NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1194/2012
ze dne 12. prosince 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign směrových světelných zdrojů, světelných zdrojů využívajících elektroluminiscenčních diod a souvisejících zařízení
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/125/ES vyžaduje, aby Komise stanovila požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu je Komise povinna zavést ve vhodných případech prováděcí opatření nejdříve pro ty výrobky, jež mají vysoký potenciál pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, jako například osvětlení v domácnostech a terciárním sektoru, mezi které patří směrové světelné zdroje, elektroluminiscenční diody a jejich příslušenství.
(3)
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty směrových světelných zdrojů, elektroluminiscenčních diod a jejich příslušenství. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny. Přípravná studie týkající se externích zdrojů napájení provedla obdobnou analýzu předřadníků halogenových žárovek.
(4)
Závazné požadavky na ekodesign se vztahují na výrobky uvedené na trh Unie bez ohledu na místo jejich instalace nebo používání, a tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán.
(5)
Toto nařízení se vztahuje na výrobky, které jsou v zásadě určeny pro plné nebo částečné osvětlení prostor prostřednictvím nahrazení nebo doplnění přirozeného světla světlem umělým za účelem zlepšení viditelnosti v daném prostoru. Požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení by se neměly vztahovat na světelné zdroje pro zvláštní účely, které jsou v zásadě určeny pro jiné druhy použití (například v dopravní signalizaci, osvětlení terárií nebo v domácích spotřebičích) a které jsou jako takové jasně označeny v přiložených informacích o výrobku.
(6)
Předmětem tohoto nařízení by měly být nové technologie vstupující na trh, jako jsou elektroluminiscenční diody.
(7)
Pro účely tohoto nařízení se za významné environmentální aspekty výrobků, na které se toto nařízení vztahuje, považují spotřeba energie ve fázi používání výrobku, jakož i obsah rtuti a emise rtuti.
(8)
Odhaduje se, že emise rtuti v různých fázích životního cyklu těchto světelných zdrojů, včetně emisí z výroby elektrické energie ve fázi používání výrobku a z 80 % směrových kompaktních zářivek s obsahem rtuti, o nichž se předpokládá, že na konci své životnosti nejsou recyklovány, činily v roce 2007 0,7 tuny ze všech instalovaných světelných zdrojů. Bez přijetí zvláštních opatření vzrostou emise rtuti ze všech instalovaných světelných zdrojů podle předpovědi na 0,9 tuny v roce 2020, přestože bylo prokázáno, že je lze výrazně omezit.
(9)
Přestože obsah rtuti v kompaktních zářivkách je považován za významný environmentální aspekt, je vhodné jej regulovat podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (2). Emise ultrafialového záření ze světelných zdrojů a další parametry s možnými účinky na lidské zdraví je vhodné regulovat podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES (3) a 2001/95/ES (4).
(10)
Nastavení požadavků na energetickou účinnost světelných zdrojů by mělo vést ke snížení celkových emisí rtuti.
(11)
Ustanovení čl. 14 odst. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (5) vyžaduje od členských států, aby zajistily, že budou uživatelům elektrických a elektronických zařízení v domácnostech poskytnuty nezbytné informace o potenciálních účincích na životní prostředí a lidské zdraví v důsledku přítomnosti nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních. Požadavky na informace o výrobku v tomto nařízení by měly doplnit toto ustanovení s ohledem na rtuť obsaženou v kompaktních zářivkách.
(12)
Zlepšení v oblasti spotřeby elektrické energie výrobky podléhajícími tomuto nařízení by mělo být dosaženo využitím stávajících nepatentovaných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných výdajů na koupi a provoz těchto zařízení.
(13)
U výrobků podléhajících tomuto nařízení by měly být stanoveny požadavky na ekodesign s úmyslem zlepšit vliv dotčených výrobků na životní prostředí a přispět k fungování vnitřního trhu, jakož i k dosažení cíle Unie snížit spotřebu energie tak, aby v roce 2020 byla o 20 % nižší než předpokládaná spotřeba energie ve stejném roce v případě, že by nebyla provedena žádná opatření.
(14)
Kombinovaný účinek požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. č. 874/2012 (6) podle předpokladu povede k roční úspoře elektřiny směrových světelných zdrojů ve výši 25 TWh do roku 2020 v porovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost z hlediska uživatele a neměly by mít nepříznivý vliv na zdraví, bezpečnost ani životní prostředí. Zejména výhody plynoucí ze snížení spotřeby elektrické energie ve fázi používání výrobku by měly převažovat nad případnými dalšími potenciálními dopady na životní prostředí ve fázi produkce výrobků podléhajících tomuto nařízení. S cílem zajistit spokojenost spotřebitelů s energeticky úspornými světelnými zdroji, zejména se světelnými zdroji LED, by měly být požadavky na funkčnost stanoveny nejen pro směrové světelné zdroje, ale rovněž pro nesměrové světelné zdroje LED vzhledem k tomu, že se na ně nevztahovaly požadavky na funkčnost uvedené v nařízení Komise (ES) č. 244/2009 (7). Požadavky na informace o výrobku by měly umožnit spotřebitelům informované rozhodování.
(16)
Svítidla LED, z nichž není možné světelný zdroj LED nebo modul LED vyjmout a podrobit nezávislému testování, by neměla poskytovat výrobcům LED možnost vyhnout se požadavkům uvedeným v tomto nařízení.
(17)
Je vhodné stanovit konkrétní požadavky na takové úrovni, která u všech již instalovaných osvětlovacích zařízení umožní provoz s alternativními světelnými zdroji. Zároveň by měly být stanoveny obecné požadavky, které budou prováděny harmonizovanými normami a které zajistí vyšší kompatibilitu nových osvětlovacích zařízení s energeticky úspornými světelnými zdroji a kompatibilitu energeticky úsporných světelných zdrojů s širším okruhem osvětlovacích zařízení. Požadavky na informace o výrobku u osvětlovacích zařízení mohou uživatelům pomoci nalézt vhodný světelný zdroj a příslušenství.
(18)
Postupné zavádění požadavků na ekodesign by mělo výrobcům zajistit dostatek času na potřebné změny návrhu výrobků, které podléhají tomuto nařízení. Časový rozvrh daných etap by měl být stanoven tak, aby bylo zabráněno případným negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení zohledněny i dopady nákladů na konečné uživatele a výrobce, především na malé a střední podniky.
(19)
Měření relevantních parametrů výrobku by měla být provedena pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES, (8), jsou-li k dispozici.
(20)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(21)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci podle příloh V a VI směrnice 2009/125/ES poskytovat informace, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(22)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(23)
Přezkum tohoto nařízení by měl vzít na vědomí zejména vývoj v oblasti prodeje typů světelných zdrojů pro zvláštní účely s cílem zajistit, aby nebyly využívány pro jiná než zvláštní použití, a rozvoj nových technologií, jako jsou například technologie LED a organických LED. Měl by posoudit proveditelnost zavedení požadavků na energetickou účinnost na úrovni třídy A tak, jak je definována v nařízení Komise v přenesené pravomoci č. 874/2012, nebo alespoň na úrovni třídy B pro směrové halogenové žárovky standardního napětí (s přihlédnutím ke kritériím uvedeným níže v tabulce č. 2 v bodu 1.1. přílohy III). Přezkum by měl rovněž posoudit, zda lze výrazně zpřísnit požadavky na energetickou účinnost ostatních světelných zdrojů se žhavicím vláknem. Přezkum by měl rovněž posoudit požadavky na funkčnost týkající se indexu podání barev pro světelné zdroje LED.
(24)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign, které se vztahují na uvádění těchto elektrických výrobků pro osvětlení na trh:
a)
směrové světelné zdroje;
b)
světelné zdroje využívající elektroluminiscenční diody (světelné zdroje LED);
c)
zařízení určené pro instalaci mezi napájecí sítí a světelným zdrojem včetně ovladače světelného zdroje, ovládacích zařízení a svítidel (s výjimkou předřadníků a svítidel pro zářivky a vysoce intenzivní výbojky);
včetně případů, kdy jsou integrovány do jiných výrobků.
Nařízení také stanoví požadavky na informace o výrobku u výrobků pro zvláštní účely.
Moduly LED jsou od požadavků tohoto nařízení osvobozeny, pokud jsou prodávány jako součást svítidel, která jsou uváděna na trh v množství menším než 200 kusů ročně.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
2)
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí druh osvětlení, při němž je světlo zaměřené tak, aby osvěcovalo předmět nebo část prostoru;
3)
„elektrickým výrobkem pro osvětlení“ se rozumí výrobek navržený pro použití s elektřinou a určený pro účely osvětlení;
4)
„výrobkem pro zvláštní účely“ se rozumí výrobek využívající technologie, na které se vztahuje toto nařízení, který je však určen pro účely zvláštního použití vzhledem k technickým parametrům, jež jsou popsány v technické dokumentaci. Zvláštní použití jsou taková použití, která vyžadují technické parametry, jež pro účely osvětlení obvyklých prostor nebo předmětů za normálních podmínek nejsou nezbytné. Patří k nim tyto typy:
a)
použití, kde prvotním účelem světla není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, ultrafialové záření používané k léčbě/sušení/tvrzení, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (dopravní světla či světelné zdroje na letištní dráze);
b)
použití osvětlení, kde
i)
spektrální rozložení světla má kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, za účel změnit jejich vzhled (například osvětlení vystaveného jídla nebo barevné světelné zdroje definované v bodě 1 přílohy I), s výjimkou kolísání náhradní teploty chromatičnosti, nebo
ii)
spektrální rozložení světla je kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, přizpůsobeno zvláštním potřebám konkrétního technického zařízení (například osvětlení studia, světelné efekty při představení, divadelní osvětlení), nebo
iii)
nasvícený prostor nebo předmět vyžaduje zvláštní ochranu před negativními účinky zdroje světla (například osvětlení se speciálními filtry pro pacienty citlivé na světlo nebo muzejní exponáty citlivé na světlo), nebo
iv)
je osvětlení vyžadováno pouze v nouzových situacích (například svítidla pro nouzové osvětlení nebo ovladače nouzového osvětlení), nebo
v)
výrobky pro osvětlení musí snést extrémní fyzikální podmínky (například vibrace nebo teploty pod - 20 °C či nad 50 °C);
c)
výrobky se zabudovanými výrobky pro osvětlení, kde primárním účelem není osvětlení a výrobek je pro plnění svého primárního účelu při používání závislý na přívodu energie (například lednice, šicí stroje, endoskopy, analyzátory krve);
5)
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
6)
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a jenž sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
7)
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a většinou rovněž slouží k upevnění světelného zdroje v držáku světelného zdroje;
8)
„držákem světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice, v tom případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
9)
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
10)
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
11)
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
12)
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
13)
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny; může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
14)
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů a par;
15)
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo několik vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
16)
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
17)
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
18)
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN z anorganického materiálu. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
19)
„balíčkem LED“ se rozumí sestava jedné nebo více LED. Tato sestava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
20)
„modulem LED“ se rozumí celek, který není vybaven paticí a který obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Celek může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
21)
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
22)
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi napájením proudu a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje napájení, na něž se vztahuje oblast působnosti nařízení Komise (ES) č. 278/2009 (9);
23)
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc se za ovládací zařízení považují také fázové stmívače;
24)
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
25)
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi napájením proudu a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
26)
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
27)
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
28)
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a které obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením na napájecí zdroj;
29)
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která výrobek kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
30)
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem této fyzické nebo právnické osoby.
Pro účely příloh III až V platí také definice stanovené v příloze II.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Elektrické výrobky pro osvětlení uvedené v článku 1 musí splňovat požadavky na ekodesign stanovené v příloze III, pokud nejde o výrobky pro zvláštní účely.
Jednotlivé požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat v těchto fázích:
1. fáze: 1. září 2013,
2. fáze: 1. září 2014,
3. fáze: 1. září 2016.
Není-li požadavek nahrazen nebo není-li uvedeno jinak, platí jednotlivé požadavky i nadále spolu s dalšími požadavky zavedenými v pozdějších fázích.
2. Od 1. září 2013 musí výrobky pro zvláštní účely odpovídat požadavkům na informace stanoveným v příloze I.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí soubor technické dokumentace:
a)
obsahovat kopii informací o výrobku, které jsou poskytovány v souladu s částí 3 přílohy III tohoto nařízení;
b)
poskytnout další informace, jež musí být podle příloh I, III a IV obsažené v souboru technické dokumentace;
c)
uvést alespoň jednu reálnou kombinaci nastavení výrobku a podmínek, při nichž je výrobek v souladu s tímto nařízením.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době přijetí tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok nejpozději tři roky po jeho vstupu v platnost a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2012.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1194/2012
z 12. decembra 2012,
ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokiaľ ide o požiadavky na ekodizajn smerových svetelných zdrojov, svetelných zdrojov LED a súvisiaceho vybavenia
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (1), a najmä na jej článok 15 ods. 1,
po porade s Konzultačným fórom pre ekodizajn,
keďže:
(1)
Podľa smernice 2009/125/ES musí Komisia stanoviť požiadavky na ekodizajn energeticky významných výrobkov, ktoré predstavujú významný objem odbytu a obchodu, majú významný vplyv na životné prostredie a predstavujú významný potenciál zlepšenia prostredníctvom dizajnu z hľadiska vplyvu na životné prostredie bez neprimerane vysokých nákladov.
(2)
V článku 16 ods. 2 písm. a) smernice 2009/125/ES sa stanovuje, že Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 3 a kritériami uvedenými v článku 15 ods. 2 a po porade s Konzultačným fórom pre ekodizajn vo vhodných prípadoch zavedie vykonávacie opatrenia, začínajúc tými výrobkami, ktoré poskytujú veľký potenciál na nákladovo efektívne zníženie emisií skleníkových plynov, ako napríklad v prípade osvetľovacích výrobkov v domácnostiach, ako aj terciárnych sektoroch, medzi ktoré patria smerové svetelné zdroje, svetelné zdroje LED a súvisiace vybavenie.
(3)
Komisia uskutočnila prípravnú štúdiu, v ktorej analyzovala technické, environmentálne a ekonomické aspekty smerových svetelných zdrojov, svetelných zdrojov LED a súvisiaceho vybavenia. Štúdia bola vypracovaná v spolupráci so zúčastnenými a zainteresovanými stranami z Únie a tretích krajín a jej výsledky boli zverejnené. Prípravná štúdia o externých zdrojoch napájania obsahuje podobnú analýzu týkajúcu sa ovládacieho zariadenia halogénovej žiarovky.
(4)
Povinné požiadavky na ekodizajn platia pre výrobky uvádzané na trh Únie nezávisle od toho, kde sa inštalujú alebo používajú, preto takéto požiadavky nemôžu závisieť od použitia výrobku.
(5)
Výrobky, ktoré podliehajú tomuto nariadeniu, sú určené hlavne na celkové alebo čiastočné osvetlenie určitého priestoru nahradením alebo doplnením prirodzeného svetla umelým svetlom na účely zvýšenia viditeľnosti v danom priestore. Svetelné zdroje na špeciálne účely, ktoré boli v prvom rade navrhnuté pre iné druhy použitia (napríklad svietidlá dopravnej signalizácie, osvetlenie terárií alebo domáce spotrebiče), v prípade ktorých je tento druh použitia jasne uvedený v informácii priloženej k výrobku, by nemali podliehať požiadavkám na ekodizajn stanoveným v tomto nariadení.
(6)
Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na nové technológie, ktoré sa dostávajú na trh, akými sú napríklad svetelné diódy.
(7)
Environmentálnymi aspektmi zahrnutých výrobkov, ktoré sú identifikované ako významné na účely tohto nariadenia, sú spotreba energie vo fáze používania výrobku, ako aj obsah ortuti a emisie ortuti.
(8)
Emisie ortuti v rôznych fázach životného cyklu svetelných zdrojov vrátane emisií z výroby elektriny počas fázy používania a z 80 % smerových kompaktných žiariviek obsahujúcich ortuť, v prípade ktorých sa nepredpokladá recyklácia na konci životného cyklu, sa v roku 2007 odhadovali na 0,7 tony z nainštalovaných svetelných zdrojov. Bez prijatia osobitných opatrení sa predpokladá, že emisie ortuti z nainštalovaných svetelných zdrojov sa v roku 2020 zvýšia na 0,9 tony, hoci sa preukázalo, že sa môžu významne znížiť.
(9)
Hoci sa obsah ortuti v kompaktných žiarivkách považuje za významný environmentálny aspekt, je vhodné ho regulovať podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/65/EÚ (2). Je vhodné regulovať ultrafialové svetelné žiarenie zo svetelných zdrojov a iné parametre s možným vplyvom na zdravie podľa smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2006/95/ES (3) a 2001/95/ES (4).
(10)
Výsledkom stanovenia požiadaviek na energetickú účinnosť by malo byť zníženie celkových emisií ortuti.
(11)
Podľa článku 14 ods. 2 písm. d) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/19/EÚ (5) musia členské štáty zaistiť, aby používatelia elektrických a elektronických zariadení v domácnostiach mali k dispozícii potrebné informácie o potenciálnych účinkoch prítomnosti nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach na životné prostredie a zdravie ľudí. Požiadavky na informácie o výrobkoch v tomto nariadení by mali dopĺňať toto ustanovenie, pokiaľ ide o ortuť v kompaktných žiarivkách.
(12)
Zníženie spotreby elektrickej energie výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa malo dosiahnuť uplatnením existujúcich nechránených a nákladovo efektívnych technológií, ktoré vedú k zníženiu kombinovaných výdavkov na nákup a prevádzku zariadení.
(13)
Požiadavky na ekodizajn výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa mali stanoviť so zreteľom na zlepšenie výsledkov príslušných výrobkov v oblasti životného prostredia a na ich príspevok k fungovaniu vnútorného trhu a k dosahovaniu cieľa Únie v roku 2020 znížiť spotrebu energie o 20 % v porovnaní s predpokladanou spotrebou energie v roku 2020 v prípade, že sa neprijmú žiadne opatrenia.
(14)
Očakáva sa, že výsledkom kombinovaného účinku požiadaviek na ekodizajn uvedených v tomto nariadení a v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 874/2012 (6) bude ročná úspora elektrickej energie smerových svetelných zdrojov 25 TWh do roku 2020 v porovnaní so situáciou, keď sa neprijmú žiadne opatrenia.
(15)
Požiadavky na ekodizajn by nemali mať vplyv na funkčnosť z pohľadu používateľa a nemali by negatívne ovplyvňovať zdravie, bezpečnosť alebo životné prostredie. Nad akýmikoľvek potenciálnymi dodatočnými vplyvmi na životné prostredie počas produkčnej fázy výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by mali predovšetkým prevážiť výhody zníženia spotreby elektrickej energie počas ich používania. S cieľom zaistiť spokojnosť spotrebiteľov so svetelnými zdrojmi šetriacimi energiu, najmä s diódovými, by sa požiadavky na funkčnosť mali stanoviť nielen pre smerové svetelné zdroje, ale aj pre nesmerové svetelné zdroje LED, pretože na tie sa nevzťahovali požiadavky na funkčnosť v nariadení Komisie (ES) č. 244/2009 (7). Požiadavky na informácie o výrobkoch by mali spotrebiteľom umožňovať informovaný výber.
(16)
Svietidlá LED, z ktorých sa nedajú odobrať svetelné zdroje ani moduly LED na nezávislé testovanie, by nemali výrobcom dávať možnosť vyhnúť sa plneniu požiadaviek tohto nariadenia.
(17)
Je vhodné stanoviť osobitné požiadavky na úrovni, ktorá umožní používať alternatívne svetelné zdroje pre všetky inštalované osvetľovacie zariadenia. Paralelne by sa mali stanoviť všeobecné požiadavky, ktoré sa budú uplatňovať prostredníctvom harmonizovaných noriem a na základe ktorých budú nové osvetľovacie zariadenia kompatibilnejšie so svetelnými zdrojmi šetriacimi energiu a svetelné zdroje šetriace energiu kompatibilné so širokou škálou osvetľovacích zariadení. Požiadavky na informácie o výrobkoch týkajúce sa osvetľovacích zariadení môžu pomôcť používateľovi pri hľadaní zodpovedajúcich svetelných zdrojov a vybavenia.
(18)
Požiadavky na ekodizajn by sa mali zavádzať postupne, aby sa pre výrobcov zabezpečil dostatočný časový rámec na zmenu konštrukčných riešení výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Etapy by sa mali načasovať tak, aby sa zabránilo negatívnemu vplyvu na funkčnosť zariadení na trhu a aby sa zohľadnil vplyv na koncových používateľov a výrobcov, najmä na malé a stredné podniky, z hľadiska nákladov pri súčasnom zabezpečení včasného dosiahnutia cieľov tohto nariadenia.
(19)
Merania príslušných parametrov výrobkov by sa mali uskutočňovať pomocou spoľahlivých, presných a reprodukovateľných metód merania, ktoré zohľadňujú všeobecne uznávané najmodernejšie metódy merania vrátane harmonizovaných noriem, ak sú k dispozícii, ktoré prijali európske normalizačné orgány uvedené v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES (8).
(20)
V súlade s článkom 8 smernice 2009/125/ES by sa v tomto nariadení mali určiť uplatniteľné postupy posudzovania zhody.
(21)
S cieľom uľahčiť kontrolovanie zhody by výrobcovia mali poskytovať informácie v technickej dokumentácii uvedenej v prílohách V a VI k smernici 2009/125/ES, pokiaľ sa tieto informácie týkajú požiadaviek stanovených v tomto nariadení.
(22)
Okrem právne záväzných požiadaviek stanovených v tomto nariadení by sa mali určiť orientačné referenčné hodnoty pre najlepšie dostupné technológie, aby boli informácie o výsledkoch výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, v oblasti životného prostredia počas ich životného cyklu všeobecne dostupné a ľahko prístupné.
(23)
V rámci preskúmania tohto opatrenia by sa mal osobitne zohľadniť vývoj v predaji svetelných zdrojov na špeciálne účely s cieľom zaistiť, aby sa nevyužívali na iné ako špeciálne účely, a vývoj nových technológií, akými sú napríklad svetelné diódy a organické svetelné diódy. Mala by sa pritom posúdiť realizovateľnosť stanovenia požiadaviek na energetickú účinnosť v prípade triedy A, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 874/2012, alebo minimálne na úrovni triedy B pre smerové halogénové žiarovky na sieťové napätie (s prihliadnutím na kritériá uvedené v tabuľke 2 v bode 1.1 prílohy III). V rámci preskúmania by sa malo posúdiť aj to, či je možné sprísniť požiadavky na energetickú účinnosť iných svetelných zdrojov s vláknom. Súčasťou preskúmania by malo byť aj posúdenie požiadaviek na funkčnosť týkajúcich sa koeficientu podania farieb svetelných zdrojov LED.
(24)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 19 ods. 1 smernice 2009/125/ES,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
Týmto nariadením sa stanovujú požiadavky na ekodizajn pre uvedenie na trh týchto elektrických osvetľovacích výrobkov:
a)
smerové svetelné zdroje;
b)
svetelné zdroje LED (elektroluminiscenčné diódy);
c)
vybavenie určené na inštaláciu medzi zdroj elektrickej energie a svetelné zdroje vrátane ovládacích zariadení svetelných zdrojov, riadiacich zariadení a svietidiel (iných než predradníky a svietidlá pre žiarivky a vysokotlakové výbojky)
vrátane prípadov, keď sú integrované v iných výrobkoch.
Týmto nariadením sa stanovujú aj požiadavky na informácie o výrobkoch určených na špeciálne použitie.
Moduly LED sú od požiadaviek tohto nariadenia oslobodené, ak sa predávajú ako súčasť svietidiel, ktoré sa uvádzajú na trh v menšom počte ako 200 jednotiek ročne.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa popri vymedzeniach pojmov uvedených v článku 2 smernice 2009/125/ES uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„osvetlenie“ je osvietenie scény, objektov alebo ich okolia tak, aby ich mohli vidieť ľudia;
2.
„zvýrazňujúce osvetlenie“ je forma osvetlenia, pričom svetlo je nasmerované tak, aby zvýraznilo objekt alebo časť priestoru;
3.
„elektrický osvetľovací výrobok“ je výrobok určený na použitie s elektrickou energiou a na osvetlenie;
4.
„výrobok na špeciálne použitie“ je výrobok, pri ktorom boli použité technológie, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, no na základe svojich technických parametrov opísaných v technickej dokumentácii je určený na špeciálne použitie. Špeciálne použitia sú použitia vyžadujúce technické parametre, ktoré nie sú potrebné na účely osvetlenia priemerných scén alebo objektov za priemerných podmienok. Sú tohto druhu:
a)
použitia, v rámci ktorých primárnym účelom svetla nie je osvetlenie, napríklad:
i)
vyžarovanie svetla ako činidlo v chemických a biologických procesoch (napr. polymerizácii, ultrafialovom svetle používanom na vytvrdzovanie/sušenie/tvrdenie, fotodynamickej terapii, záhradníctve, starostlivosti o domáce zvieratá, výrobkoch na ochranu proti hmyzu);
ii)
zachytenie a projekcia obrazu (napr. fotografické blesky, kopírky, videoprojektory);
(iii)
ohrievanie (napr. infračervené svetelné zdroje);
(iv)
signalizácia (napr. dopravné signalizačné zariadenia a svetelné zdroje na letiskovej ploche);
b)
použitia na osvetlenie, pri ktorých:
i)
je spektrálne rozloženie svetla, ktoré je okrem osvetlenia scény alebo objektu určené aj na zmenu ich vzhľadu (napr. osvetlenie vystavených potravín alebo farebné svetelné zdroje podľa bodu 1 prílohy I), s výnimkou rozdielov v náhradnej teplote farby alebo
ii)
spektrálne rozloženie svetla, ktoré je okrem osvetlenia scény alebo objektu prispôsobené osobitným potrebám konkrétneho technického vybavenia (napr. štúdiové, efektové, divadelné osvetlenie), alebo
iii)
osvetlená scéna alebo osvetlený objekt si vyžaduje osobitnú ochranu pred negatívnymi účinkami zdroja svetla (napr. osvetlenie s osobitným filtrovaním určené pre fotocitlivých pacientov a fotocitlivé múzejné exponáty), alebo
iv)
osvetlenie je potrebné iba v núdzových situáciách (napr. svietidlá núdzového osvetlenia alebo ovládacie zariadenia núdzového osvetlenia), alebo
v)
osvetľovacie výrobky musia odolať extrémnym fyzickým podmienkam (napr. vibráciám alebo teplotám pod - 20 °C alebo nad 50 °C);
c)
výrobky so zabudovanými osvetľovacími výrobkami, ktorých primárnym účelom nie je osvetlenie, a výrobok počas používania na svoj primárny účel závisí od energetického príkonu (napr. chladničky, šijacie stroje, endoskopy, analyzátory krvi);
5.
„zdroj svetla“ je povrch alebo predmet určený hlavne na vydávanie viditeľného optického žiarenia, ktoré je výsledkom transformácie energie; pojem „viditeľný“ sa vzťahuje na vlnovú dĺžku 380 - 780 nm;
6.
„svetelný zdroj“ je jednotka, ktorej výkon možno posudzovať nezávisle a ktorá je zložená z jedného alebo viacerých zdrojov svetla. Môže obsahovať dodatočné komponenty potrebné na zapnutie, napájanie elektrinou alebo stabilnú prevádzku jednotky alebo na šírenie, filtrovanie alebo transformovanie optického žiarenia v prípadoch, keď sa tieto komponenty nedajú odstrániť bez trvalého poškodenia jednotky;
7.
„pätica svetelného zdroja“ je tá časť svetelného zdroja, ktorá umožňuje spojenie so zdrojom elektrickej energie prostredníctvom držiaka alebo prípojky svetelného zdroja a môže slúžiť aj na upevnenie svetelného zdroja v držiaku svetelného zdroja;
8.
„držiak svetelného zdroja“ alebo „objímka“ znamená zariadenie, ktoré drží svetelný zdroj na určenom mieste zvyčajne tým spôsobom, že je v ňom vložená pätica, a v tomto prípade slúži aj na pripojenie svetelného zdroja k zdroju elektrickej energie;
9.
„smerový svetelný zdroj“ je svetelný zdroj, ktorý má minimálne 80 % svetelného výkonu v rámci priestorového uhla π sr (čo zodpovedá kužeľu s uhlom 120°);
10.
„nesmerový svetelný zdroj“ je svetelný zdroj, ktorý nie je smerovým svetelným zdrojom;
11.
„svetelný zdroj s vláknom“ je svetelný zdroj, ktorý svieti prostredníctvom vodivého vlákna rozžeraveného elektrickým prúdom. Takýto svetelný zdroj môže obsahovať plyny ovplyvňujúce proces žeravenia;
12.
„žiarovka“ znamená svetelný zdroj s vláknom, ktorej vlákno sa žeraví v sklenej banke, v ktorej je vákuum, alebo v prostredí inertného plynu;
13.
„halogénová žiarovka (s volfrámovým vláknom)“ je svetelný zdroj s volfrámovým vláknom, ktoré je umiestnené v plyne obsahujúcom halogény alebo halogénové zlúčeniny. Môžu sa napájať integrovaným zdrojom;
14.
„výbojka“ je svetelný zdroj, v ktorom sa svetlo priamo alebo nepriamo vytvára elektrickým výbojom v plyne, parách kovu alebo zmesi viacerých plynov a pár;
15.
„žiarivka“ je nízkotlaková ortuťová výbojka, v ktorej väčšinu svetla vyžaruje jedna alebo viac vrstiev fosforu aktivovaného ultrafialovým žiarením z výboja. Žiarivky sa môžu napájať zabudovaným predradníkom;
16.
„žiarivka bez zabudovaného predradníka“ je jednopäticová alebo dvojpäticová žiarivka bez zabudovaného predradníka;
17.
„vysokotlaková výbojka“ je elektrická výbojka, v ktorej je oblúk vytvárajúci svetlo stabilizovaný teplotou steny a zaťaženie steny presahuje 3 watty na štvorcový centimeter;
18.
„elektroluminiscenčná dióda (LED)“ je zdroj svetla zložený z polovodičového zariadenia, v ktorom dochádza k prechodu PN z anorganického materiálu. Prechod vysiela optické žiarenie aktivované elektrickým prúdom;
19.
„zostava LED“ je súbor s jednou alebo viacerými svetelnými diódami. Súbor môže obsahovať optický prvok a tepelné, mechanické a elektrické rozhrania;
20.
„LED modul“ je súbor bez pätice s jedným alebo viacerými zabudovanými zostavami LED na doske plošných spojov. Súbor môže mať elektrické, optické, mechanické a tepelné komponenty, rozhrania a ovládacie zariadenie;
21.
„svetelný zdroj LED“ je svetelný zdroj, v ktorom je zabudovaný jeden alebo viaceré moduly LED. Môže byť vybavený päticou;
22.
„ovládacie zariadenie svetelného zdroja“ je zariadenie nachádzajúce sa medzi zdrojom elektrickej energie a jedným alebo viacerými svetelnými zdrojmi, ktoré slúži na prevádzku svetelného(-ých) zdroja(-ov), napr. transformuje napájacie napätie, obmedzuje prúd svetelného(-ých) zdroja(-ov) na požadovanú hodnotu, zaisťuje spúšťacie napätie a predhrievací prúd, zabraňuje spúšťaniu za studena, upravuje účinník alebo znižuje rádiové frekvenčné rušenie. Zariadenie môže byť z dôvodu vykonávania týchto funkcií určené na pripojenie k ďalšiemu ovládaciemu zariadeniu svetelného zdroja. Tento pojem sa nevzťahuje na:
-
riadiace zariadenia,
-
zdroje napájania patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia Komisie (ES) č. 278/2009 (9);
23.
„riadiace zariadenie“ je elektronické alebo mechanické zariadenie na ovládanie alebo monitorovanie svetelného toku svetelného zdroja iným spôsobom ako prostredníctvom konverzie výkonu, napr. časové spínače, fotobunky, snímače osvetlenia a regulačné zariadenia reagujúce na denné svetlo. Regulátory svietivosti sa okrem toho považujú aj za riadiace zariadenia;
24.
„vonkajšie ovládacie zariadenie svetelného zdroja“ je ovládacie zariadenie nezabudované do svetelného zdroja, určené na inštaláciu mimo krytu svetelného zdroja alebo svietidla alebo na demontáž spod krytu bez trvalého poškodenia svetelného zdroja alebo svietidla;
25.
„predradník“ je ovládacie zariadenie svetelného zdroja vložené medzi zdroj elektrickej energie a jednu alebo viaceré výbojky, ktoré prostredníctvom indukčnosti, kapacity alebo kombinácie indukčnosti a kapacity slúži hlavne na obmedzovanie prúdu svetelného(-ých) zdroja(-ov) na požadovanú úroveň;
26.
„ovládacie zariadenie halogénovej žiarovky“ je ovládacie zariadenie svetelného zdroja, ktorým sa transformuje napätie na veľmi nízke napätie pre halogénové žiarovky;
27.
„kompaktná žiarivka“ je žiarivka, ktorá obsahuje všetky komponenty potrebné na zapnutie a stabilnú prevádzku svetelného zdroja;
28.
„svietidlo“ je zariadenie, ktoré šíri, filtruje alebo transformuje svetlo vysielané z jedného alebo viacerých svetelných zdrojov a obsahuje všetky diely potrebné na podporu, upevnenie a ochranu svetelných zdrojov, prípadne aj pomocné obvody spolu s prostriedkami pripojenia na zdroj elektrickej energie;
29.
„koncový používateľ“ je fyzická osoba, ktorá kupuje, alebo sa od nej očakáva, že kúpi, výrobok na účely, ktoré sú mimo rámca jej obchodu, podnikania, remesla alebo profesie;
30.
„konečný majiteľ“ je osoba alebo subjekt, ktorý je majiteľom výrobku počas jeho používania v priebehu životného cyklu, alebo ktorákoľvek osoba alebo subjekt konajúci v mene tejto osoby alebo subjektu.
Na účely príloh III až V sa uplatňuje aj vymedzenie pojmov uvedené v prílohe II.
Článok 3
Požiadavky na ekodizajn
1. Elektrické osvetľovacie výrobky uvedené v článku 1 musia spĺňať požiadavky na ekodizajn uvedené v prílohe III s výnimkou prípadov, keď ide o výrobky určené na špeciálne použitie.
Každá požiadavka na ekodizajn sa uplatňuje v súlade s týmito etapami:
Etapa 1: 1. september 2013.
Etapa 2: 1. september 2014.
Etapa 3: 1. september 2016.
Pokiaľ požiadavka nie je nahradená alebo vymedzená inak, každá požiadavka sa uplatňuje naďalej spolu s inými požiadavkami zavedenými v neskorších etapách.
2. Od 1. septembra 2013 musia výrobky na špeciálne použitie spĺňať požiadavky na informácie uvedené v prílohe I.
Článok 4
Posudzovanie zhody
1. Postupom posudzovania zhody uvedeným v článku 8 smernice 2009/125/ES je systém vnútornej kontroly návrhu ustanovený v prílohe IV k uvedenej smernici alebo systém riadenia ustanovený v prílohe V k tej istej smernici.
2. Na účely posudzovania zhody podľa článku 8 smernice 2009/125/ES technická dokumentácia obsahuje:
a)
kópiu informácií o výrobku poskytnutých v súlade s časťou 3 prílohy III k tomuto nariadeniu;
b)
všetky ďalšie informácie, ktoré musí technická dokumentácia obsahovať podľa príloh I, III a IV;
c)
údaje minimálne o jednej realistickej kombinácii nastavení výrobku a podmienok, za akých výrobok vyhovuje tomuto nariadeniu.
Článok 5
Postup overovania na účely dohľadu nad trhom
Pri vykonávaní kontrol v rámci dohľadu nad trhom uvedených v článku 3 ods. 2 smernice 2009/125/ES členské štáty použijú postup overovania vymedzený v prílohe IV k tomuto nariadeniu.
Článok 6
Orientačné referenčné hodnoty
Orientačné referenčné hodnoty pre najvýkonnejšie výrobky a technológie, ktoré sú dostupné na trhu v čase prijímania tohto nariadenia, sa uvádzajú v prílohe V.
Článok 7
Preskúmanie
Komisia preskúma toto nariadenie z hľadiska technologického pokroku najneskôr do troch rokov od nadobudnutia jeho účinnosti a výsledky tohto preskúmania predloží Konzultačnému fóru pre ekodizajn.
Článok 8
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 12. decembra 2012