NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 40/2013
ze dne 21. ledna 2013,
kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(2)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(3)
U některých celkových přípustných odlovů (TAC) by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu, to jest systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (2).
(4)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci jazyka obecného v Severním moři, platýse evropského v Severním moři, tresky obecné v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a sledě obecného v oblasti západně od Skotska stanoveny v souladu s pravidly obsaženými v nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (3), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (4), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) („plán pro tresku obecnou“) a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (6).
(7)
U populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu ve smyslu v čl. 3 písm. i) nařízení (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(8)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (7), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(9)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(10)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné zachovat a zrevidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(11)
V souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008, články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (8), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2013.
(12)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (9), Faerskými ostrovy (10) a Islandem (11) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Norskem dosud nebyly dokončeny a očekává se, že by ujednání na rok 2013 měla být uzavřena počátkem roku 2013. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2013, je vhodné, aby byla stanovena na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem uvedených dohod. S Faerskými ostrovy ani s Islandem se konzultace o rybolovných právech na rok 2013 nepodařilo uzavřít. V souladu s postupem stanoveným v dohodě a protokolu o partnerství v odvětví rybolovu s Grónskem (12) stanovil smíšený výbor konkrétní úroveň rybolovných práv, která jsou plavidlům Unie k dispozici ve vodách Grónska v roce 2013. V souladu s rozhodnutím smíšeného výboru je třeba kvóty pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, automaticky zvýšit, pokud bude dosaženo 70 % úrovně odlovu původní kvóty.
(13)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je například Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2013 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva měla být provedena v právu Unie.
(14)
Regionální organizace pro řízení rybolovu mohou povolit převody a výměny kvót mezi smluvními stranami. Za účelem usnadnění převodů a výměn kvót mezi Unií a dalšími smluvními stranami by mělo být členským státům umožněno jednat s dalšími smluvními stranami regionálních organizací pro řízení rybolovu a případně stanovit možný návrh zamýšlených převodů nebo výměn kvót. Komise a druhá smluvní strana navzájem vyjádří souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót a daný převod nebo výměnu kvót Komise oznámí regionální organizaci pro řízení rybolovu. Rybolovná práva získaná nebo převedená v rámci takového převodu nebo výměny kvót by měla být považována za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od jeho přídělu, a to i pro účely uplatňování příslušných ustanovení nařízení Rady (ES) 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (13). Takovým ad hoc převodem nebo výměnou kvót by však neměl být změněn stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
(15)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) v roce 2012 na svém 34. výročním zasedání přijala řadu rybolovných práv pro rok 2013 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO postup, kterým se zvýší TAC stanovený na rok 2013 pro mníkovce bělavého v subdivizi NAFO 3NO, pokud budou splněny jisté podmínky týkající se této populace. Smluvní strana NAFO může výkonnému sekretariátu NAFO oznámit, že v subdivizi NAFO 3NO zaznamenala vyšší úlovky mníkovce bělavého na jednotku intenzity, než je obvyklé. Pokud NAFO zvýšení TAC na rok 2013 potvrdí, provede se zvýšení do právních předpisů Unie. (16)
(16)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 83. výročním zasedání v roce 2012 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC přijala také rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2012 revidovaný víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, na jehož základě byla kvóta Unie zvýšena. Kromě toho bylo období zákazu rybolovu nahrazeno obdobím s povolením rybolovu a posunuto o deset dní dopředu. Dále bylo přijato roční rozšíření stávajícího TAC a kvót pro mečouna obecného v jižním Atlantiku, jakož i nový plán pro obnovu populací marlína modrého a marlína bělavého. V důsledku toho zůstává kvóta Unie pro mečouna obecného v jižním Atlantiku stejná jako v roce 2012, zatímco kvóta pro marlína modrého byla výrazně zvýšena, aby se zohlednil drobný rybolov v nejvzdálenějších regionech Unie. Kvóta Unie pro marlína bílého zůstala beze změny. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(18)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající se rybolovných práv, která jsou v současné době provedena v právu Unie. Stávající platná opatření přijatá IOTC by měla být provedena v právu Unie.
(19)
První výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat ve dnech 28. ledna až 1. února 2013. Je vhodné zachovat současná prozatímní opatření provedená nařízením (EU) č. 44/2012 až do tohoto výročního zasedání.
(20)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila hodnoty TAC ledovky patagonské, červenice obecné, pilonošů rodu Beryx a kraba hlubokomořského, které na svém výročním zasedání v roce 2010 odsouhlasila na léta 2011 a 2012. Stávající příslušná opatření přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(21)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(22)
Komise pro rybolov v západním a středním část Tichém oceánu (WCPFC) na svém 9. výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající rybolovných práv, jak jsou nyní provedena v právu Unie, s výjimkou posílení oblasti uzavřené pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). Úprava této oblasti uzavřené pro daný druh rybolovu vyžaduje, aby se Unie jakožto slmuvní strana WCPFC rozhodla pro jednu ze dvou dostupných možností, pokud jde o doplňující opatření pro posílení dané oblasti. Než bude toto rozhodnutí přijato, v právu Unie by měla být i nadále provedena stávající platná opatření přijatá WCPFC.
(23)
Na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnily smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(24)
Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2012 přijaly omezení odlovů cílových druhů i vedlejších úlovků. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(25)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytvářejí či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) probíhá od 1. prosince do 30. listopadu a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2012, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(26)
V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele („Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany (14) je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU.
(27)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto nezbytné upřesnit kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací, na něž se vztahuje toto nařízení.
(28)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2013, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(29)
Při využívání rybolovných práv by měla být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2013 do 31. ledna 2014;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2012 do 30. listopadu 2013 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR; a
d)
rybolovná práva na období stanovená v článku 27 v případě některých populací v oblasti úmluvy IATTC pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014.
3. Toto nařízení rovněž stanoví prozatímní rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných dohod o rybolovu uzavřených s Norskem, dokud nebudou uzavřeny konzultace o těchto dohodách na rok 2013.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla EU;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí ok“ velikost ok rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (15).
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí:
a)
„oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (16);
b)
„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblastí CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (17);
e)
„oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 217/2009 (18);
f)
„oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (19);
g)
„oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (20);
h)
„oblastí úmluvy CCAMLR“ (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004 (21);
i)
„oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (22);
j)
„oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (23);
k)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (24) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
l)
„oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (25);
m)
„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (26) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
Článek 6
Přidělení dodatečných kvót pro plavidla účastnící se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
3. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 musí splňovat tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“), které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě;
b)
dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nepřesáhne žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před zahájením účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98, se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle tohoto článku;
d)
jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že se výměty plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nezvyšují.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. b) bodu i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný typ plavidla je nižší než 10 %;
b)
zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely;
c)
nedojde k překročení celkového limitu 75 % odhadovaných výmětů populace prováděných všemi plavidly, jež se účastní zkoušek.
5. Pokud záznamy získané v souladu s odst. 3 písm. a) zahrnují zpracování osobních údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, použije se na zpracování těchto údajů uvedená směrnice.
6. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 3, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2013 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
7. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavců 1 až 6 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, druh a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2012 plavidly, které se účastní zkoušek.
8. Komise může požádat kterýkoli členský stát, který tento článek použije, aby předložil své posouzení výmětů prováděných různými typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby bylo možné sledovat provádění požadavku stanoveného v odst. 3 písm. b) bodu i). Jestliže není k dispozici posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá vhodná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o tom Komisi.
Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která není dosud vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2013 do 31. ledna 2014 platí omezení intenzity rybolovu stanovená v příloze IIA pro některé populace tresky obecné, platýse evropského nebo jazyka obecného v těchto oblastech:
a)
Skagerrak;
b)
část divize ICES IIIa, která nepatří do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblast ICES IV;
d)
vody EU divize ICES IIa a
e)
divize ICES VIId.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (27), kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací, se vztahuje na platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2013 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech, které se uskutečnily s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
f)
převody a výměny kvót podle článku 15 tohoto nařízení.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2013 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: mníkovce bělolemého, mníka modrého a mníka mořského.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, které mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 12
Zakázané druhy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li v příloze I části B nařízení (EU) č. 39/2013 (28) stanoveno jinak;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek hmotností odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 14
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu („výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Článek 15
Převody a výměny kvót
1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu (RFMO) povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.
2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s dotčenou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a dotčená smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace.
3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy.
4. Rybolovná práva získaná od dotčené smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s dotčenou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení kapacity rybolovu, chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel EU provozujících drobný pobřežní rybolov oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 17
Rekreační a sportovní rybolov
Pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného přidělí členské státy zvláštní kvótu ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 18
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškounů velkookých (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (kromě druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 19
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení pro vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 20
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou v roce 2013 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí ve vnitrostátní jurisdikci. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2013.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 21
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2013/2014
1. Během rybářské sezóny 2013/2014 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2013:
a)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou nebo pod vlajkou jiného členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
Oddíl 3
Oblast úmluvy IOTC
Článek 22
Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 24
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2013 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 25
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 24, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky plavidel plujících pod jejich vlajkou a provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích a, pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 26
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 27
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2013, nebo od 18. listopadu 2013 do 18. ledna 2014 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2013 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2013, pro které období uzavření uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 5 poraněny. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň:
a)
zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2013.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 28
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 29
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 30
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2013 00:00 hodin do 30. září 2013 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádí rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 31
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 32
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky aljašské (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 33
TAC
Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 34
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vykládány pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 35
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách EU;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách EU.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2013.
Ustanovení článků 19, 20 a 21 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2013.
NARIADENIE RADY (EÚ) č. 40/2013
z 21. januára 2013,
ktorým sa na rok 2013 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd, dostupné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách mimo EÚ
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)
Nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu (1) sa vyžaduje, aby Únia stanovila opatrenia, ktorými by sa spravoval prístup do vôd a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností, pričom by sa zohľadnili dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania, a najmä správy, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF), ako aj všetky odporúčania regionálnych poradných rád.
(2)
Povinnosťou Rady je prijať opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností, v prípade potreby aj vrátane určitých podmienok, ktoré sú s nimi funkčne prepojené. Rybolovné možnosti by sa mali rozdeliť medzi členské štáty tak, aby sa pre každý členský štát zabezpečila relatívna stabilita jeho rybolovných činností v prípade každej populácie rýb alebo rybolovnej oblasti, pričom by sa mali riadne zohľadniť ciele spoločnej rybárskej politiky stanovené v nariadení (ES) č. 2371/2002.
(3)
V prípade určitého celkového povoleného výlovu (TAC) by sa členským štátom malo povoliť prideliť plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, dodatočné kvóty. Cieľom takéhoto testovania je overiť systém kvót na výlov, t. j. systém, v ktorom by sa všetok úlovok mal vyložiť a započítať do kvót, aby sa predišlo odhadzovaniu úlovkov a plytvaniu s inak využiteľnými zdrojmi, ktoré predstavujú. Nekontrolované odhadzovanie rýb znamená hrozbu pre dlhodobú udržateľnosť rýb ako verejného statku, a tým pre ciele spoločnej rybárskej politiky. Naopak systémy kvót na výlov vo svojej podstate stimulujú rybárov k optimalizovaniu selektivity výlovu počas rybolovných operácií. V záujme dosiahnutia rozumného riadenia odhodených úlovkov by sa ako súčasť plne zdokumentovaného rybolovu malo uprednostniť plné zdokumentovanie každej operácie na mori pred zdokumentovaním toho, čo sa v prístave vyloží. Podmienky prideľovania dodatočných kvót členskými štátmi by preto mali zahŕňať povinnosť zabezpečiť používanie uzavretého okruhu televíznych kamier (CCTV) prepojeného na systém senzorov (ďalej len súhrnne „systém CCTV“). To by malo umožniť zaznamenávať podrobnosti o všetkých častiach úlovkov, ponechaných na palube aj odhodených. Systém založený na ľudských pozorovateľoch pôsobiacich na palube v reálnom čase by bol menej účinný, nákladnejší a menej spoľahlivý. Z uvedeného vyplýva, že použitie systémov CCTV je v tomto momente predpokladom na zavedenie systémov znižovania odhadzovania úlovkov napr. plne zdokumentovaného rybolovu. Pri používaní takéhoto systému by sa mali dodržiavať požiadavky uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (2).
(4)
S cieľom dosiahnuť, aby sa testovaním plne zdokumentovaného rybolovu dal účinne vyhodnotiť potenciál systémov kvót na výlov kontrolovať absolútnu rybolovnú úmrtnosť dotknutých populácií, je potrebné, aby sa všetky ryby ulovené počas takéhoto testovania vrátane rýb nedosahujúcich potrebnú dĺžku pre vykládku započítali do celkového množstva prideleného zúčastnenému plavidlu, a pokiaľ ide o rybolovné operácie, aby sa po úplnom využití celého tohto prideleného množstva daným plavidlom tieto operácie ukončili. Takisto je vhodné povoliť prenosy pridelených kvót medzi plavidlami, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, a plavidlami, ktoré sa na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu nezúčastňujú, ak možno preukázať, že plavidlá, ktoré sa na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu nezúčastňujú, nezvyšujú mieru odhadzovania.
(5)
TAC by sa mali stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa pri súčasnom zaistení spravodlivého zaobchádzania s jednotlivými sektormi rybolovu mali zohľadniť biologické a sociálno-ekonomické aspekty, ako aj názory, ktoré zainteresované strany vyjadrili počas konzultácií, najmä na zasadnutiach s príslušnými regionálnymi poradnými radami.
(6)
Pokiaľ ide o populácie, na ktoré sa vzťahujú osobitné viacročné plány, TAC by sa mali stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v uvedených plánoch. Z uvedeného vyplýva, že TAC populácií soley európskej v Severnom mori, platesy veľkej v Severnom mori, tresky škvrnitej v Severnom mori, oblasti Skagerrak a vo východnej časti Lamanšského prielivu, tuniaka modroplutvého vo východnom Atlantiku a v Stredozemnom mori a sleďa atlantického na západe Škótska by sa mali stanoviť v súlade s pravidlami ustanovenými v nariadení Rady (ES) č. 676/2007 z 11. júna 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre rybolov využívajúci populácie platesy a soley v Severnom mori (3), nariadení Rady (ES) č. 1300/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populáciu sleďa na západe Škótska a na ňu zameraný rybolov (4), nariadení Rady (ES) č. 1342/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre populácie tresky a na ne zameraný rybolov (5) („plán obnovy tresky“) a nariadení Rady (ES) č. 302/2009 zo 6. apríla 2009 o viacročnom pláne obnovy populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori (6).
(7)
Pokiaľ ide o populácie, v prípade ktorých nie sú k dispozícii dostatočné alebo dostatočne spoľahlivé údaje na to, aby sa mohla odhadnúť veľkosť populácie, by sa riadiace opatrenia a úrovne TAC mali určiť na základe preventívneho prístupu k rybnému hospodárstvu (princípu obozretného konania v rybnom hospodárstve), ako sa vymedzuje v článku 3 písm. i) nariadenia (ES) č. 2371/2002, pričom treba zohľadniť faktory špecifické pre jednotlivé populácie, najmä dostupné informácie o vývojových trendoch populácie a aspekty týkajúce sa zmiešaného rybolovu.
(8)
V súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie TAC a kvót presahujúce rok (7), by sa mali určiť populácie, na ktoré sa vzťahujú rôzne opatrenia uvedené v predmetnom nariadení.
(9)
V prípade určitých druhov, ako sú napríklad určité druhy žralokov, by aj obmedzená rybolovná činnosť mohla vyústiť do vážneho ohrozenia ich ochrany. Rybolovné možnosti pre tieto druhy by sa preto mali v plnej miere obmedziť prostredníctvom všeobecného zákazu lovu týchto druhov.
(10)
Na základe odporúčania Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) je vhodné zachovať a zrevidovať systém hospodárenia s piesočnicou vo vodách EÚ v divíziách ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(11)
Na rok 2013 je nevyhnutné stanoviť stropy rybolovného úsilia v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 676/2007, článkami 11 a 12 nariadenia (ES) č. 1342/2008 a článkami 5 a 9 nariadenia (ES) č. 302/2009 a zároveň zohľadniť nariadenie (ES) č. 754/2009 z 27. júla 2009, ktorým sa z režimu pre rybolovné úsilie ustanoveného v kapitole III nariadenia (ES) č. 1342/2008 vynímajú niektoré skupiny plavidiel (8).
(12)
V súlade s postupom stanoveným v dohodách alebo protokoloch o vzťahoch s Nórskom (9), Faerskými ostrovmi (10) a Islandom (11) v oblasti rybolovu Únia konzultovala o rybolovných právach s týmito partnermi. Konzultácie s Nórskom sa neukončili a dohody na rok 2013 by sa mali uzavrieť až začiatkom roka 2013. S cieľom zabrániť prerušeniu rybolovných činností Únie a zároveň poskytnúť dostatočnú flexibilitu na uzavretie uvedených dohôd začiatkom roka 2013 je vhodné stanoviť rybolovné možnosti pre populácie, ktorých sa tieto dohody týkajú, na predbežnom základe. Konzultácie o rybárskych dohodách na rok 2013 s Faerskými ostrovmi a s Islandom sa nepodarilo uzavrieť. V súlade s postupom stanoveným v dohode a protokole o vzťahoch s Grónskom (12) v oblasti rybolovu stanovil spoločný výbor konkrétnu úroveň rybolovných možností, ktoré sú plavidlám Únie k dispozícii v grónskych vodách v roku 2013. V súlade s rozhodnutím spoločného výboru treba kvóty na výlov korušky polárnej, ktoré má Únia k dispozícii v grónskych vodách podoblastí ICES V a XIV, automaticky zvýšiť, ak úroveň výlovu dosiahne 70 % z pôvodnej kvóty.
(13)
Únia je zmluvnou stranou viacerých organizácií rybného hospodárstva a na činnosti ďalších organizácií sa zúčastňuje ako nezmluvná spolupracujúca strana. Okrem toho na základe aktu o pristúpení z roku 2003 spravuje Únia odo dňa pristúpenia Poľska aj dohody o rybolove, ktoré Poľská republika uzavrela pred pristúpením, ako je Dohovor o ochrane a využívaní zdrojov tresky tmavej v centrálnej časti Beringovho mora. Uvedené organizácie rybného hospodárstva odporúčali zaviesť na rok 2013 niekoľko opatrení vrátane stanovenia rybolovných možností pre plavidlá EÚ. Uvedené rybolovné možnosti by sa mali zaviesť do práva Únie.
(14)
Regionálne organizácie pre riadenie rybárstva môžu povoliť prevody kvót a ich výmenu medzi zmluvnými stranami. Na uľahčenie takýchto prevodov kvót a výmen kvót medzi Úniou a inými zmluvnými stranami by sa členským štátom malo umožniť, aby s inými zmluvnými stranami regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva prediskutovali a prípadne stanovili možný návrh na zamýšľaný prevod kvót alebo výmenu kvót. Komisia a druhá zmluvná strana by si mali navzájom oznámiť, či súhlasia s tým, že budú takýmto prevodom kvót alebo výmenou kvót viazané, a Komisia by tento prevod kvót alebo výmenu kvót mala oznámiť danej regionálnej organizácii pre riadenie rybárstva. Rybolovné možnosti prijaté alebo prevedené v rámci takéhoto prevodu kvót alebo výmeny kvót by sa mali považovať za rybolovné možnosti pridelené dotknutému členskému štátu alebo odpočítané z jeho pridelených kvót, a to aj na účely uplatňovania príslušných ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (13). Takýmto prevodom kvót alebo výmenou kvót ad hoc by sa však nemal zmeniť existujúci distribučný kľúč na prideľovanie rybolovných možností členským štátom v súlade so zásadou relatívnej stability rybolovných činností.
(15)
Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) na svojom 34. výročnom zasadnutí v roku 2012 prijala na rok 2013 viacero rybolovných možností pre určité populácie v podoblastiach 1 - 4 oblasti dohovoru NAFO. V tejto súvislosti prijala NAFO postup na zvýšenie TAC mieňovca belavého v poddivízii NAFO 3NO stanoveného na rok 2013, ak sa splnia určité podmienky týkajúce sa tejto populácie. Zmluvná strana NAFO môže výkonnému sekretariátu NAFO oznámiť, že v poddivízii NAFO 3NO zaznamenala vyššie úlovky mieňovca belavého na jednotku úsilia ako zvyčajne. Pokiaľ NAFO zvýšenie TAC na rok 2013 potvrdí, malo by sa toto zvýšenie zaviesť do práva Únie.
(16)
Na svojom 83. výročnom zasadnutí v roku 2012 prijala Medziamerická komisia pre tropické tuniaky (IATTC) opatrenia na ochranu tuniaka žltoplutvého, tuniaka okatého a tuniaka pruhovaného. IATTC takisto prijala rezolúciu o ochrane oceánskych žralokov druhu Carcharhinus longimanus. Uvedené opatrenia by sa mali zaviesť do práva Únie.
(17)
Na svojom výročnom zasadnutí v roku 2012 prijala Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT) revidovaný viacročný plán obnovy populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a Stredozemnom mori, na základe ktorého sa zvýšila kvóta Únie. Okrem toho sa obdobie uzavretia rybolovu nahradilo obdobím s povoleným rybolovom a posunulo dozadu o desať dní. Ďalej sa prijalo aj jednoročné predĺženie existujúcich TAC a kvót na lov mečiara veľkého v južnej časti Atlantického oceánu, ako aj nový plán obnovy populácií marlína mozaikového a kopijonosa belavého. V dôsledku toho zostáva kvóta Únie na lov mečiara veľkého v južnej časti Atlantického oceánu rovnaká ako v roku 2012, zatiaľ čo kvóta Únie na lov marlína mozaikového sa zvýšila, aby sa zohľadnil drobný rybolov v najvzdialenejších regiónoch Únie. Kvóta Únie na lov kopijonosa belavého zostala nezmenená. Uvedené opatrenia by sa mali zaviesť do práva Únie.
(18)
Komisia pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC) na svojom výročnom zasadnutí v roku 2012 neupravila svoje opatrenia týkajúce sa rybolovných možností, ktoré sú v súčasnosti zavedené do práva Únie. V súčasnosti uplatniteľné opatrenia, ktoré Komisia pre tuniaky z Indického oceánu prijala, by sa mali zaviesť do práva Únie.
(19)
Prvé výročné zasadnutie Regionálnej organizácie na riadenie rybného hospodárstva v južnom Tichom oceáne (SPRFMO) sa bude konať 28. januára až 1. februára 2013. Až do tohto výročného zasadnutia je vhodné zachovať súčasné predbežné opatrenia, vykonávané podľa nariadenia (EÚ) č. 44/2012.
(20)
Na svojom výročnom zasadnutí v roku 2012 Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO) neupravila TAC nototénie patagónskej, hoplosteta oranžového, beryxov a krabov rodu Chaceon, ktorý dohodla na roky 2011 a 2012 na svojom výročnom zasadnutí v roku 2010. V súčasnosti uplatniteľné opatrenia, ktoré prijala SEAFO, by sa mali zaviesť do práva Únie.
(21)
Vzhľadom na najnovšie vedecké odporúčania ICES a v súlade s medzinárodnými záväzkami v súvislosti s Dohovorom o rybolove v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) je potrebné obmedziť rybolovné úsilie zamerané na určité hlbokomorské druhy.
(22)
Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichomorí (WCPFC) na 9. výročnom zasadnutí v roku 2012 nezmenila svoje opatrenia týkajúce sa rybolovných možností, ako sú zavedené v práve Únie, ale len posilnila oblasť uzatvorenú pre rybolov pomocou zariadenia na zhlukovanie rýb (FAD). V rámci revízie tejto oblasti uzavretej pre FAD sa od Únie ako zmluvnej strany WCPFC vyžaduje, aby rozhodla o jednej alebo dvoch realizovateľných alternatívach pre dodatočné opatrenia na posilnenie uzavretej oblasti. Do prijatia takéhoto rozhodnutia by mali v práve Únie zostať zavedené v súčasnosti platné opatrenia, ktoré prijala WCPFC.
(23)
Na svojom výročnom zasadnutí v roku 2012, strany Dohovoru o ochrane zdrojov tresky tmavej v centrálnej časti Beringovho mora a hospodárení s nimi nezmenili opatrenia, pokiaľ ide o rybolovné možnosti. Uvedené opatrenia by sa mali zaviesť do práva Únie.
(24)
Na svojom výročnom zasadnutí v roku 2012 prijali strany Komisie pre ochranu živých antarktických morských zdrojov (CCAMLR) obmedzenia výlovu cieľových druhov i druhov ulovených ako vedľajší úlovok. Tieto opatrenia by sa mali zaviesť do práva Únie.
(25)
Určité medzinárodné opatrenia, ktorými sa vytvárajú alebo obmedzujú rybolovné možnosti pre Úniu, sú príslušnými regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva prijímané koncom roka a stávajú sa uplatniteľnými predtým, ako toto nariadenie nadobudne účinnosť. Je preto potrebné, aby sa ustanovenia, ktorými sa takéto opatrenia zavádzajú do práva Únie, uplatňovali retroaktívne. Najmä z dôvodu, že rybársky hospodársky rok v oblasti dohovoru CCAMLR (Komisia pre ochranu živých antarktických morských zdrojov) trvá od 1. decembra do 30. novembra, a teda určité rybolovné možnosti alebo zákazy v oblasti dohovoru CCAMLR sa stanovujú na obdobie od 1. decembra 2012, je vhodné, aby sa príslušné ustanovenia tohto nariadenia uplatňovali od uvedeného dňa. Tieto ustanovenia sa uplatňujú retroaktívne bez toho, aby bola dotknutá zásada oprávnených očakávaní, keďže členovia CCAMLR majú zakázané loviť v oblasti dohovoru CCAMLR bez oprávnenia.
(26)
V súlade s vyhlásením Únie určeným Venezuelskej bolívarovskej republiky („Venezuela“) o udelení rybolovných možností vo vodách EÚ rybárskym plavidlám, ktoré sa plavia pod vlajkou Venezuely vo výhradnej hospodárskej zóne pri pobreží Francúzskej Guyany (14), treba stanoviť rybolovné možnosti týkajúce sa rýb čeľade Lutjanidae pre Venezuelu vo vodách EÚ.
(27)
Na využívanie rybolovných možností, ktoré majú plavidlá EÚ k dispozícii a ktoré sa stanovujú v tomto nariadení, sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 1224/2009, a najmä články 33 a 34 uvedeného nariadenia o zaznamenávaní úlovkov a rybolovného úsilia a o oznamovaní údajov o vyčerpaní rybolovných možností. Je preto potrebné špecifikovať kódy, ktoré majú členské štáty používať pri zasielaní údajov týkajúcich sa vykládok populácií, na ktoré sa toto nariadenie vzťahuje, Komisii.
(28)
V záujme zabránenia prerušeniu rybolovných činností a zabezpečenia živobytia rybárov Únie by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 1. januára 2013 s výnimkou ustanovení o obmedzeniach rybolovného úsilia, ktoré by sa mali uplatňovať od 1. februára 2013, a osobitných ustanovení v určených regiónoch, v prípade ktorých by sa mal určiť deň, kedy by sa mali začať uplatňovať, ako sa uvádza v odôvodnení 23. Z dôvodu naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení.
(29)
Rybolovné možnosti by sa mali využívať v úplnom súlade s uplatniteľným právom Únie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
1. Týmto nariadením sa stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd, dostupné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách mimo EÚ.
2. Rybolovné možnosti uvedené v odseku 1 zahŕňajú:
a)
obmedzenia výlovu na rok 2013 a v prípade, že sa tak uvádza v tomto nariadení, na rok 2014;
b)
obmedzenia rybolovného úsilia na obdobie od 1. februára 2013 do 31. januára 2014;
c)
rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru CCAMLR na obdobie od 1. decembra 2012 do 30. novembra 2013 a
d)
rybolovné možnosti pre určité populácie v oblasti dohovoru IATTC v roku 2013 na obdobia uvedené v článku 27 a v prípade, že sa tak uvádza v tomto nariadení, v roku 2014.
3. Týmto nariadením sa stanovujú aj predbežné rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom dvojstranných rybárskych dohôd s Nórskom, pokým sa neuzavrú konzultácie o týchto dohodách na rok 2013.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Toto nariadenie sa uplatňuje na tieto plavidlá:
a)
plavidlá EÚ,
b)
plavidlá tretích krajín vo vodách EÚ.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„plavidlo EÚ“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a registrované v Únii;
b)
„plavidlo tretej krajiny“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou tretej krajiny a registrované v tretej krajine;
c)
„vody EÚ“ sú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo právomoc členských štátov s výnimkou vôd susediacich so zámorskými krajinami a územiami uvedenými v prílohe II k zmluve;
d)
„celkový povolený výlov“ (TAC) je množstvo, ktoré je možné každý rok uloviť a vyložiť z každej populácie rýb;
e)
„kvóta“ je podiel TAC pridelený Únii, členskému štátu alebo tretej krajine;
f)
„medzinárodné vody“ sú vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani právomoc žiadneho štátu;
g)
„veľkosť ôk siete“ je veľkosť ôk rybárskej siete určená v súlade s nariadením (ES) č. 517/2008 (15).
Článok 4
Rybolovné zóny
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie zón:
a)
„zóny ICES (Medzinárodná rada pre výskum mora)“ sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 218/2009 (16);
b)
„Skagerrak“ je zemepisná oblasť ohraničená na západe čiarou vedenou od majáka Hanstholm po maják Lindesnes a na juhu čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod švédskeho pobrežia;
c)
„Kattegat“ je zemepisná oblasť ohraničená na severe čiarou vedenou od majáka Skagen po maják Tistlarna a od tohto bodu po najbližší bod na švédskom pobreží a na juhu čiarou vedenou od Hasenøre po Gnibens Spids, od Korshage po Spodsbjerg a od Gilbjerg Hoved po Kullen;
d)
„oblasti CECAF (Výbor pre rybolov v stredovýchodnom Atlantiku)“ sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 216/2009 (17);
e)
„oblasti NAFO (Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku)“ sú zemepisné oblasti uvedené v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 217/2009 (18);
f)
„oblasť dohovoru SEAFO (Organizácia pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Dohovore o ochrane a využívaní rybolovných zdrojov v juhovýchodnom Atlantickom oceáne (19);
g)
„oblasť dohovoru ICCAT (Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Medzinárodnom dohovore o zachovaní atlantických tuniakov (20);
h)
„oblasť dohovoru CCAMLR (Komisia pre ochranu živých antarktických morských zdrojov)“ je zemepisná oblasť vymedzená v článku 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 601/2004 (21);
i)
„oblasť dohovoru IATTC (Medziamerická komisia pre tropické tuniaky)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Dohovore o posilnení Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky ustanovenej dohovorom medzi Spojenými štátmi americkými a Kostarickou republikou v roku 1949 (22);
j)
„oblasť dohovoru IOTC (Komisia pre tuniaky z Indického oceánu)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Dohode o založení Komisie pre tuniaky z Indického oceánu (23);
k)
„oblasť dohovoru SPRFMO (Regionálna organizácia na riadenie rybného hospodárstva v južnom Tichom oceáne)“ je zemepisná oblasť šíreho mora južne od 10° s. Z. Š., severne od oblasti dohovoru CCAMLR, východne od oblasti dohovoru SIOFA (Dohoda o rybolove v južnom Indickom oceáne), ako sa vymedzuje v Dohode o rybolove v južnom Indickom oceáne (24), a západne od rybolovných oblastí, ktoré patria pod právomoc jednotlivých juhoamerických štátov;
l)
„oblasť dohovoru WCPFC (Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichomorí)“ je zemepisná oblasť vymedzená v Dohovore o zachovaní a riadení zdrojov veľmi sťahovavých druhov rýb v západnom a strednom Tichom oceáne (25);
m)
„šíre more Beringovho mora“ je zemepisná oblasť šíreho mora v Beringovom mori, ktorá sa nachádza viac ako 200 námorných míľ od základných línií, od ktorých sa meria šírka teritoriálnych vôd pobrežných štátov Beringovho mora.
HLAVA II
RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL EÚ
KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia
Článok 5
TAC a jeho prideľovanie
1. TAC pre plavidlá EÚ vo vodách EÚ alebo v určitých vodách nepatriacich EÚ, ako aj rozdelenie TAC medzi členské štáty a prípadné funkčne súvisiace podmienky sa stanovujú v prílohe I.
2. Plavidlám EÚ sa povoľuje loviť v rámci celkových povolených výlovov stanovených v prílohe I vo vodách, ktoré patria pod právomoc Faerských ostrovov, Grónska, Islandu a Nórska, a v rybolovnej zóne okolo ostrova Jan Mayen za podmienok, ktoré sa stanovujú v článku 14 a prílohe III k tomuto nariadeniu a v nariadení (ES) č. 1006/2008 (26) a jeho vykonávacích ustanoveniach.
Článok 6
Prideľovanie dodatočných kvót plavidlám, ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu
1. V prípade určitých populácií môže členský štát prideliť plavidlám, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou a ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, dodatočné kvóty. Tieto populácie sa uvádzajú v prílohe I.
2. Pridelené dodatočné kvóty uvedené v odseku 1 nepresiahnu celkové obmedzenie ustanovené v prílohe I ako percento kvóty pridelenej dotknutému členskému štátu.
3. Pridelené dodatočné kvóty uvedené v odseku 1 spĺňajú tieto podmienky:
a)
na plavidle sa používa uzavretý okruh televíznych kamier (ďalej len „CCTV“) prepojený na systém senzorov (ďalej len súhrnne „systém CCTV“) na zaznamenávanie všetkých rybolovných a spracovateľských činností na palube;
b)
dodatočná kvóta pridelená jednotlivému plavidlu, ktoré sa zúčastňuje na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, neprekračuje žiadne z týchto obmedzení:
i)
75 % odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného príslušným členským štátom pre daný typ plavidla, ku ktorému toto jednotlivé plavidlo s pridelenou dodatočnou kvótou patrí,
ii)
30 % individuálnej kvóty plavidla pred účasťou na testovaní;
c)
všetky úlovky plavidiel z populácií, na ktoré sa vzťahuje dodatočná kvóta, vrátane rýb nedosahujúcich minimálnu dĺžku pre vykládku, ako sa vymedzuje v prílohe XII k nariadeniu (ES) č. 850/98, sa započítajú do individuálnej kvóty plavidla, ktorá vyplýva z pridelenia dodatočnej kvóty podľa tohto článku;
d)
potom, ako plavidlo úplne využilo pridelenú individuálnu kvótu na ktorúkoľvek populáciu, na ktorú sa vzťahuje dodatočná kvóta, dané plavidlo musí zastaviť všetku rybolovnú činnosť v príslušnej oblasti TAC;
e)
v prípade populácií, na ktoré možno tento článok uplatňovať, môžu členské štáty povoliť prevod individuálnych pridelených kvót alebo akýchkoľvek ich častí z plavidiel, ktoré sa nezúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu, na plavidlá, ktoré sa na takomto testovaní zúčastňujú, pokiaľ možno preukázať, že plavidlá, ktoré sa na takomto testovaní nezúčastňujú, nezvýšia mieru odhadzovania.
4. Bez ohľadu na odsek 3 písm. b) bod (i) môže členský štát výnimočne prideliť plavidlu, ktoré sa plaví pod jeho vlajkou, dodatočnú kvótu presahujúcu 75 % odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného pre daný typ plavidla, ku ktorému toto jednotlivé plavidlo s pridelenou dodatočnou kvótou patrí, pod podmienkou, že:
a)
pomer odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného pre daný typ plavidla je nižší ako 10 %;
b)
zaradenie toho typu plavidla je dôležité na vyhodnotenie potenciálu systému CCTV na kontrolné účely;
c)
celkové obmedzenie vo výške 75 % odhodeného množstva z danej populácie odhadovaného pre všetky plavidlá zúčastňujúce sa na testovaní sa neprekročí.
5. V rozsahu, v akom zaznamenávanie vykonávané v súlade s odsekom 3 písm. a) zahŕňa spracúvanie osobných údajov v zmysle smernice 95/46/EHS, sa uvedená smernica uplatňuje na spracúvanie takýchto údajov.
6. Ak členský štát zistí, že plavidlo zúčastňujúce sa na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu nespĺňa podmienky stanovené v odseku 3, bezodkladne odoberie dodatočné kvóty pridelené tomuto plavidlu a vylúči ho z účasti na tomto testovaní na zvyšnú časť roku 2013.
7. Pred pridelením dodatočných kvót uvedených v odsekoch 1 až 6 členský štát predloží Komisii tieto informácie:
a)
zoznam plavidiel, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou a ktoré sa zúčastňujú na testovaní plne zdokumentovaného rybolovu;
b)
špecifikáciu diaľkového elektronického monitorovacieho zariadenia nainštalovaného na palube uvedených plavidiel;
c)
kapacitu, druh a špecifikáciu výstroja, ktorý tieto plavidlá používajú;
d)
odhadovanú mieru odhadzovania úlovkov jednotlivými typmi plavidiel, ktoré sa zúčastňujú na testovaní;
e)
množstvo z danej populácie, na ktorú sa vzťahuje príslušný TAC, vylovené v roku 2012 plavidlami zúčastňujúcimi sa na testovaní.
8. Komisia môže od ktoréhokoľvek členského štátu, ktorý využíva tento článok, vyžadovať, aby predložil posúdenie odhodených úlovkov jednotlivými typmi jeho plavidiel vedeckému poradnému orgánu na preskúmanie, s cieľom monitorovať vykonávanie požiadavky uvedenej v odseku 3 písm. b) bod (i). Ak posúdenie potvrdzujúce takéto odhadzovanie úlovkov nie je k dispozícii, dotknutý členský štát prijme všetky vhodné opatrenia na zabezpečenie splnenia uvedenej požiadavky a informovania Komisie.
Článok 7
Podmienky vykládky úlovkov a vedľajších úlovkov
Ryby z populácií, na ktoré sa vzťahuje TAC, sa ponechávajú na palube alebo sa vykladajú, len ak:
a)
tieto úlovky vylovili plavidlá plaviace sa pod vlajkou členského štátu s kvótou a táto kvóta nie je vyčerpaná alebo
b)
tieto úlovky predstavujú časť kvóty EÚ, ktorá nebola pridelená členským štátom vo forme kvóty, a táto kvóta EÚ sa ešte nevyčerpala.
Článok 8
Obmedzenie rybolovného úsilia
Od 1. februára 2013 do 31. januára 2014 sa opatrenia v oblasti rybolovného úsilia ustanovené v prílohe IIA uplatňujú pri hospodárení s určitými populáciami tresky škvrnitej, platesy veľkej a soley európskej v týchto oblastiach:
a)
Skagerrak;
b)
časť divízie ICES IIIa nepatriaca do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblasť ICES IV;
d)
vody EÚ v divízii ICES IIa a
e)
divízia ICES VIId.
Článok 9
Obmedzenia výlovu a rybolovného úsilia pri hlbokomorskom rybolove
1. Článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2347/2002 (27), ktorým sa stanovujú požiadavky na držbu povolenia na rybolov v hlbokom mori, sa uplatňuje na halibuta tmavého. Výlov halibuta tmavého, jeho ponechávanie na palube, prekládka a vykládka podliehajú podmienkam stanoveným v uvedenom článku.
2. Členské štáty zabezpečia, aby pokiaľ ide o úrovne rybolovného úsilia merané v kilowattdňoch neprítomnosti v prístave v roku 2013, plavidlá s povolením na hlbokomorský rybolov uvedeným v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2347/2002 neprekročili 65 % priemerného ročného rybolovného úsilia, ktoré plavidlá príslušného členského štátu vynaložili v roku 2003 pri výjazdoch, keď mali povolenia na hlbokomorský rybolov, alebo vylovili hlbokomorské druhy uvedené v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu. Tento odsek sa uplatňuje len na rybárske výjazdy, na ktorých sa ulovilo viac ako 100 kg hlbokomorských druhov iných ako striebristka severná.
Článok 10
Osobitné ustanovenia o prideľovaní rybolovných možností
1. Prideľovanie rybolovných možností členským štátom, ako sa ustanovuje v tomto nariadení, sa uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté:
a)
výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;
b)
prerozdelenia vykonané podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009 alebo podľa článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatočné vykládky povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96;
d)
množstvá zadržané v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 847/96;
e)
zníženia vykonané podľa článkov 37, 105, 106 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009;
f)
prevody kvót a výmeny kvót podľa článku 15 tohto nariadenia.
2. Pokiaľ sa v prílohe I k tomuto nariadeniu neuvádza inak, článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa uplatňuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje preventívny TAC, a článok 3 ods. 2 a 3 a článok 4 uvedeného nariadenia sa uplatňujú na populácie, na ktoré sa vzťahuje analytický TAC.
Článok 11
Obdobie uzavretia rybolovu
1. V Porcupine Bank sa v období od 1. mája do 31. mája 2013 zakazuje loviť alebo ponechávať na palube tieto druhy: mieň lemovaný, mieň modrý a mieň veľký.
2. Na účely tohto článku Porcupine Bank zahŕňa zemepisnú oblasť ohraničenú loxodrómami, ktoré postupne spájajú tieto miesta:
Bod
Zemepisná šírka
Zemepisná dĺžka
1
52° 27′ s. z. š.
12° 19′ z. z. d.
2
52° 40′ s. z. š.
12° 30′ z. z. d.
3
52° 47′ s. z. š.
12° 39,600′ z. z. d.
4
52° 47′ s. z. š.
12° 56′ z. z. d.
5
52° 13,5′ s. z. š.
13° 53,830′ z. z. d.
6
51° 22′ s. z. š.
14° 24′ z. z. d.
7
51° 22′ s. z. š.
14° 03′ z. z. d.
8
52° 10′ s. z. š.
13° 25′ z. z. d.
9
52° 32′ s. z. š.
13° 07,500′ z. z. d.
10
52° 43′ s. z. š.
12° 55′ z. z. d.
11
52° 43′ s. z. š.
12° 43′ z. z. d.
12
52° 38,800′ s. z. š.
12° 37′ z. z. d.
13
52° 27′ s. z. š.
12° 23′ z. z. d.
14
52° 27′ s. z. š.
12° 19′ z. z. d.
3. Odchylne od odseku 1 sa plavidlám, ktoré majú na palube druhy uvedené v odseku 1, povoľuje prechod cez Porcupine Bank v súlade s článkom 50 ods. 3, 4 a 5 nariadenia (ES) č. 1224/2009.
Článok 12
Zákazy
1. Plavidlám EÚ sa zakazuje loviť, ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať tieto druhy morských živočíchov:
a)
obroň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a žralok belasý (Carcharodon carcharias) vo všetkých vodách;
b)
lamna sleďová (Lamna nasus) vo všetkých vodách, pokiaľ sa v časti B prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 39/2013 (28) neuvádza inak;
c)
poloraja krídlatá (Squatina squatina) vo vodách EÚ;
d)
raja hladká (Dipturus batis) vo vodách EÚ v divízii ICES IIa a podoblastiach ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
raja vlnkovaná (Raja undulata) a raja biela (Rostroraja alba) vo vodách EÚ v podoblastiach ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
ryby čeľade Rhinobatidae vo vodách EÚ v podoblastiach ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
manta druhu Manta birostris vo všetkých vodách.
2. Pri náhodnom výlove nesmú byť druhy uvedené v odseku 1 poranené. Ihneď sa púšťajú.
Článok 13
Zasielanie údajov
Keď podľa článkov 33 a 34 nariadenia (ES) č. 1224/2009 členské štáty predkladajú Komisii údaje o vyložených množstvách ulovených populácií, použijú kódy populácií ustanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu.
KAPITOLA II
Oprávnenia na rybolov vo vodách tretích krajín
Článok 14
Oprávnenia na rybolov
1. Maximálny počet oprávnení na rybolov pre plavidlá EÚ loviace vo vodách tretej krajiny sa ustanovuje v prílohe III.
2. Ak na základe článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002 jeden členský štát prevedie na iný členský štát kvótu v rybolovných oblastiach ustanovených v prílohe III, prevedú sa aj príslušné oprávnenia na rybolov a prevod sa oznámi Komisii. Celkový počet oprávnení na rybolov pre každú rybolovnú oblasť, ako sa ustanovuje v prílohe III, sa však neprekročí.
KAPITOLA III
Rybolovné možnosti vo vodách regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva
Článok 15
Prevody kvót a výmeny kvót
1. V prípade, že sa v pravidlách regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva povoľujú prevody kvót alebo výmeny kvót medzi jej zmluvnými stranami, členský štát (ďalej len „dotknutý členský štát“) môže so zmluvnou stranou regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva prediskutovať a prípadne stanoviť možný návrh na zamýšľaný prevod kvót alebo výmenu kvót.
2. Komisia môže na základe oznámenia zo strany dotknutého členského štátu schváliť návrh na zamýšľaný prevod kvót alebo výmenu kvót, ktorú daný členský štát prediskutoval s dotknutou zmluvnou stranou regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva. V nadväznosti na to si Komisia a dotknutá zmluvná strana regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva bezodkladne navzájom oznámia, či súhlasia s tým, že budú takýmto prevodom kvót alebo výmenou kvót viazané. Komisia potom sekretariátu organizácie pre riadenie rybárstva oznámi dohodnutý prevod kvót alebo výmenu kvót v súlade s pravidlami danej organizácie.
3. Komisia informuje členské štáty o dohodnutom prevode kvót alebo výmene kvót.
4. Rybolovné možnosti prijaté od dotknutej zmluvnej strany regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo prevedené na ňu v rámci prevodu kvót alebo výmeny kvót sa považujú za kvóty pridelené dotknutému členskému štátu alebo odpočítané z jeho pridelených kvót, a to od chvíle, keď prevod kvót alebo výmena kvót nadobudne účinnosť v súlade s podmienkami dohody dosiahnutej s dotknutou zmluvnou stranou regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva alebo prípadne v súlade s pravidlami príslušnej regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva. Takýmto pridelením kvót sa však nemení existujúci distribučný kľúč na prideľovanie rybolovných možností členským štátom v súlade so zásadou relatívnej stability rybolovných činností.
Oddiel 1
Oblasť dohovoru ICCAT
Článok 16
Obmedzenia lovu, chovnej a kŕmnej kapacity v prípade tuniaka modroplutvého
1. Počet lodí EÚ s návnadou a lodí EÚ s vlečnými lovnými šnúrami oprávnených aktívne loviť tuniaka modroplutvého s veľkosťou od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm vo východnej časti Atlantického oceánu sa obmedzuje podľa bodu 1 prílohy IV.
2. Počet plavidiel EÚ vykonávajúcich pobrežný drobný rybolov s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého s veľkosťou od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm v Stredozemnom mori sa obmedzuje podľa bodu 2 prílohy IV.
3. Počet plavidiel EÚ loviacich tuniaka modroplutvého v Jadranskom mori na chovné účely s oprávnením aktívne loviť tuniaka modroplutvého s veľkosťou od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm sa obmedzuje podľa bodu 3 prílohy IV.
4. Počet a celková kapacita rybárskych plavidiel, vyjadrená v hrubej tonáži, s oprávnením loviť, ponechávať na palube, prekladať, prepravovať alebo vykladať tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori sa obmedzuje podľa bodu 4 prílohy IV.
5. Počet pascí nasadzovaných vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori pri love tuniaka modroplutvého sa obmedzuje podľa bodu 5 prílohy IV.
6. V prípade tuniaka modroplutvého sa chovná kapacita, kŕmna kapacita a maximálna násada tuniaka modroplutvého uloveného vo voľnej prírode pridelená jednotlivým farmám vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori obmedzuje podľa bodu 6 prílohy IV.
Článok 17
Rekreačný a športový rybolov
Členské štáty vyčlenia zo svojich kvót pridelených podľa prílohy ID osobitnú kvótu na lov tuniaka modroplutvého na účely rekreačného a športového rybolovu.
Článok 18
Žraloky
1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov druhu Alopias superciliosus.
2. Zakazuje sa vykonávať cielený rybolov zameraný na žraloky rodu Alopias.
3. V súvislosti s rybolovom v oblasti dohovoru ICCAT sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá mlatkohlavovitých čeľade Sphyrnidae (okrem druhu Sphyrna tiburo).
4. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov druhu Carcharhinus longimanus..
5. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube žralokov druhu Carcharhinus falciformis.
Oddiel 2
Oblasť dohovoru CCAMLR
Článok 19
Zákazy a obmedzenia výlovu
1. Cielený rybolov druhov ustanovených v prílohe V časti A sa zakazuje v zónach a v obdobiach ustanovených v uvedenej prílohe.
2. V prípade prieskumného rybolovu sa v podoblastiach uvedených v prílohe V časti B uplatňujú obmedzenia TAC a vedľajších úlovkov ustanovené v uvedenej prílohe.
Článok 20
Prieskumný rybolov
1. Počas roku 2013 sa na prieskumnom rybolove nototénií Dissostichus spp. lovnými šnúrami v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj divíziách 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a mimo oblastí pod vnútroštátnou právomocou môžu zúčastňovať len tie členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak má takýto členský štát v úmysle zúčastniť sa na uvedenom rybolove, oznámi to v súlade s článkami 7 a 7a nariadenia (ES) č. 601/2004 sekretariátu CCAMLR najneskôr do 1. júna 2013.
2. Pokiaľ ide o podoblasti FAO 88.1 a 88.2, ako aj o divízie 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, sú obmedzenia TAC a vedľajších úlovkov na podoblasť a divíziu a ich rozdelenie medzi malé prieskumné jednotky (Small Scale Research Units - SSRU) v rámci každej z nich ustanovené v časti B prílohy V. Rybolov v každej SSRU sa ukončí, keď nahlásený výlov dosiahne stanovený TAC, a táto SSRU sa na zvyšok hospodárskeho roku uzatvorí pre rybolov.
3. Rybolov sa uskutočňuje podľa možnosti v čo najširšom geografickom a hĺbkovom rozsahu, aby bolo možné získať informácie potrebné na určenie potenciálu rybolovu a aby sa zabránilo nadmernej koncentrácii výlovu a rybolovného úsilia. Rybolov v podoblastiach FAO 88.1 a 88.2, ako aj v divíziách 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a sa však zakazuje v hĺbkach menších ako 550 m.
Článok 21
Lov pancierovky antarktickej v rybárskom hospodárskom roku 2013/2014
1. V rybárskom hospodárskom roku 2013/2014 môžu v oblasti dohovoru CCAMLR loviť pancierovku antarktickú (Euphausia superba) iba tie členské štáty, ktoré sú členmi komisie CCAMLR. Ak má takýto členský štát v úmysle loviť pancierovku antarktickú v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi v súlade s článkom 5a nariadenia (ES) č. 601/2004 sekretariátu CCAMLR a Komisii najneskôr do 1. júna 2013:
a)
svoj zámer loviť pancierovku antarktickú, a to na formulári ustanovenom v prílohe V časti C;
b)
konfiguráciu siete, a to na formulári ustanovenom v prílohe V časti D.
2. Oznámenie uvedené v odseku 1 tohto článku obsahuje informácie ustanovené v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004 za každé plavidlo, ktoré má členský štát oprávniť na účasť na love pancierovky antarktickej.
3. Členský štát, ktorý má v úmysle loviť pancierovku antarktickú v oblasti dohovoru CCAMLR, oznámi svoj úmysel iba v súvislosti s tými oprávnenými plavidlami, ktoré sa buď plavia pod jeho vlajkou v čase predloženia oznámenia, alebo sa plavia pod vlajkou iného člena CCAMLR, pričom sa však očakáva, že v čase rybolovu sa budú plaviť pod jeho vlajkou.
4. Členské štáty majú právo oprávniť na účasť na love pancierovky antarktickej plavidlá, ktoré neoznámili sekretariátu CCAMLR v súlade s odsekmi 1, 2 a 3 tohto článku, ak sa oprávnené plavidlo nemôže na love zúčastniť z legitímnych prevádzkových dôvodov alebo zásahu vyššej moci. Za takýchto okolností príslušné členské štáty ihneď informujú sekretariát CCAMLR a Komisiu, pričom uvedú:
a)
podrobné informácie o plavidle(-ách), ktorým(-i) plánujú oznámené plavidlo nahradiť, vrátane informácií ustanovených v článku 3 nariadenia (ES) č. 601/2004;
b)
vyčerpávajúce vysvetlenie dôvodov výmeny a všetky súvisiace podporné dôkazy alebo materiály.
5. Členské štáty nepovolia účasť na love pancierovky antarktickej plavidlu, ktoré sa nachádza na ktoromkoľvek zo zoznamov komisie CCAMLR s plavidlami zapojenými do nezákonného, nenahláseného a neregulovaného (NNN) rybolovu.
Oddiel 3
Oblasť dohovoru IOTC
Článok 22
Obmedzenie rybolovnej kapacity plavidiel loviacich v oblasti dohovoru IOTC
1. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich tropické tuniaky v oblasti dohovoru IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sa ustanovujú v bode 1 prílohy VI.
2. Maximálny počet plavidiel EÚ loviacich mečiara veľkého (Xiphias gladius) a tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v oblasti dohovoru IOTC a zodpovedajúca kapacita v hrubej tonáži sa ustanovujú v prílohe VI bode 2.
3. Členské štáty môžu prerozdeliť plavidlá určené na jeden z dvoch druhov rybolovu uvedených v odsekoch 1 a 2 na ten druhý pod podmienkou, že Komisii môžu preukázať, že táto zmena nevedie k zvýšeniu rybolovného úsilia zameraného na dotknuté populácie rýb.
4. Členské štáty zaistia, aby v prípade navrhovaného presunu kapacity do ich flotily, boli presúvané plavidlá v záznamoch plavidiel IOTC alebo záznamoch plavidiel iných regionálnych organizácií pre lov tuniaka. Okrem toho, žiadne plavidlo, ktoré sa nachádza na zozname plavidiel zapojených do NNN rybolovu (plavidlá NNN) ktorejkoľvek regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva, sa nesmie zúčastniť na takomto presune.
5. S cieľom zohľadniť vykonávanie rozvojových plánov predložených komisii IOTC môžu členské štáty zvýšiť svoju rybolovnú kapacity nad hranice uvedené v odsekoch 1 a 2 len v rámci limitov ustanovených v uvedených plánoch.
Článok 23
Žraloky
1. Pri všetkých druhoch rybolovu sa zakazuje ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov všetkých druhov čeľade Alopiidae.
2. Pri náhodnom výlove nesmú byť druhy uvedené v odseku 1 poranené. Ihneď sa púšťajú.
Oddiel 4
Oblasť dohovoru SPRFMO
Článok 24
Pelagický rybolov - obmedzenie kapacity
Členské štáty, ktoré sa v rokoch 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v oblasti dohovoru SPRFMO, obmedzia v roku 2013 celkovú hrubú tonáž plavidiel, ktoré sa plavia pod ich vlajkou a lovia pelagické populácie, na celkovú úroveň 78 610 ton hrubej tonáže v uvedenej oblasti tak, aby sa zabezpečilo udržateľné využívanie zdrojov pelagického rybolovu v južnej časti Tichého oceánu.
Článok 25
Pelagický rybolov - TAC
1. Pelagické populácie môžu v oblasti dohovoru SPRFMO v súlade s TAC ustanovenými v prílohe IJ loviť iba členské štáty, ktoré sa v rokoch 2007, 2008 alebo 2009 aktívne venovali pelagickému rybolovu v uvedenej oblasti, ako sa uvádza v článku 24.
2. Členské štáty každý mesiac oznámia Komisii názvy lodí, ktoré sa plavia pod ich vlajkou a ktoré sa zúčastňujú na rybolove uvedenom v tomto článku, a ich charakteristiky vrátane hrubej tonáže.
3. Na účely monitorovania rybolovu uvedeného v tomto článku členské štáty zasielajú Komisii najneskôr do pätnásteho dňa nasledujúceho mesiaca záznamy systému monitorovania plavidiel (VMS), mesačné správy o úlovkoch a pokiaľ možno aj záznamy komunikácie s prístavmi, aby ich postúpila dočasnému sekretariátu SPRFMO.
Článok 26
Rybolov pri dne
Členské štáty so záznamom o rybolovnom úsilí alebo výlove pri dne v oblasti dohovoru SPRFMO počas obdobia od 1. januára 2002 do 31. decembra 2006 obmedzia svoje úsilie alebo výlov:
a)
na priemernú úroveň výlovu alebo parametrov úsilia počas uvedeného obdobia a
b)
len na tie časti oblasti dohovoru SPRFMO, v ktorých rybolov pri dne vykonávali v ktoromkoľvek z predchádzajúcich rybárskych hospodárskych rokov.
Oddiel 5
Oblasť dohovoru IATTC
Článok 27
Rybolov vakovými sieťami
1. Lov tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares), tuniaka okatého (Thunnus obesus) a tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) plavidlami s vakovými sieťami sa zakazuje:
a)
od 29. júla do 28. septembra 2013 alebo od 18. novembra 2013 do 18. januára 2014 v oblasti vymedzenej týmito hranicami:
-
americkými pobrežiami Tichého oceánu
-
poludníkom 150° z. z. d.
-
rovnobežkou 40° s. z. š.
-
rovnobežkou 40° j. z. š.;
b)
od 29. septembra do 29. októbra 2013 v oblasti vymedzenej týmito hranicami:
-
poludníkom 96°z. z. d.
-
poludníkom 110°z. z. d.
-
rovnobežkou 4° s. z. š.
-
rovnobežkou 3° j. z. š.
2. Príslušné členské štáty do 1. apríla 2013 oznámia Komisii zvolené obdobie uzavretia uvedené v odseku 1. Počas zvoleného obdobia všetky plavidlá príslušných členských štátov s vakovými sieťami prestanú v oblastiach vymedzených v odseku 1 loviť vakovými sieťami.
3. Plavidlá s vakovými sieťami loviace tuniaka v oblasti dohovoru IATTC ponechajú na palube a potom vyložia alebo preložia všetky vylovené tuniaky žltoplutvé, tuniaky okaté a tuniaky pruhované.
4. Odsek 3 sa neuplatňuje v týchto prípadoch:
a)
ak sa ryby považujú za nevhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo
b)
počas posledného záťahu výjazdu, keď sa môže stať, že nezostane dostatok miesta v nádržiach na živé ryby na uskladnenie všetkých tuniakov vylovených počas daného záťahu.
5. V oblasti dohovoru IATTC sa zakazuje loviť žraloky druhu Carcharhinus longimanus, ako aj ponechávať na palube, prekladať, skladovať, ponúkať na predaj, predávať alebo vykladať akúkoľvek časť alebo celé telá žralokov druhu Carcharhinus longimanus.
6. Pri náhodnom výlove nesmú byť druhy uvedené v odseku 5 poranené. Prevádzkovateľ plavidla ich ihneď púšťa, a takisto:
a)
zaznamená počet vypustení s uvedením ich stavu (mŕtve alebo živé);
b)
oznámi informácie uvedené v písmene a) členskému štátu, ktorého je štátnym príslušníkom. Členské štáty tieto informácie zašlú Komisii do 31. januára 2013.
Oddiel 6
Oblasť dohovoru SEAFO
Článok 28
Zákaz lovu hlbokomorských žralokov
V oblasti dohovoru SEAFO sa zakazuje cielený rybolov týchto hlbokomorských žralokov:
-
rajovité (Rajidae)
-
ostroň bieloškvrnitý (Squalus acanthias)
-
druh Etmopterus bigelowi
-
druh Etmopterus brachyurus
-
svetloň veľký (Etmopterus princeps)
-
svetloň malý (Etmopterus pusillus)
-
druh Apristurus manis
-
druh Scymnodon squamulosus
-
hlbokomorské žraloky nadradu Selachimorpha.
Oddiel 7
Oblasť dohovoru WCPFC
Článok 29
Obmedzenia rybolovného úsilia zameraného na tuniaka okatého, tuniaka žltoplutvého, tuniaka pruhovaného a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého
Členské štáty zabezpečia, aby sa celkové rybolovné úsilie zamerané na tuniaka okatého (Thunnus obesus), tuniaka žltoplutvého (Thunnus albacares), tuniaka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a juhotichomorského tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga) v oblasti dohovoru WCPFC obmedzilo na rybolovné úsilie ustanovené v dohodách o partnerstve v sektore rybolovu medzi Úniou a pobrežnými štátmi uvedeného regiónu.
Článok 30
Oblasť uzatvorená pre rybolov pomocou zariadenia na zhlukovanie rýb
1. V časti oblasti dohovoru WCPFC, ktorá sa nachádza medzi 20° s. z. š. a 20° j. z. š., sa od 1. júla 2013 00.00 hod. do 30. septembra 2013 24.00 hod. zakazujú rybolovné činnosti plavidiel s vakovými sieťami, ktoré využívajú zariadenia na zhlukovanie rýb (FAD). V tomto období môže plavidlo s vakovými sieťami vykonávať rybolovné činnosti v uvedenej časti oblasti dohovoru WCPFC iba vtedy, ak má na palube pozorovateľa, ktorý monitoruje, že plavidlo vôbec:
a)
nenasadzuje ani nevyužíva FAD, ani podobné elektronické zariadenie;
b)
neloví húfy pomocou FAD.
2. Všetky plavidlá s vakovými sieťami, ktoré lovia v časti oblasti dohovoru WCPFC uvedenej v odseku 1, ponechajú na palube a vyložia alebo preložia všetky ulovené tuniaky okaté, tuniaky žltoplutvé a tuniaky pruhované.
3. Odsek 2 sa neuplatňuje v týchto prípadoch:
a)
počas posledného záťahu výjazdu, ak plavidlo nemá dostatok miesta v nádržiach na živé ryby na uskladnenie všetkých rýb;
b)
ak ryby nie sú vhodné na ľudskú spotrebu z iných dôvodov, ako je veľkosť, alebo
c)
keď dôjde k vážnej poruche mraziaceho zariadenia.
Článok 31
Obmedzenia počtu plavidiel EÚ oprávnených loviť mečiara veľkého
Maximálny počet plavidiel EÚ oprávnených loviť mečiara veľkého (Xiphias gladius) v oblasti dohovoru WCPFC južne od 20° j. z. š. sa uvádza v prílohe VII.
Oddiel 8
Beringovo more
Článok 32
Zákaz rybolovu na šírom mori Beringovho mora
Lov tresky druhu Theragra chalcogramma na šírom mori Beringovho mora sa zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÉ MOŽNOSTI PLAVIDIEL TRETÍCH KRAJÍN VO VODÁCH EÚ
Článok 33
TAC
Rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou Nórska a rybárske plavidlá registrované na Faerských ostrovoch sa oprávňujú loviť vo vodách EÚ v rámci TAC ustanovených v prílohe I k tomuto nariadeniu, pričom podliehajú podmienkam ustanoveným v tomto nariadení a kapitole III nariadenia (ES) č. 1006/2008.
Článok 34
Oprávnenia na rybolov
1. Maximálny počet oprávnení na rybolov pre plavidlá tretích krajín loviace vo vodách EÚ sa ustanovuje v prílohe VIII.
2. Ryby z populácií, pre ktoré je stanovený TAC, sa neponechávajú na palube ani nevykladajú, ak ich neulovili plavidlá tretej krajiny, ktoré majú kvótu, pričom táto kvóta nie je vyčerpaná.
Článok 35
Zákazy
1. Plavidlám tretích krajín sa zakazuje loviť, ponechávať na palube, prekladať alebo vykladať tieto druhy morských živočíchov:
a)
obroň sťahovavý (Cetorhinus maximus) a žralok belasý (Carcharodon carcharias) vo vodách EÚ;
b)
poloraja krídlatá (Squatina squatina) vo vodách EÚ;
c)
raja hladká (Dipturus batis) vo vodách EÚ v divízii ICES IIa a podoblastiach ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
raja vlnkovaná (Raja undulata) a raja biela (Rostroraja alba) vo vodách EÚ v podoblastiach ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
lamna sleďová (Lamna nasus) vo vodách EÚ;
f)
ryby čeľade Rhinobatidae vo vodách EÚ v podoblastiach ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
manta druhu Manta birostris vo vodách EÚ.
2. Pri náhodnom výlove nesmú byť druhy uvedené v odseku 1 poranené. Ihneď sa púšťajú.
HLAVA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 36
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2013.
Článok 8 sa však uplatňuje od 1. februára 2013.
Ustanovenia o rybolovných možnostiach v oblasti dohovoru CCAMLR uvedené v článkoch 19, 20 a 21 a prílohách IE a V sa uplatňujú od jednotlivých dní v nich stanovených.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 21. januára 2013