3).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých pstruhů duhových a o podstatné újmě, jež tímto subvencováním vznikla, které Komise považovala za dostatečné pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise před zahájením řízení oznámila vládě Turecka („turecká vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala tureckou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(4)
Turecká vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily. Během konzultací se nepodařilo dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody. Po konzultacích bylo od turecké vlády obdrženo podání. Komise příslušné připomínky náležitě zohlednila.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 15. února 2014 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) informovala rovněž o zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Turecka do Unie.
(6)
Definice výrobního odvětví Unie, zástupci výrobců v Unii a období šetření byli titíž při analýze újmy provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření i při analýze újmy provedené v rámci souběžného antidumpingového šetření, a obě analýzy dospěly ke stejným závěrům, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení konzistentních zjištění. Z tohoto důvodu byly připomínky k aspektům týkajícím se újmy vznesené v rámci jednoho z těchto řízení brány v potaz v obou šetřeních.
3. Zúčastněné strany
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření zvláště informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Turecku a turecké orgány, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a vyzvala je k účasti v šetření.
(8)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
4. Výběr vzorku
(9)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran, zejména výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v Turecku.
4.1 Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení a vzhledem k velké roztříštěnosti výrobního odvětví Unie, jež zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, které jsou výrobci, vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé). Tento vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo na základě údajů uvedených v podnětu více než 12 % celkové výroby v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
4.2 Výběr vzorku dovozců
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
4.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.
(14)
Požadované informace poskytlo osmnáct skupin vyvážejících výrobců v Turecku a rovněž souhlasilo se zařazením do vzorku. Celkový deklarovaný objem vývozu příslušných pstruhů duhových do Unie uskutečněného v roce 2013 těmito společnostmi představuje veškerý vývoz z Turecka do Unie.
(15)
V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení. Na skupiny společností zařazené do vzorku, které se nacházejí ve dvou různých regionech, připadá téměř 64 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie.
(16)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že by měla být do vzorku rovněž zahrnuta. Argumentovala tím, že výhradně produkuje, zpracovává a prodává pstruhy (tj. že neprovozuje žádnou jinou činnost), a to již od roku 1971, což znamená, že je prvním výrobcem dotčeného výrobku v Turecku. Dále uvedla, že má značný podíl prodeje na domácím trhu, a konečně, že je největším výrobcem v regionu Marmara.
(17)
Komise připomíná, že v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení se výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k tomu, že navržený vzorek představuje 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie, je tento vzorek pro situaci tureckého průmyslu reprezentativní. Společnosti zařazené do vzorku se navíc nacházejí ve dvou různých regionech (ze tří zastoupených celkem), což se pro účely šetření považuje za dostačující. Komise proto trvá na tom, že společnosti zařazené do vzorku odpovídají největším reprezentativním objemům dovozu, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumány.
5. Individuální zjišťování
(18)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. V této fázi šetření Komise ohledně těchto žádostí o individuální zjišťování nepřijala žádné rozhodnutí. Komise se rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření.
6. Odpovědi na dotazník
(19)
Komise turecké vládě, všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům a skupinám vyvážejících výrobců v Turecku zařazeným do vzorku zaslala dotazníky.
(20)
Tři společnosti v rámci jedné skupiny tureckých vyvážejících výrobců požádaly o zproštění povinnosti poskytnout odpověď na dotazník. První z těchto společností namítala, že její hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů a že produkuje pouze malý objem dotčeného výrobku. Druhá společnost provozuje malý supermarket a produkce dotčeného výrobku pro ni představuje pouze okrajovou aktivitu a třetí společnost byla dovozcem ve spojení a její prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl významný. Komise se rozhodla zprostit povinnosti vyplnit dotazník zmíněnou společnost provozující malý supermarket. Trvala však na svém stanovisku, že další zmíněná společnost, jejíž hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů, musí dotazník vyplnit, a rovněž tak zmíněný dovozce ve spojení, neboť vyprodukovaný objem (v případě vyvážejícího výrobce), respektive objem prodeje (v případě dovozce ve spojení) byl stále významný.
(21)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od turecké vlády a od všech ostatních skupin vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku a od společností žádajících o individuální zjišťování.
7. Inspekce na místě
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro předběžné stanovení existence subvencí, jimi způsobené újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francie
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španělsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itálie
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španělsko
b)
vyvážející výrobci v Turecku:
-
skupina společností ve spojení „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
skupina společností ve spojení „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina společností ve spojení „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
vláda Turecka:
-
Ministerstvo hospodářství, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby, Ankara, Turecko
d)
dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení s tureckými vývozci:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
výrobce v Unii (zpracovatel), který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Turecku (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polsko („TPL“)
8. Období šetření a posuzované období
(23)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 („období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(25)
Jak již bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, definice dotčeného výrobku byla předmětem opravy. Tato oprava byla čistě redakční a neměla vliv na rozsah definice.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku a/nebo vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(27)
Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(28)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Podle těchto stran u nich existují v porovnání s neuzenými pstruhy rozdíly ve výrobním postupu a ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech. Turecké orgány dále tvrdily, že struktura nákladů výrobců uzeného filé a struktura nákladů jiných výrobců se podstatně liší, což by nasvědčovalo tomu, že uzené a neuzené výrobky nejsou tímtéž výrobkem. Dotyčné strany se také odvolávaly na dvě předchozí antidumpingová šetření dokončená v roce 2004 (5), respektive 2005 (6), která se týkala podobných výrobků (velký duhový pstruh a losos) a při nichž uzené výrobky do definice výrobku nespadaly. Strany se odvolávaly zejména na 9. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 437/2004 (7), kde se konstatuje, že uzení by změnilo základní vlastnosti příslušného výrobku. Na tomto základě by uzení pstruzi měli být vyloučeni z definice výrobku v tomto šetření.
(29)
Šetření ukázalo, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ - na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Všichni pstruzi mají především stejné základní vlastnosti (chemické, výživové nebo jiné) a příslušné zpracování je těchto vlastností nezbavuje, nýbrž jeho výsledkem jsou pouze různé úpravy, které jsou pouze různými způsoby uchování ryb před dalším zpracováním, přípravou, tepelným zpracováním či konzumací. Proto byl učiněn závěr, že konzervace uzením nemění podstatným způsobem základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokud jde o odlišné výrobní postupy a odlišnou strukturu nákladů, dotyčné strany nevysvětlily, jak by toto mohlo ovlivnit závěr, že uzené a neuzené výrobky jsou týmž výrobkem. V každém případě nemají případné rozdíly ve výrobních postupech jako takové žádný dopad na definici výrobku. V tomto konkrétním případě se navíc výrobní postup a struktura nákladů u uzeného filé ve skutečnosti významně nelišily od výrobního postupu a struktury nákladů u jiných úprav pstruhů. U každé úpravy byly hlavní nákladovou položkou náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučka a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být odmítnuta.
(31)
V předchozích šetřeních, na která se zúčastněné strany odvolávají, nebyly na rozdíl od tohoto šetření uzené výrobky zahrnuty v podnětu, který vedl k zahájení těchto případů. Proto nespadaly do rámce těchto šetření, a nebyly tedy šetřeny. V 9. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 437/2004 se řeší tvrzení jedné ze zúčastněných stran, že zmrazené celé ryby a filé měly být z řízení vyloučeny. Uvedené šetření však neshledalo, ani specificky nekonstatovalo, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Na základě toho, že při současném šetření bylo zjištěno, že všechny úpravy pstruhů mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, by tento argument měl být odmítnut.
(32)
Z výše uvedených důvodů bylo tvrzení, že uzené produkty by měly být vyloučeny z rozsahu definice výrobku, v této fázi odmítnuto.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(33)
Žadatel tvrdil, že turecká vláda subvencuje tureckou akvakulturu. Podnět obsahoval důkazy prima facie o několika praktikách subvencování, jež jsou obsaženy jak v právních předpisech, tak i v řadě politických dokumentů, které tvoří základ pro poskytování státní podpory pro uvedené odvětví.
(34)
Komise provedla přezkoumání a rozbor dokumentů poskytnutých v podnětu, jakož i dalších dokumentů, které poskytli v průběhu šetření turecká vláda a vyvážející výrobci zařazení ve vzorku, a shledala, že ze všech těchto dokumentů plyne, že odvětví akvakultury je v Turecké republice zvýhodňované v mnoha směrech.
(35)
Rozhodnutí tureckých orgánů subvencovat specificky akvakulturu sahá zpět do roku 2003, a v jeho důsledku plynuly v posledních deseti letech tureckým producentům a vývozcům značné objemy veřejných peněz.
(36)
V rámci konzultací před zahájením šetření mezi tureckou vládou a Komisí zmíněných výše ve 3. a 4. bodě odůvodnění turecká vláda existenci žádného z šetřených režimů nezpochybnila.
2. Šetřené režimy
(37)
Komise zaslala turecké vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným ve vzorku dotazníky a vyžádala si informace týkající se následujících režimů, které údajně zahrnovaly poskytování subvencí odvětví akvakultury:
-
Státní podpora investic do akvakultury
-
osvobození od cla
-
osvobození od DPH
-
snížení daní
-
příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele)
-
příspěvky na úroky
-
přidělení pozemků
-
příspěvky na daň z příjmu
-
příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců)
-
Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
-
přímé dotace pro chovatele pstruhů
-
přímé dotace na ekologickou produkci pstruhů
-
zvláštní podpora na nedospělé jedince
-
Subvencované půjčky a pojištění pro producenty pstruhů
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované bankou Ziraat Bankasi
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy
-
Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
-
Dotace na poradenské služby
-
Dotace na rybářská plavidla
-
nákup pohonných hmot pro rybářské lodě (sleva na spotřební dani z lodních pohonných hmot)
-
vyřazování rybářských plavidel
-
Jiné subvence a jiné programy subvencí
3. Státní podpora investic do akvakultury
3.1 Úvod
(38)
Turecká vláda zavedla režim podpory pro podniky, které investují prostředky do určitých odvětví a určitých regionů, přičemž jedním z těchto odvětví je akvakultura. Účelem tohoto režimu je:
-
zvýšit výrobu a zaměstnanost,
-
podpořit rozsáhlé investice napomáhající mezinárodní konkurenceschopnosti,
-
podnítit přímé zahraniční investice,
-
podporovat investice do ochrany životního prostředí a činností v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s cíli vymezenými v různých tureckých rozvojových plánech a ročních programech, které jsou podrobněji popsány níže.
3.2 Právní základ
(39)
Ustanovení o státní podpoře investic do akvakultury obsahují následující právní předpisy: Nařízení Turecké republiky č. 2012/3305 o státní podpoře investic, zveřejněné dne 19. června 2012 v Úřední sbírce č. 28328, a sdělení č. 2012/1 o provádění nařízení o státní podpoře investic, zveřejněné dne 20. června 2012v Úřední sbírce č. 28329.
3.3 Zjištění v rámci šetření
(40)
Ačkoli pro období šetření je relevantním režimem podpory nařízení Turecké republiky č. 2012/3305, podobné předpisy existovaly od roku 2006 a i předtím. Tento údaj je důležitý, neboť subvence související s nákupem stálých aktiv, například investiční subvence, mohou být vztaženy k období šetření, přestože byly uděleny již před jeho začátkem.
(41)
Šetření potvrdilo existenci zmíněných režimů státní podpory. Produkce akvakultury je výslovně uvedena v příloze 2/A nařízení č. 2012/3305 na seznamu odvětví, pro něž jsou určeny pobídky, jako je osvobození od daně z přidané hodnoty („DPH“) osvobození od cla, snížení daní, příspěvky na investice, příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele), přidělení pozemků, příspěvky na úroky, příspěvky na daň z příjmu a příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců). Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů určených nařízením č. 2012/3305 se intenzita podpory může lišit.
(42)
Přestože šetření potvrdilo existenci programů „regionálních investic“, žádná ze společností zařazených ve vzorku nevyužívala všech režimů. Několik těchto společností využívalo osvobození od DPH a osvobození od cla, která platí stejným způsobem pro všechny uvedené regiony v Turecku. Jelikož však společnosti zařazené do vzorku nakupovaly stroje a vybavení od společností v Unii v rámci celní unie EU-Turecko, clo nebylo vyměřeno. Kromě toho, jelikož Turecko aplikuje systém výběru DPH na vstupu a jejího vracení na výstupu, spočívaly výhody získané během období šetření pouze v tom, že společnosti získaly čas dva měsíce, než jim byla daňovými orgány DPH vrácena. Skutečnou výhodou by byl úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena. Tato výhoda je zanedbatelná, a nebyla dále analyzována.
(43)
Jedna společnost zařazená ve vzorku využila zvýhodněnou daňovou sazbu díky nákupu strojního zařízení, který se uskutečnil v rámci výše zmíněného nařízení o státní podpoře investic. Namísto obecně platné sazby daně z příjmů právnických osob ve výši 20 % zaplatila pouze 4 %.
(44)
Tatáž společnost zařazená ve vzorku rovněž využívala program příspěvků na platby sociálního zabezpečení. Jako držitel osvědčení o podpoře investic využívala nárok na příspěvky na platby sociálního zabezpečení jak pro příspěvek zaměstnavatele, tak pro příspěvek zaměstnanců. Poté, co uskutečnila svoji investici, byla společnost úřadem sociálního zabezpečení v případě nově vytvořených pracovních míst osvobozena od platby části příspěvků zaměstnavatele i zaměstnanců na sociální zabezpečení, jež odpovídala minimální mzdě. Tento režim financovalo ministerstvo hospodářství.
3.4 Závěr
(45)
Státní podpora investic se předběžně pokládá za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má státní podpora formu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere.
(46)
Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na určitá hospodářská odvětví. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky působící v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch omezení, jež omezují buď na určitý typ podniku, nebo zcela vylučují některá odvětví.
(47)
Akvakultura je v příloze 2 A nařízení výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu.
(48)
Podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se proto výše uvedené subvence pokládají za finanční příspěvek vlády, jenž poskytuje příjemcům výhodu.
3.5 Výpočet výše subvence
(49)
Jedna společnost využívala výhody v rámci výše uvedených režimů. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
4. Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
4.1 Úvod
(50)
Přímé dotace na vyprodukovaný 1 kg pstruha jsou hlavním subvenčním režimem, z nějž plynou výhody pro dotčený výrobek. Tyto subvence jsou každý rok revidovány v rámci každoročního přezkumu zemědělských dotací.
4.2 Právní základ
(51)
Ustanovení o přímých dotacích jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4463 o zemědělských dotacích v roce 2013 ze dne 7. března 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28612 dne 8. dubna 2013 (použitelné se zpětnou účinností od 1. ledna 2013).
4.3 Zjištění v rámci šetření
(52)
Šetření potvrdilo existenci přímých dotací na pstruhy. Bylo zjištěno, že pro období šetření byla výše dotací na 1 kg pstruha stanovena na 0,65 TRY/kg pro produkci do výše 250 tun ročně. Pro vyprodukovaná množství v rozmezí 251-500 tun za rok byla poskytována polovina této částky (0,325 TRY/kg) a na vyprodukovaná množství nad 500 tun nebyly poskytovány žádné dotace. Dotace byly poskytovány výrobcům dotčeného výrobku, kteří mají licenci od Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.
(53)
Než může být provedena případná platba, musí být výrobci zaregistrováni v registračním systému pro akvakulturu Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby. Výrobci jsou podrobováni pravidelným a neohlášeným inspekcím.
(54)
Tři ze čtyř skupin společností zařazených ve vzorku využívaly v období šetření přímé dotace, jelikož samy pstruhy chovaly. Největší skupina, Ternaeben, však pstruhy nechová, nýbrž je nakupuje (převážně živé pstruhy a zmrazené celé ryby) od zemědělců, kteří nejsou ve spojení, a poté je zpracovává. Přímé dotace proto nedostávala. Nebylo tudíž zřejmé, zda výhod přímých dotací může využívat ve stejné míře skupina Ternaeben i ostatní tři skupiny společností zařazené ve vzorku, které pstruhy nejen samy chovaly, ale taktéž je nakupovaly od společností, s nimiž nejsou ve spojení, pro zpracování.
(55)
V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dotčený výrobek zahrnuje jak surovinu, na niž jsou poskytovány přímé dotace, tedy živé pstruhy, tak i výrobky z ní (čerstvé, zmrazené celé ryby, filé, uzené pstruhy). Vzhledem k tomu, že produkce živých pstruhů je dotována a prakticky všichni chovatelé pstruhů v Turecku tento režim využívají, plynou výhody z tohoto režimu přímých dotací všem výrobcům dotčeného výrobku (tj. živých pstruhů a výrobků z nich), bez ohledu na to, zda pstruhy sami chovají, nebo je nakupují pro další zpracování.
(56)
Výhody plynoucí výrobcům dotčeného výrobku lze v každém případě prokázat. V této souvislosti Komise provedla srovnání nákladů chovu zmíněných tří společností zařazených ve vzorku, které pstruhy samy chovají (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku), s cenou placenou za nákup živých nebo chlazených ryb od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Komise zjistila, že u všech tří společností byla cena za nákup živých nebo chlazených ryb nižší než průměrné náklady chovu.
(57)
Pokud jde o skupinu Ternaeben, Komise porovnala průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku) s jednotlivými průměrnými nákupními cenami, které skupina Ternaeben zaplatila za chlazené nebo živé ryby. Bylo zjištěno, že průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku byly vyšší než průměrná nákupní cena skupiny Ternaeben. Její průměrná nákupní cena podle zjištění odpovídala ostatním společnostem zařazeným ve vzorku.
(58)
Komise se proto domnívá, že společnostem zařazeným ve vzorku, a to i pokud nakupovaly pstruhy od společností, s nimiž nejsou ve spojení, plynuly z režimu přímých dotací výhody.
(59)
Žadatel tvrdil, že byla poskytnuta ještě zvláštní finanční podpora na ekologickou produkci pstruhů a na kusovou produkci nedospělých jedinců. Šetření potvrdilo existenci zvláštní finanční podpory na ekologickou produkci pstruhů. Bylo však zjištěno, že v Turecku existuje pouze jedna společnost provozující ekologickou produkci pstruhů, která však nedávno zkrachovala. V období šetření tudíž nebyly poskytnuty žádné dotace na ekologickou produkci pstruhů.
(60)
Komise navíc zjistila, že zvláštní podpora na produkci nedospělých jedinců existovala v roce 2012, avšak v roce 2013 byla zrušena, jelikož úroveň produkce mladých jedinců v Turecku již uspokojovala potřeby trhu.
4.4 Závěr
(61)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k předběžnému závěru, že výše uvedené veřejné příspěvky mají formu přímého daru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a tudíž poskytují přímou výhodu tureckým producentům pstruhů podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Je poskytnuta „výhoda“, protože přímé financování (dotace) poskytují veřejné orgány bez úroku nebo licenčních poplatků. Takovéto volné finanční prostředky obvykle nejsou na trhu k dispozici.
(62)
Popsaný režim přímých dotací je specifický a napadnutelný ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož přístup k němu je omezen na určité podniky. Podniky působící v akvakultuře jsou výslovně jmenovány a pstruh je jasně uveden jako jeden z druhů, na něž je možné využívat tento subvenční režim. Tyto přímé dotace jsou specifické, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto dotacím na podniky působící v odvětví akvakultury.
4.5 Výpočet výše subvence
(63)
Celkovou výhodou každé společnosti byla průměrná výše přímých dotací obdržená v období šetření na vlastní chov živých ryb a průměrná výše dotací poskytnutých tureckou vládou na nákup živých ryb, vypočtená jako celkové poskytnuté dotace vydělené celkovým objemem produkce pstruhů v Turecku.
(64)
V tabulce níže je uvedena předběžně stanovená výše výhody u těchto výše uvedených dotací, přičemž výhodou se rozumí částka, kterou dotčené společnosti obdržely v průběhu období šetření.
Přímé a nepřímé dotace
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované půjčky
5.1 Úvod
(65)
Některé veřejné a soukromé subjekty poskytovaly preferenční půjčky společnostem působícím v odvětví akvakultury. Hlavní dotčené subjekty jsou popsány níže.
(66)
Zemědělská úvěrová družstva jsou soukromoprávní subjekty zřizované zemědělskými producenty (tj. fyzickými nebo právnickými osobami, které se zabývají zemědělskou produkcí) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb při podnikání.
(67)
Zemědělská banka Turecké republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi nebo jen „Ziraat Bankasi“) je státem vlastněná banka a veřejnoprávní subjekt, jehož akcie zcela vlastní Podsekretariát Úřadu předsedy vlády pro státní pokladnu. V rámci vládního programu uvedeného níže v 70. bodě odůvodnění, jenž byl v platnosti i v období šetření, poskytuje Ziraat Bankasi preferenční půjčky subjektům z odvětví akvakultury za účelem podpory zemědělské produkce a podnikání v zemědělství. Rada ministrů každoročně stanovuje dobu trvání, postupy a zásady programu a státní pokladna převádí zbývající výši platby úroku v závislosti na příslušné snížené úrokové sazbě, bance Ziraat Bankasi. Má se tudíž za to, že banka Ziraat Bankasi je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
(68)
Organizace pro rozvoj malých a středních podniků (KOSGEB) je veřejnoprávní subjekt, jehož cílem je posílit zapojení malých a středních podniků do hospodářského a společenského rozvoje prostřednictvím poskytování kvalitních služeb a podpory při posilování konkurenceschopnosti malých a středních podniků a šíření kultury podnikání. KOSGEB spadá pod Ministerstvo vědy, průmyslu a technologií a je částečně nezávislé.
(69)
Türk Eximbank (dále jen „Eximbank“) založila turecká vláda dne 21. srpna 1987 nařízením č. 87/11914 podle zákona č. 3332 a jedná se o banku zcela vlastněnou státem, jež je veřejnoprávním subjektem, který je hlavním nástrojem vývozních pobídek turecké vlády v rámci turecké strategie udržitelného vývozu. Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří, za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
5.2 Právní základ
(70)
Ustanovení o subvencovaných půjčkách jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4271 ze dne 16. února o rozšíření investičních půjček s nízkou úrokovou sazbou a obchodních půjček poskytovaných Ziraat Bankasi a Zemědělskými úvěrovými družstvy v roce 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28561, nařízení Turecké republiky č. 2010/27612 o bezúročných půjčkách pro malé a střední podniky, zveřejněné v Úřední sbírce dne 15. června 2010 a zákon Turecké republiky č. 3332 o vývozních úvěrech poskytovaných Eximbank, tureckou státní bankou pro vývozní úvěry, zveřejněný dne 31. března 1987 v Úřední sbírce č.19417 (bis).
5.3 Zjištění v rámci šetření
(71)
Preferenční půjčky poskytované Eximbank a KOSGEB byly šetřeny na základě příslušných tvrzení v podnětu týkajících se subvencovaných půjček. Šetření potvrdilo existenci půjček s nízkou úrokovou sazbou. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku však dle zjištění nevyužil žádné půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy.
(72)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená ve vzorku získala během období šetření čtyři preferenční půjčky od Ziraat Bankasi na základě ustanovení nařízení č. 4271/2013. V rámci půjček na akvakulturu Ziraat Bankasi rozšířila investiční půjčky, pokud jde o nákup strojů a zařízení, a rovněž dále rozšířila provozní půjčky za účelem financování provozních nákladů.
(73)
Kromě preferenčních půjček od Ziraat Bankasi využila jedna společnost zařazená ve vzorku bezúročnou půjčku podle nařízení č. 2010/27612, na jehož základě KOSGEB provádí zmíněné programy podpory malých a středních podniků. Malé a střední podniky působící v odvětví akvakultury jsou rovněž oprávněny využívat tyto programy podpory.
(74)
Během šetření bylo navíc zjištěno, že dvě společnosti zařazené ve vzorku získaly dvě, respektive šest půjček s nízkou úrokovou sazbou od Eximbank. Zástupci Eximbank během inspekce na místě uskutečněné společně s tureckou vládou potvrdili, že Eximbank poskytuje tureckým vývozcům půjčky za lepších podmínek, než jaké jsou běžně dostupné na trhu.
5.4 Závěr
(75)
Výše uvedené půjčky s nízkou úrokovou sazbou se předběžně považují za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(76)
Na základě zjištění v rámci šetření Komise konstatuje, že výhoda pro příjemce má formu snížených úrokových sazeb půjček poskytovaných pro produkci v oblasti akvakultury. Uvedený režim, tj. státem podporované půjčky, poskytuje příjemci výhodu, jelikož tyto půjčky jsou poskytovány za finančních podmínek, které neodpovídají tržním podmínkám pro půjčky se srovnatelnou dobou splatnosti. Tyto půjčky jsou poskytovány za nižší než tržní sazby.
(77)
Tyto režimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgány poskytující subvenci nebo právní předpisy, kterými se tyto orgány řídí, výslovně omezují přístup na určité podniky.
(78)
Všechny výše uvedené půjčky se proto považují za napadnutelné subvence, které poskytují výhodu, a jsou specifické ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
5.5 Výpočet výše subvence
(79)
Podle ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda u preferenčních půjček předběžně vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnosti mohly získat na trhu. Jako referenční hodnotu Komise použila vážený průměr úrokových sazeb půjček poskytnutých v Turecku v období šetření, zjištěný pomocí elektronické obchodní platformy Bloomberg (index WAIRCOMM).
(80)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(81)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku na základě této metodiky jsou tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
6.1 Úvod
(82)
Zákon o zemědělském pojištění a nařízení o prováděcích zásadách Zemědělského pojišťovacího poolu stanoví vládní cíl poskytovat pojistné krytí proti veškerému úbytku rybí populace a veškerým ztrátám z odlovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod apod.
(83)
Typy pojištění poskytovanými v rámci Zemědělského pojišťovacího poolu jsou i) pojištění úrody, ii) pojištění úrody ve sklenících, iii) pojištění velkých hospodářských zvířat, iv) pojištění malých hospodářských zvířat, v) pojištění drůbeže a vi) pojištění akvakultury.
6.2 Právní základ
(84)
Právní základ tohoto programu tvoří zákon o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení Turecké republiky č.2012/4138 týkající se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného, ze dne 23. ledna 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28537.
6.3 Zjištění v rámci šetření
(85)
Šetření potvrdilo existenci tohoto subvenčního režimu. Podle článků 12 a 13 zákona o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení č. 2012/4138 týkajícího se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného („nařízení č. 2012/4138“), mohou producenti produktů akvakultury využívat podporu, již vláda poskytuje na platbu pojistného, jak stanoví článek 1/6 nařízení č. 2012/4138.
(86)
Společnost, která chce podat žádost u Zemědělského pojišťovacího poolu, předloží návrh pojistky, o niž má zájem. Následně je společnost Zemědělským pojišťovacím poolem prošetřena za účelem posouzení rizika a je jí nabídnuta pojistka s uvedením splatné částky pojistného. Pokud společnost působící v odvětví zemědělství nabídku přijme, hradí vláda polovinu pojistného.
(87)
Komise zjistila, že zemědělci v Turecku obvykle své produkty nepojišťují. Pouze jedna ze společností zařazených do vzorku využívala během období šetření po dobu 3 měsíců program vládní podpory na platbu pojistného. Poté přešla k soukromému pojistiteli.
6.4 Závěr
(88)
V praxi má výhoda, již poskytuje tento režim, formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého daru, který poskytuje vláda producentům pstruhů, a „finanční příspěvek“ ve smyslu základního nařízení, protože příjemce subvence získává výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou.
(89)
Tato subvence je specifická, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k této subvenci na podniky působící v zemědělství, a subvence je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře.
6.5 Výpočet výše subvence
(90)
Jedna společnost využívala výhody v rámci tohoto režimu. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
6.6 Dotace na poradenské služby
(91)
Tento režim je zaměřen na poskytování nezbytných znalostí a know-how producentům v akvakultuře za účelem modernizace a zvýšení jejich produkce a zvýšení jejich efektivnosti. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tento režim v období šetření nevyužíval.
6.7 Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(92)
Tyto dotace jsou spojené s nákupem pohonných hmot pro rybářské lodě nebo s vyřazováním rybářských plavidel. Tyto dotace přinášejí výhody specificky pro činnosti v oblasti rybolovu. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tyto dotace v období šetření nevyužíval.
6.8 Závěr ohledně subvencování
(93)
Komise vypočetla výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro šetřené společnosti podle jednotlivých režimů a sečtením těchto údajů vypočetla celkovou výši subvence za období šetření pro každou skupinu.
(94)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota byla poté použita k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(95)
Poté byla vypočtena výše subvence na dotčený výrobek v ekvivalentu celé ryby vyvezený do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí vypočtená jako procento hodnoty CIF téhož vývozu v ekvivalentu celé ryby.
(96)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise subvenční rozpětí vypočetla na základě váženého průměru. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku.
(97)
U všech ostatních vyvážejících výrobců Komise subvenční rozpětí v souladu s článkem 28 základního nařízení stanovila na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval více než 80 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení subvenčního rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností zařazených ve vzorku, jejíž subvenční rozpětí je nejvyšší.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
vážený průměr vzorku
8,2 %
celostátní subvenční rozpětí
9,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(99)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(100)
Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 170 milionů kg v ekvivalentu celé ryby („whole fish equivalents“, dále jen „WFE“), na základě údajů, které poskytla národní a evropská sdružení výrobců a jednotlivé společnosti. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno devět výrobců v Unii, kteří představují více než 12 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(101)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového odhadovaného objemu prodeje unijních výrobců na trhu Unie a celkového objemu dovozu na základě údajů Eurostatu.
(102)
Celkový objem prodeje unijních výrobců byl odhadnut postupem uvedeným ve 130. bodě odůvodnění.
(103)
Co se týče objemu dovozu, Eurostat vykazuje čistou hmotnost pro šest různých kódů KN, a sice živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené, ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Pro účely porovnávání byly čisté hmotnosti převedeny na WFE vydělením dovezeného množství zaznamenaného v Eurostatu podle níže uvedených přepočítacích koeficientů. Tyto přepočítací koeficienty byly poskytnuty v podnětu a jsou v daném odvětví běžně používány.
Tabulka 1
Přepočítací koeficienty
Úprava výrobku
Koeficient
živí
1,00
čerství/chlazení/zmrazení (vykuchaní)
0,85
filé: čerstvé/chlazené/zmrazené
0,47
filé: uzené
0,40
(104)
Příslušné kódy KN zahrnují rovněž jiné druhy ryb, na které se toto šetření nevztahuje, jako je například pstruh obecný (salmo trutta), pstruh žlutohrdlý (oncorhynchus clarki), pstruh aguabonita (oncorhynchus aguabonita) a pstruh gilský (oncorhynchus gilae). Na základě šetření však bylo zjištěno, že jiné druhy než dotčený výrobek nebyly v Turecku produkovány, nebo pouze v zanedbatelném množství. Toto zjištění vycházelo z údajů, které poskytlo turecké výrobní odvětví Svazu evropských producentů v akvakultuře (Federation of European Aquaculture Producers, „FEAP“), a dalších veřejných zdrojů informací (8), které byly pokud možno porovnávány s příslušnými tureckými úředními statistikami. Na tomto základě se dospělo k závěru, že statistiky Eurostatu poskytují dostatečně spolehlivé a úplné údaje o dovozu.
(105)
Spotřeba v Unii byla v období 2010-2011 dle zjištění konstantní, poté se v letech 2011-2012 snížila o 5 % a od roku 2012 a v období šetření zaznamenala další pokles o 7 %. Celkově se spotřeba během posuzovaného období snížila o 12 %.
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat
3. Dovoz z dotčené země
3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(106)
Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu, vyjádřených v kg WFE. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Turecka a celkové spotřeby v Unii.
(107)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v kg WFE) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Turecka (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Podíl na trhu
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat
(108)
Navzdory poklesu spotřeby se objem dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období soustavně zvyšoval, a celkem vzrostl o 72 %. To vedlo k nárůstu příslušného podílu na trhu z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření, tj. k nárůstu o 8 procentních bodů nebo o 95 % během posuzovaného období.
3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(109)
Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v kg WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě údajů vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku.
(110)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku se mezi rokem 2010 a 2012 zvýšila o 8 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesla o 3 %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %.
(112)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním: a) váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a b) odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight).
(113)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení činil 5 až 18 % dovozu z dotčené země na trh Unie.
(114)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku namítal, že Komise by měla náležitě zohlednit veškeré rozdíly v obchodní úrovni. Šetření však ukázalo, že v obchodní úrovni neexistují mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci v Turecku zařazenými do vzorku žádné rozdíly. Zmíněný argument je proto nutné odmítnout.
(115)
Egejské sdružení vývozců (zastupující turecké vývozce) a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje hlavně na ekologickou produkci pstruhů a na produkci růžových pstruhů, které mají v porovnání se pstruhy vyváženými z Turecka výrazně vyšší ceny. Proto tvrdili, že ceny nejsou srovnatelné. Jak je však vysvětleno výše ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli cenové rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku tedy byly náležitě zohledněny.
(116)
Egejské sdružení vývozců rovněž tvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá odlišné výrobní postupy, jejichž výsledkem jsou odlišné optické a organoleptické vlastnosti a odlišná doba skladovatelnosti. Tvrdili, že pstruzi, které produkuje výrobní odvětví Unie, mají rovněž odlišná hmotnostní rozpětí v porovnání se pstruhy produkovanými v Turecku. Všechny tyto aspekty měly mít dopad na srovnání cen, a měly by být proto vzaty v úvahu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými důkazy, a ani během šetření nebyly zjištěny žádné skutečnosti, které by je prokazovaly. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku byly tedy náležitě zohledněny.
(117)
Uvedená tvrzení týkající se srovnání cen by proto měla být odmítnuta.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Obecné poznámky
(118)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(119)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, FEAP a Eurostatu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(121)
Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše subvenčního rozpětí.
(122)
Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.2 Makroekonomické ukazatele
4.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Objem výroby výrobního odvětví Unie byly zjištěny od FEAP a od žadatele. Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Jelikož údaje FEAP se týkaly pouze části období šetření, byly doplněny na základě odhadů žadatele. Kromě toho, vzhledem k tomu, že se údaje FEAP shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na vylovené živé ryby, a za účelem zamezení dvojímu započtení byla k produkci živých ryb v EU připočtena část dovozu ze všech zdrojů určená k dalšímu zpracování (na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci zařazení ve vzorku v odpovědích na dotazník, přibližně 20 % celkového objemu dovozu, s výjimkou „uzených“).
(124)
Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobní kapacita (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Využití kapacity
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Eurostat
(125)
Výroba během posuzovaného období každoročně klesala. V období šetření se výroba snížila o 19 % v porovnání s rokem 2010. Tento pokles byl výraznější než pokles spotřeby v posuzovaném období.
(126)
Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(127)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížila o 17 %. Ze zjištění v rámci šetření vyplývá, že řada výrobců v Unii během posuzovaného období uzavřela své výrobní závody, čímž se snížila celková výrobní kapacita Unie.
(128)
Míra využití kapacity u výrobců v Unii činila v posuzovaném období přibližně 75 %, a od roku 2010 do konce období šetření tedy klesla o 1 procentní bod.
4.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Podíl na trhu
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat
(130)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven na základě celkového objemu výroby, jak je popsán ve 123. bodě odůvodnění, odečtením prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz.
(131)
Objem prodeje na vývoz vychází z údajů Eurostatu převedených na kg WFE. Jiné druhy pstruhů, jež mohly být zahrnuty v dotčených kódech KN, byly považovány za zanedbatelné, neboť nebyly v Unii produkovány nebo byly produkovány pouze ve velmi malých množstvích. Mělo se tudíž za to, že Eurostat poskytl dostatečně spolehlivé údaje o vývozu pstruha duhového během posuzovaného období.
(132)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se tedy mezi rokem 2010 a obdobím šetření neustále snižoval, a v posuzovaném období klesl celkem o 20 %. Tento nepříznivý trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby za stejné období popsaný ve 105. bodě odůvodnění.
(133)
V důsledku toho se tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období rovněž snižoval a celkově klesl ve stejném období o 8 procentních bodů. Zároveň se o 72 % zvýšil turecký dovoz a jeho odpovídající podíl na trhu vzrostl o 8 procentních bodů, jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše, což odpovídalo ztrátě podílu na trhu, již zaznamenalo výrobní odvětví Unie.
4.2.3 Růst
(134)
Spotřeba v Unii se od roku 2011 do konce období šetření snížila. Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz z Turecka téměř zdvojnásobil, a výsledkem byl nárůst podílu na trhu v posuzovaném období. Výrobní odvětví Unie tedy přišlo o část svého podílu na trhu, zatímco dotčenému dovozu se podařilo svůj podíl na klesajícím trhu Unie zvýšit. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více, než se zmenšil trh, zatímco objem tureckého dovozu se zvýšil v absolutním i v relativním měřítku.
4.2.4 Zaměstnanost a produktivita
(135)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg WFE na zaměstnance)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku
(136)
Zaměstnanost výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě celkového objemu výroby vyděleného produktivitou výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Vzhledem k poklesu objemu výroby (tabulka 5) se míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období snížila o 22 %.
(137)
Jelikož se zaměstnanost snižovala rychleji než objem výroby, zvýšila se odhadovaná produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg WFE na zaměstnance, během posuzovaného období o 5 %.
4.2.5. Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu
(138)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou. Pokud jde o dopad výše napadnutelných subvencí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka považovat za zanedbatelný.
(139)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího subvencování nebo dumpingu.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
4.3.1 Ceny a činitele ovlivňující ceny
(140)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové náklady výroby v EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(141)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku se nejprve zvýšila z 2,76 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,91 EUR v roce 2011, poté v roce 2012 klesla na 2,89 EUR a v období šetření se znovu zvýšila na 2,95 EUR. Celkově se průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku za posuzované období zvýšila o 7 %. Toto zvýšení však nestačilo k vyrovnání současného nárůstu nákladů výroby o 9 % během téhož období. V důsledku toho klesla během období šetření průměrná čistá jednotková prodejní cena pod úroveň jednotkových nákladů výroby.
(142)
Výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly z 2,73 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,84 EUR v roce 2011. V roce 2012 byl zaznamenán mírný nárůst na 2,89 EUR. K většímu nárůstu na 2,98 EUR došlo v období šetření, kdy náklady výroby přesáhly průměrné jednotkové prodejní ceny, čímž se výroba v Unii stala celkově nerentabilní. Nejvýznamnějším prvkem nákladů výroby jsou náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk) společně s náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince, které se během posuzovaného období zvýšily, což se tedy odrazilo v nárůstu průměrných výrobních nákladů.
4.3.2 Náklady práce
(143)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(144)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 4 %. Tento celkový nárůst během posuzovaného období je relativně nízký a v každém případě nižší než obecný nárůst nákladů práce (7,5 %) (9) a míry inflace (9,6 %) (10) v Unii za stejné období.
4.3.3 Zásoby
(145)
Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. Jelikož výrobci v Unii zařazení ve vzorku si po výlovu pstruhů nevytvářejí zásoby a svoji produkci nezmrazují ve významné míře, nepovažuje se úroveň zásob v tomto šetření za významný ukazatel újmy.
4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peněžní tok (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investice (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnost investic
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V letech 2010 a 2011 se ziskovost mírně zvýšila, zůstávala však na nízké úrovni, jen mírně nad hranicí rentability. Situace se dále zhoršila v roce 2012, kdy se ziskovost dostala do záporných hodnot, a v období šetření, kdy se ztráty dále zvýšily. Byl to, jak je objasněno ve 142. bodě odůvodnění, důsledek trendu zvyšujících se výrobních nákladů, přičemž výrobní odvětví Unie nemohlo zároveň odpovídajícím způsobem zvýšit ceny. Během dotčeného období řada výrobců v Unii ukončila činnost.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok vykazoval od roku 2010 do roku 2011 rostoucí trend a poté klesal. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření prudce klesl, čímž se celkový kumulativní peněžní tok v dotčeném období dostal do záporných hodnot. Obecně lze říci, že nepříznivý vývoj peněžního toku odpovídá klesajícímu trendu ziskovosti, ačkoli záporný peněžní tok v roce 2010 a podstatný pokles mezi rokem 2012 a obdobím šetření byl rovněž výsledkem investic provedených v rámci úsilí o konsolidaci, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění.
(149)
Investice se v letech 2010 až 2012 zvýšily pouze mírně, zatímco v období šetření došlo k jejich výraznému nárůstu. Investice souvisely s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a/nebo s konsolidací společností ve spojení, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním dalšího a/nebo nového vybavení. Vrchol investičních aktivit zaznamenaný během období šetření tedy souvisel v prvé řadě s konsolidací. To potvrzuje skutečnost, že celková výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 17 %.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Návratnost investic vykazovala tentýž trend jako ziskovost, tj. od roku 2010 do roku 2011 se zvýšila, avšak zůstávala pouze mírně nad hranicí rentability. Návratnost investic se poté snížila a v roce 2012 se dostala do záporných hodnot. V období šetření dále klesla. Tento nepříznivý vývoj byl důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory vzestupnému trendu výrobních nákladů.
(151)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, snižující se schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku zhoršovala jejich finanční situaci tím, že vedla k poklesu jejich interně vytvářených prostředků. Pokud jde o finanční prostředky od bank, byly zaznamenány rostoucí obtíže s jejich získáváním. Šetřením bylo zjištěno, že celkově se schopnost opatřit si kapitál zhoršila.
5. Závěr ohledně újmy
(152)
Šetření v této fázi jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Tato újma se projevila zejména jako ztráta podílu na trhu a pokles ziskovosti. Zároveň rostl podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu a bylo zjištěno, že při tomto dovozu dochází na trhu Unie k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(153)
Některé ukazatele újmy, například jednotkové prodejní ceny, průměrné náklady práce na zaměstnance, produktivita a investice zaznamenaly příznivý vývoj. Pokud jde o jednotkové prodejní ceny, jejich nárůst byl důsledkem nárůstu výrobních nákladů. Tento nárůst však nevyrovnal celkový nárůst jednotkových nákladů, a v důsledku toho se ziskovost v roce 2012 dostala do záporných hodnot. Jak je vysvětleno ve 144. bodě odůvodnění, nárůst průměrných nákladů práce na zaměstnance, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, byl nižší než obecný nárůst nákladů práce a míry inflace v Unii. Výrobní odvětví Unie muselo snížit počet svých zaměstnanců, což vedlo k nárůstu produktivity na zaměstnance. Nárůst investic souvisel hlavně s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a s konsolidací, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním nového vybavení.
(154)
Většina ukazatelů újmy vykázala nepříznivý vývoj. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Ziskovost a návratnost investic, které byly v letech 2010 a 2011 pouze mírně nad hranicí rentability, se v roce 2012 dostaly do záporných hodnot v období šetření dále klesaly. Pod tlakem subvencovaného dovozu se zároveň snížil objem výroby, výrobní kapacita, zaměstnanost a podíly na trhu.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Zmíněnými činiteli jsou:
a)
dovoz z jiných třetích zemí
b)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
c)
vývoj spotřeby
d)
konkurence jiných druhů ryb
e)
administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
f)
tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
g)
nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(157)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Turecka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a míru, do jaké tyto činitele mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(158)
Šetření ukázalo, že se subvencovaný dovoz z dotčené země v posuzovaném období téměř zdvojnásobil. To vedlo ke zvýšení jeho podílu na trhu o 8 procentních bodů, z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření. K tomuto zvýšení došlo navzdory klesajícímu trendu spotřeby. Výrobní odvětví Unie ve stejném období ztratilo 8 procentních bodů svého podílu na trhu.
(159)
Průměrné ceny subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily o 5 %. Tento nárůst byl způsoben celkovým nárůstem výrobních nákladů. Dovozní ceny však zůstaly na výrazně nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie. Subvencovaný dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, jehož průměrné rozpětí činilo během období šetření 9 %. Zároveň kvůli zvýšenému objemu subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, který na trhu Unie vytvářel značný cenový tlak, nemohlo výrobní odvětví Unie dostatečně zvýšit své prodejní ceny tak, aby pokrylo své zvýšené výrobní náklady, a v žádném případě nad ceny subvencovaného dovozu z Turecka.
(160)
Bylo zjištěno, že nárůst subvencovaného dovozu z Turecka a jeho podílu na trhu se jasně kryje se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu, poklesem jeho objemu výroby, výrobní kapacity a zaměstnanosti a klesajícím trendem ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Mělo se tudíž za to, že subvencovaný dovoz vytváří tlak na výrobní odvětví Unie, což následně přispělo k jeho neschopnosti zvýšit své prodejní ceny tak, aby odpovídaly nákladům, ke ztrátě podílu na trhu a ke zhoršení jeho celkové hospodářské a finanční situace.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie je třeba přičíst nárůstu dovozu z Turecka za subvencované ceny a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl tento dovoz rozhodující úlohu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(162)
Objem dovozu z jiných třetích zemí (Chile, Norska, Bosny a Hercegoviny a dalších) se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země
Objem (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Podíl na trhu
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat
(163)
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí byl nízký a v posuzovaném období dokonce ještě mírně klesl. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, ale následně se opět snížil a v období šetření byl jeho objem mírně nižší než na začátku posuzovaného období, v roce 2010. Podíl na trhu vykazoval obdobný trend. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, avšak v roce 2012 a v období šetření se opět snížil. Celkem se jejich podíl na trhu v posuzovaném období mírně zvýšil, z 2,4 % na 2,7 %. Ve stejném období dosahoval dovoz z Turecka mnohem vyšší úrovně jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílů na trhu a vykazoval stálý rostoucí trend.
(164)
Průměrné dovozní ceny v posuzovaném období rostly. Celkem se průměrné dovozní ceny za posuzované období zvýšily o 12 %. Ceny dovozu z jiných třetích zemí byly nižší než průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených ve vzorku, avšak vyšší než turecké dovozní ceny, s výjimkou roku 2012, kdy byly o něco nižší.
(165)
S ohledem na nízký a stálý objem dovozu a nízké a poměrně stálé tržní podíly všech ostatních třetích zemí a jejich cenové hladiny, které odpovídaly celkovým cenovým hladinám v Unii, dospěla Komise v této fázi k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěl.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(166)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat
(167)
Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie je nicméně trh Unie, přičemž vývoz představoval v letech 2010-2011 pouze přibližně 3 % jeho výroby a v období šetření přibližně 5 %. Vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly přibližně o 30 % vyšší než jeho průměrná prodejní cena v Unii, a vytvářely tedy vyšší zisky než prodej na trhu Unie.
(168)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby
(169)
Spotřeba v Unii vykazovala od roku 2010 do roku 2011 stálé hodnoty, zatímco mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesla o 12 %, a celkově tedy klesla o 12 %. Navzdory klesající spotřebě se však subvencovanému dovozu z Turecka podařilo zvýšit podíl na trhu o 8 procentních bodů nebo 95 %, zatímco výrobní odvětví Unie z podílu na trhu ztratilo rovněž 8 procentních bodů. Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie a ztrátu jeho podílu na trhu proto nelze vysvětlit výhradně celkovým poklesem spotřeby. Stálý nárůst subvencovaného dovozu na zmenšujícím se trhu, při němž docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, tudíž způsobil újmu sám o sobě a, jak se konstatuje ve 160. bodě odůvodnění, měl rozhodující úlohu.
(170)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že ačkoli klesající spotřeba mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla sama o sobě tuto újmu vysvětlit, a tudíž nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.4 Konkurence jiných druhů ryb
(171)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, již utrpělo výrobní odvětví Unie, byla konkurence jiných druhů ryb, například pangase, velkého pstruha a lososa.
(172)
Pokud jde pangase, jeho dovoz klesl v posuzovaném období přibližně o 24 %. To je v kontrastu s nárůstem dovozu dotčeného výrobku v témže období.
(173)
Pokud jde o jiné druhy ryb, je třeba poznamenat, že podle dostupných informací, konkrétně podle veřejně dostupné studie ústavu Fødevareøkonomisk Institut Kodaňské univerzity (11), jsou velký pstruh a losos vzájemně nahraditelní a konkurují si ve stejném segmentu trhu. Naproti tomu pstruh, který je předmětem současného šetření, se prodává v rámci jiných segmentů trhu a neexistuje žádný přímý vzájemný vztah mezi cenou velkých pstruhů nebo lososů a cenou pstruha, který je předmětem současného šetření.
(174)
Proto by tato tvrzení měla být odmítnuta.
(175)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že konkurence jiných druhů ryb k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěla.
2.5 Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(176)
Egejské sdružení vývozců dále tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla administrativní a regulační zátěž a rovněž omezené možnosti využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury.
(177)
Údajná souvislost mezi zmíněnými administrativními a regulačními požadavky a újmou nebyla doložena. Zejména nebylo prokázáno, že by se správní a regulační rámec včetně zeměpisných omezení týkajících se oblastí, které jsou k dispozici pro účely akvakultury, v průběhu posuzovaného období změnil takovým způsobem, že by to mohlo způsobit popsanou újmu. Tyto prvky ve skutečnosti pouze charakterizují celkové hospodářské a regulační prostředí odvětví akvakultury v Unii, a nemohou vysvětlit zhoršení situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Toto tvrzení by proto mělo být odmítnuto.
(178)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajná administrativní a regulační zátěž a zeměpisná omezení neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.6 Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(179)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce zařazený ve vzorku tvrdili, že velcí maloobchodníci v Unii mají silnou vyjednávací pozici, a že příčinou újmy, již utrpěli výrobci v Unii, byl tlak na ceny, který vyvinuli tito maloobchodníci, a nikoli dovoz z Turecka.
(180)
Žádný z velkých maloobchodníků se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření. V každém případě ceny tureckého dovozu byly subvencovány a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období. Během období šetření byla rozpětí cenového podbízení v rozmezí 5 až 18 %. Za těchto okolností nemohl údajný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků vysvětlit celkové zhoršení hospodářské a finanční situace, a zejména ztrátu podílu na trhu, nýbrž mohl k utrpěné újmě přispět pouze okrajově, pokud vůbec.
(181)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že jakýkoli případný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.7 Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(182)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že přinejmenším u některých výrobců v Unii byla klesající výkonnost způsobena nadměrnými investicemi, a nikoli dovozem z Turecka. Tatáž strana dále tvrdila, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie zčásti zapříčinily zvýšené finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a náklady vzniklé v důsledku soudních sporů.
(183)
Tvrzení týkající se údajných nadměrných investic a nákladů vzniklých v důsledku soudních sporů nebyla doložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli podstatný dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(184)
Tvrzení týkající se zvýšených finančních výdajů a kolísání směnných kurzů nebyla upřesněna ani nijak podložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(185)
Na tato tvrzení by proto neměl být brán zřetel.
(186)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajné nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory nepřispěly ke vzniklé újmě, a tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(187)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu. Nárůst tohoto dovozu za ceny, které představovaly podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz z Turecka měl na podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, rozhodující podíl.
(188)
Analyzovány byly i další činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence jiných druhů ryb, administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení, nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů ani mimořádné ztráty související se soudními spory k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěly. Další činitele, jako například vývoj spotřeby v Unii a tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky, mohly ke způsobené újmě přispět, nemohly však narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
(189)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie byl subvencovaný dovoz z dotčené země a že žádné další činitele tuto příčinnou souvislost neruší. Zmíněná újma spočívá zejména v poklesu výroby, výrobní kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti, přičemž zisk a návratnost investic se během posuzovaného období dostaly do záporných hodnot.
F. ZÁJEM UNIE
(190)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda je navzdory zjištění, že dochází k subvencování, jež působí újmu, možné učinit jednoznačný závěr, že přijmout v tomto případě příslušná opatření není v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(191)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Turecka.
(192)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Sestupný trend ukazatelů finanční výkonnosti, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, je důsledkem obtížné soutěže se subvencovaným dovozem z dotčené země. Uložení vyrovnávacích cel by proto výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ceny tak, aby pokrývaly náklady výroby, a tudíž zvýšit podíl na trhu, zaměstnanost a výrobu a zlepšit ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.
(193)
Pokud by opatření uložena nebyla, cenový tlak tureckého dovozu by pravděpodobně pokračoval a měl by další nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tento další pokles výkonnosti by v konečném důsledku vedl k dalšímu snižování výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(194)
Na tomto základě Komise v této fázi dospěla k závěru, že vyrovnávací opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(195)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala dovozce a sdružení zastupující dovozce, aby se přihlásili. Jak je uvedeno výše ve 12. bodě odůvodnění, přihlásily se tři společnosti, a to tak, že vyplnily formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Následně byly všem těmto třem společnostem, které se přihlásily, zaslány dotazníky, ale odpověděla pouze jedna z nich. Z odpovědi vyšlo najevo, že ačkoli tato strana v období šetření dovezla velmi malé množství pstruhů, obvykle nedováží pstruhy, nýbrž jiné rybí produkty. Množství pstruhů, které tato společnost dovezla, není dostačující na to, aby mohlo být považováno za celkově reprezentativní.
(196)
V pozdější fázi se přihlásil další dovozce, aniž by však odpověděl na dotazník. Tento dovozce tvrdil, že uložení cel na pstruhy z Turecka by vedlo k přerušení jeho dovozní činnosti, aniž by však toto tvrzení podrobněji rozvedl či poskytl jakékoli informace relevantní pro posouzení případných dopadů na jeho obchodní činnost, například údaje o ziskovosti, dovozních cenách a cenách dalšího prodeje.
(197)
Přestože nelze vyloučit, že dovozců, kteří nejsou ve spojení, se uložení vyrovnávacích cel dotkne, je cílem těchto cel obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Existují i jiné zdroje dodávek a dovozci v Unii by měli být schopni přejít v reakci na uložení cel k jiným dodavatelům. Celkově šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro dovozce/obchodníky v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(198)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje od dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení, celkový významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(199)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala uživatele a sdružení zastupující uživatele a organizace zastupující spotřebitele, aby se přihlásili. Kromě toho Komise kontaktovala všechny známé relevantní strany. Žádná z těchto stran se však nepřihlásila.
(200)
Po uplynutí lhůty uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásily dvě strany, které tvrdily, že jsou dodavateli strojního zařízení pro turecké producenty/zpracovatelé pstruhů.
(201)
Jedna strana uvedla, že uložení cel povede ke zvýšení cen pro konečné spotřebitele. Tato strana však toto tvrzení nedoložila. Šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro konečné spotřebitele. Jak je uvedeno výše, spotřebitelské organizace nespolupracovaly a neposkytly žádné informace, na jejichž základě by bylo možné dopady opatření podrobně posoudit. Každopádně přestože vyrovnávací cla mohou mít vliv na dovozní ceny, takové případné zvýšení cen by mohlo být alespoň částečně absorbováno distribučním řetězcem, takže případný nárůst ceny pro konečného spotřebitele nemusí být významný.
(202)
Kromě toho cílem vyrovnávacích cel je obnovit rovné podmínky na trhu Unie, avšak neomezit přitom dovoz do Unie za přiměřené ceny.
(203)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k nespolupráci uživatelů a spotřebitelských organizací při šetření a zejména k úrovni opatření dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro uživatele, spotřebitele nebo dodavatele celkový významný nepříznivý účinek.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(204)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka v této fázi šetření není v zájmu Unie.
G. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(205)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(206)
Za účelem stanovení úrovně opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(207)
Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady a dosahovat takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Objem dovozu z Turecka se začal významně zvyšovat hlavně v roce 2008, tedy před začátkem posuzovaného období. Ziskovost výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období v roce 2010 se proto nepovažovala za reprezentativní. Jelikož před rokem 2008 nebyl tlak dovozu z Turecka na trhu Unie podstatný, mělo se za to, že přiměřená by mohla být zisková rozpětí dosahovaná před tímto obdobím. Podle podnětu ziskové rozpětí dánského odvětví produkce pstruhů v letech 2006 a 2007 v průměru dosahovalo nebo přesahovalo úroveň 12 %. Na tomto základě se tedy v této fázi usuzovalo, že ziskové rozpětí ve výši 12 % z obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v případě absence poškozujícího subvencování.
(209)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že cílový zisk by měl být nižší než 12 % z důvodu, že i) při předchozích šetřeních (lososi; velcí duhoví pstruzi) byl použit nižší cílový zisk, ii) skutečné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období bylo rovněž nižší a iii) ziskové rozpětí ve výši 12 % odpovídá pouze dánskému odvětví produkce pstruhů, a nikoli výrobnímu odvětví Unie jako celku, a proto není reprezentativní. A zmíněný vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by mělo být použito ziskové rozpětí ve výši 3 %, jelikož takový zisk odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí potravinářského průmyslu jako celku.
(210)
Za prvé, pokud jde o srovnání s šetřeními týkajícími se velkého pstruha a lososa, je třeba poznamenat, že každé šetření musí dospět k vlastním závěrům, na základě vlastní skutkové podstaty. V tomto konkrétním případě byly k dispozici údaje obsažené ve vyšetřovacím spise současného šetření, které byly shledány jako přiměřené, a byly proto použity.
(211)
Za druhé, cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. Vzhledem k tomu, že v posuzovaném období a dokonce ještě předtím docházelo k subvencovanému dovozu podstatných množství výrobku, nelze přijmout tvrzení, že podmínky hospodářské soutěže byly standardní. Úrovně zisku ve výši 12 % bylo dosahováno, dokud nedocházelo k podstatnému dovozu z Turecka na trh Unie, a tento cílový zisk se tudíž v kontextu tohoto případu považuje v této fázi za přiměřený.
(212)
Za třetí, dánské odvětví produkce pstruhů bylo považováno za dostatečně reprezentativní pro trh Unie, neboť Dánsko je jedním z hlavních producentů pstruhů v Unii. Vzhledem k tomu, že v této fázi nebyly k dispozici žádné další informace, bylo Dánsko použito pro účely stanovení cílové úrovně zisku.
(213)
Konečně tvrzení, že obecné ziskové rozpětí potravinářského průmyslu je mnohem nižší, nebylo doloženo. Komise se domnívala, že ziskové rozpětí, jehož dosahovalo dánské odvětví produkce pstruhů, by mělo v každém případě lépe zohledňovat specifika tohoto odvětví, a bude proto přiměřenější. Potravinářský průmysl totiž tvoří různá odvětví, kterým odpovídají různé segmenty trhu, v nichž panují různé tržní podmínky, které nemusí platit pro odvětví produkce pstruhů.
(214)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise v této fázi k závěru, že je odůvodněné použít cílové ziskové rozpětí ve výši 12 % obratu.
(215)
Na tomto základě Komise vypočetla pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla ziskové rozpětí dosahované během období šetření a nahradila ho ziskovým rozpětím ve výši 12 %.
(216)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(217)
Úroveň pro odstranění újmy pro „společnosti v příloze I“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako subvenční rozpětí pro tyto společnosti (viz 96. a 97. bod odůvodnění).
2. Prozatímní opatření
(218)
Na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss), živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených ve formě celých ryb nebo bez hlavy nebo ve formě filé pocházejících z Turecka by mělo být uloženo prozatímní vyrovnávací clo, a to v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí.
(219)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Jiné spolupracující společnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(221)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.
(223)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Taková žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(224)
Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze II. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(225)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(226)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(227)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Společnosti uvedené v příloze I
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
B999
3. Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušné platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k používání tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1195/2014
z 29. októbra 2014,
ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 12,
po porade s členskými štátmi,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Dňa 15. februára 2014 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku (ďalej len „príslušná krajina“) na základe článku 10 nariadenia (ES) č. 597/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“). Korigendum k oznámeniu o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie 4. septembra 2014 (3).
(2)
Komisia začala prešetrovanie na základe podnetu, ktorý 3. januára 2014 podalo Dánske združenie akvakultúry (Danish Aquaculture Association) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby niektorých pstruhov dúhových v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o subvencovaní niektorých pstruhov dúhových a o značnej spôsobenej ujme, čo Komisia považovala za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(3)
V súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila pred začatím konania vláde Turecka (ďalej len „VT“), že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku údajne spôsobuje výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Komisia prizvala VT na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu.
(4)
VT súhlasila s konzultáciami, ktoré sa následne uskutočnili. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Po skončení konzultácií zaslala VT svoje pripomienky. Komisia vzala pripomienky na vedomie.
2. Paralelné antidumpingové konanie
(5)
Dňa 15. februára 2014 Komisia takisto oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) začatie antidumpingového prešetrovania týkajúceho sa dovozu toho istého výrobku s pôvodom v Turecku do Únie.
(6)
Analýzy ujmy vykonávané počas tohto antisubvenčného prešetrovania a súčasne prebiehajúceho antidumpingového prešetrovania vychádzali z rovnakého vymedzenia výrobného odvetvia Únie, rovnakých reprezentatívnych výrobcov z Únie a rovnakého obdobia prešetrovania a viedli k rovnakým záverom, ak nie je uvedené inak. Tento postup sa považoval za primeraný v záujme zracionalizovania analýzy ujmy a dosiahnutia konzistentných zistení. Z tohto dôvodu sa pripomienky k hľadisku ujmy predložené v ktoromkoľvek z týchto konaní zohľadnili v obidvoch prešetrovaniach.
3. Zainteresované strany
(7)
Komisia v oznámení o začatí konania vyzvala zainteresované strany, aby ju kontaktovali s cieľom zúčastniť sa prešetrovania. Komisia okrem toho osobitne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, používateľov, dovozcov, vyvážajúcich výrobcov v Turecku a turecké orgány, ako aj združenia, o ktorých je známe, že sa ich začatie prešetrovania dotýka, a vyzvala ich, aby sa na ňom zúčastnili.
(8)
Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje pripomienky k začatiu prešetrovania a požiadať o vypočutie zo strany Komisie a/alebo úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Neboli vznesené žiadne pripomienky.
4. Výber vzorky
(9)
Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že by v súlade s článkom 27 základného nariadenia mohla vybrať vzorku zainteresovaných strán, najmä výrobcov z Únie, neprepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov v Turecku.
4.1. Výber vzorky výrobcov z Únie
(10)
Vo svojom oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že už uskutočnila predbežný výber vzorky výrobcov z Únie. V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia a vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie je veľmi rozdrobené a zahŕňa viac ako 700 malých a stredných podnikov (MSP), Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie a dostatočnú zastúpenosť rôznych stupňov a druhov výroby (produkcia živých, čerstvých, mrazených, filetovaných a údených pstruhov). Táto vzorka pozostávala z deviatich výrobcov z Únie. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali podľa údajov uvedených v podnete viac ako 12 % celkovej výroby v Únii. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Komisii neboli v stanovenej lehote doručené žiadne pripomienky a predbežná vzorka bola preto potvrdená. Vzorka je reprezentatívna pre výrobné odvetvie Únie.
4.2. Výber vzorky dovozcov
(11)
Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala neprepojených dovozcov, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(12)
Traja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so svojím zaradením do vzorky. Komisia vzhľadom na nízky počet rozhodla, že výber vzorky nebol potrebný.
4.3. Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky
(13)
Aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, požiadala všetkých vyvážajúcich výrobcov v Turecku, aby poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Okrem toho Komisia požiadala misiu Tureckej republiky pri Európskej únie, aby identifikovala a/alebo kontaktovala iných vyvážajúcich výrobcov, ak existujú, ktorí by mohli mať záujem zúčastniť sa na prešetrovaní.
(14)
Osemnásť skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Celkový deklarovaný objem vývozu niektorých druhov pstruhov dúhových do Únie počas roku 2013, ktorý uskutočnili tieto spoločnosti, predstavuje celý vývoz z Turecka do Únie.
(15)
V súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku štyroch skupín vyvážajúcich výrobcov na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu do Únie, ktorý bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období, berúc do úvahy aj geografické rozloženie. Skupiny spoločností zaradené do vzorky predstavujú takmer 64 % deklarovaného vývozného predaja do Únie, pričom sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch.
(16)
V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber vzorky konzultovaný so všetkými dotknutými známymi vyvážajúcimi výrobcami, ako aj s tureckými orgánmi. Jedna spoločnosť vzniesla námietky k výberu spoločností zaradených do vzorky a tvrdila, že by mala byť do vzorky zaradená. Tvrdila, že výlučne vyrába, spracúva a predáva pstruhov (to znamená, že nemá žiadne iné činnosti) a túto činnosť vykonáva od roku 1971, v dôsledku čoho je prvým výrobcom príslušného výrobku v Turecku. Spoločnosť ďalej tvrdila, že má podstatný predajný podiel na domácom trhu a že je najväčším výrobcom v regióne Marmara.
(17)
Komisia pripomína, že v súlade s článkom 27 ods. 1 základného nariadenia bol výber spoločností zaradených do vzorky vykonaný na základe najväčšieho objemu, s prihliadnutím na počet výrobcov, ktorých bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období. Keďže navrhovaná vzorka predstavuje 64 % vývozu príslušného výrobku do Únie, táto vzorka je reprezentatívna, pokiaľ ide o situáciu tureckého výrobného odvetvia. Okrem toho spoločnosti zaradené do vzorky sa nachádzajú v dvoch rôznych regiónoch (z troch zastúpených), čo sa považuje za dostatočné na účely prešetrovania. Preto sa Komisia naďalej domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky zodpovedajú najväčším reprezentatívnym objemom dovozu, ktoré bolo možné primerane prešetriť vo vymedzenom období.
5. Individuálna kontrola
(18)
Jedenásť spoločností alebo skupín spoločností požiadalo o individuálnu kontrolu podľa článku 27 ods. 3 základného nariadenia. V tejto fáze prešetrovania Komisia neprijala žiadne rozhodnutie, pokiaľ ide o žiadosti o individuálnu kontrolu. Komisia rozhodne o tom, či sa umožnia individuálne kontroly, v konečnej fáze prešetrovania.
6. Odpovede na dotazník
(19)
Komisia zaslala dotazníky VT, všetkým spoločnostiam z Únie zaradeným do vzorky, trom dovozcom a skupinám vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradeným do vzorky.
(20)
Tri spoločnosti v rámci skupiny tureckých vyvážajúcich výrobcov požiadali o výnimku z povinnosti poskytnúť odpoveď na dotazník. Jedna z týchto spoločností tvrdila, že pôsobí najmä v oblasti výroby morony a pagela a vyrába len malý objem príslušného výrobku. Jedna spoločnosť prevádzkuje malý supermarket a príslušný výrobok sa jej týka len okrajovo a jedna spoločnosť bola prepojeným dovozcom, ktorá počas obdobia prešetrovania nepredávala príslušný výrobok vo významnom množstve. Komisia sa rozhodla oslobodiť spoločnosť prevádzkujúcu malý supermarket od povinnosti vyplniť dotazník. Trvala však na svojom stanovisku, že spoločnosť pôsobiaca najmä v oblasti výroby morony a pagela, ako aj prepojený dovozca majú povinnosť vyplniť dotazník, keďže objem výroby (v prípade vyvážajúceho výrobcu) alebo obchodu (v prípade prepojeného dovozcu) boli významné.
(21)
Komisii boli doručené odpovede od VT a všetkých ostatných skupín vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, ako aj spoločností, ktoré požiadali o individuálnu kontrolu.
7. Overovacie návštevy
(22)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa podľa článku 26 základného nariadenia vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francúzsko
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Nemecko
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Poľsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španielsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Taliansko
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španielsko
b)
Vyvážajúci výrobcovia v Turecku
-
Skupina prepojených spoločností „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Skupina prepojených spoločností „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Skupina prepojených spoločností „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
Turecká vláda:
-
Ministerstvo hospodárstva, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat, Ankara, Turecko
d)
Dovozcovia v Únii prepojení s tureckými vývozcami:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
Výrobca z Únie (spracovateľ) prepojený s vyvážajúcim výrobcom v Turecku (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Poland („TPL“)
8. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(23)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2013 do 31. decembra 2013 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2010 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(24)
Príslušným výrobkom sú pstruhy dúhové (Oncorhynchus mykiss):
-
živé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg alebo
-
čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené:
-
vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo
-
bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvané alebo nevypitvané, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo
-
vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,
s pôvodom v Turecku, v súčasnosti zatriedené pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(25)
Ako už bolo uvedené v odôvodnení 1, vymedzenie príslušného výrobku bolo predmetom korigenda. Oprava bola čisto redakčná a nemala dosah na vymedzenie výrobku.
2. Podobný výrobok
(26)
Z prešetrovania vyplynulo, že výrobok vyrábaný v Turecku a predávaný na tureckom domácom trhu a/alebo vyvážaný do Únie a výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný v Únii majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, ako aj základné využitie.
(27)
Komisia sa preto v tejto fáze rozhodla, že tieto výrobky sú preto podobnými výrobkami v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
3. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku
(28)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že údené pstruhy dúhové by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Podľa týchto strán existovali v porovnaní s neúdenými pstruhmi rozdiely vo výrobnom procese, ako aj rozdiely vo fyzikálnych, technických a chemických vlastnostiach. Okrem toho turecké orgány tvrdili, že štruktúra nákladov výrobcov údeného filé sa značne líši od štruktúry nákladov iných výrobcov, z čoho by vyplývalo, že údené a neúdené výrobky nie sú rovnakým výrobkom. Tieto strany navyše poukázali na dve predchádzajúce antidumpingové prešetrovania týkajúce sa obdobných výrobkov (veľkého pstruha dúhového a lososa) uzatvorené v rokoch 2004 (5) a 2005 (6), v prípade ktorých neboli údené výrobky súčasťou vymedzenia príslušného výrobku. Strany sa odvolávali najmä na odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 (7), v ktorom sa uznalo, že proces údenia by zmenil základné vlastnosti daného výrobku. Preto by sa údený pstruh mal vylúčiť z vymedzenia výrobku v rámci tohto prešetrovania.
(29)
Prešetrovanie ukázalo, že rôzne úpravy - „živé“, „chladené“, „mrazené“ alebo „údené“ - zahrnuté do vymedzenia príslušného výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Všetky pstruhy majú rovnaké, pre ne charakteristické, vlastnosti (chemické, výživové alebo iné), ktoré sa spracovaním nestratili - spracovanie viedlo len k rôznym úpravám, ktoré predstavovali výlučne rôzne spôsoby uchovania rýb pred ich ďalším spracovaním, prípravou, varením alebo spotrebou. Komisia preto dospela k záveru, že konzerváciou údením sa podstatne nemenia základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokiaľ ide o rozličné výrobné procesy a rôzne nákladové štruktúry, strany nevysvetlili, ako by tieto skutočnosti mohli ovplyvniť záver, že údené a neúdené výrobky sú rovnakým výrobkom. V každom prípade platí, že len samotný prípadný rozdiel vo výrobných procesoch nemá dosah na vymedzenie výrobku. Navyše sa v tomto konkrétnom prípade výrobný proces a štruktúra nákladov údeného filé v skutočnosti výrazne nelíšili od výrobného procesu a nákladovej štruktúry iných úprav pstruhov. Hlavným nákladovým prvkom každej úpravy boli náklady na chov, ktoré v zásade pozostávajú z krmiva (rybej múčky a rybieho oleja), nákladov na energie a nákladov na ikry alebo mladé ryby. Tvrdenia predložené v tejto súvislosti by sa preto mali zamietnuť.
(31)
V predchádzajúcich prešetrovaniach, na ktoré odkazovali zainteresované strany, údené výrobky neboli na rozdiel od súčasného prešetrovania zahrnuté do podnetu, ktorý viedol k začatiu konania. Z tohto dôvodu neboli zahrnuté do rozsahu týchto prešetrovaní a preto sa ani neprešetrovali. Odôvodnenie 9 nariadenia Rady (ES) č. 437/2004 reagovalo na tvrdenie jednej zo zainteresovaných strán, aby boli mrazené celé ryby a filé vyňaté z konania. Prešetrovanie však nepreukázalo ani neviedlo ku konkrétnemu záveru, že údené výrobky by mali byť vyňaté z vymedzenia výrobku. Keďže sa v rámci tohto prešetrovania zistilo, že všetky úpravy pstruha majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, mal by sa tento argument zamietnuť.
(32)
Z uvedených dôvodov bolo tvrdenie, že by sa údené výrobky mali vyňať z vymedzenia výrobku, v tejto fáze zamietnuté.
C. SUBVENCIA
1. Úvod
(33)
Navrhovateľ tvrdil, že VT subvencuje svoje odvetvie akvakultúry. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o viacerých praktikách subvencovania obsiahnutých v právnych predpisoch, ako aj vo viacerých politických dokumentoch, ktoré tvoria základ pre štátnu podporu odvetvia.
(34)
Komisia preskúmala a analyzovala dokumenty poskytnuté v podnete, ako aj ďalšie dokumenty predložené VT a vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky počas prešetrovania, a zistila, že zo všetkých týchto dokumentov vyplýva, že odvetvie akvakultúry v Tureckej republike je predmetom preferenčného zaobchádzania v mnohých oblastiach.
(35)
Rozhodnutie tureckých orgánov subvencovať konkrétne odvetvie akvakultúry pochádza z roku 2003 a malo za následok, že sa za posledných desať rokov poskytli tureckým výrobcom a vývozcom veľké objemy verejných prostriedkov.
(36)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 3 a 4, v rámci konzultácií, ktoré medzi VT a Komisiou prebehli pred začatím konania, VT nespochybnila existenciu prešetrovaných schém.
2. Prešetrované schémy
(37)
Komisia zaslala dotazníky tureckej vláde a vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, v ktorých žiadala o informácie o týchto schémach, ktoré údajne zahŕňali poskytovanie subvencií odvetviu akvakultúry:
-
Štátna podpora investícií v odvetví akvakultúry
-
oslobodenie od cla
-
oslobodenie od DPH
-
daňová úľava
-
podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia - (odvody zamestnávateľov)
-
úrokové zvýhodnenie
-
prideľovanie pozemkov
-
podpora týkajúca sa dane z príjmov
-
podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia - (odvody zamestnancov)
-
Priame subvencie poskytované výrobcom pstruhov
-
priame subvencie poskytované chovateľom pstruhov
-
priame subvencie poskytované na ekologickú produkciu pstruhov
-
osobitná podpora pre výrobu mladých rýb
-
Subvencovanie úverov a poistenia pre výrobcov pstruhov
-
nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovala banka Ziraat Bankasi
-
nízkoúročené investičné úvery a obchodné úvery, ktoré poskytovali poľnohospodárske úverové družstvá
-
poľnohospodársky poistný pool a podporné sadzby poistného
-
Subvencovanie poradenských služieb
-
Subvencovanie rybárskych plavidiel
-
nákup pohonných hmôt pre rybárske plavidlá (zvýhodnená spotrebná daň na pohonné hmoty pre rybárske plavidlá)
-
vyradenie rybárskych plavidiel
-
Iné subvencie a subvenčné programy
3. Štátna podpora investícií do akvakultúry
3.1. Úvod
(38)
VT zaviedla schému podpory pre podniky, ktoré investujú finančné prostriedky v určitých odvetviach a určitých regiónoch vrátane odvetvia akvakultúry. Účelom tejto schémy je:
-
zvýšiť výrobu a zamestnanosť,
-
podporiť veľké investície, ktoré prispievajú k medzinárodnej konkurencieschopnosti,
-
stimulovať priame zahraničné investície,
-
podporiť investície na ochranu životného prostredia, výskumu a vývoja v súlade s cieľmi uvedenými v rôznych tureckých rozvojových plánoch a ročných programoch, ktoré sú podrobnejšie opísané ďalej v texte.
3.2. Právny základ
(39)
Právnym základom pre štátnu podporu investícií v odvetví akvakultúry sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2012/3305 (uverejnená 19. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28328) o štátnej podpore investícií a komuniké č. 2012/1 (uverejnené 20. júna 2012 v úradnom vestníku č. 28329) o vykonávaní vyhlášky o štátnej podpore investícií.
3.3. Zistenia z prešetrovania
(40)
Napriek skutočnosti, že právnym základom pre príslušnú schému podpory počas obdobia prešetrovania je turecká vyhláška č. 2012/3305, podobné ustanovenia existovali od roku 2006 a dokonca aj predtým. Táto skutočnosť je relevantná, pretože subvencie spojené s nákupom neobežného majetku, ako sú napr. investičné subvencie, sa môžu zahrnúť do obdobia prešetrovania, aj keď boli poskytnuté pred obdobím prešetrovania.
(41)
Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia rôznych štátnych schém podpory. Akvakultúrna výroba je v prílohe 2/A vyhlášky č. 2012/3305 výslovne uvedená medzi odvetviami, ktoré môžu využiť stimuly, akými sú napríklad oslobodenie od dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“), oslobodenie od cla, daňová úľava, príspevok na investície, podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnávateľov), prideľovanie pozemkov, podpora úrokovej sadzby, podpora týkajúca sa dane z príjmu a podpora týkajúca sa platieb do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov). Intenzita pomoci sa môže líšiť v závislosti od úrovne hospodárskeho rozvoja šiestich regiónov uvedených vo vyhláške č. 2012/3305.
(42)
Aj keď sa prešetrovaním potvrdila existencia programov „regionálnych investícií“, žiadna zo spoločností zaradených do vzorky nevyužívala všetky schémy. Na niektoré z nich sa vzťahovalo oslobodenie od DPH a cla, ktoré sa rovnakým spôsobom uplatňuje vo všetkých šiestich regiónoch v Turecku. Keďže však spoločnosti zaradené do vzorky nakúpili stroje a zariadenia od spoločností z EÚ v rámci colnej únie medzi EÚ a Tureckom, clo sa nemuselo zaplatiť. Okrem toho, keďže Turecko uplatňuje DPH na vstupe a výstupe, výhody získané počas obdobia prešetrovania pozostávali iba z časového zisku dvoch mesiacov, t. j. kým spoločnostiam daňové orgány nevrátia ich DPH. Skutočnou výhodou by bol úrok, ktorý by spoločnosti museli zaplatiť komerčnej banke za obdobie, kým im nevrátia zaplatenú DPH. Táto výhoda je zanedbateľná a nebola ďalej analyzovaná.
(43)
Jedna spoločnosť zaradená do vzorky mala výhodu z daňovej úľavy z dôvodu nákupu strojov uskutočneného v rámci uvedenej právnej úpravy štátnej podpory investícií. Namiesto všeobecne uplatniteľnej sadzby dane pre právnické osoby vo výške 20 % zaplatila iba 4 %.
(44)
Tá istá spoločnosť zaradená do vzorky takisto využila program podpory týkajúci sa podpory platieb do systému sociálneho zabezpečenia. Ako držiteľ certifikátu investičnej podpory využívala podporu týkajúcu sa platieb zamestnancov a zamestnávateľov do systému sociálneho zabezpečenia (odvody zamestnancov a zamestnávateľov). Po dokončení investície inštitúcia sociálneho zabezpečenia odpustila tejto spoločnosti pre novovytvorené pracovné miesta odvody zamestnávateľov a zamestnancov do systému sociálneho zabezpečenia zodpovedajúce minimálnej mzde. Schému financovalo ministerstvo hospodárstva.
3.4. Záver
(45)
Štátna podpora investícií sa predbežne považuje za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, keď má štátna podpora formu daňového stimulu, t. j. keď sa odpustia alebo nevyberú inak splatné vládne príjmy.
(46)
Subvencia je špecifická a napadnuteľná, pretože výhoda subvencie sa konkrétne obmedzuje na zoznam hospodárskych odvetví. Prístup k subvencii je navyše obmedzený na určité podniky pôsobiace v určitých odvetviach. Navyše subvencia nespĺňa požiadavky nešpecifickosti podľa článku 4 ods. 2 písm. b) základného nariadenia vzhľadom na počet a kvalitu obmedzení uplatniteľných na určité odvetvia, a to najmä vzhľadom na tie obmedzenia, ktoré obmedzujú subvencovanie na určité druhy podnikov alebo ktoré úplne vylučujú určité odvetvia.
(47)
Akvakultúra je výslovne určené v prílohe 2A nariadenia ako jedna z činností, ktoré môžu využívať tento typ oslobodenia od dane. V prílohe 4 k vyhláške sa uvádza zoznam odvetví, ktoré nemôžu využívať žiadny stimul obsiahnutý v tejto schéme.
(48)
Preto podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia sa subvencie uvedené v predchádzajúcom texte považujú za finančný príspevok vlády, ktorý prináša výhodu príjemcom.
3.5. Výpočet výšky subvencie
(49)
Výhody v rámci schém uvedených v predchádzajúcom texte využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný.
4. Priame subvencie pre výrobcov pstruhov
4.1. Úvod
(50)
Priame subvencie na kg vyrobených pstruhov predstavujú hlavnú subvenčnú schému zvýhodňujúcu príslušný výrobok. Tieto subvencie sa každý rok revidujú v rámci ročného preskúmania poľnohospodárskych subvencií.
4.2. Právny základ
(51)
Právnym základom priamych subvencií sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4463 o poľnohospodárskych subvenciách v roku 2013 zo 7. marca 2013 uverejnená v úradnom vestníku č. 28612 8. apríla 2013 (so spätnou účinnosťou od 1. januára 2013).
4.3. Zistenia prešetrovania
(52)
Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia priamych subvencií pre produkciu pstruhov. Zistilo sa, že počas obdobia prešetrovania výška subvencie na kg pstruhov bola stanovená na 0,65 TL/kg v prípade výroby do 250 ton za rok. Polovičná suma (0,325 TL/kg) bola sa poskytovala v prípade výroby v objeme od 251 do 500 ton/rok a v prípade výroby presahujúcej 500 ton sa neposkytovali žiadne subvencie. Subvencia sa poskytovala výrobcom príslušného výrobku s licenciou vydanou ministerstvom potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat.
(53)
Pred uskutočnením akejkoľvek platby museli byť výrobcovia registrovaní v registračnom systéme pre akvakultúru ministerstva potravinárstva, poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat. Na týchto výrobcov sa vzťahujú pravidelné a neohlásené kontrolné návštevy.
(54)
Tri zo štyroch skupín spoločností zaradených do vzorky využívali počas obdobia prešetrovania priame subvencie, pretože samy chovali pstruhy. Najväčšia skupina, Ternaeben, však pstruhy nechovala, ale kupovala ich (väčšinou živé pstruhy a mrazené celé ryby) od neprepojených chovateľov na ďalšie spracovanie. Preto nedostala žiadne priame subvencie. V dôsledku toho vznikla otázka, či sa výhoda priamych subvencií vzťahovala aj na Ternaeben a ďalšie tri spoločnosti zaradené do tej istej vzorky, ktoré pstruhy nielen chovali, ale ich v určitom množstve aj nakupovali od neprepojených spoločností na ďalšie spracovanie.
(55)
V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje, že príslušný výrobok zahŕňa priamo subvencované suroviny, konkrétne živé pstruhy, ako aj nadväzujúce výrobky (čerstvé, mrazené celé ryby, filé, údené pstruhy). Keďže výroba živých pstruhov dúhových je subvencovaná a prakticky všetci chovatelia pstruhov v Turecku využívali túto schému, všetci výrobcovia príslušného výrobku (t. j. živý pstruh a nadväzujúce výrobky) mali výhodu z tejto schémy priamych subvencií, a to bez ohľadu na to, či sami chovali pstruhov alebo ich nakupovali na účely ďalšieho spracovania.
(56)
Výhodu pre výrobcov príslušného výrobku možno v každom prípade preukázať. V tejto súvislosti Komisia porovnala náklady chovu pstruhov troch spoločností zaradených do vzorky, ktoré samy chovajú pstruhy (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s nákupnou cenou živých alebo chladených rýb od neprepojených dodávateľov. Komisia zistila, že v prípade všetkých troch spoločností bola nákupná cena živých alebo chladených rýb nižšia ako priemerné náklady na chov.
(57)
Pokiaľ ide o skupinu Ternaeben, Komisia porovnala priemerné náklady chovu troch ďalších spoločností zaradených do vzorky (vrátane primeraného a konzervatívneho objemu predaja, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku) s individuálnou priemernou nákupnou cenou, za ktorú skupina Ternaeben nakupovala chladené alebo živé ryby. Zistilo sa, že priemerné náklady na chov ostatných troch spoločností zaradených do vzorky boli vyššie, ako priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben. Komisia konštatovala, že priemerná nákupná cena skupiny Ternaeben zodpovedala cene ostatných spoločností zaradených do vzorky.
(58)
Preto sa Komisia domnieva, že spoločnosti zaradené do vzorky profitovali zo schémy priamych subvencií aj v rozsahu, v akom nakupovali pstruhy od neprepojených spoločností.
(59)
Podľa navrhovateľa sa mimoriadne podporné platby poskytovali na ekologickú výrobu pstruhov a na jednotku výroby mladých rýb. Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia mimoriadnych podporných platieb na ekologickú výrobu pstruhov. Zistilo sa však, že v Turecku existovala iba jedna spoločnosť s ekologickou výrobou pstruhov, ale táto spoločnosť nedávno zbankrotovala. V dôsledku toho neboli počas obdobia prešetrovania poskytnuté žiadne subvencie na ekologickú výrobu pstruhov.
(60)
Okrem toho Komisia zistila, že v roku 2012 existovala osobitná podpora na výrobu mladých rýb, ale od roku 2013 sa od tejto podpory upustilo, keďže úroveň výroby mladých rýb v Turecku už spĺňala potreby trhu.
4.4. Záver
(61)
Na základe zistení prešetrovania Komisia predbežne dospela k záveru, že uvedený verejný príspevok má formu priameho grantu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia, a teda sa ním poskytuje priama výhoda tureckým výrobcom podľa článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Ide o poskytovanie „výhody“, pretože priame financovanie (grant) poskytujú verejné orgány bez akýchkoľvek úrokov alebo licenčných poplatkov. Takéto bezplatné finančné prostriedky nie sú zvyčajne dostupné na trhu.
(62)
Táto schéma priamych subvencií je špecifická a napadnuteľná v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, keďže prístup k subvencii je obmedzený len na určité podniky. V rámci tejto subvenčnej schémy sú výslovne uvedené podniky pôsobiace v oblasti akvakultúry a pstruh je jasne označený ako jeden z druhov, na ktoré sa vzťahuje táto subvenčná schéma. Tento priamy grant je špecifický, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k týmto grantom na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry.
4.5. Výpočet výšky subvencie
(63)
Celková výhoda pre každú spoločnosť bola vyjadrená ako priemerná výška priamej subvencie získanej počas obdobia prešetrovania na vlastný chov živých rýb a priemerná výška subvencie poskytnutej VT vypočítaná ako podiel celkovej výšky poskytnutých subvencií na nakúpené živé ryby a celkového množstva produkcie pstruhov v Turecku.
(64)
V nasledujúcej tabuľke sa uvádza predbežne stanovená výšky výhody pre vyššie uvedené granty, pričom za výhodu sa považuje suma prijatá v období prešetrovania príslušnými spoločnosťami.
Priame a nepriame subvencie
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované úvery
5.1. Úvod
(65)
Niektoré verejné a súkromné subjekty poskytli preferenčné úvery spoločnostiam pôsobiacim v odvetví akvakultúry. Hlavné takéto subjekty sú uvedené nižšie.
(66)
Poľnohospodárske úverové družstvá (ďalej len „PÚD“) sú súkromnoprávnymi subjektmi, ktoré zriadili poľnohospodárski výrobcovia (t. j. fyzické osoby alebo právnické osoby, ktoré sa podieľajú na poľnohospodárskej výrobe) v Turecku s cieľom podporiť svoje finančné potreby v rámci podnikania.
(67)
Poľnohospodárska banka Tureckej republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi alebo „Ziraat Bankasi“) je štátom vlastnená banka a verejný orgán, ktorého akcie sú plne vo vlastníctve podsekretariátu štátnej pokladnice. Ako sa uvádza nižšie v odôvodnení 70, banka Ziraat Bankasi poskytuje v rámci vládneho programu, ktorý sa uplatňoval aj počas obdobia prešetrovania, preferenčné úvery pre odvetvie akvakultúry s cieľom podporiť poľnohospodársku výrobu a podnikanie v oblasti poľnohospodárstva. V tejto súvislosti Rada ministrov každoročne určuje trvanie, postupy a zásady programu a štátna pokladnica uhrádza banke Ziraat Bankasi zostávajúce platby úrokov (zodpovedajúce rozdielu medzi komerčnou a zníženou úrokovou sadzbou). Preto sa má ta to, že na banku Ziraat Bankasi bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán.
(68)
Organizácia pre rozvoj malých a stredných podnikov (KOSGEB) je verejný orgán, ktorého úlohou je zvýšiť účasť malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) na hospodárskom a sociálnom rozvoji prostredníctvom poskytovania kvalitných služieb a podpory s cieľom posilniť ich konkurencieschopnosť a podporiť kultúru podnikania. Organizácia KOSGEB spadá do právomoci ministerstva vedy, priemyslu a technológie a je čiastočne nezávislá.
(69)
Türk Eximbank (ďalej len „Eximbanka“) bola zriadená tureckou vládou 21. augusta 1987 vyhláškou č. 87/11914 na základe zákona č. 3332 a je v plnej miere štátom vlastnenou bankou a verejným orgánom pôsobiacim ako hlavný nástroj tureckej vlády na podporu udržateľnej stratégie vývozu Turecka. Vláda poverila Eximbanku podporou zahraničného obchodu a tureckých dodávateľov/investorov pôsobiacich v zahraničí s cieľom zvýšiť vývoz tureckých podnikov a posilniť ich medzinárodnú konkurencieschopnosť. Preto sa má za to, že na Eximbanku bola prenesená vládna právomoc a preto sa považuje za verejný orgán.
5.2. Právny základ
(70)
Právnym základom subvencovaných úverov sú tieto akty: turecká vyhláška č. 2013/4271 zo 16. februára 2013 o predĺžení nízkoúročených investičných úverov a obchodných úverov poskytovaných bankou Ziraat Bankasi a PÚD v roku 2013 (uverejnená v úradnom vestníku č. 28561), turecká vyhláška č. 2010/27612 týkajúca sa úverov s nulovými úrokovými sadzbami pre MSP (uverejnená v úradnom vestníku 15. júna 2010) a turecký zákon č. 3332 o vývozných úveroch Eximbanky, tureckej banky poskytujúcej vývozné úvery [uverejnený 31. marca 1987 v úradnom vestníku č. 19417 (bis)].
5.3. Zistenia z prešetrovania
(71)
Preferenčné úvery poskytované Eximbankou a organizáciou KOSGEB boli prešetrované na základe súvisiacich obvinení uvedených v podnete týkajúcich sa subvencovaných úverov. Prešetrovanie potvrdilo existenciu nízkoúročených úverov. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa však nezistilo, že by mal výhodu z akéhokoľvek úveru poskytnutého PÚD.
(72)
Komisia zistila, že jedna spoločnosť zaradená do vzorky získala štyri preferenčné úvery od banky Ziraat Bankasi podľa ustanovení vyhlášky č. 4271/2013. V rámci rozsahu úverov v oblasti akvakultúry banka Ziraat Bankasi rozšírila investičné úvery na nákup strojov a zariadení. Banka navyše ďalej rozšírila prevádzkové úvery s cieľom financovať prevádzkové náklady.
(73)
Okrem preferenčných úverov od banky Ziraat Bankasi jedna zo spoločností zaradených do vzorky využila úver s nulovou úrokovou sadzbou podľa dekrétu č. 2010/27612, na základe ktorého KOSGEB spravuje rôzne programy na podporu MSP. MSP pôsobiace v odvetví akvakultúry sú oprávnené zúčastniť sa týchto podporných programov.
(74)
Okrem toho sa pri prešetrovaní zistilo, že dve spoločnosti zaradené do vzorky získali dva resp. šesť nízkoúročených úverov od Eximbanky. Zástupcovia Eximbanky potvrdili počas overovacej návštevy, ktorá sa uskutočnila s VT, že Eximbanka poskytuje úvery tureckým vývozcom za lepších podmienok, ako sú podmienky všeobecne dostupné na trhu.
5.4. Záver
(75)
Uvedené nízkoúročené úvery sa dočasne považujú za subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia.
(76)
Na základe zistení prešetrovania Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá príjemcovi má formu zľavy na úrokových sadzbách úverov uzatvorených na účely akvakutúrnej výroby. Táto schéma, ktorú predstavujú štátom podporované úvery, zvýhodňuje príjemcu úverov, keďže takéto úvery sa poskytujú za finančných podmienok, ktoré neodrážajú trhové podmienky pre úvery s porovnateľnú splatnosťou. Pre tieto úvery platia nižšie úrokové sadzby ako sadzby na trhu.
(77)
Tieto schémy sú špecifické v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože orgány poskytujúce pomoc alebo právne predpisy, na ktorých základe tieto orgány konajú, výslovne obmedzujú prístup k nim len na určité podniky.
(78)
Všetky uvedené úvery sa preto považujú za napadnuteľné subvencie, ktorými sa poskytuje výhoda a ktoré sú špecifické v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.
5.5. Výpočet výšky subvencie
(79)
V článku 6 písm. b) základného nariadenia sa stanovuje, že výhoda z preferenčných úverov sa má vypočítať ako rozdiel medzi sumou uhradeného úroku a sumou, ktorá by sa uhradila za porovnateľný komerčný úver, ktorý by spoločnosti mohli získať na trhu. Ako referenčná hodnota sa použila vážená priemerná úroková sadzba tureckých úverov za obdobie prešetrovania určená pomocou elektronickej platformy obchodovania Bloomberg (WAIRCOMM Index).
(80)
Výhoda sa pre obdobie prešetrovania vypočítala ako rozdiel medzi skutočne uhradenými úrokmi počas obdobia prešetrovania a úrokom, ktorý by sa uhradil na základe referenčnej hodnoty.
(81)
Subvenčné rozpätia vypočítané pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na základe tejto metodiky sú:
Preferenčné úvery
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného
6.1. Úvod
(82)
Zákon o poistení v poľnohospodárstve a nariadenie o vykonávacích zásadách poľnohospodárskeho poistného poolu stanovujú zámer vlády poskytovať výrobcom pstruhov poistné krytie proti všetkým stratám na zásobách a hospodárskom odlove vzhľadom na mnohé možné choroby, prírodné katastrofy, nehody atď.
(83)
Typy poistenia, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool, sú i) poistenie plodín, ii) poistenie skleníkov, iii) poistenie veľkého dobytka, iv) poistenie malého dobytka, v) poistenie hydiny a vi) poistenie v odvetví akvakultúry.
6.2. Právny základ
(84)
Právnym základom tohto programu je zákon č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a turecká vyhláška č. 2012/4138 z 23. januára 2013 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (uverejnená v úradnom vestníku č. 28537).
6.3. Zistenia z prešetrovania
(85)
Pri prešetrovaní sa potvrdila existencia tejto subvenčnej schémy. Podľa článkov 12 a 13 zákona č. 5363 o poistení v poľnohospodárstve a vyhlášky č. 2012/4138 o rizikách, výrobkoch a regiónoch, na ktoré sa vzťahuje poľnohospodársky poistný pool a sadzby podpory poistného (ďalej len „vyhláška č. 2012/4138“), výrobcovia výrobkov akvakultúry môžu využiť podporu poistného podľa článku 1/6 vyhlášky č. 2012/4138.
(86)
Spoločnosť, ktorá sa chce podieľať na poľnohospodárskom poistnom poole, predloží návrh poistenia, o ktoré by mala záujem. Poľnohospodársky poistný pool následne vykoná hodnotenie rizík týkajúcich sa spoločnosti a ponúkne jej poistku vrátane výšky poistného. Ak spoločnosť pôsobiaca v odvetví poľnohospodárstva akceptuje ponuku, vláda uhradí polovicu poistného.
(87)
Komisia zistila, že poľnohospodári v Turecku vo všeobecnosti nepoisťujú svoje výrobky. Len jedna zo spoločností zaradených do vzorky využívala v rámci obdobia prešetrovania štátny program podpory poistného (počas 3 mesiacov). Potom prešla ku súkromnému poisťovateľovi.
6.4. Záver
(88)
Výhody poskytované v rámci tejto schémy majú formu zníženia finančných nákladov vyplývajúcich z poistenia živých akvakultúrnych zvierat. Táto schéma predstavuje subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia vo forme priameho grantu vlády pre výrobcov pstruhov a „finančný príspevok“ v zmysle základného nariadenia, pretože príjemca subvencie má výhodu zo zvýhodneného poistného, ktorého výška je výrazne nižšia ako úroveň poistného dostupného na trhu a pokrývajúceho porovnateľné riziká. Prostredníctvom tejto schémy sa poskytuje výhoda v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Výhoda sa rovná rozdielu medzi poistným ponúkaným na základe komerčných poistiek a subvencovaným poistným.
(89)
Táto subvencia je špecifická, keďže orgán poskytujúci subvencie, ako aj právne predpisy, na základe ktorých tento orgán koná, výslovne obmedzujú prístup k tomuto grantu na podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry, pričom subvencia je výslovne zameraná na riziká, ktorým sú vystavení výrobcovia v odvetví akvakultúry.
6.5. Výpočet výšky subvencie
(90)
Výhody vyplývajúce z tejto schémy využívala jedna spoločnosť. Prínos pre spoločnosť sa však považuje za zanedbateľný.
6.6. Subvencovanie poradenských služieb
(91)
Táto schéma je zameraná na poskytovanie potrebných znalostí a know-how pre výrobcov v odvetví akvakultúry s cieľom modernizovať výrobu, zvýšiť produkciu a zlepšiť efektivitu. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z tejto schémy.
6.7. Subvencie na pohonné hmoty a vyradenie rybárskych plavidiel
(92)
Tieto subvencie sú spojené s nákupom pohonných hmôt pre rybárske plavidlá alebo s vyradením rybárskych plavidiel. Tieto subvenčné platby konkrétne zvýhodňujú rybolovné činnosti. Ani u jedného z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa nezistilo, že by mal počas obdobia prešetrovania výhodu z týchto subvencií.
6.8. Záver k subvencovaniu
(93)
Komisia vypočítala výšku napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia pre prešetrované spoločnosti podľa jednotlivých schém a sčítala tieto hodnoty, aby vypočítala celkovú výšku subvencie pre každú skupinu počas obdobia prešetrovania.
(94)
Na výpočet celkových subvenčných rozpätí uvedených ďalej v texte Komisia najskôr vypočítala percentuálny pomer subvencovania, čo je podiel výšky subvencií na celkovom obrate spoločnosti. Toto percentuálne vyjadrenie sa následne použilo na výpočet subvencie poskytnutej na vývoz príslušného výrobku do Únie počas obdobia prešetrovania.
(95)
Následne sa vypočítala výška subvencie na ekvivalent celej ryby príslušného výrobku vyvezeného do Únie počas obdobia prešetrovania a rozpätia, uvedené ďalej v texte, vypočítané ako percento hodnoty CIF (cost, insurance, freight - náklady, poistenie a prepravné) toho istého vývozu na ekvivalent celej ryby.
(96)
Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky Komisia vypočítala vážené priemerné subvenčného rozpätie. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(97)
V prípade všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov Komisia stanovila subvenčné rozpätie na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 28 základného nariadenia. Na tento účel Komisia určila úroveň spolupráce vyvážajúcich výrobcov. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyjadrený ako pomer z celkového objemu vývozu (podľa dovozných štatistik Eurostatu) z príslušnej krajiny do Únie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto prípade vysoká, pretože dovezený objem spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov predstavoval viac ako 80 % celkového vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania. Preto sa Komisia rozhodla stanoviť zvyškové subvenčné rozpätie na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie subvenčné rozpätie.
Názov spoločnosti
Subvenčné rozpätie
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Vážený priemer vzorky
8,2 %
Subvenčné rozpätie pre celú krajinu
9,7 %
D. UJMA
1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii
(99)
Podobný výrobok vyrábalo v Únii počas obdobia prešetrovania viac ako 700 výrobcov. Títo výrobcovia predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 8 ods. 1 základného nariadenia.
(100)
Celková výroba Únie počas obdobia prešetrovania sa na základe údajov, ktoré poskytli vnútroštátne a európske združenia výrobcov a jednotlivé spoločností, odhadla na približne 170 miliónov kg „ekvivalentov celých rýb“ (ďalej len „ECR“). Ako sa uvádza v odôvodnení 10, do vzorky boli zaradení deviati výrobcovia z Únie, ktorí predstavovali viac ako 12 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii.
2. Spotreba v Únii
(101)
Komisia stanovila spotrebu v Únii na základe odhadovaného celkového objemu predaja výrobcov z Únie na trhu Únie a na základe celkového objemu dovozu, pričom sa vychádzalo z údajov Eurostatu.
(102)
Celkový objem predaja výrobcov z Únie sa odhadol podľa odôvodnenia 130.
(103)
Pokiaľ ide o objem dovozu, Eurostat oznamuje čistú hmotnosť pre 6 rôznych kódov KN - živé, čerstvé, chladené, mrazené a/alebo údené, vo forme celých alebo vypitvaných rýb alebo filé. Čisté hmotnosti boli na účely porovnania prevedené na ECR vydelením dovozeného množstva zaznamenaného Eurostatom koeficientmi prepočtu uvedenými nižšie. Tieto koeficienty prepočtu boli uvedené v podnete a bežne sa používajú v tomto výrobnom odvetví.
Tabuľka 1
Koeficienty prepočtu
Úprava výrobku
Koeficient
Živé
1,00
Čerstvé/chladené/mrazené (vypitvané)
0,85
Filé: Čerstvé/chladené/mrazené
0,47
Filé: Údené
0,40
(104)
Príslušné číselné znaky KN sa vzťahujú aj na iné druhy pstruhov, ktoré nie sú zahrnuté do rozsahu tohto prešetrovania, ako napríklad Salmo trutta, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita a Oncorhynchus gilae. Prešetrovaním sa však zistilo, že iné druhy ako príslušný výrobok sa nevyrábali v Turecku, alebo sa vyrábali len v zanedbateľných množstvách. Toto zistenie sa opieralo o informácie, ktoré poskytlo turecké výrobné odvetvie Federácii európskych výrobcov v oblasti akvakultúry („FEAP“) a o iné verejné zdroje informácií (8), ktoré boli v prípade možnosti krížovo overené s príslušnými oficiálnymi tureckými štatistickými údajmi. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že štatistické údaje Eurostatu poskytovali dostatočne spoľahlivé a úplné údaje o dovoze.
(105)
Podľa zistení bola spotreba v Únii stabilná od roku 2010 do roku 2011. Medzi rokom 2011 a 2012 sa znížila o 5 % a od roku 2012 do obdobia prešetrovania ďalej klesla o 7 %. Počas posudzovaného obdobia sa spotreba celkovo znížila o 12 %.
Tabuľka 2
Spotreba v Únii (v ECR)
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Celková spotreba v Únii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat.
3. Dovoz z príslušnej krajiny
3.1. Objem a trhový podiel dovozu z príslušnej krajiny
(106)
Ako sa uvádza v odôvodnení 103, Komisia stanovila objem dovozu, vyjadrený v kg ECR, na základe údajov Eurostatu. Trhový podiel dovozu bol stanovený na základe objemu dovozu z Turecka a celkovej spotreby v Únii.
(107)
Dovoz z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjal takto:
Tabuľka 3
Objem dovozu (kg ECR) a trhový podiel
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem dovozu z Turecka (v kg ECR)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Trhový podiel
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat.
(108)
Napriek poklesu spotreby objem dovozu príslušného výrobku do Únie počas posudzovaného obdobia neustále rástol a celkovo sa zvýšil o 72 %. To viedlo ku zvýšeniu korešpondujúceho trhového podielu z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania (t. j. zvýšenie o 8 percentuálnych bodov alebo o 95 % počas posudzovaného obdobia).
3.2. Ceny dovozu z príslušnej krajiny a cenové podhodnotenie
(109)
Komisia stanovila priemerné ceny dovozu na základe údajov Eurostatu vydelením celkového objemu dovozu z Turecka vyjadreného v kg ECR celkovou hodnotou tohto dovozu. Cenové podhodnotenie dovozu sa stanovilo na základe údajov vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(110)
Priemerná dovozná cena z príslušnej krajiny do Únie sa vyvíjala takto:
Tabuľka 4
Dovozné ceny (EUR/kg ECR)
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat.
(111)
Priemerná dovozná cena príslušného výrobku vzrástla o 8 % medzi rokmi 2010 a 2012 a následne sa znížila o 3 % medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania. Celkovo sa priemerná dovozná cena počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %.
(112)
Komisia stanovila cenové podhodnotenie počas obdobia prešetrovania tak, že porovnala: a) vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov od výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu; s b) príslušnými váženými priemernými cenami jednotlivých druhov výrobkov od vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie, stanovenými na základe cien CIF (náklady, poistenie, prepravné).
(113)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo pre jednotlivé druhy pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s primeranými úpravami, a po odpočítaní zliav a zrážok. Výsledok porovnania bol vyjadrený ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania. Z porovnania vyplynulo, že dovoz z príslušnej krajiny vykazuje na trhu Únie vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia v rozmedzí 5 % až 18 %.
(114)
Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky tvrdil, že Komisia mala riadne zohľadniť všetky rozdiely v úrovni obchodovania. Z prešetrovania však vyplynulo, že medzi výrobcami z Únie zaradenými do vzorky a vyvážajúcimi výrobcami z Turecka neexistovali rozdiely v úrovni obchodovania. Tento argument by sa preto mal zamietnuť.
(115)
Egejské združenie vývozcov (zastupujúce tureckých vývozcov) a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že výrobné odvetvie Únie sa zameralo hlavne na ekologickú výrobu pstruhov a výrobu ružových pstruhov, ktoré majú v porovnaní s pstruhmi vyvezenými z Turecka výraznú cenovú prirážku. Preto tvrdili, že ceny nie sú porovnateľné. Ako sa však uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. V dôsledku toho sa riadne zohľadnili akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku.
(116)
Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie používalo odlišné výrobné procesy, ktoré mali za následok odlišné optické a senzorické vlastností a rozdiely v trvanlivosti. Tvrdilo sa, že pstruhy vyrábané výrobným odvetvím Únie mali odlišné váhové rozpätia v porovnaní so pstruhmi vyrábanými v Turecku. Všetky tieto okolnosti mali údajne vplyv na porovnanie cien a mali by sa preto vziať do úvahy. Nebol však poskytnutý žiadny dôkaz na podporu týchto tvrdení a ani dôkazy získané počas prešetrovania nepodporili tieto tvrdenia. Ako sa uvádza v odôvodnení 113, cenové porovnania sa vykonali podľa jednotlivých druhov pre transakcie na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby s náležitou úpravou. Akékoľvek cenové rozdiely vyplývajúce z rôznych druhov výrobku sa riadne zohľadnili.
(117)
Preto by sa tvrdenia predložené v tejto súvislosti mali zamietnuť.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
4.1. Všeobecné poznámky
(118)
V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie dosahu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(119)
Ako sa uvádza v odôvodnení 10, výber vzorky sa použil na stanovenie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(120)
Na účely stanovenia ujmy Komisia rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. Komisia vyhodnotila makroekonomické ukazovatele na základe údajov, ktoré boli uvedené v podnete, popr. ktoré poskytli federácia FEAP a Eurostat. Údaje týkajúce sa všetkých výrobcov z Únie. Komisia vyhodnotila mikroekonomické ukazovatele na základe údajov z odpovedí na dotazník, ktoré zaslali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. Údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky. V prípade oboch súborov údajov sa konštatovalo, že sú reprezentatívne z hľadiska hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie.
(121)
Makroekonomické ukazovatele sú: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, trhový podiel, rast, zamestnanosť, produktivita a veľkosť subvenčného rozpätia.
(122)
Mikroekonomické ukazovatele sú: priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, rentabilita, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál.
4.2. Makroekonomické ukazovatele
4.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(123)
Údaje týkajúce sa objemu výroby výrobného odvetvia Únie boli získané od federácie FEAP a navrhovateľa. Údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé ryby odlovené v každom členskom štáte. Keďže údaje federácie FEAP pokrývali len určitú časť obdobia prešetrovania, boli doplnené na základe odhadov navrhovateľa. Keďže údaje federácie FEAP sa zhromažďujú na základe kritéria „z farmy“ a vzťahujú sa na živé odlovené ryby a keďže sa malo zabrániť dvojitému započítaniu, podiel dovozu zo všetkých zdrojov určeného na opätovné spracovanie (približne 20 % celkového objemu dovozu, s výnimkou úpravy „údený“, na základe informácií, ktoré poskytli vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky vo svojich odpovediach na dotazník) bol pridaný k výrobe živých rýb v EÚ.
(124)
Celková výroba v Únii, výrobná kapacita a využitie kapacity sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 5
Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem výroby (v kg ECR)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobná kapacita (v kg ECR)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Miera využitia kapacít
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky a vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, Eurostat.
(125)
Počas posudzovaného obdobia sa výroba každý rok znižovala. V období prešetrovania sa výroba v porovnaní s rokom 2010 znížila o 19 %. Tento pokles bol výraznejší ako pokles spotreby počas posudzovaného obdobia.
(126)
Výrobná kapacita sa odhadla vydelením objemu výroby mierou využitia kapacít výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(127)
Počas posudzovaného obdobia sa výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie znížila o 17 %. Zo zistení prešetrovania vyplýva, že viacero výrobcov z Únie zatvorilo svoje výrobné prevádzky počas posudzovaného obdobia, čím sa znížila celková výrobná kapacita Únie.
(128)
Miera využitia kapacít výrobcov z Únie bola približne 75 % počas posudzovaného obdobia, pričom medzi rokom 2010 a koncom obdobia prešetrovania klesla o 1 percentuálny bod.
4.2.2. Objem predaja a trhový podiel
(129)
Objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 6
Objem predaja a trhový podiel
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem predaja na trhu Únie (kg ECR)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Trhový podiel
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky, Eurostat.
(130)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa stanovil odpočítaním vývozného predaja výrobného odvetvia Únie od celkového objemu výroby (ako sa uvádza v odôvodnení 123).
(131)
Objem vývozného predaja bol určený na základe údajov Eurostatu a prevedený na kg ECR. Iné druhy pstruhov prípadne zaradené do kódov KN boli považované za zanedbateľné, pretože neboli vyrobené v Únii alebo boli vyrobené iba vo veľmi malých množstvách. Preto sa usúdilo, že Eurostat poskytol dostatočne spoľahlivé údaje o vývoze pstruha dúhového počas posudzovaného obdobia.
(132)
Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania objem predaja výrobného odvetvia Únie konštante klesal a celkovo počas posudzovaného obdobia klesol o 20 %. Tento negatívny trend bol výraznejší ako pokles v celkovej spotrebe v tom istom období, ktorý je opísaný v odôvodnení 105.
(133)
V dôsledku toho sa trhový podiel výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia znižoval a celkovo v tomto období klesol o 8 percentuálnych bodov. Ako sa uvádza v odôvodnení 108, za rovnaké obdobie sa dovoz z Turecka zvýšil o 72 % a zodpovedajúci podiel na trhu vzrástol o 8 percentuálnych bodov, čo zodpovedá strate trhového podielu výrobného odvetvia Únie.
4.2.3. Rast
(134)
Od roku 2011 do konca obdobia prešetrovania spotreba v Únii klesala. Napriek poklesu dopytu na trhu v Únii sa dovoz z Turecka takmer zdvojnásobil, čo malo za následok nárast trhového podielu počas posudzovaného obdobia. Výrobné odvetvie Únie teda stratilo časť svojho trhového podielu, zatiaľ čo podiel príslušného dovozu na zmenšujúcom sa trhu Únie narástol. V rovnakom čase objem výroby výrobného odvetvia Únie klesol viac ako sa zmenšil trh, zatiaľ čo objem tureckého dovozu vzrástol tak v absolútnom, ako aj v relatívnom vyjadrení.
4.2.4. Zamestnanosť a produktivita
(135)
Zamestnanosť a produktivita sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 7
Zamestnanosť a produktivita
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Počet zamestnancov
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg ECR na zamestnanca)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnet, federácia FEAP, údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(136)
Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie sa odhadla na základe celkového objemu výroby vydeleného produktivitou výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Vzhľadom na zníženie objemu výroby (tabuľka 5), úroveň zamestnanosti výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila o 22 %.
(137)
Keďže zamestnanosť klesala rýchlejším tempom ako objem výroby, odhadovaná produktivita na zamestnanca meraná ako výroba v kg ECR na zamestnanca, sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 5 %.
4.2.5. Výška napadnuteľných subvencií a zotavenie po subvencovaní alebo dumpingu v minulosti
(138)
Všetky subvenčné rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Pokiaľ ide o dosah veľkosti napadnuteľných subvencií na výrobné odvetvie Únie, možno ho vzhľadom na objem a ceny dovozu z Turecka považovať za nezanedbateľný.
(139)
Keďže toto je prvé antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa príslušného výrobku, nie sú dostupné údaje na posúdenie dosahov možného subvencovania alebo dumpingu v minulosti.
4.3. Mikroekonomické ukazovatele
4.3.1. Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny
(140)
Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky pre neprepojených zákazníkov v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:
Tabuľka 8
Predajné ceny v Únii
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Priemerné jednotkové predajné ceny pre neprepojených zákazníkov (EUR/kg ECR)
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové výrobné náklady (EUR/kg ECR)
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(141)
Priemerná jednotková predajná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky najskôr vzrástla z 2,76 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,91 EUR v roku 2011 a následne sa znížila na 2,89 EUR v roku 2012, aby sa opäť zvýšila na 2,95 EUR v období prešetrovania. Celkovo sa priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 7 %. Toto zvýšenie však nebolo dostatočné na zvládnutie paralelného zvýšenia výrobných nákladov o 9 % počas rovnakého obdobia. V dôsledku toho priemerná jednotková čistá predajná cena klesla počas obdobia prešetrovania pod jednotkové výrobné náklady.
(142)
Výrobné náklady výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa zvýšili z 2,73 EUR za kg ECR v roku 2010 na 2,84 EUR v roku 2011. V roku 2012 bolo pozorované mierne zvýšenie na 2,89 EUR. K vyššiemu nárastu na 2,98 EUR došlo v období prešetrovania, keď výrobné náklady prekročili priemerné jednotkové predajné ceny, čím sa výroba Únie stala celkovo nerentabilnou. Najdôležitejším prvkom výrobných nákladov sú náklady na krmivo (rybia múčka a rybí olej), náklady na energiu a náklady na ikru alebo mladé ryby, ktoré sa počas posudzovaného obdobia zvýšili, čo sa premietlo do zvýšenia priemerných výrobných nákladov.
4.3.2. Náklady práce
(143)
Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 9
Priemerné náklady práce na zamestnanca
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(144)
Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania sa priemerné náklady práce na zamestnanca pre výrobcov z Únie zaradených do vzorky zvýšili o 4 %. Toto celkové zvýšenie počas posudzovaného obdobia je pomerne nízke a v každom prípade nižšie ako všeobecné zvýšenie nákladov práce (7,5 %) (9) a miera inflácie (9,6 %) (10) v Únii počas rovnakého obdobia.
4.3.3. Zásoby
(145)
Pstruh je výrobok podliehajúci skaze a jeho trvanlivosť je kratšia ako dva týždne. Vzhľadom na to, že výrobcovia z Únie zaradení do vzorky neuchovávajú po odlove žiadne zásoby pstruha a ani v žiadnej významnej miere nezmrazujú svoje výrobky, úroveň zásob sa nepovažuje za užitočný ukazovateľ ujmy v tomto prešetrovaní.
4.3.4. Rentabilita, peňažné toky, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál
(146)
Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
Tabuľka 10
Rentabilita, peňažné toky, investície a návratnosť investícií
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Rentabilita predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peňažné toky (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investície (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnosť investícií
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: Údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(147)
Komisia stanovila rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky pomocou čistého zisku pred zdanením z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreného ako percentuálny podiel obratu tohto predaja. V rokoch 2010 a 2011 sa rentabilita mierne zvýšila, ale zostala na nízkej úrovni, len o niečo nad nulovou úrovňou. Situácia sa ďalej zhoršila v roku 2012, keď rentabilita dosiahla negatívnu úroveň, ako aj počas obdobia prešetrovania, keď sa straty ešte prehĺbili. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 142, dôvodom boli rastúce výrobné náklady, pričom výrobné odvetvie Únie nemohlo zvýšiť svoje ceny zodpovedajúcim spôsobom. Počas príslušného obdobia niekoľko výrobcov z Únie ukončilo svoju činnosť.
(148)
Čisté peňažné toky predstavujú schopnosť výrobcov z Únie financovať svoju činnosť. Čisté peňažné toky sa zvyšovali od roku 2010 do roku 2011, ale následne poklesli. Medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania hlboko klesli, následkom čoho boli celkové kumulované peňažné toky za príslušné obdobie negatívne. Vo všeobecnosti platí, že negatívny vývoj peňažných tokov vyplýva z klesajúceho trendu rentability, hoci záporné peňažné toky v roku 2010 a významný pokles medzi rokom 2012 a obdobím prešetrovania bol takisto spôsobený investíciami v rámci konsolidačného úsilia, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 149.
(149)
Investície sa medzi rokmi 2010 a 2012 len mierne zvýšili, pričom došlo k výraznému zvýšeniu v období prešetrovania. Investície súviseli s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a/alebo s konsolidáciu prepojených spoločností, netýkali sa však nahradenia existujúcich aktív alebo nákupu ďalších a/alebo nových zariadení. Najvyššia úroveň investícií, ktorá bola zaznamenaná práve v období prešetrovania, preto súvisela v prvom rade s konsolidáciou. Túto skutočnosť potvrdzuje aj to, že celková výrobná kapacita sa počas posudzovaného obdobia znížila o 17 %.
(150)
Návratnosť investícií je percentuálne vyjadrenie podielu zisku na čistej účtovnej hodnote investícií. Návratnosť investícií mala rovnaký trend ako rentabilita, t. j. od roku 2010 do roku 2011 sa síce zvyšovala, ale ostávala tesne nad nulovou úrovňou. Následne návratnosť investícií klesla a v roku 2012 dosiahla zápornú hodnotu. Počas obdobia prešetrovania došlo k ešte väčšiemu poklesu. Tento negatívny vývoj spôsobila skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie nemohlo napriek zvyšujúcim sa nákladom zvýšiť svoje ceny.
(151)
Pokiaľ ide o schopnosť získať kapitál, zhoršenie schopnosti výrobcov z Únie zaradených do vzorky generovať hotovosť pre podobný výrobok oslabovalo ich finančnú situáciu tým, že dochádzalo k znižovaniu interne vytváraných zdrojov. Pokiaľ ide o financovanie od bánk, spoločnosti sa stretávali s rastúcimi ťažkosťami týkajúcimi sa bankového financovania. Prešetrovaním sa zistilo, že vo všeobecnosti došlo ku zhoršeniu schopnosti získať kapitál.
5. Záver o ujme
(152)
Prešetrovaním sa v tejto fáze jasne preukázalo, že odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Ujma sa prejavila najmä ako strata trhového podielu a pokles rentability. V rovnakom čase vzrástol trhový podiel dovozu príslušného výrobku, pričom sa zistilo, že ceny dovozu boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.
(153)
Niektoré ukazovatele ujmy, ako sú napríklad jednotková predajná cena, priemerné náklady práce na zamestnanca, produktivita a investície, sa vyvíjali pozitívne. Pokiaľ ide o jednotkové predajné ceny, zvýšenie bolo vyvolané zvýšením výrobných nákladov. Toto zvýšenie však nevykompenzovalo celkové zvýšenie jednotkových nákladov - z tohto dôvodu dosiahla rentabilita v roku 2012 negatívne hodnoty. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 144, nárast priemerných nákladov práce na zamestnanca vo výrobnom odvetví Únie bol nižší ako všeobecné zvýšenie nákladov na prácu a miera inflácie v Únii. Výrobné odvetvie Únie muselo znížiť počet svojich zamestnancov, čo malo za následok zvýšenie produktivity na zamestnanca. Zvýšenie investícií bolo spojené najmä s nákupom výrobných zariadení od spoločností, ktoré ukončili svoju činnosť, a konsolidáciou, nesúviselo však s výmenou existujúcich aktív alebo nákupom nových zariadení.
(154)
Väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala negatívny trend. Výrobné odvetvie Únie utrpelo pokles rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Rentabilita a návratnosť investícií, ktoré boli počas rokov 2010 a 2011 tesne nad nulovou úrovňou, zaznamenali v roku 2012 negatívnu úroveň a počas obdobia prešetrovania ďalej klesali. Zároveň sa objem výroby, výrobná kapacita, zamestnanosť a trhový podiel znížili v dôsledku tlaku spôsobeného subvencovaným dovozom.
(155)
Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 4 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
(156)
V súlade s článkom 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala, či značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny. V súlade s článkom 8 ods. 6 základného nariadenia Komisia takisto preskúmala, či v rovnakom čase mohli poškodiť výrobné odvetvie Únie aj iné známe faktory. Komisia zabezpečila, aby akákoľvek možná ujma, ktorú spôsobili iné faktory než subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny, nebola pripísaná subvencovanému dovozu. Ide o tieto faktory:
a)
Dovoz z iných tretích krajín
b)
Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
c)
Vývoj spotreby
d)
Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb
e)
Administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia
f)
Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov
g)
Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi
1. Vplyv subvencovaného dovozu
(157)
Komisia na účely určenia príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom príslušného výrobku s pôvodom v Turecku a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a mieru, do akej tieto faktory mohli zapríčiniť značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(158)
Prešetrovaním sa preukázalo, že subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny sa počas posudzovaného obdobia takmer zdvojnásobil. To viedlo ku zvýšeniu jeho trhového podielu o 8 percentuálnych bodov, z 9 % v roku 2010 na 17 % v období prešetrovania. Stalo sa tak aj napriek klesajúcemu trendu spotreby. V rovnakom čase výrobné odvetvie Únie stratilo zo svojho trhového podielu 8 percentuálnych bodov.
(159)
Medzi rokom 2010 a obdobím prešetrovania priemerné ceny subvencovaného dovozu narástli o 5 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené celkovým zvýšením výrobných nákladov. Dovozné ceny však zostali na výrazne nižších úrovniach ako ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny subvencovaného dovozu boli v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie nižšie, pričom priemerné rozpätie podhodnotenia bolo počas obdobia prešetrovania 9 %. Zároveň vzhľadom na nárast subvencovaného dovozu príslušného výrobku, v dôsledku ktorého vznikol významný cenový tlak na trhu Únie, výrobné odvetvie Únie nemohlo dostatočne zvýšiť svoje predajné ceny na to, aby mohlo pokryť svoje zvýšené výrobné náklady, a už vôbec nie nad úroveň cien tureckého subvencovaného dovozu.
(160)
Zistilo sa, že nárast subvencovaného dovozu z Turecka a jeho trhového podielu sa časovo jednoznačne zhodoval so stratou trhového podielu výrobného odvetvia Únie, s poklesom objemu výroby, výrobnej kapacity a zamestnanosti, ako aj s klesajúcim trendom rentability, peňažných tokov a návratnosti investícií. Preto sa subvencovaný dovoz považuje za faktor spôsobujúci tlak na výrobné odvetvie Únie, ktorý následne prispel k jeho neschopnosti zvýšiť predajné ceny v súlade s nákladmi, k strate trhového podielu odvetvia a ku zhoršeniu jeho všeobecnej hospodárskej a finančnej situácie.
(161)
Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že nárast dovozu za subvencované ceny z Turecka sa podpísal pod zhoršujúci sa stav výrobného odvetvia Únie a že tento dovoz mal rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o stanovenie značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2. Vplyv iných faktorov
2.1. Dovoz z tretích krajín
(162)
Objem dovozu z iných tretích krajín (Čile, Nórska, Bosny a Hercegoviny a iných krajín) sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 11
Dovoz z tretích krajín
Krajina
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Všetky tretie krajiny okrem príslušnej krajiny
Objem (v kg ECR)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Trhový podiel
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Priemerná cena (EUR/kg ECR)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat.
(163)
Objem dovozu zo všetkých tretích krajín bol na nízkej úrovni a dokonca počas posudzovaného obdobia mierne klesol. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale následne klesol a počas obdobia prešetrovania dosiahol mierne nižšie objemy ako na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010. Trhový podiel mal podobný trend. Medzi rokmi 2010 a 2011 sa zvýšil, ale opäť poklesol v roku 2012 a v období prešetrovania. Celkovo sa trhový podiel tretích krajín počas posudzovaného obdobia mierne zvýšil z 2,4 % na 2,7 %. Dovoz z Turecka bol v rovnakom období na oveľa vyššej úrovni (objem aj trhový podiel) a vykazoval stabilný rastúci trend.
(164)
Priemerné dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia zvýšili. Celkovo sa priemerné dovozné ceny počas posudzovaného obdobia zvýšili o 12 %. Dovozné ceny z iných tretích krajín boli nižšie ako priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ale vyššie ako turecké dovozné ceny, s výnimkou roku 2012, keď boli mierne nižšie.
(165)
Vzhľadom na nízke a stabilné objemy dovozu, ako aj nízke a v prevažnej miere stabilné trhové podiely všetkých ostatných tretích krajín a vzhľadom na ich cenové úrovne, ktoré sledovali celkové úrovne cien v Únii, Komisia v tejto fáze dospela k záveru, že dovoz z iných tretích krajín neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.2. Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu
(166)
Objem vývozu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 12
Výkonnosť výrobcov z Únie v oblasti vývozu
2010
2011
2012
Obdobie prešetrovania
Objem vývozu (kg ECR)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Priemerná cena (EUR/kg ECR)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat.
(167)
Vývozný predaj výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 25 %. Trh Únie je však hlavným trhom pre výrobné odvetvie Únie a vývoz predstavoval v rokoch 2010 - 2011 iba približne 3 % jeho výroby a v období prešetrovania približne 5 % z celkovej produkcie. Vývozné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli o približne 30 % vyššie ako jeho priemerné predajné ceny v Únii a prinášali tak vyššie zisky ako predaj na trhu Únie.
(168)
Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu nenarušila príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.3. Vývoj spotreby
(169)
Spotreba v Únii zostala od roku 2010 do roku 2011 stabilná a medzi rokom 2011 a obdobím prešetrovania klesla o 12 %. Celkovo tak klesla o 12 %. V kontexte klesajúcej spotreby však trhový podiel subvencovaného dovozu z Turecka vzrástol o 8 percentuálnych bodov, resp. o 95 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie klesol o rovnakých 8 percentuálnych bodov. Preto sa pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie a pokles jeho trhového podielu nedali vysvetliť len celkovým poklesom spotreby. Stabilný nárast subvencovaného dovozu na zmenšujúcom sa trhu, ktorého ceny boli nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, preto spôsobil ujmu nezávisle, a ako sa uvádza v odôvodnení 160, zohrával rozhodujúcu úlohu.
(170)
Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že pokles spotreby, hoci by mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemohol sám o sebe vysvetliť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a nemohol preto narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.4. Konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb
(171)
Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená konkurenciou, ktorú predstavovali iné druhy rýb, ako napríklad sumce, veľké pstruhy a lososy.
(172)
Pokiaľ ide sumce, ich dovoz klesol počas posudzovaného obdobia približne o 24 %. To je v protiklade s nárastom dovozu príslušného výrobku počas rovnakého obdobia.
(173)
Pokiaľ ide o iné druhy rýb, je potrebné poznamenať, že podľa dostupných informácií, najmä verejne dostupnej štúdie inštitútu Fødevareøkonomisk Institut univerzity v Kodani (11), veľké pstruhy a lososy sú substitúty, ktoré súťažia v tom istom trhovom segmente. Pstruhy, ktoré sú predmetom súčasného prešetrovania, sa predávajú v rôznych trhových segmentoch a neexistuje priama korelácia medzi cenou veľkých pstruhov alebo lososov a cenou pstruha, ktorý je predmetom tohto prešetrovania.
(174)
Tieto tvrdenia by sa na základe uvedených skutočnosti mali zamietnuť.
(175)
Komisia preto dospela k záveru, že konkurencia, ktorú predstavujú iné druhy rýb, neprispela k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.5. Administratívna a regulačná zaťaž, geografické obmedzenia
(176)
Egejské združenie vývozcov ďalej tvrdilo, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená administratívnou a regulačnou záťažou, ako aj obmedzením akvakultúry na určité geografickej oblasti.
(177)
Údajná príčinná súvislosť medzi uvedenou administratívnou a regulačnom záťažou a ujmou nebola zdôvodnená. Najmä nebolo preukázané, že administratívny a regulačný rámec (vrátane zemepisných obmedzení, pokiaľ ide o oblasti, ktoré sú k dispozícii na účely akvakultúry) by sa zmenil počas posudzovaného obdobia takým spôsobom, aby mohol spôsobiť ujmu. V skutočnosti tieto uvedené prvky iba charakterizujú celkové hospodárske a regulačné prostredie odvetvia akvakultúry v Únii a nemôžu vysvetliť zhoršenie situácie výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. Toto tvrdenie by sa preto malo zamietnuť.
(178)
Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné administratívne a regulačné zaťaženie a zemepisné obmedzenia nenarušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.6. Cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov
(179)
Egejské združenie vývozcov a jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky tvrdili, že maloobchodní predajcovia v Únii majú veľkú vyjednávaciu silu a že akákoľvek ujma, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie, bola dôsledkom cenového tlaku zo strany týchto maloobchodníkov, a nie dôsledkom dovozu z Turecka.
(180)
Žiadny z veľkých maloobchodníkov sa neprihlásil a nespolupracoval pri tomto prešetrovaní. Ceny tureckého dovozu boli v každom prípade počas celého posudzovaného obdobia subvencované a nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V období prešetrovania boli rozpätia podhodnotenia medzi 5 % a 12 %. V takom prípade by sa údajným cenovým tlakom vyvíjaným veľkými maloobchodníkmi nedalo vysvetliť celkové zhoršenie hospodárskej a finančnej situácie, a najmä pokles trhového podielu. Tento cenový tlak mohol len okrajovo (ak vôbec) prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(181)
Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že akýkoľvek cenový tlak zo strany veľkých maloobchodníkov nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
2.7. Nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty súvisiace s právnymi spormi
(182)
Egejské združenie vývozcov tvrdilo, že pokles výkonnosti aspoň niektorých výrobcov z Únie bol spôsobený viac nadmernými investíciami ako tureckým dovoznom. Tá istá strana ďalej tvrdila, že pokles rentability výrobného odvetvia Únie bol čiastočne spôsobený zvýšenými finančnými nákladmi, kolísaním výmenných kurzov a nákladmi v dôsledku právnych sporov.
(183)
Tvrdenia týkajúce sa údajných nadmerných investícií a nákladov, ktoré vznikli v dôsledku právnych sporov, neboli zdôvodnené. Ani výsledky prešetrovania nepodporili tvrdenia, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek významný vplyv na rentabilitu výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(184)
Tvrdenia týkajúce sa zvýšenia finančných nákladov a kolísania výmenného kurzu neboli žiadnym spôsobom ani konkretizované, ani zdôvodnené. Výsledky prešetrovania nepodporili ani tvrdenie, že tieto faktory by mohli mať akýkoľvek vplyv na výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(185)
Tieto tvrdenia by sa preto mali zamietnuť.
(186)
Komisia preto dospela v tejto fáze k záveru, že údajné nadmerné financovanie, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a preto nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(187)
Z tejto analýzy vyplýva, že došlo k významnému nárastu objemu a trhového podielu subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny. Zvýšenie tohto dovozu za ceny, ktoré boli nižšie ako predajné ceny Únie, viedlo ku zhoršeniu situácie výrobného odvetvia Únie. Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z Turecka zohral rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(188)
Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ktoré mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu. V tejto súvislosti sa zistilo, že dovoz z iných tretích krajín, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, konkurencia, ktorú predstavovali iné druhy rýb, administratívne a regulačné zaťaženie, geografické obmedzenia, nadmerné investície, finančné náklady, kolísanie výmenných kurzov a mimoriadne straty spojené s právnymi spormi neprispeli k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Iné faktory, ako je vývoj spotreby v Únii a cenový tlak zo strany veľkých maloobchodných reťazcov, mohli prispieť k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, ale tieto faktory nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania.
(189)
Na základe uvedeného Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil subvencovaný dovoz z príslušnej krajiny a že túto príčinnú súvislosť nenarušujú žiadne ďalšie faktory. Ujma spočíva najmä v poklese výroby a výrobnej kapacity, objemu predaja, trhového podielu a zamestnanosti. Rentabilita a návratnosť investícií zaznamenali počas posudzovaného obdobia negatívnu hodnotu.
F. ZÁUJEM ÚNIE
(190)
V súlade s článkom 31 základného nariadenia Komisia skúmala, či napriek zisteniu, že ujmu spôsobuje subvencovanie, môže dospieť k jednoznačnému záveru, že v tomto prípade nie je v záujme Únie prijímať príslušné opatrenia. Stanovenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(191)
Prešetrovaním sa určilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil subvencovaný dovoz z Turecka.
(192)
Uložením opatrení by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž na trhu. Negatívny vývoj ukazovateľov finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie je výsledkom toho, že odvetvie nedokázalo konkurovať subvencovanému dovozu z príslušnej krajiny. Uloženie vyrovnávacieho cla by preto umožnilo výrobnému odvetviu Únie zvýšiť svoje ceny na účely pokrytia výrobných nákladov, a tak zvýšiť svoj trhový podiel, zamestnanosť, výrobu, ako aj zlepšiť svoje ukazovatele finančnej výkonnosti, akými sú napríklad rentabilita, peňažné toky a návratnosť investícií.
(193)
Ak by sa opatrenia neuložili, cenový tlak tureckého dovozu by mal naďalej negatívny dosah na rentabilitu výrobného odvetvia Únie. Preto ďalšie zníženie výkonnosti by nakoniec viedlo k obmedzeniu výroby a ďalšiemu zatváraniu výrobných prevádzok, čo by následne ohrozilo zamestnanosť a investície v Únii.
(194)
Z týchto dôvodov Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že vyrovnávacie opatrenia sú v záujme výrobného odvetvia Únie.
2. Záujem neprepojených dovozcov
(195)
V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala dovozcov a ich zastupujúce združenia, aby sa prihlásili. Ako sa uvádza v odôvodnení 12, tri spoločnosti sa prihlásili a vyplnili dotazník pre výber vzorky neprepojených dovozcov. Následne boli dotazníky zaslané všetkým trom spoločnostiam, ktoré sa prihlásili, ale len jedna z nich odpovedala. Z jej odpovede vyplynulo, že napriek tomu, že táto strana dovážala veľmi malé množstvá pstruhov počas obdobia prešetrovania, nešlo o dovozcu dovážajúceho prevažne pstruhy, ale skôr o dovozcu iných rybích výrobkov. Objem pstruhov dovážaných touto spoločnosťou nebol dostatočne veľký na to, aby sa mohol považovať za celkovo reprezentatívny.
(196)
V neskoršej fáze sa prihlásil ďalší dovozca, ktorý však neodpovedal na dotazník. Tento dovozca tvrdil, že uloženie ciel na dovoz pstruhov z Turecka by malo za následok prerušenie jeho dovoznej činnosti. Svoje tvrdenie však ďalej nerozviedol a ani neposkytol žiadne informácie, ktoré by boli relevantné z hľadiska posúdenia akéhokoľvek možného vplyvu na jeho podnikateľskú činnosť, ako sú napríklad rentabilita, dovozné ceny a ceny ďalšieho predaja.
(197)
Hoci sa nedá vylúčiť, že uloženie vyrovnávajúcich ciel bude mať dosah na neprepojených dovozcov, účelom týchto ciel je obnoviť rovnaké podmienky na trhu EÚ. Existujú aj iné zdroje dodávok a dovozcovia z Únie by mali byť schopní v reakcii na uloženie ciel diverzifikovať svoje zdroje dodávok. Celkovo prešetrovanie nepreukázalo žiadne výrazné negatívne účinky uloženia ciel na neprepojených dovozcov/obchodníkov v Únii.
(198)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na neexistenciu iných údajov od neprepojených dovozcov/obchodníkov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že uloženie opatrení by nemalo mať celkovo významný negatívny vplyv na neprepojených dovozcov/obchodníkov.
3. Záujem používateľov, spotrebiteľov, dodávateľov
(199)
V oznámení o začatí konania Komisia vyzvala používateľov a ich zastupujúce združenia, ako aj organizácie zastupujúce spotrebiteľov, aby sa prihlásili. Komisia sa okrem toho obrátila na všetky známe príslušné strany. Žiadna z týchto strán sa však neprihlásila.
(200)
Po uplynutí lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania sa prihlásili dve strany, ktoré tvrdili, že sú dodávateľmi zariadení pre tureckých výrobcov/spracovateľov pstruhov.
(201)
Jedna strana tvrdila, že uloženie ciel by viedlo ku zvýšeniu cien pre konečných spotrebiteľov. Táto strana však toto tvrdenie nepodložila. Prešetrovaním sa nezistili žiadne významné negatívne dosahy uloženia ciel na konečných spotrebiteľov. Ako sa uvádza vyššie, spotrebiteľské organizácie nespolupracovali a neposkytli žiadne informácie, na základe ktorých by sa dosah opatrení mohol podrobne posúdiť. Aj keď vyrovnávacie clá môžu mať vplyv na dovozné ceny, takéto potenciálne zvýšenie ceny sa môže aspoň čiastočne oslabiť v rámci distribučného reťazca a akékoľvek zvýšenie cien pre konečného spotrebiteľa nemusí byť preto na úrovni spotrebiteľa významné.
(202)
Navyše účelom vyrovnávacích opatrení nie je obmedzenie dovozu za spravodlivé ceny do Únie, ale nastolenie rovnakých podmienok na trhu Únie.
(203)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na nedostatok spolupráce zo strany používateľov a spotrebiteľských organizácií počas prešetrovania, a najmä na úroveň opatrení, Komisia dospela v tejto fáze k záveru, že uloženie opatrení nebude mať celkovo významný negatívny vplyv na používateľov, zákazníkov alebo dodávateľov.
4. Záver o záujme Únie
(204)
Na základe vyššie uvedených skutočností dospela Komisia k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, ktoré by oprávňovali vyvodenie záveru, že uloženie opatrení na dovoz príslušného výrobku z Turecka nie je v tejto fáze prešetrovania v záujme Únie.
G. DOČASNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(205)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa predišlo tomu, že subvencovaný dovoz bude spôsobovať výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
1. Úroveň odstránenia ujmy (rozpätie ujmy)
(206)
Na stanovenie úrovne opatrení Komisia najprv stanovila výšku cla potrebnú na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(207)
Ujma by bola odstránená v prípade, ak by výrobné odvetvie Únie malo možnosť pokryť svoje výrobné náklady a dosiahnuť taký zisk pred zdanením, aký možno v tomto výrobnom odvetví primerane dosiahnuť z predaja podobného výrobku na trhu Únie za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Dovoz z Turecka sa začal výrazne zvyšovať v roku 2008, čiže pred posudzovaným obdobím. Rentabilita výrobného odvetvia Únie na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2010 sa preto nepovažovala za reprezentatívnu. Keďže tlak dovozu z Turecka nebol pred rokom 2008 na trhu Únie podstatný, usúdilo sa, že ziskovú maržu realizovanú pred týmto obdobím možno považovať za primeranú. Na základe informácií z podnetu dánske odvetvie výroby pstruhov realizovalo v rokoch 2006 a 2007 ziskovú maržu, ktorá v priemere dosiahla alebo prekročila úroveň 12 %. Následne sa preto v tejto fáze vyvodil záver, že zisková marža na úrovni 12 % z obratu by sa mohla považovať za primeranú úroveň, ktorú by výrobné odvetvie Únie mohlo očakávať pri neexistencii poškodzujúceho subvencovania.
(209)
Egejské združenie vývozcov a jeden vyvážajúci výrobca tvrdili, že cieľový zisk by mal byť nižší ako 12 %, pretože i) v predchádzajúcich prešetrovaniach (losos, veľký pstruh dúhový) boli použité nižšie cieľové zisky, ii) skutočná zisková marža, ktorú dosahovalo výrobné odvetvie Únie na začiatku posudzovaného obdobia, bola tiež nižšia a iii) zisková marža vo výške 12 % sa vzťahuje na dánske odvetvie výroby pstruhov, a nie na celkové výrobné odvetvie Únie, a preto nie je reprezentatívna. Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že by sa mala použiť zisková marža vo výške 3 %, pretože takáto zisková marža by bola v súlade s priemernou ziskovou maržou v celom potravinárskom priemysle.
(210)
Po prvé, pokiaľ ide o porovnanie s prešetrovaniami týkajúcimi sa veľkých pstruhov a lososov, treba poznamenať, že v každom prešetrovaní sa musí dospieť k záverom na základe vlastného skutkového stavu. V tomto konkrétnom prípade boli v spise tohto prešetrovania dostupné informácie, ktoré sa ukázali byť ako odôvodnené, a preto sa použili.
(211)
Po druhé, cieľová úroveň zisku z predaja podobného výrobku na trhu Únie by mala byť taká, akú by výrobné odvetvie v tomto druhu odvetvia mohlo primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. pri absencii subvencovaného dovozu. Vzhľadom na to, že počas posudzovaného obdobia (a dokonca aj pred posudzovaným obdobím) dosahoval subvencovaný dovoz značný objem, nebolo možné konštatovať, že existovali normálne podmienky hospodárskej súťaže. Zisk na úrovni 12 % bol dosiahnutý pri absencii významného objemu tureckého dovozu na trhu Únie, a preto sa v tejto fáze považoval za primeraný cieľový zisk v podmienkach tohto prípadu.
(212)
Po tretie, dánske odvetvie výroby pstruhov sa považovalo za dostatočne reprezentatívne pre trh Únie, keďže Dánsko bolo jedným z hlavným výrobcov pstruhov v Únii. Vzhľadom na to, že v tejto fáze neboli dostupné iné informácie, použilo sa na účely stanovenia cieľovej úrovne zisku dánske odvetvie výroby pstruhov.
(213)
Tvrdenie, že všeobecná zisková marža v potravinárskom priemysle bola oveľa nižšia, nebolo zdôvodnené. Komisia sa domnieva, že zisková marža dánskeho odvetvia výroby pstruhov v každom prípade lepšie zohľadňuje osobitosti tohto odvetvia a je preto vhodnejšie. Potravinársky priemysel pozostáva z rôznych čiastkových kategórií pokrývajúcich rôzne segmenty trhu, ktoré majú odlišné trhové podmienky a ktoré nie sú nevyhnutne uplatniteľné na odvetvie výroby pstruhov.
(214)
Z uvedených dôvodov Komisia dospela v tejto etape k záveru, že cieľové ziskové rozpätie na úrovni 12 % z obratu je primerané.
(215)
Komisia preto vypočítala nepoškodzujúcu cenu podobného výrobku pre výrobné odvetvie Únie tak, že z predajných cien Únie odčítala skutočnú ziskovú maržu dosiahnutú počas obdobia prešetrovania a nahradila ju ziskovou maržou vo výške 12 %.
(216)
Komisia následne určila úroveň odstránenia ujmy na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny vyvážajúcich výrobcov v Turecku zaradených do vzorky, stanovenej na účely výpočtov cenového podhodnotenia, s váženou priemernou cenou podobného výrobku nespôsobujúcou ujmu, ktorý počas obdobia prešetrovania predávali výrobcovia z Únie zaradení do vzorky na trhu Únie. Prípadný rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento váženej priemernej dovoznej hodnoty CIF.
(217)
Úroveň odstránenia ujmy pre „spoločnosti v prílohe I“ a pre „všetky ostatné spoločnosti“ je vymedzená rovnakým spôsobom ako subvenčné rozpätie pre tieto spoločnosti (pozri odôvodnenia 96 a 97).
2. Dočasné opatrenia
(218)
V súlade s pravidlom nižšieho cla podľa článku 12 ods. 1 základného nariadenia by sa malo dočasné vyrovnávacie clo uložiť na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss), živých s hmotnosťou nepresahujúcou 1,2 kg, alebo čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených vo forme celých rýb alebo bez hláv alebo vo forme filé s pôvodom v Turecku. Komisia porovnala rozpätia ujmy a subvenčného rozpätia. Výška cla by mala byť stanovená na úrovni nižšej hodnoty subvenčných rozpätí.
(219)
Na základe uvedeného sú sadzby dočasného vyrovnávacieho cla vyjadrené vo vzťahu k cene CIF na hranici Únie pred preclením takéto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Vyrovnávacie clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Uvedené vyrovnávacie opatrenia sú stanovené vo forme valorických ciel, to znamená v pomere k hodnote dovozu.
(221)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážali preto situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby sa uplatňujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušnej krajine vyrobeného uvedenými menovanými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz príslušného výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia (vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami), by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemala by sa na ne vzťahovať žiadna z uvedených individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb.
(223)
Ak spoločnosť zmení svoj názov, bez zmeny subjektu, môže požiadať o uplatnenie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb. Táto žiadosť musí byť predložená Komisii (12). Žiadosť musí obsahovať všetky príslušné informácie, ktoré umožnia preukázať, že zmena nemá vplyv na právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje. Ak zmena názvu spoločnosti nemá vplyv na jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu vzťahuje, oznámenie s informáciou o zmene názvu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
(224)
S cieľom minimalizovať riziko obchádzania týchto opatrení, ktoré hrozí vzhľadom na veľký rozdiel medzi týmito colnými sadzbami, je potrebné prijať osobitné opatrenia umožňujúce zabezpečiť uplatňovanie individuálnych vyrovnávacích ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne vyrovnávacie clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe II. Na tovar, ktorý bude dovezený bez tejto faktúry, bude uvalené vyrovnávacie clo platné pre „všetky ostatné spoločnosti“.
(225)
Aby sa zaistilo riadne vymáhanie vyrovnávacieho cla, zostatkové clo pre všetky ostatné spoločnosti by sa nemalo vzťahovať iba na vyvážajúcich výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracovali, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
H. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
(226)
V záujme riadneho úradného postupu Komisia vyzve zainteresované strany, aby v rámci stanovenej lehoty predložili písomné pripomienky a/alebo požiadali o vypočutie Komisiou a/alebo úradníkom pre vypočutie v obchodných konaniach.
(227)
Zistenia týkajúce sa uloženia dočasného cla sú predbežné a môžu sa v konečnej fáze prešetrovania zmeniť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz pstruhov dúhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých s hmotnosťou jedného kusu nepresahujúcou 1,2 kg alebo
-
čerstvých, chladených, mrazených a/alebo údených:
-
vo forme celých rýb (s hlavami), so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1,2 kg, alebo
-
bez hláv, so žiabrami alebo bez nich, vypitvaných alebo nevypitvaných, s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 1 kg, alebo
-
vo forme filé s hmotnosťou jedného kusa nepresahujúcou 400 g,
v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) a s pôvodom v Turecku.
2. Sadzby dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrobený ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:
Spoločnosť
Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla
Doplnkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Spoločnosti uvedené v prílohe I
8,2 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,7 %
B999
3. Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa príslušné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia (ES) č. 597/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomné stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia (ES) č. 597/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 sa uplatňuje počas obdobia štyroch mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 29. októbra 2014