NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 702/2014
ze dne 25. června 2014,
kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie horizontální státní podpory (1), a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení,
po zveřejnění předlohy tohoto nařízení v souladu s článkem 6 a čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98,
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
vzhledem k těmto důvodům:
1)
Státní financování, které splňuje kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, představuje státní podporu a podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí být oznámeno Komisi. Podle článku 109 Smlouvy však Rada může vymezit druhy podpor, které jsou z této oznamovací povinnosti vyňaty. V souladu s čl. 108 odst. 4 Smlouvy může Komise přijmout nařízení týkající se daných kategorií podpory. Nařízením (ES) č. 994/98 je Komise zmocněna, aby v souladu s článkem 109 Smlouvy prohlásila, že určité kategorie podpory mohou být vyňaty z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Na tomto základě přijala Komise nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (2), které je použitelné do dne 30. června 2014.
2)
Dne 22. července 2013 bylo nařízení (ES) č. 994/98 změněno nařízením Rady (EU) č. 733/2013 (3), tak aby byla Komise zmocněna rozšířit blokovou výjimku na nové kategorie podpor, u nichž lze vymezit přesné podmínky slučitelnosti. V odvětvích zemědělství a lesnictví by tyto nové kategorie podpor, které mohou být za určitých podmínek vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, měly zahrnovat podporu na zachování kulturního a přírodního dědictví, podporu na náhradu škod způsobených přírodními pohromami a podporu ve prospěch lesnictví.
3)
Článek 42 Smlouvy stanoví, že se pravidla hospodářské soutěže použijí na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty pouze v rozsahu, který vymezí Evropský parlament a Rada. Ustanovení čl. 211 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (4) stanoví, že na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty se pravidla státní podpory použijí s výhradou zvláštních výjimek. Podle čl. 211 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 se pravidla státní podpory nepoužijí na platby provedené členskými státy v souvislosti s opatřeními stanovenými uvedeným nařízením, která jsou částečně nebo zcela financována Unií, a opatřeními obsaženými v článcích 213 až 218 uvedeného nařízení. Pravidla státní podpory se mimoto nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (5) ani na doplňkové vnitrostátní financování v rámci oblasti působnosti článku 42 Smlouvy. Tyto platby, jejichž prostřednictvím má být poskytnuto doplňkové vnitrostátní financování v rámci oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, musí splňovat kritéria stanovená v nařízení (EU) č. 1305/2013, aby je Komise schválila jako součást programu rozvoje venkova daného členského státu. Pravidla státní podpory se však vztahují jak na část spolufinancovanou z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), tak na doplňkové vnitrostátní financování týkající se opatření, jež nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy.
4)
Jelikož se hospodářské dopady podpory nemění v závislosti na tom, zda je podpora částečně financovaná Unií, nebo zda je financována pouze členským státem, měl by existovat soulad a jednotnost mezi politikou Komise v oblasti kontroly státní podpory a podporou, která se poskytuje podle samotné společné politiky Unie v oblasti zemědělství a rozvoje venkova.
5)
Oblast působnosti tohoto nařízení by proto měla být sladěna s oblastí působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013, zejména co se týká podpory ve prospěch odvětví lesnictví a podpory ve prospěch mikropodniků a malých a středních podniků (MSP) působících ve venkovských oblastech. Toto nařízení by se mělo vztahovat na opatření podpory ve prospěch lesnictví a ve prospěch malých a středních podniků působících ve venkovských oblastech, která nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 1305/2013, pouze tehdy, jsou-li tato opatření zahrnuta do programů rozvoje venkova a spolufinancována z EZFRV, a pouze v rozsahu těchto programů. Toto nařízení by se na druhou stranu nemělo vztahovat na podporu podniků ve venkovských oblastech v případě činností, které nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, ani na podporu lesnictví, neexistuje-li přímá souvislost s programy rozvoje venkova a není-li poskytnuto spolufinancování z EZFRV. Nicméně podporu na předávání znalostí a informační akce v odvětví lesnictví a podporu na poradenské služby v odvětví lesnictví by mělo být možné poskytnout i mimo programy rozvoje venkova, které jsou zcela financovány členskými státy, pokud tyto podpory splňují příslušné podmínky slučitelnosti stanovené v tomto nařízení.
6)
V případech, kdy členské státy musí podle čl. 81 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013 získat schválení státní podpory jak u spolufinancované části, tak u doplňkového financování svých vnitrostátních programů rozvoje venkova, měly by mít k dispozici zjednodušený postup. Tyto podpory by proto měly být vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňují příslušné podmínky slučitelnosti stanovené v tomto nařízení.
7)
Komise svým sdělením Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 8. května 2012 o modernizaci státní podpory v EU (6) zahájila rozsáhlý přezkum pravidel státní podpory. Hlavní cíle modernizace byly vymezeny takto: i) dosáhnout udržitelného, inteligentního a inkluzivního růstu na konkurenceschopném vnitřním trhu a zároveň přispět k úsilí členských států o efektivnější využívání veřejných financí, ii) zaměřit kontrolu, kterou Komise provádí ex ante, na případy s největším dopadem na vnitřní trh a zároveň posílit spolupráci členských států při prosazování pravidel státní podpory a iii) racionalizovat právní úpravu a zajistit rychlejší, informovanější a lépe podložená rozhodnutí, která se opírají o jasnou ekonomickou logiku, společný přístup a přesně vymezené povinnosti.
8)
Toto nařízení by mělo umožnit lépe stanovit priority při prosazování pravidel státní podpory, přispět ke zjednodušení, zvýšení transparentnosti, účinnějšímu hodnocení a lepší kontrole dodržování pravidel státní podpory na úrovni členských států a Unie a přitom zachovat institucionální pravomoci Komise a členských států. V souladu se zásadou proporcionality toto nařízení nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
9)
Komise použila články 107 a 108 Smlouvy ve velkém počtu případů souvisejících s malými a středními podniky, které se zabývají produkcí zemědělských produktů, jejich zpracováním a uváděním na trh, zejména v rámci nařízení (ES) č. 1857/2006, nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (7) a Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích lesnictví a zemědělství na období 2007-2013 (8). Získala tedy v této oblasti značné zkušenosti. Tyto zkušenosti jí na jedné straně umožňují lépe vymezit podmínky, za nichž lze určité kategorie podpory považovat za slučitelné s vnitřním trhem, a rozšířit oblast působnosti blokových výjimek, a na druhé straně ukazují, že je třeba posílit transparentnost podpor i kontroly a umožnit lepší posuzování velkých režimů podpory na základě jejich účinku na hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.
10)
Obecné podmínky pro používání tohoto nařízení by měly být stanoveny na základě souboru společných zásad, které by zajistily, aby podpora sloužila společnému zájmu, měla jednoznačný motivační účinek, byla vhodná a přiměřená, byla poskytována zcela transparentně, podléhala kontrolnímu mechanismu a pravidelnému hodnocení a neměla negativní vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který odporuje společnému zájmu.
11)
Podpora, která splňuje všechny podmínky stanovené v tomto nařízení, a to jak obecné podmínky, tak i zvláštní podmínky vztahující se na příslušné kategorie podpory, by měla být vyňata z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. V zájmu zajištění účinného dohledu a zjednodušení administrativy, aniž by byla oslabena kontrola ze strany Komise, by měla vyňatá podpora (režimy podpory a jednotlivé podpory) obsahovat výslovný odkaz na toto nařízení.
12)
Státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, na niž se toto nařízení nevztahuje, nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tímto nařízením není dotčena možnost členských států oznámit podporu, jejíž cíle odpovídají cílům zahrnutým do tohoto nařízení.
13)
Vzhledem k tomu, že velké režimy podpory mají potenciálně větší dopad na obchod a hospodářskou soutěž, měly by režimy, jejichž průměrný roční rozpočet na státní podporu přesahuje určitou prahovou hodnotu odvozenou od absolutní částky, zpravidla podléhat hodnocení státní podpory. Hodnocení by mělo ověřit, zda byly naplněny předpoklady a podmínky slučitelnosti režimu, zda bylo dosaženo účinnosti opatření podpory vzhledem k jeho obecným a specifickým cílům a zjistit, jaký má režim dopad na hospodářskou soutěž a obchod. Pro zajištění rovného zacházení by se mělo hodnocení státní podpory provádět na základě Komisí schváleného plánu hodnocení. Přestože by tyto plány měly být za běžných okolností vypracovány v době přípravy režimu a schváleny včas před vstupem režimu v platnost, může se stát, že to někdy nebude možné. Aby se v takových případech nemusel odkládat vstup režimu v platnost, bude se toto nařízení na takové režimy vztahoval maximálně po dobu šesti měsíců. Komise může po schválení plánu hodnocení rozhodnout, že tato doba bude prodloužena. Pro výše uvedený účel by měl být plán hodnocení Komisi oznámen do dvaceti pracovních dnů po jeho vstupu v platnost. Komise může také výjimečně rozhodnout, že kvůli specificitě případu není hodnocení nutné. Komise by od členských států měla obdržet informace, které potřebuje k posouzení plánu hodnocení, a žádat o dodatečné informace bez prodlení, aby členské státy mohly doplnit prvky, bez nichž Komise nemůže přijmout rozhodnutí. Vzhledem k tomu, že tento přístup je nový, Komise ve zvláštním dokumentu podrobně vysvětlí, jak se bude postupovat během šestiměsíčního období pro schválení plánu hodnocení, a uvede, jaké formuláře bude třeba použít pro předkládání plánů hodnocení. Změny režimů, které podléhají hodnocení, tedy jiné změny, než ty, které nemohou ovlivnit slučitelnost režimu podpory podle tohoto nařízení nebo nemohou výrazně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení, by se měly posuzovat s ohledem na výsledky hodnocení a měly by být vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení. Změny, které spočívají v čistě formální úpravě, administrativní změny, změny provedené v rámci opatření spolufinancovaných EU a podobné změny by se v zásadě neměly považovat za změny, které výrazně ovlivňují obsah schváleného plánu hodnocení.
14)
Toto nařízení by se nemělo použít na podporu, která je podmíněna použitím domácích produktů na úkor dovážených ani na podporu činností spojených s vývozem. Zejména by se nemělo použít na podporu financující zřízení a provoz distribuční sítě v jiném členském státě nebo třetí zemi. Podpora na pokrytí nákladů na účast na veletrzích nebo na studie či poradenské služby potřebné k uvedení nového nebo stávajícího produktu na nový trh v jiném členském státě nebo ve třetí zemi by zpravidla neměla představovat podporu činností spojených s vývozem.
15)
Komise by měla zajistit, aby schválená podpora neměla nepříznivý vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který je v rozporu se společným zájmem. Proto by z oblasti působnosti tohoto nařízení měla být vyňata podpora poskytnutá příjemci, vůči němuž je vydán inkasní příkaz poté, co Komise svým rozhodnutím prohlásí podporu za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, s výjimkou podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami.
16)
Z oblasti působnosti tohoto nařízení by měla být vyloučena také podpora pro podniky v obtížích, protože taková podpora by se měla posuzovat podle Pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (9) nebo pokynů, které je nahradí, aby se zamezilo jejich obcházení, s výjimkou podpory poskytnuté na náhradu škod způsobených přírodními pohromami, nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, chorobou zvířat nebo škůdcem rostlin a podpory na obnovu lesů poškozených požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci, chorobami, katastrofickými událostmi a jevy souvisejícími se změnou klimatu, jak je uvedeno v tomto nařízení. Kromě toho by se z důvodů ochrany veřejného zdraví a s ohledem na naléhavost situace za některých okolností nemělo přihlížet k ekonomické situaci podniku v případě podpory na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat. V zájmu zajištění právní jistoty je vhodné stanovit jednoznačná kritéria, aby pro posouzení skutečnosti, zda se dotyčný podnik považuje pro účely tohoto nařízení za podnik v obtížích, nebylo nutné zvažovat všechny zvláštní aspekty situace určitého podniku.
17)
Pokud jsou státní podpora nebo její podmínky (včetně metody financování, je-li její nedílnou součástí) neoddělitelně spjaty s porušením práva Unie, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem. Toto nařízení by se proto nemělo vztahovat na podporu, která sama o sobě porušuje právní předpisy Unie.
18)
Prosazování pravidel státní podpory velmi závisí na spolupráci členských států. Členské státy by proto měly přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění dodržování tohoto nařízení, a to i u jednotlivých podpor poskytnutých na základě režimů, na něž se vztahují blokové výjimky.
19)
Vzhledem k tomu, že vysoké částky podpory poskytnuté jednotlivě nebo kumulovaně s sebou nesou vysoké riziko nepříznivého dopadu na podmínky obchodu, měla by je Komise hodnotit na základě oznámení. Pro některé kategorie investičních podpor spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení by proto měly být stanoveny maximální prahové hodnoty na úrovni, která zohledňuje danou kategorii podpory a její pravděpodobný dopad na podmínky obchodu. Podpora poskytnutá nad tyto prahové hodnoty by měla nadále podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Prahové hodnoty stanovené v tomto nařízení by nemělo být možné obcházet umělým rozdělením režimů podpory nebo projektů podpory, např. na několik režimů nebo projektů podpory s podobnými vlastnostmi, cíli nebo příjemci. Ostatní kategorie podpory by v případě, že splňují podmínky slučitelnosti a nepřesahují maximální intenzity podpory nebo maximální částky podpory stanovené v tomto nařízení, neměly být považovány za podporu s vysokým rizikem nepříznivého dopadu na podmínky obchodu.
20)
Pro zajištění transparentnosti, rovného zacházení a účinné kontroly by se toto nařízení mělo vztahovat pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočíst hrubý grantový ekvivalent, aniž by bylo nutné provést analýzu rizik (transparentní podpora).
21)
Pro určité specifické nástroje podpory, jako jsou půjčky, záruky, daňová opatření, a zejména vratné zálohy, by toto nařízení mělo stanovit, za jakých podmínek je lze považovat za transparentní. Podpora obsažená v zárukách by se měla považovat za transparentní tehdy, pokud byl hrubý grantový ekvivalent vypočítán na základě prémií „safe-harbour“ stanovených pro příslušný typ podniku. Například pro malé a střední podniky uvádí sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (10) úrovně ročních prémií, při jejichž překročení by se státní záruka za podporu nepovažovala. Podpora by se měla považovat za transparentní rovněž tehdy, pokud byla před jejím poskytnutím Komisi oznámena metoda výpočtu intenzity podpory obsažené ve státní záruce a Komise tuto metodu schválila v souladu se sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk. Pro účely tohoto nařízení by se za transparentní neměla považovat podpora obsažená v opatřeních v oblasti rizikového financování a v kapitálových injekcích.
22)
Podpora, která by jinak spadala do oblasti působnosti tohoto nařízení, ale není transparentní, by měla být vždy oznámena Komisi. Oznámené netransparentní podpory by Komise měla posoudit především na základě kritérií stanovených v Pokynech Unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014-2020 (11) nebo v dalších příslušných rámcích, pokynech, sděleních a oznámeních.
23)
Aby bylo zaručeno, že podpora je nezbytná a působí jako pobídka k dalšímu rozvoji činností nebo projektů, nemělo by se toto nařízení vztahovat na podporu těch činností nebo projektů, které by příjemce uskutečnil i bez podpory. Podpora by se neměla poskytnout se zpětnou účinností na činnosti nebo projekty, které příjemce již uskutečnil. Podpora by měla být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s tímto nařízením pouze tehdy, byla-li činnost nebo práce na podporovaném projektu zahájena až poté, co příjemce podal písemnou žádost o podporu.
24)
V případě podpory ad hoc, na niž se vztahuje toto nařízení a jejímž příjemcem je velký podnik, by členský stát měl kromě splnění podmínek, které ohledně motivačního účinku platí pro MSP, rovněž zajistit, aby příjemce v interním dokumentu analyzoval, nakolik jsou podporovaný projekt nebo činnost životaschopné s podporou a bez podpory. Členský stát by měl ověřit, zda tento interní dokument potvrzuje, že se významně zvýší rozsah projektu či činnosti nebo celková částka, kterou příjemce na podporovaný projekt nebo činnost vynaloží, nebo že se dokončování příslušného projektu či činnosti významně urychlí. Motivační účinek by mělo být možné prokázat rovněž na základě toho, že bez poskytnutí podpory by investiční projekt nebo činnost jako takové nebyly v dané venkovské oblasti realizovány.
25)
Automatické režimy podpory ve formě daňového zvýhodnění by stejně jako v současnosti měly podléhat zvláštní podmínce týkající se motivačního účinku, protože podpora plynoucí z těchto režimů je poskytována jinými postupy než ostatní kategorie podpory. Zvláštní podmínkou je, že by předmětné režimy podpor měly být přijaty před zahájením činnosti nebo prací na podporovaném projektu/činnosti. Tato podmínka by se však neměla použít v případě následných daňových režimů, pokud se na danou činnost vztahoval již předchozí režim ve formě daňového zvýhodnění. Při posuzování motivačního účinku těchto režimů podpor je rozhodujícím momentem okamžik, k němuž bylo daňové opatření poprvé zavedeno v původním režimu, jenž byl poté nahrazen režimem následným.
26)
V případě podpory na pozemkové úpravy, na propagační opatření ve formě publikací, které mají zvýšit informovanost veřejnosti o zemědělských produktech, podpory na náhradu ztrát způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, podpory na odškodnění za náklady na eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin nebo za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin, podpory na uhrazení nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat, podpory na výzkum a vývoj, podpory určené k náhradě škod způsobených přírodní pohromou a podpory na investice na zachování kulturního a přírodního dědictví v zemědělském podniku by se existence motivačního účinku neměla vyžadovat nebo by se mělo mít za to, že motivační účinek existuje, jsou-li splněny zvláštní podmínky stanovené pro tyto kategorie podpory v tomto nařízení.
27)
Aby bylo zajištěno, že je podpora přiměřená a omezená na nezbytnou výši, měly by být maximální částky podpory pokud možno vyjádřeny intenzitou podpory v poměru k souhrnu způsobilých nákladů. V případech, kdy maximální intenzitu podpory nelze stanovit, protože nelze určit způsobilé náklady, nebo v případě nízkých částek, u nichž je vhodné stanovit jednodušší metodu, by měly být maximální částky podpory pro účely zajištění její přiměřenosti vyjádřeny nominálně. Intenzity podpory a maximální částky podpory by měly být stanoveny na základě zkušeností Komise na úrovni, která minimalizuje narušení hospodářské soutěže v podporovaném odvětví a zároveň náležitě přispívá k dosažení cíle, jímž je usnadnění rozvoje hospodářských činností příjemců v odvětví zemědělství, ve venkovských oblastech nebo v odvětví lesnictví. V zájmu soudržnosti s opatřeními pro rozvoj venkova, která jsou financována Unií, by stropy měly být harmonizovány se stropy stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013, je-li to v souladu se zásadami státní podpory.
28)
Do výpočtu intenzity podpory by měly být zahrnuty pouze způsobilé náklady. Nařízení by nemělo vyjmout z oznamovací povinnosti podporu, která přesahuje příslušnou intenzitu podpory v důsledku zahrnutí nezpůsobilých nákladů. Identifikace způsobilých nákladů by měla být podpořena jednoznačnými, konkrétními a aktuálními doklady. Všechny použité číselné údaje by se měly uvádět před srážkou daně nebo jiných poplatků. Podpora splatná v několika splátkách by měla být diskontována na hodnotu platnou v den jejího poskytnutí. Rovněž způsobilé náklady by měly být diskontovány na hodnotu platnou v den poskytnutí podpory. V případě podpory, jež nemá podobu dotace, by úrokovou sazbou pro účely diskontování měla být diskontní sazba a úrokovou sazbou pro účely výpočtu částky podpory referenční sazba, které platily v den poskytnutí podpory, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (12). Je-li podpora poskytnuta jinak než formou dotace, měla by být výše podpory vyjádřena jako hrubý grantový ekvivalent. Je-li podpora poskytnuta ve formě daňového zvýhodnění, měly by být jednotlivé tranše podpory diskontovány na základě diskontních sazeb platných v době, kdy nastane účinnost daňového zvýhodnění. Mělo by se podporovat využívání podpory ve formě vratných záloh, jelikož tyto nástroje k sdílení rizik násobí motivační účinek podpory. Proto je vhodné stanovit, že je-li podpora poskytnuta ve formě vratných záloh, může být použitelná intenzita podpory stanovená v tomto nařízení navýšena.
29)
V případě budoucího daňového zvýhodnění nemusí být předem známa ani použitelná diskontní sazba, ani přesná výše jednotlivých čerpání podpory. V takovém případě by členské státy měly předem stanovit horní mez pro diskontovanou hodnotu podpory, která by zohledňovala příslušnou intenzitu podpory. Jakmile bude později známa výše jednotlivé tranše k určitému dni, bude možné provést diskontování na základě diskontní sazby platné v tento den. Diskontovaná hodnota každé jednotlivé tranše podpory by se měla odečíst od celkového horního limitu (omezená částka).
30)
Při ověřování, zda jsou dodrženy individuální prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzity podpory nebo maximální částky podpory stanovené v tomto nařízení, by se u podporované činnosti nebo projektu měla vzít v úvahu celková částka státní podpory. Toto nařízení by mělo mimoto stanovit podmínky, za nichž lze jednotlivé kategorie podpory kumulovat. Podporu vyňatou z oznamovací povinnosti tímto nařízením a jinou slučitelnou podporu vyňatou z oznamovací povinnosti jiným nařízením nebo podporu schválenou Komisí lze kumulovat, pokud se tato opatření týkají různých způsobilých nákladů, které lze identifikovat. Pokud se různé zdroje podpory týkají shodných - částečně či plně se překrývajících - identifikovatelných způsobilých nákladů, měla by být kumulace přípustná do nejvyšší intenzity nebo částky podpory platné pro danou podporu podle tohoto nařízení. Toto nařízení by mělo rovněž stanovit zvláštní pravidla pro kumulaci podpory s identifikovatelnými způsobilými náklady a bez takovýchto nákladů a pro kumulaci s podporou de minimis. Podpora de minimis často není poskytnuta na konkrétní identifikovatelné způsobilé náklady nebo ji k nim nelze přiřadit. V takovém případě by mělo být možné podporu de minimis volně kumulovat se státní podporou vyňatou z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení. Je-li však podpora de minimis poskytnuta na tytéž identifikovatelné způsobilé náklady jako státní podpora vyňatá na základě tohoto nařízení, měla by být kumulace povolena pouze do maximální intenzity podpory, která je stanovena v kapitole III tohoto nařízení.
31)
O státní podporu se nejedná v případě financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky nebo jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států. Je-li toto financování z prostředků Unie kombinováno se státní podporou, pak by při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory nebo maximální výše podpory, měla být posuzována pouze státní podpora, pokud celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazbu financování, kterou stanoví použitelná ustanovení práva Unie.
32)
Jelikož je státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v zásadě zakázána, je důležité, aby si všechny strany mohly ověřit, zda je podpora poskytnuta v souladu s použitelnými pravidly. Transparentnost státních podpor je proto nezbytná pro správné uplatňování pravidel Smlouvy a vede k lepšímu dodržování pravidel, větší odpovědnosti, vzájemnému hodnocení a v konečném důsledku k efektivnějšímu vynakládání veřejných prostředků. V zájmu transparentnosti by se mělo vyžadovat, aby členské státy vytvořily na regionální nebo vnitrostátní úrovni kompletní internetové stránky, které by obsahovaly souhrnné informace o každém opatření podpory vyňatém z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení. Tento požadavek by měl být podmínkou slučitelnosti jednotlivé podpory s vnitřním trhem. V souladu se zavedenou praxí pro zveřejňování informací podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/37/EU (13) by měl být používán standardní formát, který umožňuje vyhledávat informace, stahovat je a jednoduše zveřejňovat na internetu. Odkazy na internetové stránky všech členských států věnované státním podporám by měly být zveřejněny na internetových stránkách Komise. V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98 ve znění nařízení (EU) č. 733/2013 by měly být na internetové stránce Komise zveřejněny souhrnné informace o každém opatřením podpory vyňatém z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení.
33)
V souvislosti se zveřejňováním informací o poskytování jednotlivých podpor je vhodné stanovit prahové hodnoty, při jejichž překročení lze mít za to, že zveřejnění je přiměřené významu podpory. Na základě posouzení režimů investiční podpory v odvětví zemědělské prvovýroby, u nichž byly v rámci výroční zprávy za rok 2013 vykázány nejvyšší roční výdaje a u nichž tedy lze mít za to, že narušují vnitřní trh více než jiné kategorie podpory, Komise vypočítala průměrnou částku podpory na příjemce ve výši 59 596 EUR. Pro účely snížení administrativní zátěže členských států je proto vhodné stanovit prahovou hodnotu pro zveřejňování informací o poskytování jednotlivých podpor producentům v oblasti zemědělské prvovýroby na 60 000 EUR. Vzhledem k tomu, že zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh je obdobné zpracování průmyslových produktů a jejich uvádění na trh, je vhodné stanovit prahovou hodnotu pro zveřejňování informací o poskytování jednotlivých podpor příjemcům v těchto pododvětvích, stejně jako v odvětví lesnictví a u činností spadajících mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy, na stejné úrovni jako v nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (14).
34)
K zajištění účinného dohledu je vhodné v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98 stanovit standardní formát, ve kterém by členské státy poskytovaly Komisi souhrnné informace, kdykoliv se podle tohoto nařízení uplatňuje režim podpory nebo se poskytuje jednotlivá podpora mimo rámec režimu podpory. Dále je v souladu s článkem 5 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (15) a čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 994/98 vhodné stanovit pravidla týkající se podávání výročních zpráv o podporách vyňatých z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, jež mají členské státy předkládat Komisi, včetně zvláštních požadavků ohledně některých kategorií podpory.
35)
S ohledem na širokou dostupnost nezbytné technologie by souhrnné informace a výroční zprávy měly být v elektronickém formátu a měly by být Komisi předkládány prostřednictvím elektronických systémů Komise.
36)
Mimoto je v souladu s čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 994/98 vhodné stanovit pravidla týkající se záznamů, které by členské státy měly uchovávat, pokud jde o podpory vyňaté tímto nařízením z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, s ohledem na promlčecí lhůtu stanovenou v článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (16).
37)
K zvýšení účinnosti podmínek slučitelnosti stanovených v tomto nařízení by měla mít Komise možnost odejmout budoucím opatřením podpory výhodu blokové výjimky v případě, že tyto požadavky nebudou splněny. Komise by měla mít možnost omezit toto odnětí výhody blokové výjimky na určité druhy podpory, určité příjemce nebo opatření podpory přijatá určitými orgány, pokud se nedodržování tohoto nařízení týká pouze omezené skupiny opatření nebo určitých orgánů. Toto cílené odnětí výhody by mělo zajistit přiměřenou nápravu související přímo se zjištěným nesouladem s tímto nařízením. V případě nedodržení podmínek slučitelnosti, které jsou stanoveny v kapitolách I a III, se na poskytnutou podporu toto nařízení nevztahuje, a ta tudíž představuje protiprávní podporu, kterou Komise přezkoumá v rámci příslušného postupu podle nařízení (ES) č. 659/1999. V případě nesplnění požadavků stanovených v kapitole II neovlivňuje odnětí výhody blokové výjimky budoucím opatřením podpory skutečnost, že se na minulá opatření, jež splňovala požadavky tohoto nařízení, bloková výjimka vztahovala.
38)
S ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy by jediným účinkem podpory nemělo být trvalé nebo periodické snižování provozních nákladů, které by příjemce jinak nesl, a podpora by měla být úměrná nevýhodám, které je třeba překonat pro zajištění socioekonomických přínosů, o nichž se má za to, že jsou v zájmu Unie. Jednostranná státní podpora, která směřuje výhradně k zlepšení finanční situace producentů, ale která nijak nepřispívá k rozvoji odvětví, a zejména podpora poskytnutá výhradně na základě ceny, množství, produkční jednotky nebo jednotky produkčních prostředků, by se měla považovat za podporu na provoz neslučitelnou s vnitřním trhem. Pokud by taková podpora byla poskytnuta v odvětví zemědělství, pravděpodobně by také narušovala mechanismy společných organizací trhů. Je proto vhodné omezit oblast působnosti tohoto nařízení na určité druhy podpory.
39)
Malé a střední podniky hrají rozhodující roli při vytváření pracovních příležitostí a obecně jsou faktorem sociální stability a motorem hospodářství. Jejich rozvoj však může být omezen selháními trhu, což vede k tomu, že malé a střední podniky trpí typickými nevýhodami. Malé a střední podniky mají často potíže při získávání kapitálu nebo půjček kvůli neochotě některých finančních trhů riskovat a kvůli omezenému zajištění, které jsou tyto podniky schopny nabídnout. Skutečnost, že mají omezené zdroje, může rovněž omezit jejich přístup k informacím, zejména o nových technologiích a potenciálních trzích. V zájmu usnadnění rozvoje hospodářské činnosti malých a středních podniků by toto nařízení proto mělo vyjmout některé kategorie podpory ve prospěch malých a středních podniků z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
40)
Za účelem odstranění rozdílů, které by mohly vést k narušení hospodářské soutěže, a pro usnadnění koordinace mezi jednotlivými iniciativami Unie a vnitrostátními iniciativami, které se týkají malých a středních podniků, jakož i z důvodu transparentnosti správy a právní jistoty by definice malých a středních podniků použitá pro účely tohoto nařízení měla být založena na definici v doporučení Komise 2003/361/ES (17).
41)
K zajištění soudržnosti s politikou rozvoje venkova a k dosažení zjednodušení pravidel na základě zkušeností, které Komise již získala při uplatňování nařízení (EU) č. 1857/2006 a nařízení (EU) č. 800/2008, je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy různé kategorie podpory ve prospěch malých a středních podniků působících v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh.
42)
Tyto kategorie podpory by měly zahrnovat zejména investiční podporu, například investice do hmotného nebo nehmotného majetku či přemístění zemědělských staveb, podporu na zahájení činnosti a podnikatelské příležitosti, například podporu pro mladé zemědělce a malé zemědělské podniky, podporu pro seskupení producentů a rovněž podporu na účast v režimech jakosti, podporu k usnadnění rozvoje podnikatelské činnosti, například podporu na předávání znalostí a informační akce, podporu na poradenské služby, podporu na propagační činnosti, podporu na zástup v zemědělských podnicích, podporu na řízení rizik a řešení krizí, například podporu na náhradu ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, které lze přirovnat k přírodním pohromám, podporu na náklady na prevenci a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a podporu na platby pojistného, jakož i podporu pro odvětví živočišné výroby při sledování společných veřejných cílů, jako je zachování genetické jakosti a ochrana zdraví zvířat a veřejného zdraví. Tato podpora by se měla zaměřovat zejména na zvýšení konkurenceschopnosti a životaschopnosti celého odvětví zemědělství.
43)
Na základě tohoto nařízení by měly být z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy vyňaty rovněž podpory ve prospěch malých a středních podniků působících ve venkovských oblastech. V této souvislosti by k zajištění soudržnosti mezi opatřeními pro rozvoj venkova, která jsou spolufinancována z EZFRV, a opatřeními financovanými z doplňkových vnitrostátních zdrojů měla být pravidla stanovená v tomto nařízení pokud možno v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech přijatých na základě uvedeného nařízení.
44)
Z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy by měly být vyňaty i jiné kategorie podpor, například podpora na výzkum a vývoj v odvětvích zemědělství a lesnictví, podpora k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami, podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví v zemědělských podnicích a podpora ve prospěch lesnictví poskytovaná malým a středním podnikům i velkým podnikům. Zejména v případě podpory ve prospěch lesnictví by k zajištění soudržnosti mezi opatřeními pro rozvoj venkova, která jsou spolufinancována z EZFRV, a opatřeními financovanými z doplňkových vnitrostátních zdrojů nebo opatřeními, která jsou financována pouze prostřednictvím státní podpory, měla být pravidla stanovená v tomto nařízení pokud možno v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech.
45)
Podpora poskytnutá malým a středním podnikům působícím v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh, podpora na výzkum a vývoj, podpora ve prospěch odvětví lesnictví nebo podpora ve prospěch malých a středních podniků ve venkovských oblastech na činnosti, které nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, může být rovněž vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 651/2014. Pokud to členské státy pokládají za vhodnější, mohou se alternativně rozhodnout, že podporu spadající do výše uvedených kategorií poskytnou v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 651/2014. Členské státy se mohou zejména rozhodnout, že podporu pro malé a střední podniky působící v oblasti zemědělské prvovýroby, regionální provozní podporu na náhradu za dodatečné náklady v nejvzdálenějších regionech kromě dopravních nákladů, podporu na konzultační služby pro malé a střední podniky, podporu na rizikové financování, podporu na výzkum a vývoj, podporu na inovace v malých a středních podnicích, podporu na ochranu životního prostředí, podporu na vzdělávání a podporu pro znevýhodněné pracovníky poskytnou v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 651/2014. V této souvislosti je v zájmu objasnění vztahu mezi oblastí působností tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 651/2014 třeba uvést, že se cíle, kategorie podpory a podmínky pro poskytnutí podpory stanovené v obou nařízeních liší, ačkoli se mohou zaměřovat na stejnou kategorii příjemců.
46)
K zlepšení hospodářského a environmentálního profilu a zvýšení efektivnosti malých a středních podniků působících v odvětví zemědělství a k zajištění infrastruktury potřebné pro rozvoj zemědělství a na podporu nevýnosných investic, jež jsou nezbytné k dosažení cílů v oblasti ochrany životního prostředí, je nutné poskytovat podporu na investice do hmotného či nehmotného majetku přispívající k dosažení těchto cílů. Tyto investice by měly být v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy dotčených členských států v oblasti ochrany životního prostředí. Dále by u investic, které vyžadují posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (18), měla být podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
47)
Kvůli riziku narušení hospodářské soutěže vyplývajícímu z cílených investičních podpor v odvětví zemědělské prvovýroby by se investiční podpora vyňatá z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení neměla omezovat na určitý zemědělský produkt. Tato podmínka by však neměla členskému státu bránit v tom, aby některé zemědělské produkty vyloučil z oblasti působnosti určité podpory, zejména pokud pro ně není na trhu možné nalézt žádný běžný odbyt. Mimoto by se za způsobilou pro vynětí z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení neměla považovat podpora na určité druhy investic per se.
48)
Aby byla zajištěna patřičná rovnováha mezi cílem minimalizovat narušení hospodářské soutěže a cílem podporovat energetickou účinnost a účinné využívání zdrojů, by toto nařízení mělo v případě investic zemědělských podniků souvisejících se zemědělskou prvovýrobou stanovit, že by podpora měla být poskytnuta pouze na investice spojené s výrobou biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů na úrovni zemědělského podniku a pouze tehdy, pokud tato výroba nepřesahuje průměrnou roční spotřebu paliv nebo energie v zemědělském podniku. V takovém případě by podpora na biopaliva měla být zahrnuta pouze do té míry, v níž je poskytována na udržitelná biopaliva v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (19).
49)
S cílem motivovat k přesunu na produkci pokročilejších forem biopaliv, jak je stanoveno v horizontálních pravidlech státní podpory v odvětví životního prostředí a energetiky, by z oblasti působnosti tohoto nařízení měla být v případě podpory na investice související se zpracováním zemědělských produktů vyňata podpora na biopaliva z potravinářských plodin.
50)
S cílem podpořit a usnadnit zahajování činnosti mladých zemědělců a rozvoj malých zemědělských podniků, které jsou potenciálně ekonomicky životaschopné, je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu na zahájení činnosti. Aby byla zajištěna životaschopnost nově zahájených zemědělských činností, měla by být podpora podmíněna předložením podnikatelského plánu. Podpora na zahájení činnosti by měla být poskytována pouze během počáteční doby existence podniku a neměla by se z ní stát provozní podpora.
51)
S cílem pomoci odvětví zemědělství řešit problémy při uvádění zemědělských produktů na trh, které vznikly v důsledku silnější hospodářské soutěže a konsolidace navazujících trhů, včetně místních, je třeba podporovat zřizování seskupení a organizací producentů. Je proto vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů. Podporu by měla využívat pouze seskupení a organizace producentů způsobilé jako malé a střední podniky. K zajištění toho, že se seskupení a organizace producentů stane životaschopným subjektem, by jako podmínka pro oficiální uznání seskupení producentů ze strany členských států měl být příslušnému orgánu předložen podnikatelský plán. Aby se zamezilo poskytování provozní podpory a zachoval motivační účinek, měla by být maximální doba poskytování podpory omezena na pět let.
52)
V zájmu zlepšení tržních příležitostí a k dosažení přidané hodnoty u dotčených zemědělských produktů je vhodné podporovat účast malých a středních podniků v režimech jakosti Unie a jednotlivých členských států, a proto by podpora na účast v režimech jakosti měla být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem ke skutečnosti, že v okamžiku vstupu do těchto režimů jakosti a v prvních letech účasti nejsou dodatečné náklady a povinnosti uložené malým a středním podnikům v důsledku jejich účasti plně odměněny trhem, měla by být přímá podpora pro příjemce omezena na novou účast a zahrnovat období nejvýše pěti let. Podpora ve formě dotovaných služeb by měla být poskytnuta na náklady na povinná kontrolní opatření související s režimy jakosti nebo na náklady na studie trhu či na vypracování žádosti o uznání režimu jakosti Unie.
53)
K zvýšení konkurenceschopnosti a zlepšení účinného využívání zdrojů, environmentálního profilu, udržitelného hospodaření a celkové výkonnosti malých a středních podniků je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu na předávání znalostí, informační akce a poradenské služby pro zemědělství, jakož i propagační opatření.
54)
Náležité řízení rizik a řešení krizí je klíčovým nástrojem pro udržitelné a konkurenceschopné odvětví zemědělství. Zemědělská prvovýroba je vystavena zvláštním přírodním, klimatickým a zdravotním rizikům a krizím. Podpora na řízení rizik a řešení krizí a podpora odvětví živočišné výroby by proto měla být omezena na malé a střední podniky, které působí v oblasti zemědělské prvovýroby. Státní podpora určená k náhradě ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodním pohromám, podpora pro boj proti chorobám zvířat a škůdcům rostlin a podpora na platby pojistného by měla být omezena na pomoc příjemcům, kteří čelí zvláštním obtížím, přestože vynaložili přiměřené úsilí, aby tato rizika minimalizovali. Státní podpora by neměla mít za následek to, že příjemce svádí k zbytečnému riskování. Malé a střední podniky působící v oblasti zemědělské prvovýroby by měly samy nést následky neprozíravé volby produkčních metod nebo produktů.
55)
Komise použila články 107 a 108 Smlouvy na podporu ve prospěch zachování přírodního a kulturního dědictví v řadě případů, zejména v rámci Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 a nařízení (ES) č. 1857/2006. V období 2007 až 2013 byla investiční podpora na zachování tradiční krajiny a staveb ve prospěch malých a středních podniků vyňata z oznamovací povinnosti nařízením (ES) č. 1857/2006, zatímco investiční podpora na zachování tradiční krajiny a staveb ve prospěch velkých podniků podléhala oznamovací povinnosti a schválení Komisí podle Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích lesnictví a zemědělství na období 2007 až 2013. Komise v uvedeném období posoudila více než 87 investičních podpor na zachování tradiční krajiny a tradičních staveb nacházejících se v zemědělských podnicích. Projekty týkající se zachování dědictví však ani v případě, že jsou prováděny velkými podniky, obvykle nevedou k významnému narušení hospodářské soutěže. Je proto vhodné, aby Komise využila pravomocí, které ji svěřuje nařízení (ES) č. 994/98, ohledně podpor ve prospěch zachování přírodního a kulturního dědictví.
56)
Podpora ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, která má být vyňata z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení, by měla být poskytnuta na investice do hmotného majetku nebo na aktivovatelné výkony určené na zachování kulturního nebo přírodního dědictví. Kulturní nebo přírodní dědictví by se mělo nacházet v zemědělském podniku příjemce a mělo by být oficiálně uznáno jako takové příslušným veřejným orgánem daného členského státu. Vzhledem k tomu, že prahová hodnota pro oznamování činí u této podpory podle tohoto nařízení 500 000 EUR na investiční projekt, který je podle Pokynů Unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech v letech 2014 až 2020 považován za drobnou infrastrukturu, je vhodné, aby byla intenzita podpory v tomto nařízení stanovena až na 100 % způsobilých nákladů.
57)
Mimořádné situace způsobené přírodními pohromami vyžadují okamžitá opatření ze strany orgánů poskytujících podporu. Je proto důležité zajistit rychlé poskytnutí plánované podpory. Komise použila články 107 a 108 Smlouvy ve značném počtu rozhodnutí týkajících se náhrady škod, které byly v odvětví zemědělství způsobeny přírodními pohromami. Pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 již zahrnovaly možnost povolit režimy podpory na náhradu škod způsobených přírodními pohromami. V období 2007 až 2012 Komise při použití Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 schválila více než 25 podpor souvisejících s náhradou škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami. Zkušenosti Komise ukazují, že tato opatření musí být provedena rychle, mají-li být účinná. U těchto podpor je proto nutné zjednodušit oznamovací postup. Tyto podpory mimoto vzhledem ke svému kompenzačnímu charakteru a existenci jednoznačných kritérií slučitelnosti s vnitřním trhem nevedou k významnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Je proto vhodné, aby Komise využila pravomocí, které ji svěřuje nařízení (ES) č. 994/98, rovněž ohledně podpor na náhradu škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami.
58)
Podpora určená k náhradě škod způsobených přírodními pohromami by proto měla být dostupná pro podniky v celém odvětví zemědělství a měla by být poskytována jak malým a středním podnikům, tak velkým podnikům. Podmínky vynětí podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami se řídí zavedenou praxi a souvisejí s oficiálním uznáním události jako přírodní pohromy ze strany orgánů členských států, s existencí přímé příčinné souvislosti mezi přírodní pohromou a škodou, která vznikla příjemci, a měly by zajistit, že nedojde k poskytnutí nadměrné náhrady. Členské státy by měly zejména zamezit vzniku nadměrné kompenzace v důsledku kombinace této podpory s jinou náhradou škody, kterou příjemci obdrží, včetně plateb obdržených na základě systému pojištění.
59)
Podpora na výzkum a vývoje může přispět k udržitelnému hospodářskému růstu a posílit konkurenceschopnost. Na základě zkušeností Komise s uplatňováním Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (20) a nařízení (ES) č. 800/2008 na podporu výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu výzkumu a vývoje, která splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení. Jelikož podpora výzkumu a vývoje představuje důležitý cíl společného zájmu, mělo by toto nařízení požadovat, aby byl výzkumný projekt v zájmu všech podniků, které působí v určitém odvětví či pododvětví zemědělství či lesnictví. Informace o výzkumném projektu a jeho výsledcích by měly být zveřejněny na internetu. Kromě toho by měly být výsledky výzkumu zdarma k dispozici podnikům, které o ně projeví zájem.
60)
Lesnictví je nedílnou součástí rozvoje venkova. Komise použila články 107 a 108 Smlouvy na podniky působící v odvětví lesnictví v řadě rozhodnutí, zejména v rámci Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. V období 2007 až 2012 Komise na základě těchto pokynů schválila 140 podpor ve prospěch odvětví lesnictví. Na základě značných zkušeností, které Komise získala při uplatňování těchto pokynů na podniky působící v odvětví lesnictví, je v zájmu zjednodušení postupů při současném zajištění účinného dohledu a kontroly ze strany Komise vhodné, aby Komise využila pravomocí, které ji svěřuje nařízení (ES) č. 994/98, rovněž ohledně podpory ve prospěch odvětví lesnictví. Podle zkušeností Komise nenarušují podpory poskytnuté v odvětví lesnictví na opatření v rámci programů rozvoje venkova, které jsou spolufinancovány z EZFRV, nebo poskytnuty jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření, významně hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Podpora na předávání znalostí v odvětví lesnictví a podpora na poradenské služby v odvětví lesnictví nenarušuje významně hospodářskou soutěž na vnitřním trhu ani tehdy, pokud byla poskytnuta mimo program rozvoje venkova. V tomto nařízení by měly být stanoveny jednoznačné podmínky slučitelnosti těchto opatření s vnitřním trhem. Tyto podmínky by měly být pokud možno v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech přijatých na základě tohoto nařízení.
61)
Tyto kategorie podpory by měly zahrnovat zejména podporu na zalesňování a zakládání lesů, podporu pro zemědělsko-lesnické systémy, podporu na ochranu lesů před požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin nebo katastrofickými událostmi a na obnovu poškozených lesů, podporu na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů, podporu na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000 vymezenými v článku 3 směrnice Rady 92/43/EHS (21) a v článku 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (22), podporu pro lesnicko-environmentální a klimatické služby a na ochranu lesů, podporu na předávání znalostí a informační akce, podporu na poradenské služby, podporu na investice do infrastruktury a podporu na investice do technologií v odvětví lesnictví a na zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh. Podpora pro odvětví lesnictví by neměla narušovat hospodářskou soutěž a měla by být z hlediska trhu neutrální.
62)
K zajištění soudržnosti s nařízením (EU) č. 1305/2013 a k dosažení zjednodušení pravidel pro získání schválení státní podpory u spolufinancované části i doplňkového financování národních programů rozvoje venkova by podpora ve prospěch odvětví lesnictví vyňatá z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení měla být totožná s příslušnými opatřeními pro rozvoj venkova a vyňatá podpora by měla být poskytnuta pouze na základě programu rozvoje venkova dotčeného členského státu a v souladu s tímto programem. Intenzity podpory a způsobilé náklady by však měly být také v souladu s obecnými zásadami Unie v oblasti státní podpory a s pravidly státní podpory použitelnými v odvětví zemědělství. Proto by náklady jako provozní kapitál, které jsou vedlejší a související s novou investicí, neměly být podle tohoto nařízení považovány za náklady způsobilé k podpoře. V souladu s příslušnými programy rozvoje venkova, které schválila Komise, by mezi investiční opatření zahrnutá do opatření v oblasti lesnictví mohla patřit také jednorázová lesnická opatření potřebná pro přípravu investice, umožňuje-li to cíl příslušného ustanovení pro rozvoj venkova. Podporu na převod znalostí, podporu na poradenské služby a podporu na pozemkové úpravy v lesnictví by mělo být možno poskytnout bez ohledu na to, zda je taková podpora začleněna v národním programu rozvoje venkova.
63)
Hospodářská diverzifikace a vytváření nových hospodářských činností jsou nezbytné pro rozvoj a konkurenceschopnost venkovských oblastí, a zejména pro malé a střední podniky, které jsou páteří venkovského hospodářství Unie. Nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví opatření na podporu rozvoje nezemědělských činností ve venkovských oblastech, jež se zaměřují na podporu zaměstnanosti, vytváření kvalitních pracovních míst ve venkovských oblastech, zachování existujících pracovních příležitostí, snížení sezónních výkyvů v zaměstnanosti, rozvoj nezemědělských odvětví mimo zemědělství a zpracování zemědělských produktů a potravin při současné podpoře integrace podniků a místních meziodvětvových vazeb.
64)
K zajištění soudržnosti s nařízením (EU) č. 1305/2013 a k dosažení zjednodušení pravidel pro získání schválení státní podpory u spolufinancované části i doplňkového vnitrostátního financování programů rozvoje venkova by toto nařízení mělo vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy různé kategorie podpory ve prospěch malých a středních podniků působících ve venkovských oblastech. Tyto kategorie podpory by měly zahrnovat zejména podporu na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo produkce bavlny, podporu na zahájení nezemědělské podnikatelské činnosti, podporu na poradenské služby, podporu na předávání znalostí a informační akce a podporu na počáteční období účasti zemědělců v režimech jakosti bavlny a potravin a propagační opatření týkající se potravin. Podpora, která má být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení, by měla být totožná s příslušnými opatřeními pro rozvoj venkova a vyňatá podpora by měla být poskytnuta pouze na základě programu rozvoje venkova dotčeného členského státu a v souladu s tímto programem. Intenzity podpory a způsobilé náklady by však měly být v souladu také s obecnými zásadami Unie v oblasti státní podpory a s horizontálními pravidly státní podpory. Proto by náklady jako provozní kapitál, které jsou vedlejší a související s novou investicí, neměly být podle tohoto nařízení považovány za náklady způsobilé k podpoře.
65)
V souvislosti s podporou na investice, které se týkají zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty, by mělo být upřesněno, že investice související s produkcí biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů by neměly být způsobilé k získání podpory podle tohoto nařízení. Na takové investice by se v zásadě měla použít horizontální pravidla státní podpory v oblasti životního prostředí a energetiky.
66)
V případě několika kategorií podpory, jako je například: a) podpora na náklady související s průzkumem trhu, koncepcí a designem produktu a s přípravou žádostí o uznání režimů jakosti, b) podpora na náklady na povinná kontrolní opatření ve vztahu k režimům jakosti, c) podpora na předávání znalostí a informační akce, d) podpora na poradenské služby, e) podpora na zástup v zemědělských podnicích, f) podpora na propagační opatření, g) podpora na odškodnění za náklady na prevenci a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a h) podpora odvětví živočišné výroby, je podpora konečným příjemcům podpory poskytována nepřímo ve formě věcného plnění, a to prostřednictvím dotovaných služeb. V těchto případech by podpora měla být vyplacena poskytovateli dotyčné služby nebo činnosti. Při výběru poskytovatele je nutno náležitě přihlédnout k příslušným použitelným pravidlům zadávání veřejných zakázek a k zásadám transparentnosti, otevřenosti a zákazu diskriminace při výběrovém řízení.
67)
Na základě zkušeností Komise v této oblasti je v zásadě nezbytné podrobovat politiku státní podpory pravidelnému přezkumu. Doba použitelnosti tohoto nařízení by proto měla být omezena. Je tedy vhodné stanovit přechodná ustanovení, včetně pravidel, jimiž se budou vyňaté režimy podpory řídit během adaptačního období na konci doby platnosti tohoto nařízení. Tato pravidla by měla členským státům poskytnout čas na to, aby se přizpůsobily případnému novému režimu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
OBSAH
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ 13
KAPITOLA II
PROCEDURÁLNÍ NÁLEŽITOSTI 25
KAPITOLA III
KATEGORIE PODPOR 26
Oddíl 1
Podpora ve prospěch MSP působících v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh 26
Oddíl 2
Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích 43
Oddíl 3
Podpora určená k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami 44
Oddíl 4
Podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví 45
Oddíl 5
Podpora ve prospěch lesnictví 46
Oddíl 6
Podpory ve prospěch MSP ve venkovských oblastech spolufinancované z EZFRV nebo poskytnuté jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření 59
KAPITOLA IV
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 65
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se použije na tyto kategorie podpor:
a)
podpora ve prospěch mikropodniků a malých a středních podniků (MSP):
i)
působících v odvětví zemědělství, jmenovitě v zemědělské prvovýrobě, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh, s výjimkou článků 14, 15, 16, 18 a 23 a článků 25 až 28, které se vztahují pouze na MSP působící v oblasti zemědělské prvovýroby;
ii)
na činnosti nespadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, pokud je tato podpora poskytnuta v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a je buď spolufinancována z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), nebo poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření;
b)
podpora na investice na zachování kulturního a přírodního dědictví nacházejícího se v zemědělských podnicích;
c)
podpora na náhradu škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami;
d)
podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví;
e)
podpora ve prospěch lesnictví.
2. Považují-li to členské státy za vhodné, mohou se rozhodnout, že podporu uvedenou v odst. 1 písm. a), odst. 1 písm. d) a odst. 1 písm. e) tohoto článku poskytnou podle podmínek stanovených v nařízení (EU) č. 651/2014 a v souladu s ním.
3. Toto nařízení se nepoužije na podporu ve prospěch:
a)
odvětví lesnictví, která není spolufinancována z EZFRV ani poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování takových spolufinancovaných opatření, s výjimkou článků 31, 38, 39 a 43;
b)
malých a středních podniků na činnosti nespadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, která není spolufinancována z EZFRV ani poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování tohoto spolufinancovaného opatření.
4. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
režimy podpory uvedené v článcích 17, 32 a 33, čl. 34 odst. 5 písm. a) až c) a článcích 35, 40, 41 a 44 tohoto nařízení, pokud průměrný roční rozpočet státní podpory přesahuje 150 milionů EUR, jakmile uplyne šest měsíců od jejich vstupu v platnost. Komise může rozhodnout, že se toto nařízení použije na kterýkoli z těchto režimů déle, poté, co posoudí příslušný plán hodnocení, který členský stát oznámí Komisi do dvaceti pracovních dnů od vstupu daného režimu v platnost;
b)
veškeré změny režimů uvedených v odst. 4 písm. a) tohoto článku jiné než změny, které nemohou ovlivnit slučitelnost režimu podpory podle tohoto nařízení nebo nemohou významně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení;
c)
podporu na činnosti související s vývozem do třetích zemí nebo do členských států, zejména podporu, která přímo souvisí s vyváženým množstvím, zřízením a provozem distribuční sítě nebo dalšími běžnými náklady souvisejícími s vývozní činností;
d)
podporu podmíněnou použitím domácího zboží na úkor zboží dováženého.
5. S výjimkou článku 30 se toto nařízení nepoužije na:
a)
režimy podpory, které výslovně nevylučují vyplacení jednotlivé podpory ve prospěch podniku, vůči němuž je vystaven inkasní příkaz v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem;
b)
podporu ad hoc ve prospěch podniku, vůči němuž je vystaven inkasní příkaz v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem.
6. Toto nařízení se nepoužije na podporu pro podniky v obtížích s výjimkou:
a)
podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami v souladu s článkem 30, podpory na náklady vynaložené na eradikaci chorob zvířat v souladu s čl. 26 odst. 8 a podpory na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat v souladu s čl. 27 písm. c), d) a e);
b)
podpory na následující události, pokud se podnik stal podnikem v obtížích v důsledku ztrát nebo škod způsobených danou událostí:
i)
na náhradu škod způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě v souladu s článkem 25;
ii)
na náhradu nákladů vynaložených na eradikaci škůdců rostlin a na náhradu škod způsobených chorobami zvířat a škůdci rostlin v souladu s čl. 26 odst. 8 a 9;
iii)
na odstranění škod, které vznikly v lesích v důsledku lesních požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním pohromám, jiných klimatických jevů, škůdců rostlin, katastrofických událostí nebo událostí souvisejících se změnou klimatu v souladu s čl. 34 odst. 5 písm. d).
7. Toto nařízení se nepoužije na podpory, které jako takové, podmínkami, které jsou s nimi spojeny, nebo způsobem svého financování, vedou k porušení práva Unie, jež je s nimi neoddělitelně spjato, zejména:
a)
podpory, jejichž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce mít ústředí v příslušném členském státě nebo být usazen převážně v tomto členském státě;
b)
podpory, jejichž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce používat zboží nebo služby z daného státu;
c)
podpory, které omezují možnost příjemců využívat výsledky výzkumu, vývoje a inovací v jiných členských státech.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„podporou“ se rozumí opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
2)
„mikropodniky, malými a středními podniky“ nebo „MSP“ se rozumějí podniky, které splňují kritéria stanovená v příloze I;
3)
„odvětvím zemědělství“ se rozumí všechny podniky působící v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh;
4)
„zemědělským produktem“ se rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy, s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (23);
5)
„zemědělskou prvovýrobou“ se rozumí produkce produktů rostlinné a živočišné výroby uvedených v příloze I Smlouvy, aniž by byly provedeny jakékoli další operace měnící povahu těchto produktů;
6)
„zpracováním zemědělských produktů“ se rozumí jakékoli upravení zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, který je též zemědělským produktem, s výjimkou činností probíhajících v zemědělských podnicích a potřebných pro přípravu živočišných nebo rostlinných produktů k prvnímu prodeji;
7)
„uváděním zemědělských produktů na trh“ se rozumí přechovávání nebo vystavování produktu za účelem jeho prodeje, nabízení produktu k prodeji, dodávka produktu nebo jakýkoliv další způsob umístění produktu na trh s výjimkou prvního prodeje prvovýrobcem dalším prodejcům nebo zpracovatelům a veškerých činností souvisejících s přípravou produktu k tomuto prvnímu prodeji; prodej od prvovýrobce konečnému spotřebiteli se považuje za uvádění zemědělských produktů na trh, pokud k němu dojde v samostatných prostorách vyhrazených pro tento účel;
8)
„zemědělským podnikem“ se rozumí jednotka zahrnující pozemky, prostory a zařízení využívané k zemědělské prvovýrobě;
9)
„přírodními pohromami“ se rozumí zemětřesení, laviny, sesuvy půdy a záplavy, tornáda, hurikány, sopečné výbuchy a požáry v přírodě přirozeného původu;
10)
„režimem podpory“ se rozumí akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora podnikům, jež jsou v tomto aktu vymezeny obecným a abstraktním způsobem, a dále akt, na jehož základě může být jednomu nebo několika podnikům poskytnuta na neurčitou dobu nebo v neurčené výši podpora, která není spojena s konkrétním projektem;
11)
„plánem hodnocení“ se rozumí dokument obsahující alespoň tyto minimální prvky: cíle režimu podpory, který má být hodnocen; otázky pro hodnocení, výsledné ukazatele, metodiku, jež se pro účely hodnocení navrhuje, požadavky na sběr údajů, navrhovaný časový harmonogram hodnocení, včetně data předložení závěrečné hodnotící zprávy, popis nezávislého orgánu, který hodnocení provádí, nebo kritérií, která se použijí při jeho výběru, a podmínky pro zajištění dostatečné publicity tohoto hodnocení;
12)
„jednotlivou podporou“ se rozumí:
a)
podpora ad hoc a
b)
poskytnutí podpory jednotlivým příjemcům na základě režimu podpory;
13)
„podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory;
14)
„podnikem v obtížích“ se rozumí podnik, v jehož případě nastane alespoň jedna z následujících okolností:
a)
v případě společnosti s ručením omezením (která není malým a středním podnikem, jehož existence nepřesahuje tři roky), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny upsaného základního kapitálu. Tento případ nastává, když je výsledek odečtení kumulovaných ztrát od rezerv (a všech dalších prvků, jež se obecně považují za kapitál společnosti) negativní a svou výší překračuje polovinu upsaného základního kapitálu. Pro účely tohoto ustanovení se za společnost s ručením omezeným považují zejména formy podniků uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (24) a základní kapitál zahrnuje případně jakékoli emisní ážio;
b)
v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti (která není malým nebo středním podnikem, jehož existence nepřesahuje tři roky), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny jejího kapitálu zaznamenaného v jejím účetnictví. Pro účely tohoto ustanovení se za společnost, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, považují zejména formy podniků uvedené v příloze II směrnice 2013/34/EU;
c)
jestliže vůči podniku bylo zahájeno kolektivní úpadkové řízení nebo tento podnik splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení na žádost svých věřitelů;
d)
jestliže podnik obdržel podporu na záchranu a zatím nesplatil půjčku nebo neukončil záruku nebo jestliže obdržel podporu na restrukturalizaci a stále se na něj uplatňuje plán restrukturalizace;
e)
v případě podniku, který není MSP, kde v uplynulých dvou letech:
i)
účetní poměr dluhu společnosti k vlastnímu kapitálu je vyšší než 7,5 a
ii)
poměr úrokového krytí hospodářského výsledku společnosti před úroky, zdaněním a odpisy (EDBITA) je nižší než 1,0;
15)
„mrtvými hospodářskými zvířaty“ se rozumějí zvířata, která byla utracena bez utrpení s jasnou diagnózou nebo bez ní nebo která uhynula, včetně mrtvě narozených nebo nenarozených zvířat, v zemědělském podniku nebo v jiných prostorách či během přepravy, která ale nebyla poražena pro lidskou spotřebu;
16)
„nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě“ se rozumí nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, bouře a krupobití, námraza, silný nebo dlouhotrvající déšť nebo velké sucho, které zničí více než 30 % průměrné produkce vypočítané na základě:
a)
předcházejícího tříletého období nebo
b)
tříletého průměru stanoveného na základě předcházejícího pětiletého období s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty;
17)
„jiným nepříznivým klimatickým jevem“ se rozumějí nepříznivé klimatické podmínky, které nesplňují podmínky vyplývající z čl. 2 odst. 16 tohoto nařízení;
18)
„škůdci rostlin“ se rozumějí škodlivé organismy podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. e) směrnice Rady 2000/29/ES (25);
19)
„katastrofickou událostí“ se rozumí nepředvídaná událost biotické či nebiotické povahy způsobená člověkem, která vede k významnému narušení lesních struktur a ve svém důsledku způsobuje významné hospodářské škody v odvětví lesnictví;
20)
„hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí hodnota, kterou by podpora měla, kdyby byla příjemci poskytnuta formou dotace před srážkou daní nebo jiných poplatků;
21)
„hmotným majetkem“ se rozumí majetek ve formě pozemků, staveb a zařízení, strojů a vybavení;
22)
„nehmotným majetkem“ se rozumí majetek, který nemá hmotnou nebo finanční podobu, např. patenty, licence, know-how nebo jiná práva duševního vlastnictví;
23)
„zemědělsko-lesnickými systémy“ se rozumějí systémy využívání půdy, v jejichž rámci se na stejném pozemku pěstují stromy v kombinaci se zemědělstvím;
24)
„vratnou zálohou“ se rozumí půjčka na projekt, která je vyplacena v jedné či více splátkách a za podmínek splacení, které závisejí na výsledku projektu;
25)
„zahájením prací na projektu nebo zahájením činnosti“ se rozumí buď zahájení činnosti, nebo zahájení prací souvisejících s investicí, nebo první právně vymahatelný závazek objednat zařízení nebo služby či jiný závazek, v jehož důsledku se projekt nebo činnost stávají nezvratnými, podle toho, která událost nastane dříve; za zahájení prací nebo činnosti se nepovažují nákup pozemků a přípravné práce, jako je získání povolení a zpracování studií proveditelnosti;
26)
„velkými podniky“ se rozumějí podniky, které nesplňují kritéria stanovená v příloze I;
27)
„následným daňovým režimem“ se rozumí režim v podobě daňových zvýhodnění, který představuje pozměněnou verzi dřívějšího režimu v podobě daňových zvýhodnění a který jej nahrazuje;
28)
„intenzitou podpory“ se rozumí hrubá výše podpory vyjádřená jako procentní podíl způsobilých nákladů před srážkou daní nebo jiných poplatků;
29)
„dnem poskytnutí podpory“ se rozumí den, kdy příjemce získá podle platného vnitrostátního právního režimu na tuto podporu právní nárok;
30)
„normou Unie“ se rozumí závazná norma obsažená v právních předpisech Unie, která stanoví úroveň, jíž musí jednotlivé podniky dosáhnout, zejména co se týká životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat; za normy Unie se proto nepovažují normy nebo cíle stanovené na úrovni Unie, které jsou závazné pro členské státy, nikoli však pro jednotlivé podniky;
31)
„programem rozvoje venkova“ se rozumí program rozvoje venkova uvedený v čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013;
32)
„neproduktivní investicí“ se rozumí investice, která nevede k významnému zvýšení hodnoty nebo ziskovosti podniku;
33)
„investicemi za účelem dodržování normy Unie“ se rozumějí investice uskutečněné s cílem splňovat normu Unie po uplynutí přechodného období stanoveného v právních předpisech Unie;
34)
„mladým zemědělcem“ se rozumí osoba, která ke dni podání žádosti o podporu není starší 40 let, která má odpovídající profesní dovednosti a způsobilost a poprvé začíná působit v zemědělském podniku jako jeho vedoucí;
35)
„nejvzdálenějšími regiony“ se rozumějí regiony uvedené v prvním pododstavci článku 349 Smlouvy;
36)
„menšími ostrovy v Egejském moři“ se rozumějí menší ostrovy uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (26);
37)
„méně rozvinutými regiony“ se rozumějí regiony, v nichž je hrubý domácí produkt (HDP) na osobu nižší než 75 % průměrného HDP v EU-27;
38)
„EU-25“ se rozumí 25 členských států Unie, které byly členskými státy Unie v květnu 2005;
39)
„EU-27“ se rozumí 27 členských států Unie, které byly členskými státy Unie v lednu 2007;
40)
„aktivovatelnými výkony“ se rozumějí práce, které provedl sám zemědělec nebo jeho zaměstnanci a které vytvářejí majetek;
41)
„biopalivem z potravinářských plodin“ se rozumí biopalivo vyráběné z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukronosných plodin a olejnin ve smyslu návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, předloženého Komisí (27);
42)
„aktivním zemědělcem“ se rozumí aktivní zemědělec ve smyslu článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (28);
43)
„seskupením nebo organizací producentů“ se rozumí seskupení nebo organizace zřízené s cílem:
a)
přizpůsobit produkci a výstup producentů, kteří jsou členy těchto seskupení nebo organizací, požadavkům trhu, nebo
b)
společně uvádět zboží na trh, včetně přípravy k prodeji, centralizace prodeje a dodávek velkoodběratelům, nebo
c)
stanovit společná pravidla pro informace o produkci, zejména s ohledem na sklizeň a dostupnost, nebo
d)
zajišťovat ostatní činnosti, které mohou provádět seskupení nebo organizace producentů, například rozvoj podnikatelských a marketingových dovedností a organizace a usnadnění inovačních procesů;
44)
„fixními náklady vyplývajícími z účasti v režimu jakosti“ se rozumějí náklady na vstup do podporovaného režimu jakosti a roční příspěvek na účast v tomto režimu, případně včetně výdajů na kontroly, které jsou nezbytné k ověření dodržování specifikací daného režimu jakosti;
45)
„poradenstvím“ se rozumí kompletní poradenství poskytované v rámci jedné smlouvy;
46)
„členem domácnosti zemědělce“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob bez ohledu na právní postavení přiznané této skupině a jejím členům podle vnitrostátního práva s výjimkou zaměstnanců zemědělského podniku;
47)
„náklady na testy přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) a bovinní spongiformní encefalopatie (BSE)“ se rozumějí veškeré náklady, včetně nákladů na testovací zařízení a na odběr, přepravu, vyšetření, skladování a likvidaci vzorků, které jsou nezbytné pro odběr vzorků a laboratorní testy v souladu s přílohou X kapitolou C nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 (29);
48)
„plemennou knihou“ se rozumí kniha, rejstřík, kartotéka nebo nosič údajů:
a)
jež vede chovatelská organizace nebo sdružení oficiálně uznané členským státem, v němž byla chovatelská organizace nebo sdružení založeno, a
b)
do kterého jsou zapsána nebo zaevidována čistokrevná plemenná zvířata určitého plemene s uvedením jejich předků;
49)
„chráněným druhem zvířat“ se rozumějí druhy zvířat chráněné právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy;
50)
„organizací pro výzkum a šíření znalostí“ se rozumí subjekt (např. univerzity nebo výzkumné ústavy, agentury pro transfer technologií, zprostředkovatelé v oblasti inovací, fyzické nebo virtuální spolupracující subjekty zaměřené na výzkum) bez ohledu na jeho právní postavení (zřízený podle veřejného nebo soukromého práva) nebo způsob financování, jehož hlavním cílem je provádět nezávisle základní výzkum, průmyslový výzkum nebo experimentální vývoj nebo veřejně šířit výsledky těchto činností, a to formou výuky, publikací nebo transferu znalostí. Vykonává-li tento subjekt rovněž hospodářské činnosti, je třeba o financování, nákladech a příjmech souvisejících s těmito činnostmi vést oddělené účetnictví. Podniky, které mohou uplatňovat vliv na takovýto subjekt, například jako podílníci nebo členové, nesmějí mít přednostní přístup k výzkumným kapacitám tohoto subjektu nebo k výsledkům jeho výzkumu;
51)
„obvyklými tržními podmínkami“ se rozumí, že se podmínky transakce mezi smluvními stranami neliší od podmínek, jež by byly sjednány mezi nezávislými podniky, a že nezahrnují prvek tajné dohody. Má se za to, že zásada týkající se obvyklých tržních podmínek je splněna v případě transakce, jíž předcházelo otevřené, transparentní a nediskriminační řízení;
52)
„rychle rostoucími stromy“ se rozumí rychle rostoucí lesní porost, kdy jsou stromy pěstovány s minimální obmýtní dobou osmi let a maximální obmýtní dobou dvacet let;
53)
„dřevinami pro výmladkové plantáže“ se rozumějí dřeviny kódu KN 06 02 90 41, které stanoví členské státy a které sestávají z trvalých dřevin, jejichž podnože a výmladkové pařezy zůstávají po sklizni v zemi a v další sezóně se objevují nové výhonky, s maximálním cyklem sklizně, který určí členské státy;
54)
„transakčními náklady“ se rozumějí dodatečné náklady spojené s plněním závazku, které však nelze přímo přičíst jeho provádění nebo které nejsou zahrnuty do přímo kompenzovaných nákladů nebo ušlých příjmů, a které mohou být vypočítány na základě standardních nákladů;
55)
„jiným správcem půdy“ se rozumí podnik, který je správcem půdy, ale není podnikem činným v odvětví zemědělství;
56)
„zpracováním zemědělských produktů na nezemědělské produkty“ se rozumí jakékoli zpracování zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, na který se nevztahuje příloha I Smlouvy;
57)
„oblastmi podle písmene a)“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy;
58)
„oblastmi podle písmene c)“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
59)
„řídce osídlenými oblastmi“ se rozumějí oblasti, které Komise jako takové akceptovala individuálními rozhodnutími o mapách regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020;
60)
„oblastí NUTS 3“ se rozumí region vymezený na úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (30);
61)
„předem nestanovenými oblastmi podle písmene c)“ se rozumějí oblasti, které členský stát na základě svého uvážení určí jako oblasti podle písmene c) v případě, že tento stát prokáže, že dané oblasti splňují určitá sociálně-ekonomická kritéria a že jsou určeny ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 za použití ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
62)
„bývalými oblastmi podle písmene a)“ se rozumějí oblasti určené jako oblasti podle písmene a) ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. ledna 2011 do 30. června 2014;
63)
„potravinami“ se rozumějí potraviny, které nejsou zemědělskými produkty a které jsou uvedeny v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (31).
Článek 3
Podmínky vynětí z oznamovací povinnosti
Režimy podpory, jednotlivá podpora poskytnutá na základě režimů podpory a podpora ad hoc jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud příslušná podpora splňuje veškeré podmínky stanovené v kapitole I tohoto nařízení i specifické podmínky stanovené pro danou kategorii podpory v kapitole III tohoto nařízení.
Článek 4
Prahové hodnoty oznamovací povinnosti
1. Toto nařízení se nepoužije na jednotlivou podporu, jejíž hrubý grantový ekvivalent přesahuje tyto prahové hodnoty:
a)
podpora na investice do hmotného majetku nebo nehmotného majetku v zemědělských podnicích související se zemědělskou prvovýrobou podle článku 14: 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;
b)
podpora na investice týkající se přemístění zemědělské stavby vedoucí k modernizaci zařízení nebo k zvýšení produkční kapacity podle čl. 16 odst. 4: 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;
c)
podpora na investice související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh podle článku 17: 7,5 milionu EUR na podnik a investiční projekt;
d)
podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělském podniku, podle článku 29: 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;
e)
podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví podle článku 31: 7,5 milionu EUR na projekt;
f)
podpora na zalesňování a zakládání lesů podle článku 32: 7,5 milionu EUR na projekt založení lesa;
g)
podpora na zemědělsko-lesnické systémy podle článku 33: 7,5 milionu EUR na projekt týkající se zavedení zemědělsko-lesnického systému;
h)
podpora na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů podle článku 35: 7,5 milionu EUR na investiční projekt;
i)
podpora na investice do infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví podle článku 40: 7,5 milionu EUR na investiční projekt;
j)
podpora na investice do lesnických technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh podle článku 41: 7,5 milionu EUR na investiční projekt;
k)
podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo na investice týkající se produkce bavlny podle článku 44: 7,5 milionu EUR na investiční projekt.
2. Prahové hodnoty stanovené v odstavci 1 nelze obcházet umělým rozdělováním režimů nebo projektů podpory.
Článek 5
Transparentnost podpory
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočítat hrubý grantový ekvivalent, aniž by bylo nutné provést hodnocení rizik („transparentní podpora“).
2. Za transparentní se považují tyto kategorie podpor:
a)
podpora sestávající z dotací a subvencí úrokových sazeb;
b)
podpora poskytovaná formou půjček, jestliže byl hrubý grantový ekvivalent vypočten na základě referenční sazby platné v době poskytnutí podpory;
c)
podpora obsažená v zárukách:
i)
jestliže byl hrubý grantový ekvivalent vypočten na základě prémie „safe harbour“ stanovené ve sdělení Komise nebo
ii)
jestliže před provedením opatření byla Komisi - v souladu s jejím nařízením v oblasti státních podpor platným v době oznámení - oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu záruky a Komise tuto metodiku schválila na základě sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk nebo podle sdělení, které ho nahradilo, a jestliže se tato schválená metodika výslovně týká daného typu záruky a daného typu hlavní transakce, o něž se v souvislosti s uplatňováním tohoto nařízení jedná;
d)
podpora poskytovaná formou daňových zvýhodnění, pokud dané opatření stanoví horní mez, která zajišťuje, že nebude překročena příslušná prahová hodnota;
e)
podpora ve formě vratných záloh, pokud celková nominální výše vratné zálohy nepřesahuje příslušné prahové hodnoty použitelné podle tohoto nařízení, nebo pokud byla před provedením opatření Komisi oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu vratné zálohy a Komise tuto metodiku schválila.
3. Pro účely tohoto nařízení se za transparentní podporu nepovažují tyto kategorie podpor:
a)
podpora obsažená v kapitálových injekcích;
b)
podpora obsažená v opatřeních rizikového kapitálu.
Článek 6
Motivační účinek
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, která má motivační účinek.
2. Podpora se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud příjemce předložil dotyčnému členskému státu písemnou žádost o podporu před zahájením práce na projektu nebo před zahájením činnosti. Žádost o podporu obsahuje alespoň tyto informace:
a)
název a velikost podniku;
b)
popis projektu nebo činnosti, včetně termínu zahájení a ukončení;
c)
místo realizace projektu nebo výkonu činnosti;
d)
seznam způsobilých nákladů;
e)
druh podpory (grant, půjčka, záruka, vratná záloha nebo jiné) a výše veřejného financování, které je pro daný projekt nebo činnost zapotřebí.
3. Podpora ad hoc poskytnutá velkým podnikům se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud je zajištěno splnění podmínky uvedené v odstavci 2 a pokud členský stát před poskytnutím předmětné podpory ad hoc navíc ověřil, že dokumentace vyhotovená příjemcem dokládá, že podpora povede alespoň k jednomu z následujících výsledků:
a)
významný nárůst rozsahu projektu či činnosti v důsledku podpory, nebo
b)
významné zvýšení celkové částky vynaložené příjemcem na projekt či činnost v důsledku podpory, nebo
c)
významné urychlení při dokončování příslušného projektu či činnosti;
d)
v případě investiční podpory ad hoc je doloženo, že bez poskytnutí podpory by daný projekt nebo daná činnost nebyly v dané venkovské oblasti jako takové realizovány nebo by bez poskytnutí podpory nebyly v dané venkovské oblasti pro příjemce dostatečně ziskové.
4. Odchylně od odstavců 2 a 3 se má za to, že opatření v podobě daňových zvýhodnění má motivační účinek, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
opatření zakládá právo na podporu na základě objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovací pravomoci členského státu a
b)
opatření bylo přijato a vstoupilo v platnost před zahájením práce na podporovaném projektu nebo před zahájením činnosti, s výjimkou následných daňových režimů v případě, že se na činnost již vztahovaly předchozí režimy ve formě daňového zvýhodnění.
5. Odchylně od odstavců 2, 3 a 4 se motivační účinek nevyžaduje nebo se má za to, že existuje, u těchto kategorií podpory:
a)
režimy podpory na pozemkové úpravy, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 15 nebo článku 43 a jestliže:
i)
režim podpory zakládá právo na podporu na základě objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovací pravomoci členského státu a
ii)
režim podpory byl přijat a nabyl účinnosti před tím, než příjemci vznikly způsobilé náklady podle článku 15 nebo článku 43;
b)
podpora na propagační opatření ve formě publikací zaměřených na zvyšování povědomí široké veřejnosti o zemědělských produktech, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 24 odst. 2 písm. b);
c)
podpora na náhradu ztrát způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 25;
d)
podpora na odškodnění za náklady na eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 26 odst. 9 a 10;
e)
podpora na uhrazení nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 27 odst. 1 písm. c), d) a e);
f)
podpora na investice na zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělském podniku, v souladu s článkem 29;
g)
podpora na náhradu škod způsobených přírodními pohromami, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 30;
h)
podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 31;
i)
podpora na obnovu lesů poškozených lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, chorobami zvířat a katastrofickými událostmi a událostmi souvisejícími se změnou klimatu v souladu s čl. 34 odst. 5 písm. d), pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 34.
Článek 7
Intenzita podpory a způsobilé náklady
1. Pro účely výpočtu intenzity podpory a způsobilých nákladů se všechny použité číselné údaje uvádějí před srážkou daně nebo jiných poplatků. Způsobilé náklady musí být doloženy písemnými doklady, které jsou jasné, konkrétní a aktuální.
2. Pro podporu není způsobilá daň z přidané hodnoty (DPH) vyjma toho, je-li podle vnitrostátních předpisů týkajících se DPH neodečitatelná.
3. Je-li podpora poskytnuta jinou formou než formou grantu, stanoví se její výše jako hrubý grantový ekvivalent podpory.
4. Podpora splatná v několika splátkách se diskontuje na hodnotu v den poskytnutí podpory. Způsobilé náklady jsou diskontovány na hodnotu platnou v den poskytnutí podpory. Úrokovou sazbou, která se použije pro účely diskontování, je diskontní sazba platná v den poskytnutí podpory.
5. Je-li podpora poskytnuta formou daňového zvýhodnění, jsou jednotlivé tranše podpory diskontovány pomocí diskontních sazeb platných v různých obdobích, kdy nastala účinnost daňového zvýhodnění
6. Je-li podpora poskytnuta formou vratných záloh, které jsou vzhledem k neexistenci schválené metodiky pro výpočet jejich hrubého grantového ekvivalentu vyjádřeny procentem způsobilých nákladů, a jestliže opatření stanoví, že v případě úspěšného výsledku projektu, stanoveného na základě přiměřené a uvážlivé hypotézy, budou zálohy vráceny spolu s úroky, jejichž sazba je stanovena alespoň ve výši diskontní sazby platné v den poskytnutí podpory, lze maximální intenzitu podpory stanovenou v kapitole III navýšit o 10 procentních bodů.
Článek 8
Kumulace
1. Při zjišťování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti stanovené v článku 4 a maximální intenzity podpory a maximální částky podpory stanovené v kapitole III, se přihlíží k celkové výši státní podpory na podpořenou činnost, projekt nebo podnik.
2. Jestliže se financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky a jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států, kombinuje se státní podporou, pak se při ověřování dodržení prahových hodnot oznamovací povinnosti a maximálních intenzit a stropů podpory přihlíží pouze ke státní podpoře, a to za předpokladu, že celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazby financování stanovené v použitelných ustanoveních práva Unie.
3. Podporu, která je tímto nařízením vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy a u níž lze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s:
a)
jinou státní podporou, pokud se tato opatření týkají jiných identifikovatelných způsobilých nákladů;
b)
jinou státní podporou na úhradu týchž - částečně či plně se překrývajících - způsobilých nákladů, avšak pouze tehdy, nevede-li taková kumulace k překročení nejvyšší intenzity nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení.
4. Podporu, která je z oznamovací povinnosti vyňata na základě článků 18 a 45 tohoto nařízení a u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž způsobilé náklady identifikovat lze.
Podporu, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, dokud není překročena příslušná maximální prahová hodnota pro celkové financování stanovená podle konkrétních okolností každého případu v tomto nebo jiném nařízení o blokové výjimce nebo v rozhodnutí Komise.
5. Státní podporu vyňatou podle oddílů 1, 2 a 3 kapitoly III tohoto nařízení nelze kumulovat s platbami uvedenými v čl. 81 odst. 2 a článku 82 nařízení (EU) č. 1305/2013 ohledně stejných způsobilých nákladů, pokud by taková kumulace vedla k překročení intenzity podpory nebo výše podpory stanovené v tomto nařízení.
6. Státní podporu vyňatou tímto nařízením nelze kumulovat s podporou de minimis na tytéž způsobilé náklady, pokud by taková kumulace vedla k překročení intenzity podpory nebo částky podpory stanovené v kapitole III.
7. Podporu na investice k obnově potenciálu zemědělské produkce podle čl. 14 odst. 3 písm. e) tohoto nařízení nelze kumulovat s podporou na náhradu hmotné škody podle článků 25, 26 a 30 tohoto nařízení.
8. Podporu na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství uvedenou v článku 19 tohoto nařízení nelze kumulovat s podporou na zakládání seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství uvedenou v článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Podporu na zahájení činnosti mladých zemědělců a podporu na rozvoj malých zemědělských podniků uvedenou v článku 18 tohoto nařízení nelze kumulovat s podporou na zahájení činnosti mladých zemědělců a podporou na rozvoj malých zemědělských podniků uvedenou v čl. 19 odst. 1 písm. a) bodech i) a iii) nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud by taková kumulace vedla k překročení výše podpory stanovené v tomto nařízení.
Článek 9
Zveřejňování a informování
1. Nejpozději do deseti pracovních dnů před tím, než vstoupí v platnost režim podpory, který je tímto nařízením vyňat z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, nebo před poskytnutím podpory ad hoc vyňaté tímto nařízením předají členské státy Komisi prostřednictvím internetové aplikace Komise pro oznamování v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 794/2004 souhrnné informace týkající se takové podpory ve standardizovaném formátu stanoveném v příloze II tohoto nařízení.
Do 10 pracovních dnů od přijetí těchto souhrnných informací Komise zašle členskému státu oznámení o doručení s identifikačním číslem podpory.
2. Dotyčný členský stát zajistí, aby se na kompletní internetové stránce věnované státní podpoře na celostátní nebo regionální úrovni zveřejnily:
a)
souhrnné informace uvedené v odstavci 1 nebo odkaz na ně;
b)
úplné znění každé podpory uvedené v odstavci 1, včetně změn tohoto znění, nebo odkaz umožňující přístup k úplnému znění;
c)
informace uvedené v příloze III tohoto nařízení o poskytnutí každé jednotlivé podpory, která přesahuje:
i)
60 000 EUR u příjemců v oblasti zemědělské prvovýroby;
ii)
500 000 EUR u příjemců působících v oblasti zpracování zemědělských produktů, uvádění zemědělských produktů na trh, lesnictví nebo činností, které nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy.
3. V případě režimů podpory ve formě daňového zvýhodnění se tyto podmínky pokládají za splněné, pokud členské státy zveřejní požadované informace o částkách jednotlivých podpor v následujících rozpětích v milionech EUR:
a)
0,06-0,5 pouze pro zemědělskou prvovýrobu;
b)
0,5-1;
c)
1 až 2;
d)
2 až 5;
e)
5 až 10;
f)
10 až 30 a
g)
30 a více.
4. Informace uvedené v odst. 2 písm. c) tohoto článku musí být uspořádány a být přístupné ve standardizovaném formátu, který je specifikován v příloze III, a musí být možné je efektivně vyhledávat a stahovat. Informace uvedené v odstavci 2 se zveřejní ve lhůtě šesti měsíců ode dne poskytnutí podpory nebo v případě podpory v podobě daňových zvýhodnění ve lhůtě jednoho roku od data, k němuž se předkládá daňové přiznání, a jsou k dispozici po dobu alespoň deseti let ode dne, kdy byla podpora poskytnuta
5. Úplné znění režimu podpory nebo podpory ad hoc uvedené v odstavci 1 musí zahrnovat zejména výslovný odkaz na toto nařízení, uvedením jeho názvu a odkazu na jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, a na zvláštní ustanovení kapitoly III, kterých se daný akt týká, nebo případně na vnitrostátní právní předpis, který zajišťuje dodržování příslušných ustanovení tohoto nařízení. Úplné znění je doplněno o prováděcí ustanovení a o změny.
6. Komise na svých internetových stránkách zveřejňuje:
a)
souhrnné informace uvedené v odstavci 1;
b)
odkazy na internetové stránky všech členských států uvedené v odstavci 2.
7. Členské státy musí dosáhnout souladu s ustanoveními odstavců 2, 3 a 4 nejpozději do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 10
Zamezení dvojímu zveřejnění
Pokud jednotlivá podpora spadá do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013 a je buď spolufinancována z EZFRV, nebo je poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření, mohou se členské státy rozhodnout, že informace o této podpoře nezveřejní na internetových stránkách věnovaných státním podporám uvedeným v čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení, pokud bylo poskytnutí jednotlivé podpory již zveřejněno v souladu s články 111, 112 a 113 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (32). V takovém případě členský stát na internetových stránkách věnovaných státní podpoře podle čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení odkáže na internetové stránky uvedené v článku 111 nařízení (EU) č. 1306/2013.
KAPITOLA II
PROCEDURÁLNÍ NÁLEŽITOSTI
Článek 11
Odnětí výhody blokové výjimky
Pokud dotyčný členský stát poskytne podporu, která je na základě tohoto nařízení údajně vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, aniž by splňovala podmínky stanovené v kapitolách I až III, může Komise poté, co danému členskému státu umožní, aby sdělil svá stanoviska, přijmout rozhodnutí, podle nějž veškerá nebo některá budoucí opatření podpory, která dotyčný členský stát přijme a která by jinak splňovala požadavky tohoto nařízení, musí být oznámena Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Oznamovací povinnost lze omezit na některé druhy podpory, podporu poskytnutou některým příjemcům nebo podporu přijatou některými orgány dotyčného členského státu.
Článek 12
Podávání zpráv
1. Členské státy Komisi elektronicky zašlou výroční zprávu podle kapitoly III nařízení (ES) č. 794/2004 o používání tohoto nařízení za každý rok nebo každou část roku, během nichž se toto nařízení použije.
2. Výroční zpráva musí rovněž obsahovat:
a)
informace o chorobách zvířat nebo o škůdcích rostlin podle článku 26;
b)
meteorologické informace o druhu, době, relativním rozsahu a místu výskytu klimatického jevu, který lze přirovnat k přírodní pohromě, podle článku 25 nebo výskytu přírodní pohromy v odvětví zemědělství podle článku 30.
Článek 13
Kontrola
Členské státy vedou podrobné záznamy s informacemi a podklady, které jsou nezbytné k ověření, zda jsou splněny všechny podmínky stanovené v tomto nařízení. Tyto záznamy se uchovávají po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory ad hoc nebo ode dne, kdy byla poskytnuta poslední podpora v rámci režimu podpor. Dotčený členský stát poskytne Komisi ve lhůtě dvaceti pracovních dnů nebo v delší lhůtě, která je případně stanovena v žádosti, všechny informace a podklady, které Komise považuje za nezbytné ke kontrole uplatňování tohoto nařízení.
KAPITOLA III
KATEGORIE PODPOR
ODDÍL 1
Podpora ve prospěch MSP působících v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh
Článek 14
Podpora na investice do hmotného nebo nehmotného majetku v zemědělských podnicích, která souvisí se zemědělskou prvovýrobou
1. Podpora na investice do hmotného nebo nehmotného majetku v zemědělských podnicích, která souvisí se zemědělskou prvovýrobou, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 14 tohoto článku a v kapitole I.
2. Investice může být uskutečněna jedním nebo několika příjemci nebo se týká hmotného či nehmotného majetku používaného jedním či několika příjemci.
3. Investice sleduje alespoň jeden z těchto cílů:
a)
zlepšení celkové výkonnosti a udržitelnosti zemědělského podniku, zejména snížením výrobních nákladů nebo zlepšením a dalším rozvinutím produkce;
b)
zlepšení přírodního prostředí, hygienických podmínek nebo norem dobrých životních podmínek zvířat, pokud dotyčná investice jde nad rámec platných norem Unie;
c)
zřízení nebo zlepšení infrastruktury související s rozvojem, přizpůsobením a modernizací zemědělství, včetně přístupu k zemědělské půdě, pozemkových úprav a meliorací, dodávek a úspor energie a vody;
d)
dosažení agroenvironmentálních a klimatických cílů, včetně ochrany stavu biologické rozmanitosti druhů a přírodních stanovišť, jakož i zvýšení společenské hodnoty oblasti sítě Natura 2000 nebo jiných systémů vysoké přírodní hodnoty, jež jsou vymezeny v národních nebo regionálních programech rozvoje venkova členských států, pokud se jedná o neproduktivní investice;
e)
obnovení potenciálu produkce poškozeného přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, chorobami zvířat a škůdci rostlin a prevence škod způsobených těmito událostmi.
4. Investice může být spojena s výrobou biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů na úrovni zemědělského podniku, pokud tato výroba nepřesahuje průměrnou roční spotřebu paliv nebo energie v daném zemědělském podniku.
Pokud je investice určena na výrobu biopaliv, nemá výrobní zařízení vyšší výrobní kapacitu než ekvivalent průměrné roční spotřeby pohonných hmot v zemědělském podniku a vyrobené biopalivo se neprodává na trhu.
Pokud je investice určena na produkci tepelné energie a elektřiny z obnovitelných zdrojů v zemědělských podnicích, slouží výrobní zařízení pouze k uspokojení vlastních energetických potřeb příjemce a jejich výrobní kapacita není vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském podniku, a to včetně domácnosti zemědělce. Prodej elektřiny do distribuční soustavy je povolen v případě, že je dodržen roční limit vlastní spotřeby.
Jestliže investici provádí více příjemců s cílem uspokojit vlastní energetické potřeby nebo potřebu biopaliv, odpovídá průměrná roční spotřeba součtu průměrné roční spotřeby všech příjemců.
Investice do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, musejí dodržovat minimální normy energetické účinnosti, pokud takové normy na vnitrostátní úrovni existují.
Investice do zařízení, která jsou primárně určena k výrobě elektřiny z biomasy, nejsou způsobilé pro podporu, pokud se nevyužívá minimální procentní podíl tepelné energie, který stanoví členské státy.
Členské státy musí pro různé typy zařízení stanovit prahovou hodnotu pro maximální podíl obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukronosných plodin a olejnin využívaných na výrobu bioenergie, včetně biopaliv. Podpora projektům na výrobu bioenergie musí být omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES.
5. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na výstavbu, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
e)
výdaje na neproduktivní investice spojené s cíli uvedenými v odst. 3 písm. d);
f)
v případě zavlažování náklady na investice, které splňují tyto podmínky:
i)
Komisi byl předložen plán povodí, jak se vyžaduje podle článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (33), pro celou oblast, v níž se má investice uskutečnit, jakož i pro jakékoli jiné oblasti, jejichž prostředí může být investicí ovlivněno. V příslušném programu opatření musí být upřesněna opatření, která jsou prováděna podle plánu povodí v souladu s článkem 11 uvedené směrnice a která mají význam pro odvětví zemědělství. V rámci investice musí existovat nebo být zavedeno měření vody umožňující měření spotřeby vody na úrovni podpořené investice;
ii)
investice musí vést k snížení předchozí spotřeby vody alespoň o 25 %.
V případě investic podle písmene f) však nejsou pro podporu na základě tohoto článku způsobilé investice ovlivňující útvary podzemních nebo povrchových vod, jejichž stav byl v příslušném plánu povodí určen jako horší než dobrý z důvodů souvisejících s množstvím vody, a rovněž investice vedoucí k čistému zvýšení rozlohy zavlažované plochy, jež ovlivňuje daný útvar podzemních nebo povrchových vod.
Podmínky výše uvedených bodů i) a ii) písm. f) se nepoužijí na investice do již existujících zařízení, které mají dopad pouze na energetickou účinnost, nebo na investice na stavbu nádrže nebo na investice na používání recyklované vody bez vlivu na útvar podzemních nebo povrchových vod;
g)
v případě investic na obnovu potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, chorobami zvířat nebo škůdci rostlin mohou způsobilé náklady zahrnovat náklady vzniklé v souvislosti s obnovou potenciálu zemědělské produkce až na úroveň, jaká existovala v době před výskytem těchto událostí;
h)
v případě investic na prevenci škod způsobených přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, chorobami zvířat nebo škůdci rostlin mohou způsobilé náklady zahrnovat náklady na konkrétní preventivní opatření.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. Od 1. ledna 2017 budou podporu související se zavlažováním vyplácet pouze členské státy, které v povodí, v němž daná investice probíhá, zajišťují příspěvek různého využití vodních zdrojů k návratnosti nákladů na vodohospodářské služby odvětvím zemědělství v souladu s první odrážkou čl. 9 odst. 1 směrnice 2000/60/ES, v příslušných případech s ohledem na sociální, environmentální a ekonomické dopady návratnosti těchto nákladů a na zeměpisné a klimatické podmínky příslušného regionu nebo příslušných regionů.
9. Podpora nesmí být poskytnuta na:
a)
nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků a jednoletých rostlin;
b)
výsadbu jednoletých rostlin;
c)
drenážní práce;
d)
investice za účelem dodržování norem Unie s výjimkou podpory poskytnuté mladým zemědělcům do 24 měsíců ode dne zahájení činnosti;
e)
nákup zvířat s výjimkou podpory na investice podle odst. 3 písm. e).
10. Podpora nesmí být omezena na určité zemědělské produkty, a musí být tudíž dostupná pro všechna odvětví zemědělské prvovýroby, nebo pro celé odvětví rostlinné výroby či celé odvětví živočišné výroby. Členské státy však mohou některé zemědělské produkty vyloučit kvůli nadměrné kapacitě na vnitřním trhu nebo kvůli nedostatku možností odbytu.
11. Podpora uvedená v odstavci 12 nesmí být poskytnuta v rozporu s jakýmkoliv zákazem nebo omezením stanoveným v nařízení (EU) č. 1308/2013, a to i tehdy, pokud se tyto zákazy nebo omezení týkají pouze podpory Unie stanovené v uvedeném nařízení.
12. Intenzita podpory je omezena na:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v ostatních regionech.
13. Míry podpory stanovené v odstavci 11 lze zvýšit o 20 procentních bodů, pokud maximální intenzita podpory nepřesáhne 90 %, v případě:
a)
mladých zemědělců nebo zemědělců, kteří zahájili činnost během pěti let před datem podání žádosti o podporu;
b)
společných investic, jako jsou skladovací zařízení využívaná skupinou zemědělců nebo zařízení pro přípravu zemědělských produktů před uvedením na trh, a integrovaných projektů zahrnujících několik opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013, včetně těch, jež souvisejí se sloučením organizací producentů;
c)
investic v oblastech čelících přírodním a jiným zvláštním omezením;
d)
operací podporovaných v rámci evropského inovačního partnerství (EIP), jako příklad lze uvést investici do nové stáje, v níž je možné otestovat nový způsob ustájení, který vyvinula operační skupina složená ze zemědělců, vědců a nevládních organizací zabývajících se dobrými životními podmínkami zvířat;
e)
investic do zlepšení přírodního prostředí, hygienických podmínek nebo norem dobrých životních podmínek zvířat, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b), v tomto případě se zvýšená sazba stanovená v tomto odstavci použije pouze na dodatečné náklady, které jsou nezbytné k dosažení úrovně překračující rámec platných norem Unie a které nevedou ke zvýšení výrobní kapacity.
14. Co se týká neproduktivních investic uvedených v odst. 3 písm. d) a investic na obnovu potenciálu zemědělské produkce podle odst. 3 písm. e), maximální intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 %.
U investic týkajících se preventivních opatření podle odst. 3 písm. e) nesmí maximální intenzita podpory přesáhnout 80 %. Intenzitu podpory však lze zvýšit na 100 %, je-li investice prováděna společně více než jedním příjemcem.
Článek 15
Podpora na pozemkové úpravy v zemědělství
Podpora na pozemkové úpravy v zemědělství je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v kapitole I a je poskytnuta pouze na právní a správní náklady, včetně nákladů na vyměření, a to až do výše 100 % skutečně vynaložených nákladů.
Článek 16
Podpora na investice týkající se přemístění zemědělských staveb
1. Podpora na investice týkající se přemístění zemědělských staveb je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku a v kapitole I.
2. Přemístění zemědělské stavby musí být prováděno ve veřejném zájmu.
Veřejný zájem, kterým se odůvodňuje poskytnutí podpory podle tohoto článku, je upřesněn v příslušných předpisech dotčeného členského státu.
3. Pokud přemístění zemědělské stavby spočívá v rozebrání, přenesení a novém vybudování stávajících zařízení, je intenzita podpory omezena na 100 % skutečných nákladů vynaložených na tyto činnosti.
4. Je-li výsledkem přemístění kromě rozebrání, přenesení a nového vybudování stávajících zařízení, na něž se vztahuje odstavec 3, i modernizace těchto zařízení nebo zvýšení produkční kapacity, použijí se na náklady související s modernizací zařízení nebo zvýšením produkční kapacity intenzity podpory pro investice uvedené v čl. 14 odst. 11 a 12.
Pro účely tohoto odstavce se má za to, že pouhé nahrazení stávající budovy nebo zařízení novou, současnou budovou či zařízením, aniž by došlo k podstatné změně produkce nebo technologie, nesouvisí s modernizací.
5. Maximální intenzita podpory může dosáhnout až 100 % způsobilých nákladů, pokud se přemístění týká činností v blízkosti venkovských sídel v zájmu zlepšení kvality života nebo zlepšení environmentálního profilu daného venkovského sídla.
Článek 17
Podpora na investice související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh
1. Podpora na investice do hmotného nebo nehmotného majetku související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 10 tohoto článku a v kapitole I.
2. Investice se týká zpracování zemědělských produktů nebo uvádění zemědělských produktů na trh.
3. Investice související s produkcí biopaliv založených na potravinách nejsou podle tohoto článku způsobilé k získání podpory.
4. Investice musí být v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
5. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
6. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 5 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
7. Podpora nesmí být poskytnuta na investice k dosažení souladu s platnými normami Unie.
8. Podpora nesmí být poskytnuta v rozporu s jakýmkoliv zákazem nebo omezením stanoveným v nařízení (EU) č. 1308/2013, a to i tehdy, pokud se tyto zákazy nebo omezení týkají pouze podpory Unie stanovené v uvedeném nařízení.
9. Intenzita podpory nesmí přesáhnout:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období 2007-2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru HDP v EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v ostatních regionech.
10. Míry podpory stanovené v odstavci 9 lze zvýšit o 20 procentních bodů, pokud maximální intenzita podpory nepřesáhne 90 %, v případě operací:
a)
souvisejících se sloučením organizací producentů nebo
b)
podporovaných v rámci EIP.
Článek 18
Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců a rozvoj malých zemědělských podniků
1. Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců a podpora na rozvoj malých zemědělských podniků je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora je poskytována mladým zemědělcům podle definice v čl. 2 odst. 34 nebo malým zemědělským podnikům, jak jsou definovány členskými státy.
Definicí malých zemědělských podniků v členských státech je definice, která je obsažena v příslušných programech rozvoje venkova a schválena Komisí.
Členské státy stanoví horní a spodní prahovou hodnotu pro přístup k podpoře na zahájení činnosti mladých zemědělců a podpoře na rozvoj malých zemědělských podniků z hlediska produkčního potenciálu zemědělského podniku měřeného jako standardní produkce podle definice v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1242/2008 (34) nebo rovnocenné definice. Spodní prahová hodnota pro přístup k podpoře na zahájení činnosti mladých zemědělců je vyšší než horní prahová hodnota pro přístup k podpoře na rozvoj malých zemědělských podniků.
Podpora je omezena na mikropodniky a malé podniky.
3. Je-li podpora poskytnuta mladému zemědělci, který zakládá podnik ve formě právnické osoby, musí mladý zemědělec účinně a dlouhodobě vykonávat kontrolu nad danou právnickou osobou, pokud jde o rozhodování související s řízením, zisky a finančními riziky. Pokud se na kapitálu nebo řízení takové právnické osoby podílí několik fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladými zemědělci, musí být mladý zemědělec schopen vykonávat takovou účinnou a dlouhodobou kontrolu buď samostatně, nebo společně s jinými osobami. Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, použijí se tyto požadavky na veškeré fyzické osoby, které mají kontrolu nad touto jinou právnickou osobou.
4. Podpora je podmíněna tím, že je příslušnému orgánu dotčeného členského státu předložen podnikatelský plán, jehož provádění začne do devíti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory.
Podnikatelský plán popisuje přinejmenším:
a)
v případě podpory na zahájení činnosti mladých zemědělců:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku;
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje činností zemědělského podniku;
iii)
podrobné údaje o opatřeních, která jsou nutná pro rozvoj činnosti zemědělského podniku, jako jsou investice, vzdělávání, poradenství;
b)
v případě podpory na rozvoj malých zemědělských podniků:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku;
iii)
podrobné údaje o opatřeních, včetně opatření souvisejících s rozvojem environmentální udržitelnosti a efektivního využívání zdrojů, která by mohla podpořit dosažení ekonomické životaschopnosti, například investice, vzdělávání, spolupráce.
5. V případě mladých zemědělců musí být v podnikatelském plánu podle odst. 4 písm. a) tohoto článku uvedeno, že příjemce musí odpovídat definici aktivního zemědělce uvedené v čl. 2 bodu 42 do osmnácti měsíců ode dne zahájení činnosti. Pokud však příjemce nemá odpovídající odborné dovednosti a způsobilost, aby vyhovoval zmíněné definici, má nárok na podporu, pokud se zaváže, že si tyto odborné dovednosti a způsobilost osvojí do 36 měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory. Tento závazek musí být uveden v podnikatelském plánu.
6. Podpora se poskytuje nebo vyplácí nejméně ve dvou tranších nebo splátkách během období nejvýše pěti let.
V případě mladých zemědělců je vyplacení poslední ročního tranše podpory nebo poslední splátky podpory podmíněno náležitým prováděním podnikatelského plánu uvedeného v odst. 4 písm. a).
7. Výše podpory na mladého zemědělce vychází ze socio-ekonomické situace daného členského státu a je omezena na 70 000 EUR.
Výše podpory na malý zemědělský podnik je omezena na 15 000 EUR.
Článek 19
Podpora na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství
1. Podpora na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Pro podporu jsou způsobilá pouze seskupení nebo organizace producentů, které byly oficiálně uznány příslušným orgánem členského státu na základě předloženého podnikatelského plánu.
3. Podpora je poskytována s výhradou povinnosti dotčeného členského státu ověřit, zda bylo do pěti let ode dne oficiálního uznání seskupení nebo organizace producentů dosaženo cílů stanovených v podnikatelském plánu uvedeném v odstavci 2.
4. Dohody, rozhodnutí a jednání ve shodě přijaté v rámci seskupení nebo organizace producentů musejí být v souladu s pravidly hospodářské soutěže použitelnými na základě článků 206 až 210 nařízení (EU) č. 1308/2013.
5. Podpora se neposkytuje:
a)
organizacím producentů, subjektům nebo institucím, jako jsou společnosti nebo družstva, jejichž cílem je řízení jednoho nebo více zemědělských podniků, a které jsou tudíž ve skutečnosti jednotlivými producenty;
b)
zemědělským sdružením, která vykonávají úkoly, jako je vzájemná podpora, pomoc a služby související s vedením hospodářství v zemědělských podnicích členů, aniž by byla zapojena do společného přizpůsobování nabídky trhu;
c)
seskupením, organizacím nebo sdružením producentů, jejichž cíle jsou neslučitelné s čl. 152 odst. 1 písm. c) a odst. 3 a článkem 156 nařízení (EU) č. 1308/2013.
6. Podpora zahrnuje tyto způsobilé náklady: náklady na nájem odpovídajících prostor, náklady na nákup kancelářského vybavení, včetně počítačového hardwaru a softwaru, náklady na administrativní pracovníky, režijní náklady a právní a správní poplatky.
V případě nákupu prostor jsou způsobilé náklady na tyto prostory omezeny do výše nákladů na pronájem za tržní cenu.
7. Podpora se poskytuje formou paušální částky vyplácené v ročních splátkách po dobu prvních pěti let ode dne, kdy byly seskupení nebo organizace producentů oficiálně uznány příslušným orgánem na základě podnikatelského plánu uvedeného v odstavci 2.
Poslední splátku členské státy vyplatí až po ověření náležitého provedení uvedeného podnikatelského plánu.
Výše podpory se postupně snižuje.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
9. Výše podpory je omezena na 500 000 EUR.
Článek 20
Podpora na účast producentů zemědělských produktů v režimech jakosti
1. Níže uvedené kategorie podpory pro producenty zemědělských produktů jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy:
a)
podpora na novou účast v režimech jakosti, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I;
b)
podpora nákladů na povinná kontrolní opatření související s režimy jakosti, která jsou prováděna podle právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů příslušným orgánem nebo jeho jménem, pokud tato podpora splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2, 4, 6, 7 a 8 tohoto článku a v kapitole I;
c)
podpora na náklady na činnosti související s průzkumem trhu, koncepcí a designem produktu a přípravou žádostí o uznání režimů jakosti, pokud tato podpora splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2, 6, 7 a 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje na následující režimy jakosti:
a)
režimy jakosti zřízené podle těchto nařízení a ustanovení:
i)
část II hlava II kapitola I oddíl 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, co se týká vína;
ii)
nařízení (EU) č. 1151/2012;
iii)
nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (35);
iv)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (36);
v)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 251/2014 (37);
b)
režimy jakosti zemědělských produktů, včetně systémů certifikace zemědělských podniků, jež byly členskými státy uznány jako režimy, které splňují tato kritéria:
i)
zvláštnost konečného produktu v rámci těchto režimů jakosti je odvozena z jednoznačných povinností zaručit
-
zvláštní vlastnosti produktu nebo
-
zvláštní zemědělské nebo produkční metody nebo
-
jakost konečného produktu, která jde významně nad rámec norem pro obchodní komodity týkajících se veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo rostlin, dobrých životních podmínek zvířat či ochrany životního prostředí;
ii)
režim jakosti musí být otevřen všem producentům;
iii)
režim jakosti musí zahrnovat závazné specifikace konečného produktu a dodržování těchto specifikací musejí ověřovat orgány veřejné moci nebo nezávislý kontrolní orgán;
iv)
režim jakosti musí být transparentní a zajišťovat úplnou zpětnou vysledovatelnost zemědělských produktů;
c)
dobrovolné systémy certifikace zemědělských produktů, které byly dotčeným členským státem uznány jako systémy, které splňují požadavky stanovené ve sdělení Komise s názvem Obecné zásady osvědčených postupů EU k dobrovolným systémům certifikace pro zemědělské produkty a potraviny (38).
3. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se poskytuje producentům zemědělských produktů jako roční pobídková platba, jejíž výše se určuje podle úrovně fixních nákladů vyplývajících z účasti v režimech jakosti.
4. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) a b) nesmí být poskytnuta na náklady na kontroly, které provádí samotný příjemce, nebo v případě, že právní předpisy Unie stanoví, že náklady na kontroly mají hradit producenti zemědělských produktů a jejich seskupení, aniž by byla stanovena skutečná výše nákladů.
5. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se poskytuje nejvýše na pět let a je omezena na 3 000 EUR na příjemce na rok.
6. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
7. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) a c) nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) a c) se vyplácí subjektu, který odpovídá za kontrolní opatření, poskytovateli výzkumu nebo konzultačních služeb.
8. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) a c) je omezena na 100 % skutečně vynaložených nákladů.
Článek 21
Podpora na předávání znalostí a informační akce
1. Podpora na předávání znalostí a informační akce je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstrační činnosti a informační akce.
Podpora může zahrnovat rovněž krátkodobé výměny řídících pracovníků zemědělských podniků a návštěvy zemědělských podniků.
Podpora na demonstrační činnosti může zahrnovat příslušné investiční náklady.
3. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na organizování odborného vzdělávání, činností v oblasti získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstračních činností nebo informačních akcí;
b)
cestovní výlohy, náklady na ubytování a diety účastníků;
c)
náklady na zajištění zástupu v zemědělském podniku během nepřítomnosti účastníka;
d)
v případě demonstračních projektů s ohledem na investice:
i)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
ii)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
iii)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v bodech i) a ii) jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle bodů i) a ii);
iv)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek.
4. Náklady uvedené v odst. 3 písm. d) jsou způsobilé pouze v rozsahu, v němž byly využity pro demonstrační projekt a během doby trvání demonstračního projektu.
Za způsobilé se považují pouze odpisy odpovídající životnímu cyklu demonstračního projektu vypočítané na základě obecně uznávaných účetních zásad.
5. Podpora uvedená v odst. 3 písm. a) a c) nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora uvedená v odst. 3 písm. a) a c) se vyplácí subjektu zajišťujícímu předávání znalostí a informační akce.
6. Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační akce mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelného školení.
Činnosti uvedené v odstavci 2 mohou vykonávat seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost.
7. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
Vykonávají-li činnosti uvedené v odstavci 2 seskupení a organizace producentů, nesmí být členství v těchto seskupeních nebo organizacích podmínkou přístupu k těmto činnostem.
Jakýkoliv příspěvek nečlena na správní náklady dotyčného seskupení nebo organizace producentů musí být omezen na náklady na provádění činností uvedených v odstavci 2.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
V případě demonstračních projektů uvedených v odst. 3 písm. d) je maximální výše podpory omezena na 100 000 EUR na tři daňová období.
Článek 22
Podpora na poradenské služby
1. Podpora na poradenské služby je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora je navržena s cílem pomoci podnikům působícím v odvětví zemědělství a mladým zemědělcům využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu jejich podniku nebo investice, stejně jako ke zvýšení šetrnosti a odolnosti jejich podniku nebo investice vůči klimatu.
3. Poradenství je spojeno alespoň s jednou prioritou Unie v oblasti rozvoje venkova v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1305/2013 a zahrnuje nejméně jeden z těchto prvků:
a)
povinnosti vyplývající z povinných požadavků na hospodaření nebo norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu stanovených v kapitole I hlavy VI nařízení (EU) č. 1306/2013;
b)
případně zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, jak je stanoveno v hlavě III kapitole 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, a udržování zemědělských ploch podle čl. 4 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
c)
opatření zaměřená na modernizaci, zvyšování konkurenceschopnosti, integraci odvětví, inovace, tržní orientaci a podporu podnikání;
d)
požadavky stanovené členskými státy za účelem provedení čl. 11 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES;
e)
požadavky stanovené členskými státy za účelem uplatňování článku 55 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (39), a zejména dodržování obecných zásad integrované ochrany rostlin podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (40);
f)
případně normy bezpečnosti práce nebo bezpečnostní normy spojené se zemědělským podnikem;
g)
specifické poradenství pro zemědělce, kteří poprvé zahajují činnost, včetně poradenství o ekonomické a environmentální udržitelnosti.
4. Poradenství může zahrnovat rovněž jiné záležitosti než záležitosti uvedené v odstavci 3 tohoto článku týkající se zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, biologické rozmanitosti a ochrany vod, jak je stanoveno v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo spojené s hospodářským a environmentálním profilem zemědělského podniku, včetně aspektů konkurenceschopnosti. To může zahrnovat poradenství týkající se rozvoje krátkých dodavatelských řetězců, ekologického zemědělství a zdravotních aspektů chovu zvířat.
5. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí poskytovateli poradenských služeb.
6. Poskytovatelé poradenských služeb mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců, zkušeností s poradenstvím a jsou hodnověrné, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství.
Poradenské služby mohou poskytovat seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost.
Při poskytování poradenství dodržuje poskytovatel poradenské služby povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
7. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
Poskytují-li poradenské služby seskupení a organizace producentů, nesmí být členství v těchto seskupeních nebo organizacích podmínkou přístupu ke službě.
Jakýkoliv příspěvek nečlena na správní náklady dotyčného seskupení nebo organizace musí být omezen na náklady na poskytování dané poradenské služby.
8. Výše podpory je omezena na 1 500 EUR na poradenskou službu.
Článek 23
Podpora na zástup v zemědělském podniku
1. Podpora na zástup v zemědělském podniku je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora pokrývá skutečné náklady vzniklé z důvodu zastupování zemědělce nebo fyzické osoby, která je členem jeho domácnosti, nebo zaměstnance zemědělského podniku při jejich nepřítomnosti z důvodu nemoci, včetně nemoci jejich dítěte, dovolených, mateřské a rodičovské dovolené, nebo v případě úmrtí.
3. Celková doba zastupování, na které se vztahuje podpora, je omezena na 3 měsíce na příjemce na rok, s výjimkou zástupu za mateřskou a rodičovskou dovolenou, která je omezena na šest měsíců.
4. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora se vyplácí poskytovateli služby zástupu v zemědělském podniku.
Zástup v zemědělském podniku mohou zajišťovat seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost. V takovém případě nesmí být podmínkou přístupu k dané službě členství v daném seskupení nebo organizaci.
5. Intenzita podpory je omezena na 100 % skutečně vynaložených nákladů.
Článek 24
Podpora na propagační opatření týkající se zemědělských produktů
1. Podpora na propagační opatření týkající se zemědělských produktů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole 1.
2. Podpora pokrývá náklady na:
a)
organizování soutěží, výstav nebo veletrhů a účast na nich;
b)
publikace, které mají zvýšit informovanost širší veřejnosti o zemědělských produktech.
3. Publikace uvedené v odst. 2 písm. b) nesmí odkazovat na určitý podnik, obchodní značku nebo původ.
Toto omezení se však nevztahuje na odkaz na původ zemědělských produktů zahrnutých v:
a)
režimech jakosti podle čl. 20 odst. 2 písm. a), pokud tento odkaz přesně odpovídá označení, které je Unií chráněno;
b)
režimech jakosti podle čl. 20 odst. 2 písm. b) a c), je-li odkaz na původ ve sdělení vedlejší.
4. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady na organizování soutěží, veletrhů a výstav a účast na nich podle odst. 2 písm. a):
a)
náklady na účast;
b)
náklady na dopravu a náklady na přepravu zvířat;
c)
náklady na publikace a internetové stránky informující o akci;
d)
pronájem výstavních prostor a stánků a náklady na jejich instalaci a rozebrání;
e)
symbolické ceny do hodnoty 1 000 EUR na cenu a vítěze soutěže.
5. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady na publikace, které mají zvýšit informovanost širší veřejnosti o zemědělských produktech, podle odst. 2 písm. b):
a)
náklady na zveřejnění v tištěných nebo elektronických médiích, internetové stránky a spoty v elektronických médiích, televizních nebo rozhlasových stanicích s věcnými informacemi o příjemcích podpory z daného regionu nebo o producentech daného zemědělského produktu, pokud jsou informace neutrální a pokud všichni dotyční příjemci mají rovnou příležitost být v publikaci představeni;
b)
náklady na šíření vědeckých poznatků a věcných informací o:
i)
režimech jakosti podle čl. 20 odst. 2, k nimž mají přístup zemědělské produkty z jiných členských států a třetích zemí;
ii)
generických zemědělských produktech, jejich nutričních výhodách a jejich navrhovaném použití.
6. Podpora se poskytuje:
a)
ve formě věcného plnění nebo
b)
na základě úhrady skutečných nákladů vynaložených příjemcem.
Je-li podpora poskytována ve formě věcného plnění, nezahrnuje přímé platby příjemcům, ale vyplácí se subjektu provádějícímu propagační opatření.
Propagační opatření mohou provádět seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost.
Podpora na symbolické ceny podle odst. 4 písm. e) je subjektu provádějícímu propagační opatření vyplacena pouze tehdy, byla-li cena skutečně udělena, a po předložení dokladu o jejím udělení.
7. Podpora na propagační opatření je dostupná všem způsobilým podnikům v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
Je-li propagační opatření prováděno seskupeními a organizacemi producentů, nesmí být účast podmíněna členstvím v těchto seskupeních či organizacích a případné příspěvky v podobě správních poplatků pro seskupení nebo organizaci jsou omezeny na náklady na provádění propagačních opatření.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 25
Podpora na náhradu škod způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě
1. Podpora na odškodnění MSP působících v oblasti zemědělské prvovýroby za škody způsobené nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 10 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora poskytovaná podle tohoto článku je podmíněna tím, že:
a)
příslušný orgán daného členského státu oficiálně uznal daný jev za nepříznivý klimatický jev, který může být přirovnán k přírodní pohromě,
b)
existuje přímá příčinná vazba mezi nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, a škodou vzniklou podniku.
3. Podpora se vyplácí přímo dotčenému podniku nebo seskupení producentů a organizaci, jichž je tento podnik členem.
Je-li podpora vyplacena seskupení producentů a organizaci, nesmí výše podpory přesáhnout částku, pro niž je daný podnik způsobilý.
4. Režimy podpory musí být zavedeny do tří let ode dne výskytu nepříznivého klimatického jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Podpora se vyplácí do čtyř let od tohoto data.
5. Způsobilé náklady se rovnají škodě, která vznikla v přímém důsledku nepříznivého klimatického jevu, který lze přirovnat k přírodní pohromě podle hodnocení veřejného orgánu nebo nezávislého odborníka uznaného orgánem poskytujícím podporu nebo pojišťovnou.
Škoda zahrnuje:
a)
ztrátu příjmu kvůli úplnému nebo částečnému zničení zemědělské produkce a výrobních prostředků uvedených v odstavci 6;
b)
hmotnou škodu uvedenou v odstavci 7.
6. Ztráta příjmu se vypočítá tak, že se
a)
výsledek vynásobení množství zemědělských produktů vyprodukovaných v roce, kdy došlo k nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě, nebo v každém následujícím roce ovlivněném celkovým nebo částečným zničením výrobních prostředků průměrnou prodejní cenou obdrženou během uvedeného roku
odečte od
b)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství zemědělských produktů vyprodukovaných v období tří let předcházejících nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě, nebo vynásobení tříletého průměru založeného na období pěti let předcházejících nepříznivému klimatickému jevu, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota produkce, průměrnou obdrženou prodejní cenou.
Toto snížení lze vypočítat buď na úrovni roční produkce zemědělského podniku, nebo na úrovni plodin nebo na úrovni hospodářských zvířat.
Tuto částku lze zvýšit o další náklady, které příjemci vznikly kvůli nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Tato částka se sníží o veškeré náklady, které v důsledku nepříznivého klimatického jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě, nebyly vynaloženy.
K výpočtu zemědělské produkce příjemce lze použít indexy, pokud použitý způsob výpočtu umožňuje stanovit skutečnou ztrátu příjemce v daném roce.
7. Hmotná škoda na majetku, například budovách zemědělského podniku, vybavení, strojním zařízení, zásobách a výrobních prostředcích způsobená nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, se vypočítá podle nákladů na opravu nebo podle ekonomické hodnoty dotčeného majetku před výskytem nepříznivého klimatického jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Tato škoda nesmí být vyšší než náklady na opravu nebo snížení reálné tržní hodnoty způsobené pohromou, tedy než rozdíl mezi hodnotou majetku bezprostředně před nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnání k přírodní pohromě, a bezprostředně po něm.
Pokud se snížení příjmu příjemce uvedené v odstavci 6 vypočítá na základě úrovně plodin nebo hospodářských zvířat, lze vzít v úvahu pouze hmotnou škodu související s danou plodinou nebo hospodářskými zvířaty.
8. Výpočet škody způsobené nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, se provádí na úrovni jednotlivého příjemce.
9. Podpora poskytnutá podle tohoto článku se sníží o 50 %, pokud není poskytnuta příjemcům, kteří uzavřeli pojištění s pojistnou ochranou vztahující se alespoň na 50 % jejich průměrné roční produkce nebo příjmu souvisejícího s produkcí a týkající se statisticky nejvýznamnějších klimatických rizik v dotyčném členském státě nebo regionu, na nějž se pojištění vztahuje.
10. Podpora a případné další platby obdržené za účelem odškodnění za ztráty, včetně plateb na základě jiných vnitrostátních opatření nebo opatření Unie či pojistných smluv, které se vztahují na škody, s ohledem na něž byla poskytnuta podpora, jsou omezeny na 80 % způsobilých nákladů.
V oblastech čelících přírodním omezením se intenzita podpory může zvýšit na 90 %.
Článek 26
Podpora na náklady na prevenci, tlumení a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a podpora na náhradu škody způsobené chorobami zvířat nebo škůdci rostlin
1. Podpora pro MSP působící v oblasti zemědělské prvovýroby na náklady na prevenci, tlumení a eradikaci chorob zvířat nebo škůdců rostlin a podpora na odškodnění těchto podniků za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 13 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora se vyplácí pouze:
a)
ve vztahu k chorobám zvířat nebo škůdcům rostlin, s ohledem na něž existují právní nebo správní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní nebo správní předpisy, a
b)
jako součást:
i)
veřejného programu pro prevenci, tlumení nebo eradikaci dotyčné choroby zvířat nebo škůdce rostlin na úrovni Unie, na celostátní úrovni nebo na regionální úrovni, nebo
ii)
mimořádného opatření uloženého příslušným orgánem nebo
iii)
opatření za účelem eradikace nebo zabránění dalšímu šíření škůdce rostlin prováděného v souladu se směrnicí Rady 2000/29/ES.
Program a opatření uvedená v písmeni b) obsahují popis dotyčných opatření pro prevenci, tlumení nebo eradikaci.
3. Podpora se nesmí vztahovat k opatřením, s ohledem na něž právní předpisy Unie stanoví, že náklady na tato opatření má nést příjemce, ledaže jsou náklady na tato opatření zcela vyrovnány povinnými poplatky příjemců.
4. Podpora na choroby zvířat se poskytuje pouze ve vztahu k chorobám zvířat uvedeným na seznamu chorob zvířat, který sestavuje Světová organizace pro zdraví zvířat, nebo ve vztahu k chorobám zvířat a zoonózám uvedeným v příloze I a příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 (41).
5. Podpora se vyplácí přímo dotčenému podniku nebo seskupení producentů nebo organizaci, jichž je tento podnik členem.
Je-li podpora vyplacena seskupení producentů nebo organizaci, nesmí výše podpory přesáhnout částku, pro niž je daný podnik způsobilý.
6. Režimy podpory musí být zavedeny do tří let ode dne vzniku nákladů nebo ztrát způsobených chorobou zvířat nebo škůdcem rostlin.
Podpora se vyplácí do čtyř let od tohoto data.
7. V případě preventivních opatření pokrývá podpora tyto způsobilé náklady:
a)
zdravotní kontroly;
b)
rozbory, včetně diagnóz in vitro,
c)
testy a ostatní metody depistáže, včetně testů TSE a BSE;
d)
nákup, skladování, podávání a distribuci očkovacích látek, léčivých přípravků, přípravků pro ošetření zvířat a přípravků na ochranu rostlin;
e)
preventivní porážku nebo utracení zvířat nebo odstranění živočišných produktů a rostlin a vyčištění a dezinfekce podniku a vybavení.
8. V případě opatření pro eradikaci pokrývá podpora tyto způsobilé náklady:
a)
testy a ostatní metody depistáže chorob zvířat, včetně testů TSE a BSE;
b)
nákup, skladování, podávání a distribuci očkovacích látek, léčivých přípravků, přípravků pro ošetření zvířat a přípravků na ochranu rostlin;
c)
porážku nebo utracení zvířat, jejich odstranění a zničení produktů, které s nimi souvisejí, nebo zničení rostlin, včetně případů úhynu nebo zničení v důsledku očkování nebo jiných opatření nařízených příslušnými orgány a vyčištění a dezinfekce podniku a vybavení.
9. V případě podpory na náhradu škod způsobených chorobami zvířat nebo škůdci rostlin se odškodnění vypočítává pouze na základě:
a)
tržní hodnoty poražených, utracených nebo uhynulých zvířat nebo zničených živočišných produktů nebo rostlin:
i)
v důsledku choroby zvířat nebo škůdce rostlin;
ii)
jako součást veřejného programu nebo opatření podle odst. 2 písm. b).
Tržní hodnota se stanoví na základě hodnoty zvířat, produktů a rostlin bezprostředně před vznikem nebo potvrzením podezření na výskyt choroby zvířat nebo škůdce rostlin.
b)
ušlých příjmů v důsledku uložené karantény a obtíží při doplňování stavů nebo opětovné výsadbě nebo obtíží při povinném střídání plodin uloženém jako součást veřejného programu nebo opatření jsou podle odst. 2 písm. b).
Tato částka se sníží o náklady, které nebyly přímo vynaloženy v důsledku choroby zvířat nebo škůdce rostlin, které by příjemce jinak hradil.
10. Podpora na náhradu škod způsobených chorobami zvířat nebo škůdci rostlin je omezena na náklady a škodu způsobenou chorobami zvířat a škůdci rostlin, v jejichž případě příslušný orgán:
a)
v případě choroby zvířat úředně uznal ohnisko nebo
b)
v případě škůdců rostlin úředně potvrdil jejich výskyt.
11. Podpora související se způsobilými náklady uvedenými v odstavcích 7 a 8 se poskytuje jako věcné plnění a vyplácí se poskytovateli prevenčních a eradikačních opatření.
Odchylně od prvního pododstavce tohoto pododstavce lze podporu související se způsobilými náklady uvedenými v následujících odstavcích poskytnout přímo příjemci jako náhradu skutečných nákladů, které vynaložil:
a)
odst. 7 písm. d) a odst. 8 písm. b) v případě chorob zvířat nebo škůdců rostlin a
b)
odst. 7 písm. e) a odst. 8 písm. c) v případě škůdců rostlin a pro vyčištění a dezinfekci zemědělského podniku a zařízení.
12. Jednotlivá podpora se neposkytuje, pokud se zjistí, že chorobu zvířat nebo nákazu škůdcem rostlin způsobil příjemce záměrně nebo svou nedbalostí.
13. Podpora a jakékoli další platby obdržené příjemcem, včetně plateb na základě jiných vnitrostátních opatření nebo opatření Unie či pojistných smluv, které se vztahují na tytéž způsobilé náklady, které jsou uvedeny v odstavcích 7, 8 a 9 jsou omezeny na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 27
Podpory odvětví živočišné výroby a podpora na mrtvá hospodářská zvířata
1. Níže uvedená podpora pro chovatele zvířat je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku a v kapitole I:
a)
podpora až do výše 100 % administrativních nákladů na zřízení a vedení plemenných knih;
b)
podpora až do výše 70 % nákladů na testy provedené třetími stranami nebo jejich jménem za účelem určení genetické jakosti nebo užitkovosti hospodářských zvířat, kromě kontrol prováděných vlastníkem hospodářských zvířat a běžných kontrol jakosti mléka;
c)
podpora až do výše 100 % nákladů na odklizení mrtvých hospodářských zvířat a 75 % nákladů na neškodné odstranění těchto mrtvých hospodářských zvířat, nebo podpora až do výše rovnocenné intenzity podpory na náklady na pojistné, které zemědělci zaplatili za pojistnou ochranu vztahující se na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat;
d)
podpora až do výše 100 % nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat, je-li podpora financována z poplatků nebo povinných příspěvků určených na financování neškodného odstranění mrtvých hospodářských zvířat, jestliže jsou takové poplatky nebo příspěvky omezeny na odvětví masa a přímo tomuto odvětví uloženy;
e)
podpora ve výši 100 % na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat v případech, kdy existuje povinnost provést na dotyčných mrtvých hospodářských zvířatech testy TSE nebo v případě vzniku ohniska choroby podle čl. 26 odst. 4.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. c), d) a e) je podmíněna existencí konzistentního monitorovacího programu, který zajišťuje bezpečné odstranění veškerých mrtvých hospodářských zvířat v daném členském státě.
Podpora na náklady na pojistné, které zemědělci zaplatili za pojistnou ochranu vztahující se na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat podle odst. 1 písm. c) tohoto článku, splňuje podmínky stanovené v čl. 28 odst. 2.
3. Podpora je věcná a nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Pro usnadnění správy podpor uvedených v odst. 1 písm. c), d) a e) lze podporu vyplatit hospodářským subjektům, které:
a)
působí v odvětvích navazujících na činnost podniků působících v odvětví živočišné výroby a
b)
poskytují služby spojené s odklizením a neškodným odstraněním mrtvých hospodářských zvířat.
Článek 28
Podpora na platby pojistného
1. Podpora poskytnutá MSP působícím v oblasti zemědělské prvovýroby na platby pojistného je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora nesmí:
a)
představovat překážku pro fungování vnitřního trhu s pojišťovacími službami;
b)
být omezena na pojištění nabízené jedinou pojišťovnou nebo jednou skupinou společností;
c)
být podmíněna tím, aby byla pojišťovací smlouva uzavřena se společností usazenou v dotyčném členském státě.
3. Pojištění se vztahuje na ztráty způsobené kterýmkoli z následujících faktorů:
a)
přírodními pohromami;
b)
nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, a jinými nepříznivými klimatickými jevy;
c)
chorobami zvířat nebo škůdci rostlin;
d)
chráněnými druhy zvířat.
4. Pojištění:
a)
kompenzuje pouze náklady na náhradu ztrát uvedených v odstavci 3;
b)
nevyžaduje ani neurčuje druh nebo množství budoucí zemědělské produkce.
5. Členské státy mohou omezit částku pojistného, které je způsobilé pro podporu, použitím příslušných stropů.
6. Intenzita podpory je omezena na 65 % nákladů na pojistné.
ODDÍL 2
Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích
Článek 29
Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích
1. Podpora na investice určené k zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělském podniku, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole 1.
2. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu.
3. Podpora je poskytována na kulturní a přírodní dědictví ve formě přírodních krajin a staveb, které jsou příslušnými orgány veřejné moci v daném členském státě oficiálně uznány jako kulturní nebo přírodní dědictví.
4. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady určené na zachování kulturního a přírodního dědictví:
a)
náklady na investice do hmotného majetku;
b)
aktivovatelné výkony.
5. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
6. Podpora na výkony, které lze aktivovat v rozvaze, je omezena na 10 000 EUR ročně.
ODDÍL 3
Podpora určená k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami
Článek 30
Podpora určená k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami
1. Režimy podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňují podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora poskytovaná podle tohoto článku je podmíněna tím, že:
a)
příslušný orgán členského státu úředně uznal událost jako přírodní pohromu a
b)
existuje přímá příčinná souvislost mezi přírodní pohromou a škodou, která podniku vznikla.
3. Podpora se vyplácí přímo dotčenému podniku nebo seskupení producentů nebo organizaci, jichž je tento podnik členem.
Je-li podpora vyplacena seskupení producentů a organizaci, nesmí výše podpory přesáhnout částku, pro niž je daný podnik způsobilý.
4. Režimy podpory související s konkrétní přírodní pohromou musí být zavedeny do tří let ode dne výskytu přírodní pohromy.
Podpora se vyplácí do čtyř let od tohoto data.
5. Způsobilými náklady jsou škody, které vznikly jako přímý důsledek přírodní pohromy a které stanoví buď orgán veřejné moci, nebo nezávislý odborník uznaný orgánem poskytujícím podporu nebo pojišťovna.
Tyto škody mohou zahrnovat:
a)
hmotné škody na majetku, například budovách, zařízení, strojním vybavení, zásobách a výrobních prostředcích;
b)
ušlé příjmy v důsledku úplného nebo částečného zničení zemědělské produkce a výrobních prostředků.
Škoda se vypočítá na úrovni jednotlivého příjemce.
6. Při výpočtu hmotné škody se vychází z nákladů na opravu nebo z ekonomické hodnoty daného aktiva před pohromou. Škoda nesmí být vyšší než náklady na opravu nebo snížení reálné tržní hodnoty způsobené pohromou, tedy než rozdíl mezi hodnotou aktiva bezprostředně před pohromou nebo bezprostředně po ní.
7. Ztráta příjmu se vypočítá tak, že se
a)
výsledek vynásobení množství zemědělských produktů vyprodukovaných v roce, kdy došlo k přírodní pohromě, nebo v každém následujícím roce ovlivněném celkovým nebo částečným zničením výrobních prostředků průměrnou prodejní cenou obdrženou během uvedeného roku
odečte od
b)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství zemědělských produktů vyprodukovaných v období tří let předcházejících přírodní pohromě, nebo vynásobení tříletého průměru založeného na období pěti let předcházejících nepříznivému klimatickému jevu, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota produkce, průměrnou obdrženou prodejní cenou.
Tuto částku lze zvýšit o další náklady, které příjemci vznikly kvůli nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Částka se sníží o veškeré náklady, které kvůli pohromě nebyly vynaloženy.
K výpočtu roční zemědělské produkce příjemce lze použít indexy, pokud použitý způsob výpočtu umožňuje stanovit skutečnou ztrátu příjemce v daném roce.
8. Podpora a případné další obdržené platby za účelem náhrady škody, včetně plateb na základě pojistných smluv, jsou omezeny na 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 4
Podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví
Článek 31
Podpora výzkumu a vývoje v odvětví zemědělství a lesnictví
1. Podpora na výzkum a vývoj v odvětvích zemědělství a lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpořený projekt je v zájmu všech podniků působících v dotyčném odvětví nebo pododvětví zemědělství či lesnictví.
3. Přede dnem zahájení podpořeného projektu musí být na internetu zveřejněny tyto informace:
a)
skutečnost, že má být realizován podpořený projekt;
b)
cíle podpořeného projektu;
c)
přibližné datum zveřejnění očekávaných výsledků podpořeného projektu;
d)
místo zveřejnění očekávaných výsledků podpořeného projektu na internetu;
e)
údaj, že výsledky podpořeného projektu jsou k dispozici všem podnikům působícím v odvětví zemědělství nebo lesnictví nebo příslušném pododvětví zdarma.
4. Výsledky podporovaného projektu musí být dostupné na internetu ode dne ukončení podporovaného projektu nebo ode dne, kdy byly informace o výsledcích tohoto projektu poskytnuty členům určité konkrétní organizace, podle toho, co nastane dříve. Výsledky zůstanou dostupné na internetu po dobu nejméně pěti let ode dne ukončení podpořeného projektu.
5. Podpora se poskytuje přímo výzkumným organizacím a organizacím šířícím znalosti.
Podpora nezahrnuje platby podnikům působícím v odvětví zemědělství na základě ceny zemědělských produktů.
6. Způsobilé náklady jsou tyto:
a)
osobní náklady na výzkumné pracovníky, techniky a další pomocné zaměstnance v míře, v níž byli zaměstnáni na projektu;
b)
náklady na nástroje a vybavení v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. Pokud nejsou tyto nástroje a vybavení používány v rámci projektu po celou dobu své životnosti, jsou za způsobilé náklady považovány pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě obecně uznávaných účetních postupů;
c)
náklady na budovy a pozemky v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. U budov jsou způsobilými náklady pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě obecně uznávaných účetních postupů. U pozemků jsou za způsobilé náklady považovány náklady na obchodní převod nebo skutečné investiční náklady;
d)
náklady na smluvní výzkum, poznatky a patenty zakoupené nebo pořízené v rámci licence z vnějších zdrojů za tržních podmínek a rovněž náklady na poradenské a rovnocenné služby využité výlučně pro účely projektu;
e)
dodatečné režijní a ostatní provozní výdaje, včetně nákladů na materiál, dodávky a podobné produkty, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu.
7. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 5
Podpora ve prospěch lesnictví
Článek 32
Podpora na zalesňování a zakládání lesů
1. Podpora na zalesňování a zakládání lesů poskytovaná veřejným a soukromým vlastníkům půdy a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 16 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď:
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. V případě zalesňování půdy ve vlastnictví státu je podpora poskytnuta pouze tehdy, pokud subjektem, který tuto půdu obhospodařuje, je soukromý subjekt nebo obec.
5. Omezení týkající se vlastnictví lesů uvedená v odstavci 4 se nevztahují na tropické nebo subtropické lesy a na zalesněné oblasti na území Azorských ostrovů, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v Egejském moři a francouzských zámořských departementů.
6. Podpora se poskytuje na zalesnění a založení lesa na zemědělských i nezemědělských pozemcích.
7. Podpora na zalesnění a založení lesa pokrývá náklady na založení a roční prémii na hektar.
Podpora na zalesnění a založení lesa může zahrnovat investiční operace.
Podpora na zalesnění půdy ve vlastnictví orgánů veřejné moci nebo na rychle rostoucí stromy zahrnuje pouze náklady na založení.
8. Podpora na zalesnění a založení lesa související s investičními operacemi pokrývá následující způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek;
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů nebo rovnocenného nástroje.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
9. Investiční operace jsou v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investičních operací, které vyžadují posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
10. Způsobilé mohou být následující náklady na založení:
a)
náklady na výsadbový a rozmnožovací materiál;
b)
náklady na výsadbu a náklady přímo související s výsadbou;
c)
náklady na další související operace, například skladování a ošetření sazenic potřebným materiálem pro prevenci a ochranu;
d)
náklady na opětovnou výsadbu v prvním roce zalesňování.
11. Roční prémie na hektar pokrývá uhrazení ušlých příjmů zemědělce a náklady na údržbu, včetně první a poslední probírky, a vyplácí se nejvýše po dobu dvanácti let od data poskytnutí podpory.
12. Podpora se neposkytuje na výsadbu těchto stromů:
a)
rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích;
b)
vánočních stromků nebo
c)
rychle rostoucích stromů pěstovaných pro výrobu energie.
13. Vysázené druhy musí být přizpůsobené podmínkám životního prostředí a klimatickým podmínkám dotyčné oblasti a musí splňovat minimální environmentální požadavky.
14. V oblastech, v nichž je zalesňování obtížné kvůli nepříznivým půdním a klimatickým podmínkám, může být podpora poskytnuta na výsadbu jiných víceletých druhů dřevin, jako jsou keře nebo křoviny vhodné pro místní podmínky.
15. U příjemců podpory nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy v programech rozvoje venkova, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
16. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 33
Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy
1. Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy poskytovaná soukromým vlastníkům půdy, obcím a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 11 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy pokrývá náklady na založení a roční prémii na hektar.
Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy může zahrnovat investiční operace.
5. Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy související s investičními operacemi pokrývá následující způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek;
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů nebo rovnocenného nástroje.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
6. Investiční operace jsou v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investičních operací, které vyžadují posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
7. Způsobilé mohou být následující náklady na založení:
a)
náklady na založení zemědělsko-lesnického systému výsadbou stromů, včetně nákladů na výsadbový materiál, výsadbu, skladování a ošetřování sazenic potřebným materiálem pro prevenci a ochranu;
b)
náklady na založení zemědělsko-lesnického systému přeměnou stávajících lesů nebo jiných zalesněných ploch, včetně nákladů na pokácení stromů, prosekání, prořezání a ochranu před pasoucími se zvířaty;
c)
ostatní náklady přímo související se založením zemědělsko-lesnického systému, například náklady na studie proveditelnosti, plány založení systému, rozbor půdy, její přípravu a ochranu;
d)
náklady na zavlažování a ochranu silvopastorálního, zejména pastevního systému;
e)
náklady na nezbytné ošetření související se založením zemědělsko-lesnického systému, včetně zavlažování a stříhání,
f)
náklady na opětovnou výsadbu v prvním roce po založení zemědělsko-lesnického systému.
8. Roční prémie na hektar pokrývá náklady na údržbu zemědělsko-lesnického systému a vyplácí se nejvýše po dobu pěti let ode dne poskytnutí podpory.
Způsobilé náklady na údržbu se mohou týkat existujících pásů stromů, pletí, prořezávání a prosekávání a ochranných opatření a investic, například plotů nebo individuálních ochranných tubusů.
9. Členské státy určí maximální počet stromů vysázených na hektar s přihlédnutím k:
a)
místním půdním, klimatickým a environmentálním podmínkám;
b)
druhům lesních porostů a
c)
potřebě zajistit udržitelné zemědělské využití půdy.
10. U příjemců podpory nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
11. Maximální intenzita podpory je omezena na:
a)
80 % způsobilých nákladů u investičních operací a nákladů na založení uvedených v odstavcích 5 a 7 a
b)
100 % roční prémie uvedené v odstavci 8.
Článek 34
Podpora na ochranu lesů před lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které lze přirovnat k přírodní pohromě, jinými nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, chorobami zvířat a katastrofickými událostmi a na obnovu lesů po těchto událostech
1. Podpora na ochranu lesů před lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které lze přirovnat k přírodní pohromě, jinými nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, katastrofickými událostmi a jevy souvisejícími se změnou klimatu podle článku 24 nařízení (EU) č. 1305/2013 a na obnovu poškozených lesů poskytnutá soukromým a veřejným vlastníkům lesů a jiným soukromoprávním a veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) nebo případně čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 12 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Pro podporu na prevenci požárů jsou způsobilé pouze lesní oblasti považované podle plánu na ochranu lesů, který vyhotoví členské státy, za oblasti se středním nebo vysokým rizikem lesního požáru.
5. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
vybudování ochranné infrastruktury;
b)
místní preventivní činnosti v malém měřítku zaměřené proti požárům nebo jiným přírodním nebezpečím, včetně využívání pastvy dobytka;
c)
zřizování a zlepšování zařízení ke sledování lesních požárů, škůdců a chorob zařízení ke komunikaci o nich;
d)
obnovu potenciálu lesa poškozeného v důsledku lesních požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním pohromám, jiných klimatických jevů, škůdců rostlin, katastrofických událostí nebo událostí souvisejících se změnou klimatu.
6. Podpora může pokrývat náklady na údržbu protipožárních pruhů.
7. Podpora se neposkytuje na činnosti související ze zemědělstvím vykonávané v oblastech, na něž se vztahují agroenvironmentální závazky.
8. V případě obnovy potenciálu lesa podle odst. 5 písm. d) je podpora podmíněna úředním uznáním ze strany příslušných orgánů dotčeného členského státu, že:
a)
došlo k výskytu lesních požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním pohromám, jiných klimatických jevů, škůdců rostlin, katastrofických událostí nebo událostí souvisejících se změnou klimatu, a
b)
událost uvedená v písmeni a) tohoto odstavce, včetně opatření přijatých v souladu se směrnicí 2000/29/ES k eradikaci nebo zastavení škůdce rostlin, zapříčinila zničení nejméně 20 % příslušného lesnického potenciálu.
9. V případě podpory na ochranu lesů před škůdci rostlin musí být riziko výskytu škůdce doloženo vědeckými důkazy a uznáno veřejnou vědeckou organizací.
V programu rozvoje venkova daného členského státu musí být uveden seznam druhů škodlivých organismů, které mohou mít za následek výskyt škůdců v daném členském státě.
10. Podporované činnosti nebo projekty musí být v souladu s plánem na ochranu lesů, který vypracují členské státy.
U příjemců podpory nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993, s podrobným rozvedením cílů v oblasti prevence.
Za způsobilé mohou být považovány i jiné náklady než náklady uvedené v odstavci 5 související se zvláštnostmi odvětví lesnictví.
11. Podpora se neposkytuje na ztrátu příjmu v důsledku požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodní pohromě, jiných nepříznivých klimatických jevů, škůdců rostlin a katastrofických událostí.
12. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Podpora na způsobilé náklady uvedené v odst. 5 písm. d) a případné další platby, které příjemce obdrží, včetně plateb na základě jiných vnitrostátních opatření nebo opatření Unie či pojistných smluv, které se vztahují na stejné způsobilé náklady, jsou omezeny na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 35
Podpora na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů
1. Podpora na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů poskytovaná fyzickým osobám, soukromým a veřejným vlastníkům lesů, soukromoprávním a veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice se zaměří na splnění závazků týkajících se cílů v oblasti ochrany životního prostředí, poskytování služeb ekosystémů nebo zvýšení společenské hodnoty lesů a zalesněných ploch v dotyčné oblasti nebo zlepšení potenciálu ekosystémů ke zmírňování změny klimatu, aniž by byly vyloučeny dlouhodobé hospodářské přínosy.
5. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů nebo rovnocenného nástroje.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 36
Podpora na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000
1. Podpora na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000, jak jsou vymezeny v článku 3 směrnice 92/43/EHS a v článku 3 směrnice 2009/147/ES, poskytovaná soukromým vlastníkům lesů a sdružením soukromých vlastníků lesů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora se poskytuje ročně a na hektar lesa s cílem poskytnout příjemcům odškodnění za dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku znevýhodnění v lesních oblastech uvedených v odstavci 5 tohoto článku v souvislosti s prováděním směrnice 92/43/EHS a směrnice 2009/147/ES.
5. Pro podporu jsou způsobilé tyto oblasti:
a)
lesní oblasti v rámci sítě Natura 2000 v souladu s článkem 3 směrnice 92/43/EHS a článkem 3 směrnice 2009/147/ES;
b)
krajinné prvky, které přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS; tyto oblasti nesmí překročit 5 % oblastí zařazených do sítě Natura 2000, na které se vztahuje územní působnost dotyčného programu rozvoje venkova.
6. Podpora je omezena na maximální částku 500 EUR na hektar ročně v prvním období nepřesahujícím pět let a posléze 200 EUR na hektar ročně.
Tyto částky mohou být v mimořádných případech zvýšeny s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být zdůvodněny v programech rozvoje venkova.
Členské státy odečtou od podpory potřebnou částku s cílem vyloučit dvojí financování postupů podle článku 29 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 37
Podpora na lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochranu lesů
1. Podpora na lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochranu lesů poskytovaná veřejným nebo soukromým vlastníkům lesů, soukromoprávním nebo veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. V případě lesnicko-environmentálních a klimatických služeb a ochrany lesů na pozemcích ve vlastnictví státu je podpora poskytována pouze tehdy, je-li subjektem, který tyto pozemky obhospodařuje, soukromý subjekt nebo obec.
5. U lesnických podniků nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
6. Podpora se poskytuje na hektar lesa.
7. Podpora se vztahuje pouze na závazky, které jdou nad rámec příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátním lesním zákonem či jinými příslušnými vnitrostátními právními předpisy nebo právními předpisy Unie. Závazné vnitrostátní požadavky musí být jednoznačně určeny.
Závazky se přijímají na období mezi pěti a sedmi lety. V nezbytných a řádně odůvodněných případech však mohou členské státy stanovit u určitých druhů závazků delší období.
8. Podpora poskytuje příjemcům odškodnění v plné výši či částečné odškodnění za dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku provádění závazků uvedených v odstavci 7.
V případě potřeby může podpora hradit rovněž transakční náklady až do výše 20 % podpory.
V řádně odůvodněných případech může být v případě operací týkajících se zachování životního prostředí podpora, která souvisí se závazkem upustit od komerčního využívání stromů a lesů, poskytnuta jako paušální nebo jednorázová platba na jednotku vypočítaná na základě dodatečných nákladů a ušlých příjmů.
9. Podpora je omezena maximální částkou ve výši 200 EUR na hektar ročně.
Tato maximální částka může být v mimořádných případech zvýšena s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být zdůvodněny v programech rozvoje venkova.
Článek 38
Podpora na předávání znalostí a informační akce v odvětví lesnictví
1. Podpora na předávání znalostí a informační akce poskytovaná podnikům působícím v odvětví lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstrační činnosti a informační akce.
Podpora může zahrnovat rovněž krátkodobé výměny řídicích pracovníků lesnických podniků a návštěvy lesnických podniků.
Podpora na demonstrační činnosti může zahrnovat příslušné investiční náklady.
3. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na zorganizování a zajištění předávání znalostí nebo informačních akcí;
b)
v případě demonstračních projektů v souvislosti s investicemi:
i)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
ii)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
iii)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v bodech i) a ii) jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle bodů i) a ii);
iv)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
c)
cestovní výlohy, náklady na ubytování a diety účastníků.
4. Podpora uvedená v odst. 3 písm. a) a b) nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí subjektu zajišťujícímu předávání znalostí a informační akce.
5. Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační akce mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelného školení.
6. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 39
Podpora na poradenské služby v odvětví lesnictví
1. Podpora na poradenské služby poskytovaná vlastníkům lesů a dalším správcům půdy je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora se poskytuje s cílem pomoci vlastníkům lesů a dalším správcům půdy využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu jejich lesnického podniku nebo investice a rovněž šetrnosti a odolnosti tohoto podniku nebo investice vůči klimatu.
3. Poradenství zahrnuje minimálně záležitosti související s prováděním směrnic 92/43/EHS, 2000/60/ES a 2009/147/ES.
Poradenství může zahrnovat rovněž záležitosti spojené s hospodářským a environmentálním profilem lesnických podniků.
4. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí poskytovateli poradenských služeb.
Poskytovatelé poradenských služeb mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců, zkušeností s poradenstvím a jsou hodnověrné, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství.
5. Při poskytování poradenství dodržuje poskytovatel poradenských služeb povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
6. Je-li to odůvodněné a vhodné, může být poradenství poskytováno částečně ve skupině s přihlédnutím k situaci jednotlivých příjemců poradenských služeb.
7. Podpora je omezena částkou 1 500 EUR na poradenskou službu.
Článek 40
Podpora na investice do infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví
1. Podpora na investice související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví poskytovaná podnikům působícím v odvětví lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
5. Podpora zahrnuje investice do hmotného a nehmotného majetku, které se týkají infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením lesů, včetně:
a)
přístupu k lesní půdě;
b)
pozemkových úprav a meliorací;
c)
dodávek energie a vody.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů a rovnocenných nástrojů.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. V případě neproduktivních investic je u investic zaměřených výhradně na zvýšení ekologické hodnoty lesů a u investic na lesní cesty, které jsou veřejnosti přístupné zdarma a které slouží multifunkčním aspektům lesů, intenzita podpory omezena na 100 % způsobilých nákladů.
9. V případě investic, které zvyšují krátkodobý nebo dlouhodobý hospodářský potenciál lesů, je intenzita podpory omezena na tyto sazby:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů na investice v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru HDP v EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v případě investic v ostatních regionech.
Článek 41
Podpora na investice do lesních technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh
1. Podpora na investice do lesních technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh poskytovaná soukromým vlastníkům lesů, obcím a jejich sdružením a malým a středním podnikům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 11 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
5. Na území Azorských ostrovů, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v Egejském moří a francouzských zámořských departementů může být podpora poskytnuta odchylně rovněž podnikům, které nejsou malými nebo středními podniky.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů a rovnocenných nástrojů.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. Investice související se zvyšováním ekonomické hodnoty lesů jsou odůvodněné ve vztahu k očekávanému zlepšení lesů v jednom či více podnicích a mohou zahrnovat investice do strojů pro lesní těžební práce a postupů těžby, které jsou šetrné k půdě a zdrojům.
9. Investice související s používáním dřeva jako suroviny nebo zdroje energie jsou omezeny na všechny pracovní operace před průmyslovým zpracováním.
Investice do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, musejí dodržovat minimální normy energetické účinnosti, pokud takové normy na vnitrostátní úrovni existují.
Investice do zařízení, která jsou primárně určena k výrobě elektřiny z biomasy, nejsou způsobilé pro podporu, pokud se nevyužívá minimální procentní podíl tepelné energie, který stanoví členské státy.
Podpora projektům na výrobu bioenergie musí být omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES.
10. U lesnických podniků nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
11. Intenzita podpory je omezena na tyto sazby:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů na investice v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru HDP v EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v případě investic v ostatních regionech.
Článek 42
Zachování genetických zdrojů v lesnictví
1. Podpora na zachování genetických zdrojů v lesnictví související s lesnicko-environmentálními a klimatickými službami a zachováním lesa poskytovaná veřejným nebo soukromým subjektům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„konzervací in situ“ se rozumí konzervace genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a udržování a obnova životaschopných populací druhů nebo volně žijících plemen v jejich přirozeném prostředí;
b)
„zachováním v zemědělském nebo lesnickém podniku“ se rozumí zachování a rozvoj in situ na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku;
c)
„zachováním ex situ“ se rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví mimo jeho přírodní stanoviště;
d)
„sbírkou ex situ“ se rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
5. Podpora pokrývá náklady na následující činnosti:
a)
cílené akce: akce propagující zachování ex situ a in situ, popis, sběr a využití genetických zdrojů v lesnictví, včetně internetových inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovávaných in situ, včetně zachování v lesnickém podniku, a sbírek ex situ a databází;
b)
koordinované akce: akce propagující výměnu informací o zachování, popisu, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví Unie mezi příslušnými organizacemi v členských státech;
c)
doprovodné akce: informační, naučné a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a příprava technických zpráv.
6. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 43
Podpora na pozemkové úpravy v lesnictví
Podpora na pozemkové úpravy v lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v kapitole 1 a poskytuje se:
a)
soukromým majitelům lesů, pokud se jedná o MSP, a
b)
výhradně na právní a správní náklady, včetně nákladů na průzkum, a
c)
do 100 % skutečně vynaložených nákladů.
ODDÍL 6
Podpory ve prospěch MSP ve venkovských oblastech spolufinancované z EZFRV nebo poskytnuté jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření
Článek 44
Podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo produkce bavlny
1. Podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo produkce bavlny, včetně činností souvisejících s vyzrňováním, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 10 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice související s produkcí biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů nejsou podle tohoto článku způsobilé k získání podpory.
5. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
6. Podpora zahrnuje investice do hmotného a nehmotného majetku.
7. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
8. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 7 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
9. Intenzita podpory je omezena na tyto sazby:
a)
v nejvzdálenějších regionech:
i)
80 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu činí 45 % průměru EU-27 nebo je nižší;
ii)
65 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je v rozmezí 45 % a 60 % průměru EU-27;
iii)
55 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je v rozmezí 60 % a 75 % průměru EU-27;
iv)
45 % výše způsobilých nákladů na investice v ostatních nejvzdálenějších regionech;
b)
v méně rozvinutých regionech:
i)
60 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu činí 45 % průměru EU-27 nebo je nižší;
ii)
45 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je v rozmezí 45 % a 60 % průměru EU-27;
iii)
35 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je vyšší než 60 % průměru EU-27;
c)
v „oblastech podle písmene c)“:
i)
25 % výše způsobilých nákladů na investice v řídce osídlených oblastech a v regionech NUTS 3 nebo částech regionů NUTS 3, které mají společnou pozemní hranici se zemí, jež není členem Evropského hospodářského prostoru ani Evropského sdružení volného obchodu;
ii)
20 % výše způsobilých nákladů na investice v oblastech, které nebyly předem vymezeny jako „oblasti podle písmene c)“;
iii)
v bývalých „oblastech podle písmene a)“ se intenzita podpory v období od 1. července 2014 do 31. prosince 2017 může zvýšit až o 5 procentních bodů;
iv)
pokud „oblast podle písmene c)“ sousedí s „oblastí podle písmene a)“, může se intenzita podpory, která je přípustná v regionech NUTS 3 nebo částech regionů NUTS 3 v rámci této „oblasti podle písmene c)“, která sousedí s „oblastí podle písmene a)“, v případě potřeby zvýšit tak, aby rozdíl v intenzitě podpory mezi oběma oblastmi nepřesáhl 15 procentních bodů;
d)
10 % výše způsobilých nákladů na investice ve všech ostatních regionech.
10. V případě mikropodniků a malých podniků může být maximální intenzita podpory stanovená v odstavci 9 navýšena až o 10 procentních bodů.
Článek 45
Podpora na zahájení nezemědělské podnikatelské činnosti ve venkovských oblastech
1. Podpora na zahájení nezemědělské podnikatelské činnosti poskytnutá malým a středním podnikům ve venkovských oblastech je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora se poskytuje těmto kategoriím příjemců:
a)
zemědělcům nebo členům domácnosti zemědělce ve venkovských oblastech zahajujícím nezemědělské činnosti;
b)
mikropodnikům a malým podnikům ve venkovských oblastech a
c)
fyzickým osobám ve venkovských oblastech.
5. Je-li členem domácnosti zemědělce podle odst. 4 písm. a) právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí v době podání žádosti o podporu vykonávat v zemědělském podniku zemědělskou činnost.
6. Podpora je podmíněna tím, že příslušnému orgánu daného členského státu je předložen podnikatelský plán. Provádění tohoto podnikatelského plánu je zahájeno do devíti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory.
Podnikatelský plán popisuje:
a)
počáteční ekonomickou situaci příjemce;
b)
průběžné a celkové cíle pro rozvoj nových činností příjemce;
c)
podrobné údaje o opatřeních, která jsou nezbytná pro rozvoj činností příjemce, jako jsou investice, vzdělávání, poradenství.
7. Podpora se vyplácí nejméně ve dvou splátkách během období nejvýše pěti let.
Výše splátek se může postupně snižovat.
Poslední splátka je podmíněna náležitým provedením podnikatelského plánu uvedeného v odstavci 6.
8. Členské státy stanoví výši podpory s přihlédnutím k sociálně-ekonomické situaci oblasti, na niž se vztahuje program rozvoje venkova.
9. Podpora je omezena částkou 70 000 EUR na příjemce.
Článek 46
Podpora na poradenské služby pro malé a střední podniky ve venkovských oblastech
1. Podpora na poradenské služby pro malé a střední podniky ve venkovských oblastech je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Podpora je poskytována s cílem pomoci MSP ve venkovských oblastech využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu jejich podniku a investice a rovněž šetrnosti a odolnosti tohoto podniku nebo investice vůči klimatu.
4. Poradenství může zahrnovat záležitosti týkající se hospodářského a environmentálního profilu příjemce.
5. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí poskytovateli poradenských služeb.
6. Poskytovatelé poradenských služeb mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců a zkušeností s poradenstvím a jsou hodnověrní, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství.
7. Při poskytování poradenství dodržuje poskytovatel poradenských služeb povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
8. Je-li to vhodné, může být poradenství poskytováno částečně ve skupině s přihlédnutím k situaci jednotlivého příjemce poradenských služeb.
9. Podpora je omezena částkou 1 500 EUR na poradenskou službu.
Článek 47
Podpora na předávání znalostí a informační akce ve prospěch malých a středních podniků ve venkovských oblastech
1. Podpora na předávání znalostí a informační akce ve prospěch malých a středních podniků ve venkovských oblastech je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Podpora zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstrační činnosti a informační akce.
Podpora na demonstrační činnosti může zahrnovat příslušné investiční náklady.
4. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na zorganizování a zajištění předávání znalostí nebo informačních akcí;
b)
v případě demonstračních projektů v souvislosti s investicemi:
i)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
ii)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
iii)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v bodech i) a ii) jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle bodů i) a ii);
iv)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
c)
cestovní výlohy, náklady na ubytování a diety účastníků.
5. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora se vyplácí subjektu zajišťujícímu předávání znalostí a informační akce.
Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační akce mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelného školení.
6. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky působící v dotyčné venkovské oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
7. Intenzita podpory je omezena na tyto sazby:
a)
60 % způsobilých nákladů v případě středních podniků;
b)
70 % způsobilých nákladů v případě mikropodniků a malých podniků.
Článek 48
Podpora na novou účast aktivních zemědělců v režimech jakosti bavlny nebo potravin
1. Podpora na novou účast aktivních zemědělců v režimech jakosti bavlny nebo potravin je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora je poskytnuta na novou účast v jednom z těchto typů režimů jakosti:
a)
režimy jakosti bavlny a potravin zřízené podle nařízení (EU) č. 1151/2012;
b)
režimy jakosti bavlny a potravin, včetně systémů certifikace, jež byly členskými státy uznány jako režimy, které splňují tato kritéria:
i)
zvláštnost konečného produktu v rámci těchto režimů jakosti je odvozena z jednoznačných povinností zaručit
-
zvláštní vlastnosti produktu,
-
zvláštní zemědělské nebo produkční metody nebo
-
jakost konečného produktu, která jde významně nad rámec norem pro obchodní komodity týkajících se veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo rostlin, dobrých životních podmínek zvířat či ochrany životního prostředí;
ii)
režim je otevřen všem producentům;
iii)
režim zahrnuje závazné specifikace konečného produktu a dodržování těchto specifikací ověřují orgány veřejné moci nebo nezávislý kontrolní orgán;
iv)
režim je transparentní a zajišťuje úplné zpětné vysledování zemědělských produktů;
c)
dobrovolné systémy certifikace potravin, které byly dotčeným členským státem uznány jako systémy, které splňují požadavky stanovené ve sdělení Komise s názvem Obecné zásady osvědčených postupů EU k dobrovolným systémům certifikace pro zemědělské produkty a potraviny.
5. Podpora se poskytuje jako roční pobídková platba, jejíž výše se určuje podle úrovně fixních nákladů vyplývajících z účasti v režimech jakosti.
6. Podpora se poskytuje nejvýše po dobu pěti let.
7. Podpora je omezena částkou 3 000 EUR na příjemce ročně.
Článek 49
Podpora na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti
1. Podpora na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 11 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora je poskytována seskupením producentů, kteří provádějí informační a propagační činnosti.
5. Pro podporu jsou způsobilé pouze informační a propagační činnosti prováděné na vnitřním trhu.
6. Podpora je poskytována na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti a pro něž je poskytnuta podpora v souladu s článkem 48 tohoto nařízení.
7. Podpora pokrývá náklady na činnosti s následujícími prvky:
a)
jejich cílem je motivovat spotřebitele k nákupu potravin nebo bavlny, na něž se vztahuje režim jakosti uvedený v čl. 48 odst. 4 tohoto nařízení;
b)
upozorňují na zvláštní rysy nebo výhody potravin nebo bavlny, zejména jakost, specifické metody produkce, vysoké normy dobrých životních podmínek zvířat a respektování životního prostředí související s dotčeným režimem jakosti.
8. Činnosti uvedené v odstavci 6 tohoto článku nepodněcují spotřebitele ke koupi potraviny nebo bavlny kvůli jejich konkrétnímu původu, kromě produktů v rámci režimů jakosti stanovených v hlavě II nařízení (EU) č. 1151/2012.
9. Původ potraviny nebo bavlny však může být vyznačen za předpokladu, že zmínka o původu je ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
10. Informační a propagační činnosti týkající se konkrétních podniků nebo obchodních značek nejsou způsobilé pro podporu.
11. Intenzita podpory je omezena na 70 % způsobilých nákladů.
KAPITOLA IV
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 50
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 1857/2006 se zrušuje.
2. Odchylně od odstavce 1 se nařízení (ES) č. 1857/2006 použije na podporu poskytnutou v souvislosti s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 (42) a jeho prováděcími předpisy až do dne 31. prosince 2015.
Článek 51
Přechodná ustanovení
1. Toto nařízení se použije na jednotlivou podporu poskytnutou před vstupem tohoto nařízení v platnost, pokud tato jednotlivá podpora splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení, s výjimkou článků 9 a 10.
2. Podpory, které nebyly vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení ani jiných dříve platných nařízení přijatých podle článku 1 nařízení č. 994/98, posuzuje Komise v souladu s Pokyny Evropské unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014-2020 a jinými příslušnými rámci, pokyny, sděleními a oznámeními.
3. Jednotlivá podpora poskytnutá před 1. lednem 2015 na základě nařízení přijatého podle článku 1 nařízení č. 994/98 a platného v době poskytnutí podpory je slučitelná s vnitřním trhem a vyňata z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
4. Po skončení doby platnosti tohoto nařízení zůstávají režimy podpor, které jsou vyňaty podle tohoto nařízení, vyňaty ještě po přechodné období v délce šesti měsíců.
Odchylně od prvního pododstavce zůstávají po skončení doby platnosti tohoto nařízení režimy podpor, které spadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013 a které jsou buď spolufinancovány z EZFRV, nebo poskytnuty jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření, vyňaty po celou dobu trvání programového období v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a jeho prováděcími předpisy.
Článek 52
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. července 2014.
Použije se do 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. června 2014.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 702/2014
z 25. júna 2014,
ktorým sa určité kategórie pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach vyhlasujú za zlučiteľné s vnútorným trhom pri uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (1), a najmä na jeho článok 1 ods. 1 písm. a) a b),
po uverejnení návrhu tohto nariadenia v súlade s článkom 6 a článkom 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 994/98,
po porade s Poradným výborom pre štátnu pomoc,
keďže:
(1)
Štátne financovanie, ktoré spĺňa kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy, predstavuje štátnu pomoc a na základe článku 108 ods. 3 zmluvy sa musí Komisii notifikovať. Podľa článku 109 zmluvy však Rada môže určiť kategórie pomoci, ktoré sú od tejto notifikačnej povinnosti oslobodené. V súlade s článkom 108 ods. 4 zmluvy Komisia môže prijímať predpisy týkajúce sa týchto kategórií pomoci. Komisia je na základe nariadenia (ES) č. 994/98 oprávnená v súlade s článkom 109 zmluvy vyhlásiť, že niektoré kategórie pomoci možno za určitých podmienok oslobodiť od notifikačnej povinnosti uvedenej v článku 108 ods. 3 zmluvy. Na základe uvedeného nariadenia Komisia prijala nariadenie Komisie (ES) č. 1857/2006 (2), ktoré sa uplatňuje do 30. júna 2014.
(2)
22. júla 2013 sa nariadením Rady (EÚ) č. 733/2013 (3) zmenilo nariadenie (ES) č. 994/98 s cieľom splnomocniť Komisiu rozšíriť skupinovú výnimku na nové kategórie pomoci, v prípade ktorých možno vymedziť jasné podmienky zlučiteľnosti. K takýmto novým kategóriám pomoci v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva by mala patriť: pomoc na zachovanie kultúrneho dedičstva, pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnou katastrofou a pomoc v prospech odvetvia lesného hospodárstva. Uvedené druhy pomoci možno za určitých podmienok oslobodiť od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy.
(3)
Podľa článku 42 zmluvy sa pravidlá hospodárskej súťaže uplatňujú na výrobu a obchod s poľnohospodárskymi výrobkami len v rozsahu, aký určia Európsky parlament a Rada. Na základe článku 211 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (4) sa na pomoc v oblasti výroby poľnohospodárskych výrobkov a obchodu s nimi uplatňujú pravidlá štátnej pomoci s prihliadnutím na špecifické výnimky. V článku 211 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa stanovuje, že sa pravidlá štátnej pomoci neuplatňujú na platby uskutočnené členskými štátmi na opatrenia stanovené v uvedenom nariadení, ktoré sú čiastočne alebo úplne financované Úniou, ako aj na opatrenia zahrnuté v článkoch 213 až 218 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa pravidlá štátnej pomoci nevzťahujú na platby uskutočnené členskými štátmi v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (5), ani na dodatočné vnútroštátne financovanie v rámci rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy. Takéto platby, ktorých účelom je zabezpečiť dodatočné vnútroštátne financovanie v rámci rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy, musia spĺňať kritériá stanovené v nariadení (EÚ) č. 1305/2013, aby ich Komisia schválila ako súčasť programu rozvoja vidieka daného členského štátu. Pravidlá štátnej pomoci sa však vzťahujú na časť spolufinancovanú z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), ako aj na dodatočné vnútroštátne financovanie opatrení, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy.
(4)
Keďže hospodárske účinky pomoci sa nemenia v závislosti od toho, či je pomoc čiastočne financovaná Úniou alebo nie je, alebo či je financovaná iba členským štátom, mal by existovať súlad a súdržnosť medzi politikou Komisie v oblasti kontroly štátnej pomoci a podporou, ktorá sa poskytuje v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky Únie a jej politiky rozvoja vidieka.
(5)
Rozsah pôsobnosti tohto nariadenia by sa preto mal zosúladiť s rozsahom pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, a to najmä pokiaľ ide o pomoc v prospech odvetvia lesného hospodárstva a pomoc v prospech mikropodnikov a malých a stredných podnikov (MSP) pôsobiacich vo vidieckych oblastiach. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na opatrenia pomoci v prospech lesného hospodárstva a v prospech MSP pôsobiacich vo vidieckych oblastiach, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy a na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, a to iba v prípade, že sú tieto opatrenia obsiahnuté v programoch rozvoja vidieka a spolufinancované z fondu EPFRV. Na druhej strane by sa toto nariadenie nemalo uplatňovať na pomoc podnikom vo vidieckych oblastiach v prípade činností, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy, ani v prípade pomoci odvetviu lesného hospodárstva, ak daná pomoc nie je priamo spojená s programami rozvoja vidieka a spolufinancovaná z fondu EPFRV. Malo by sa však umožniť poskytovanie pomoci určenej na prenos znalostí a informačné akcie v odvetví lesného hospodárstva a pomoci na poradenské služby v tomto odvetví, a to mimo rámca programov rozvoja vidieka, ktoré sú v plnej miere financované členskými štátmi, za predpokladu, že daná pomoc spĺňa príslušné podmienky zlučiteľnosti stanovené v tomto nariadení.
(6)
Členské štáty by mali mať k dispozícii zjednodušený postup, keď sa od nich vyžaduje, aby získali schválenie štátnej pomoci na spolufinancovanie, ako aj dodatočné financovanie svojich národných programov rozvoja vidieka v súlade s článkom 81 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013. Vzhľadom na to by taká pomoc mala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy, a to za predpokladu, že daná pomoc spĺňa príslušné podmienky zlučiteľnosti stanovené v tomto nariadení.
(7)
Po uverejnení svojho oznámenia Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 8. mája 2012 o modernizácii štátnej pomoci EÚ (MŠP) (6) sa začala Komisia venovať rozsiahlejšiemu preskúmavaniu pravidiel štátnej pomoci. Hlavnými cieľmi tejto modernizácie sú: i) dosiahnuť udržateľný, inteligentný a inkluzívny rast na konkurencieschopnom vnútornom trhu, a pritom prispievať k realizácii snáh členských štátov o efektívnejšie využívanie verejných financií; ii) zameriavať kontroly ex ante uskutočňované Komisiou na prípady s najväčším vplyvom na vnútorný trh a súčasne posilňovať spoluprácu členských štátov pri presadzovaní pravidiel štátnej pomoci; a iii) racionalizovať predmetné pravidlá a zabezpečovať rýchlejšie, a spoľahlivejšie rozhodovanie vychádzajúce z lepšej informovanosti, založené na zrejmých hospodárskych dôvodoch, spoločnom prístupe a jasných záväzkoch.
(8)
Vďaka tomuto nariadeniu by malo dôjsť k lepšiemu stanoveniu priorít v rámci činností presadzovania pravidiel štátnej pomoci a výraznejšiemu zjednodušeniu. Mala by sa ním zlepšiť transparentnosť, efektívne hodnotenie a kontrola dodržiavania pravidiel štátnej pomoci na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie pri súčasnom zachovaní inštitucionálnych právomocí Komisie a členských štátov. V súlade so zásadou proporcionality toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie daných cieľov.
(9)
Komisia uplatnila články 107 a 108 zmluvy na MSP pôsobiace vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov v mnohých prípadoch, najmä v rámci nariadenia (ES) č. 1857/2006, nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008 (7) a usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 (8). V tejto oblasti tak získala značné skúsenosti. Tieto skúsenosti Komisii umožnili na jednej strane lepšie vymedziť podmienky, za ktorých možno určité kategórie pomoci považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom a rozšíriť rozsah skupinových výnimiek, pričom na strane druhej z nich jasne vyplynula potreba posilniť transparentnosť, ako aj monitorovanie a umožniť riadne hodnotenie veľkých schém, pokiaľ ide o ich vplyv na hospodársku súťaž na vnútornom trhu.
(10)
Všeobecné podmienky uplatňovania tohto nariadenia treba stanoviť na základe súboru spoločných zásad, ktorými sa zabezpečí, aby pomoc slúžila účelu spoločného záujmu, mala jednoznačný stimulačný účinok, bola vhodná a primeraná, poskytovala sa úplne transparentne, podliehala kontrolným mechanizmom a pravidelnému hodnoteniu a aby nepriaznivo neovplyvňovala obchodné podmienky do tej miery, že by boli v rozpore so spoločným záujmom.
(11)
Pomoc, ktorá spĺňa všetky podmienky stanovené v tomto nariadení, t. j. všeobecné, ako aj osobitné podmienky týkajúce sa príslušnej kategórie pomoci, by mala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy. S cieľom zabezpečiť účinný dohľad a zjednodušiť administratívu bez oslabenia monitorovacej činnosti Komisie by sa v prípade pomoci oslobodenej od notifikačnej povinnosti (schémy pomoci a individuálna pomoc) mal uvádzať výslovný odkaz na toto nariadenie.
(12)
Štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, na ktorú sa nevzťahuje toto nariadenie, by aj naďalej mala podliehať notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy. Týmto nariadením nie je dotknutá možnosť členských štátov notifikovať pomoc, ktorej účely zodpovedajú účelom, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.
(13)
Vzhľadom na väčší potenciálny dosah veľkých schém na obchod a hospodársku súťaž by sa na schémy, ktorých priemerný ročný rozpočet štátnej pomoci presahuje strop založený na absolútnej hodnote, v zásade nemalo vzťahovať hodnotenie štátnej pomoci. Hodnotenie by sa malo zameriavať na overenie dosiahnutia predpokladov a podmienok nevyhnutných pre zlučiteľnosť schémy, ako aj na overenie účinnosti opatrenia pomoci vzhľadom na jeho všeobecné a konkrétne ciele, pričom by z neho mali vyplynúť ukazovatele vplyvu danej schémy na hospodársku súťaž a obchod. V záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádzania by sa hodnotenie štátnej pomoci malo vykonávať na základe hodnotenia plánu schváleného Komisiou. Hoci by sa mal tento plán vypracovať ešte v čase navrhovania schémy a schváliť v dostatočnom predstihu pred nadobudnutím účinnosti danej schémy, vo všetkých prípadoch sa to realizovať nedá. Preto s cieľom neoddiaľovať nadobudnutie účinnosti schém sa toto nariadenie bude uplatňovať na také schémy na obdobie najviac šiestich mesiacov. Komisia môže na základe schválenia plánu hodnotenia rozhodnúť o predĺžení tohto obdobia. Na tento účel by sa mal plán hodnotenia notifikovať Komisii do 20 pracovných dní po nadobudnutí účinnosti schémy. Komisia môže výnimočne rozhodnúť o tom, že hodnotenie nie je potrebné vzhľadom na osobitosti prípadu. Komisia by mala od členských štátov dostávať informácie nevyhnutné na vykonanie posúdenia plánu hodnotenia a vyžadovať bezodkladné poskytnutie dodatočných informácií. Členský štát tak môže doplniť chýbajúce prvky, ktoré Komisia potrebuje na to, aby mohla prijať rozhodnutie. Keďže ide o nový proces, Komisia vypracuje samostatný dokument, ktorý bude obsahovať podrobné usmernenia týkajúce sa postupu uplatniteľného počas šesťmesačného obdobia schvaľovania plánu hodnotenia, ako aj príslušné formuláre slúžiace na predkladanie plánov hodnotenia. Zmeny schém, ktoré sú predmetom hodnotenia, okrem zmien, ktoré nemôžu ovplyvniť zlučiteľnosť schémy pomoci na základe tohto nariadenia, alebo nemôžu významne ovplyvniť obsah schváleného plánu hodnotenia, by sa mali posudzovať s prihliadnutím na výsledky takéhoto hodnotenia a mali by sa vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Zmeny, ako sú čisto formálne úpravy, administratívne úpravy alebo zmeny vykonané v rámci opatrení EÚ týkajúcich sa spolufinancovania, by sa v zásade nemali považovať za zmeny s významným vplyvom na obsah schváleného plánu hodnotenia.
(14)
Toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať na pomoc, ktorá je podmienená uprednostňovaním používania domácich výrobkov pred dovážanými, alebo pomoc na činnosti súvisiace s vývozom. Nemalo by sa predovšetkým uplatňovať na pomoc, ktorou sa financuje založenie a prevádzka distribučnej siete v inom členskom štáte alebo tretej krajine. Pomoc určená na náklady spojené s účasťou na obchodných veľtrhoch, so štúdiami alebo s poradenskými službami potrebnými na uvedenie nového alebo existujúceho výrobku na nový trh v inom členskom štáte alebo tretej krajine by zvyčajne nemala predstavovať pomoc na činnosti súvisiace s vývozom.
(15)
Komisia by mala zabezpečiť, aby schválená pomoc nemala nepriaznivý vplyv na podmienky obchodu v takom rozsahu, ktorý je v rozpore so všeobecným záujmom. Preto by mala byť pomoc, poskytnutá v prospech príjemcu, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia Komisie, ktorým sa táto pomoc vyhlasuje za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom, vyňatá z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, a to s výnimkou pomoci na náhradu škôd spôsobených určitými prírodnými katastrofami.
(16)
S cieľom zabrániť obchádzaniu usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (9), prípadne ďalšie usmernenia, ktorými sa nahradia, by sa z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia mala vyňať pomoc poskytnutá podnikom v ťažkostiach, pretože táto pomoc by sa mala posudzovať podľa uvedených usmernení, a to - za určitých okolností - s výnimkou pomoci poskytnutej na náhradu škôd spôsobených prírodnými katastrofami, nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, chorobou zvierat alebo škodcami rastlín a s výnimkou pomoci na nápravu lesných škôd spôsobených požiarmi, prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, škodcami, chorobami, katastrofickými udalosťami a udalosťami súvisiacimi so zmenou klímy, ako sa uvádza v tomto nariadení. Okrem toho by sa z dôvodov ochrany verejného zdravia a so zreteľom na núdzovú situáciu za určitých okolností nemali robiť rozdiely vzhľadom na hospodársku situáciu podniku žiadajúceho o pomoc na náklady na eradikáciu chorôb zvierat a o pomoc na likvidáciu a odstránenie mŕtvych zvierat. V záujme zabezpečenia právnej istoty je vhodné stanoviť jasné kritériá, ktoré si na určenie toho, či sa podnik na účely tohto nariadenia považuje za podnik v ťažkostiach, nevyžadujú posúdenie všetkých aspektov situácie podniku.
(17)
V prípade, že štátna pomoc alebo s ňou spojené podmienky vrátane metódy financovania (ak tvorí jej podstatnú súčasť) predstavuje neoddeliteľné porušenie právnych predpisov Únie, nemožno ju vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto nariadenie by sa preto nemalo uplatňovať na pomoc, ktorá predstavuje neoddeliteľné porušenie právnych predpisov Únie.
(18)
Presadzovanie pravidiel štátnej pomoci do veľkej miery závisí od spolupráce členských štátov. Členské štáty by preto mali prijať všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie súladu s týmto nariadením vrátane súladu s pravidlami individuálnej pomoci poskytovanej podľa schém, na ktoré sa vzťahujú skupinové výnimky.
(19)
Z dôvodu vysokého rizika negatívneho vplyvu na podmienky obchodu by Komisia mala po notifikácii posudzovať vysoké sumy pomoci poskytnutej individuálne alebo kumulatívne. Preto by sa na základe maximálnej výšky pomoci mali stanoviť stropy pre niektoré kategórie investičnej pomoci patriacej do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na úrovni, ktorá zohľadňuje príslušnú kategóriu pomoci a jej pravdepodobný vplyv na podmienky obchodu. Každá poskytnutá pomoc, ktorá prevyšuje tieto stropy, by mala naďalej podliehať notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy. Stropy stanovené v tomto nariadení by sa nemali obchádzať umelým rozdeľovaním schém pomoci alebo projektov pomoci, napríklad do niekoľkých schém či projektov pomoci s podobnými črtami, cieľmi alebo príjemcami. V prípade iných kategórií pomoci, pri ktorých sa dodržiavajú podmienky zlučiteľnosti a maximálne intenzity pomoci alebo maximálne výšky pomoci stanovené v tomto nariadení, by sa daná pomoc nemala považovať za pomoc s vysokým rizikom nepriaznivého ovplyvnenia podmienok obchodu.
(20)
Na účely transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a účinného monitorovania by sa toto nariadenie malo uplatňovať len na pomoc, pri ktorej je možné vopred presne vypočítať ekvivalent hrubého grantu bez toho, aby bolo potrebné vykonať posúdenie rizika (transparentná pomoc).
(21)
Pre určité osobitné nástroje pomoci, ako sú úvery, záruky, daňové opatrenia, a najmä vratné preddavky, by malo byť v tomto nariadení vymedzené, za akých podmienok ich možno považovať za transparentné. Pomoc v podobe záruk by sa mala pokladať za transparentnú, ak sa ekvivalent hrubého grantu vypočítal na základe prémií typu „bezpečný prístav“ stanovených pre príslušný druh podniku. Napríklad v prípade MSP sú v oznámení Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (10) uvedené úrovne ročných prémií, pri prekročení ktorých by sa štátna záruka nepokladala za pomoc. Táto záruka by sa mala zároveň považovať za transparentnú, ak metodika použitá na výpočet intenzity pomoci štátnej záruky bola v súlade s uplatňovaním článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk Komisii notifikovaná a tá ju schválila, a to ešte pred vykonaním daného opatrenia. Na účely tohto nariadenia by sa pomoc vo forme opatrenia rizikového financovania a kapitálových injekcií nemala považovať za transparentnú.
(22)
Pomoc, ktorá by inak patrila do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, ale nie je transparentná, by sa mala vždy notifikovať Komisii. Notifikáciu o netransparentnej pomoci by Komisia mala posudzovať najmä na základe kritérií stanovených v usmerneniach Európskej únie o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach na roky 2014 až 2020 (11) alebo na základe ďalších relevantných rámcov, usmernení, oznámení a oznamov.
(23)
S cieľom zaistiť nevyhnutnosť pomoci a jej stimulačný účinok na ďalší rozvoj činností alebo projektov by sa toto nariadenie nemalo uplatňovať na pomoc určenú na činnosti alebo projekty, do ktorých by sa príjemca zapojil aj bez pomoci. Žiadna pomoc by sa nemala poskytnúť retroaktívne v súvislosti s činnosťami alebo projektmi, ktoré už príjemca v minulosti realizoval. Pomoc by mala byť oslobodená od notifikačnej povinnosti uvedenej v článku 108 ods. 3 zmluvy v súlade s týmto nariadením len vtedy, keď sa činnosť alebo práca na podporovanom projekte začne po tom, čo príjemca predložil písomnú žiadosť o pomoc.
(24)
V prípade, že sa príjemcovi, ktorým je veľký podnik, poskytuje akákoľvek pomoc ad hoc, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie, by mal členský štát okrem podmienok týkajúcich sa stimulačného účinku, ktoré sa uplatňujú na MSP, zabezpečiť aj to, aby príjemca v internom dokumente analyzoval životaschopnosť podporovaného projektu alebo činnosti, a to s pomocou aj bez pomoci. Členský štát by mal zabezpečiť, aby sa v tomto internom dokumente potvrdzoval podstatný nárast rozsahu projektu/činnosti, podstatné zvýšenie celkovej sumy vynaloženej príjemcom na pomocou podporovaný projekt alebo činnosť alebo podstatné urýchlenie dokončenia daného projektu alebo činnosti. Takisto by malo byť možné zaistiť stimulačný účinok na základe skutočnosti, že investičný projekt alebo činnosť by sa v príslušnej vidieckej oblasti bez poskytnutia pomoci nerealizovali.
(25)
Na automatické schémy pomoci vo forme daňového zvýhodnenia by sa mali naďalej vzťahovať osobitné podmienky týkajúce sa stimulačného účinku vzhľadom na skutočnosť, že pomoc poskytnutá na základe týchto schém sa poskytuje v rámci postupov, ktoré sú iné než v prípade ostatných kategórií pomoci. Z tejto osobitnej podmienky vyplýva, že sa uvedené schémy pomoci mali prijať pred začatím činnosti alebo práce na podporovanom projekte/činnosti. Táto podmienka by sa však nemala uplatňovať v prípade následnej fiškálnej schémy, ak sa na danú činnosť vzťahovala predchádzajúca fiškálna schéma vo forme daňového zvýhodnenia. Rozhodujúcim momentom na posúdenie stimulačného účinku takýchto schém pomoci je moment, keď sa po prvýkrát stanovilo daňové opatrenie v pôvodnej schéme, ktorá sa potom nahradila následnou schémou.
(26)
Pokiaľ ide o pomoc pri konsolidácii pôdy, pomoc na propagačné opatrenia vo forme publikácií zameraných na zvýšenie informovanosti širšej verejnosti o poľnohospodárskych výrobkoch, pomoc na kompenzáciu strát spôsobených nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, pomoc na kompenzáciu nákladov na eradikáciu chorôb zvierat a škodcov rastlín a strát spôsobených takýmito chorobami zvierat alebo škodcami rastlín, pomoc na pokrytie nákladov na odstránenie a likvidáciu mŕtvych hospodárskych zvierat, pomoc na náhradu škody spôsobenej prírodnou katastrofou a pomoc na investície v prospech zachovania kultúrneho a prírodného dedičstva v poľnohospodárskom podniku, stimulačný účinok by sa nemal vyžadovať alebo by sa mal pokladať za prítomný, ak sú splnené osobitné podmienky týkajúce sa uvedených kategórií pomoci, ktoré sú stanovené v tomto nariadení.
(27)
S cieľom zabezpečiť, aby bola pomoc primeraná a obmedzená na nevyhnutnú výšku, mala by sa maximálna výška pomoci vždy, keď je to možné, vyjadriť vo forme intenzity pomoci vo vzťahu k súboru oprávnených nákladov. Ak sa maximálna intenzita pomoci nedá stanoviť, pretože sa nedajú určiť oprávnené náklady, alebo ak sa majú poskytnúť jednoduchšie nástroje pre nižšie sumy, mala by sa maximálna výška pomoci vyjadriť nominálne, aby sa zaistila primeranosť opatrení pomoci. Intenzita pomoci a maximálna výška pomoci by sa vzhľadom na skúsenosti Komisie mali stanoviť na úrovni, ktorá minimalizuje narušenie hospodárskej súťaže v podporovanom odvetví a súčasne vhodne prispieva k plneniu cieľa uľahčiť rozvoj hospodárskych činností príjemcov v odvetví poľnohospodárstva, vo vidieckych oblastiach a v odvetví lesného hospodárstva. V záujme súdržnosti s opatreniami zameranými na rozvoj vidieka, na ktoré Únia poskytuje financovanie, by sa tieto stropy mali zosúladiť so stropmi stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ to je v súlade so zásadami štátnej pomoci.
(28)
Na výpočet intenzity pomoci by sa mali použiť len oprávnené náklady. Týmto nariadením by sa od notifikačnej povinnosti nemala oslobodzovať pomoc, ktorá presahuje príslušnú intenzitu pomoci v dôsledku uvedenia neoprávnených nákladov. Stanovenie oprávnených nákladov by malo byť podložené jasnou, špecifickou a aktuálnou podkladovou dokumentáciou. Na výpočet by sa mali použiť všetky číselné údaje pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach by sa mala diskontovať na jej hodnotu v čase poskytnutia. Oprávnené náklady by sa mali takisto znížiť na ich hodnotu v čase poskytnutia. Úrokovou sadzbou, ktorá sa má použiť na diskontné účely a na výpočet výšky pomoci, by v prípade pomoci, ktorá nemá formu grantu, mala byť diskontná sadzba a referenčná sadzba (v uvedenom poradí) uplatniteľná v čase poskytnutia pomoci, ako je stanovené v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (12). Ak je pomoc poskytnutá v inej forme než vo forme grantu, výška pomoci by sa mala vyjadriť ako ekvivalent hrubého grantu. Ak sa pomoc poskytuje formou daňového zvýhodnenia, tranže pomoci by sa mali diskontovať na základe diskontných sadzieb uplatniteľných k jednotlivým dňom nadobudnutia účinnosti daňového zvýhodnenia. Malo by sa podporovať poskytovanie pomoci vo forme vratných preddavkov, keďže takéto nástroje zdieľania rizika do veľkej miery vedú k posilneniu stimulačného účinku pomoci. Preto je vhodné stanoviť, že ak sa pomoc poskytuje vo forme vratných preddavkov, uplatniteľnú intenzitu pomoci stanovenú v tomto nariadení možno zvýšiť.
(29)
V prípade daňového zvýhodnenia týkajúceho sa budúcich daní nemusí byť vopred známa uplatniteľná diskontná sadzba a presná výška tranží pomoci. V takomto prípade by členský štát mal vopred stanoviť horný limit diskontovanej hodnoty pomoci so zreteľom na uplatniteľnú intenzitu pomoci. Následne, keď už je známa výška tranže pomoci v danom dni, sa diskontácia môže uskutočniť na základe diskontnej sadzby uplatniteľnej v danom čase. Diskontovaná hodnota každej tranže pomoci by sa mala odpočítať z celkovej výšky horného limitu (maximálna suma).
(30)
S cieľom určiť, či sa dodržiavajú jednotlivé stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť a maximálne intenzity alebo maximálne výšky pomoci stanovené v tomto nariadení, mala by sa vziať do úvahy celková výška štátnej pomoci poskytnutej na podporovanú činnosť alebo projekt. Okrem toho by sa v tomto nariadení mali stanoviť okolnosti, za akých sa môžu kumulovať rôzne kategórie pomoci. Pomoc oslobodená na základe tohto nariadenia sa môže kumulovať s akoukoľvek inou zlučiteľnou pomocou oslobodenou od notifikačnej povinnosti na základe iného nariadenia alebo schválenou Komisiou, pokiaľ sa dané opatrenia týkajú rozdielnych identifikovateľných oprávnených nákladov. Ak sa rozdielne zdroje pomoci vzťahujú na tie isté - čiastočne alebo úplne sa prekrývajúce - identifikovateľné oprávnené náklady, kumulácia by mala byť povolená do maximálnej intenzity pomoci alebo výšky pomoci uplatniteľnej na takúto pomoc podľa tohto nariadenia.. V tomto nariadení by sa mali takisto stanoviť osobitné pravidlá kumulácie pomoci s identifikovateľnými oprávnenými nákladmi a bez identifikovateľných oprávnených nákladov a osobitné pravidlá kumulácie s pomocou de minimis. Pomoc de minimis sa často neposkytuje na osobitné identifikovateľné oprávnené náklady alebo ju k týmto nákladom nemožno priradiť. V takom prípade by malo byť možné voľne kumulovať pomoc de minimis so štátnou pomocou oslobodenou na základe tohto nariadenia. Keď sa však pomoc de minimis udeľuje na tie isté identifikovateľné oprávnené náklady ako štátna pomoc oslobodená na základe tohto nariadenia, kumulácia by mala byť povolená len do výšky maximálnej intenzity pomoci stanovenej v kapitole III tohto nariadenia.
(31)
Financovanie zo strany Únie, ktoré centrálne spravujú inštitúcie, agentúry, spoločné podniky alebo iné orgány Únie a ktoré nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členských štátov, nepredstavuje štátnu pomoc. Ak sa takéto financovanie zo strany Únie kombinuje so štátnou pomocou, je pri zisťovaní dodržiavania stropov vymedzujúcich notifikačnú povinnosť a maximálnych intenzít pomoci potrebné zohľadňovať len túto štátnu pomoc, a to za predpokladu, že celková suma verejného financovania poskytnutá v súvislosti s rovnakými oprávnenými nákladmi nepresahuje najvýhodnejšiu mieru financovania stanovenú v uplatniteľných právnych predpisoch Únie.
(32)
Keďže štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je v zásade zakázaná, je dôležité, aby všetky strany mali možnosť overiť, či sa pomoc poskytuje v súlade s uplatniteľnými pravidlami. Z hľadiska správneho uplatňovania pravidiel zmluvy má preto kľúčový význam transparentnosť štátnej pomoci, ktorá má za následok lepší súlad s pravidlami, väčšiu zodpovednosť, partnerské preskúmanie a v konečnom dôsledku efektívnejšie vynakladanie verejných prostriedkov. Na zabezpečenie transparentnosti by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni zriadili komplexné webové lokality venované štátnej pomoci, na ktorých by sa uvádzali súhrnné informácie o každom opatrení pomoci oslobodenom od notifikačnej povinnosti na základe tohto nariadenia. Táto povinnosť by mala byť podmienkou zlučiteľnosti individuálnej pomoci s vnútorným trhom. V súlade so štandardným postupom týkajúcim sa uverejňovania informácií, ktorý sa uvádza v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/37/EÚ (13), by sa mal používať štandardný formát umožňujúci vyhľadávanie, sťahovanie a jednoduché uverejňovanie informácií na internete. Na webovej lokalite Komisie by mali byť uverejnené odkazy na webové lokality venované štátnej pomoci všetkých členských štátov. Súhrnné informácie o každom opatrení pomoci, ktoré je oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa tohto nariadenia, by v súlade s článkom 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 994/98, zmenenom nariadením (EÚ) č. 733/2013, mali byť uverejnené na webovej lokalite Komisie.
(33)
V súvislosti s uverejňovaním informácií o individuálnej pomoci je vhodné stanoviť stropné limity. V prípade ich prekročenia možno predmetné uverejnenie považovať vzhľadom na význam pomoci za primerané. Na základe posúdenia schém investičnej pomoci v odvetví poľnohospodárskej prvovýroby, kde sa podľa výročnej správy za rok 2013 vyskytovali najväčšie ročné výdavky, ktoré možno považovať za rušivejšie ako v prípade ostatných kategórií pomoci, stanovila Komisia priemernú výšku pomoci na príjemcu na úrovni 59 596 EUR. S cieľom obmedziť administratívnu záťaž členských štátov je preto vhodné stanoviť stropný limit týkajúci sa uverejňovania informácií o poskytovaní individuálnej pomoci poľnohospodárskym prvovýrobcom na úrovni 60 000 EUR. Vzhľadom na to, že spracovanie a odbyt poľnohospodárskych výrobkov sú svojím charakterom podobné spracovaniu a odbytu priemyselných výrobkov, je vhodné zosúladiť strop týkajúci sa uverejňovania informácií o poskytnutí individuálnej pomoci príjemcom v týchto pododvetviach, ako aj v odvetví lesného hospodárstva či činností, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy, so stropom uvedeným v nariadení Komisie (EÚ) č. 651/2014 (14).
(34)
V záujme účinného monitorovania je vhodné v súlade s článkom 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 994/98 stanoviť štandardný formát, v ktorom by členské štáty mali podávať Komisii súhrnné informácie v súlade s týmto nariadením vždy, keď sa vykonáva schéma pomoci alebo poskytuje individuálna pomoc mimo schémy pomoci. Okrem toho je v súlade článkom 5 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (15) a v súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 994/98 vhodné stanoviť pravidlá týkajúce sa predkladania výročnej správy o pomoci oslobodenej od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy v súlade s podmienkami stanovenými v tomto nariadení vrátane osobitných požiadaviek pre určité kategórie pomoci, ktorú majú členské štáty predkladať Komisii.
(35)
Vzhľadom na širokú dostupnosť potrebných technológií by mali byť súhrnné informácie a výročná správa v elektronickej podobe a mali by sa Komisii posielať prostredníctvom jej elektronických systémov.
(36)
Okrem toho je vhodné v súlade s článkom 3 ods. 3 nariadenia (ES) č. 994/98 stanoviť pravidlá týkajúce sa záznamov, ktoré by členské štáty mali viesť o pomoci, ktorá je na základe tohto nariadenia oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy, s prihliadnutím na premlčaciu lehotu stanovenú v článku 15 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (16).
(37)
Na posilnenie účinnosti podmienok zlučiteľnosti stanovených v tomto nariadení by Komisia mala mať možnosť odňať výhodu skupinovej výnimky pri budúcich opatreniach pomoci, ak by neboli v súlade s týmito požiadavkami. Komisia by mala mať možnosť obmedziť odňatie výhody skupinovej výnimky na určité druhy pomoci, určitých príjemcov alebo určité opatrenia prijaté určitými orgánmi, ak sa nesúlad s týmto nariadením týka len obmedzenej skupiny opatrení alebo určitých orgánov. Takéto cielené odňatie by malo byť primeranou nápravou, ktorá priamo súvisí s identifikovaným nedodržaním ustanovení tohto nariadenia. V prípade nesplnenia podmienok zlučiteľnosti stanovených v kapitolách I a III sa toto nariadenie na poskytnutú pomoc nevzťahuje, v dôsledku čoho ide o neoprávnenú pomoc, ktorú Komisia preskúma v rámci príslušného postupu stanoveného v nariadení (ES) č. 659/1999. V prípade nesplnenia požiadaviek kapitoly II odňatie výhody skupinovej výnimky v súvislosti s budúcimi opatreniami pomoci nemá vplyv na skutočnosť, že na predchádzajúce opatrenia, ktoré boli v súlade s týmto nariadením, sa uplatnila skupinová výnimka.
(38)
So zreteľom na článok 107 ods. 3 písm. c) zmluvy by sa pomoc nemala prejaviť len na sústavnom alebo pravidelnom znižovaní prevádzkových nákladov, ktoré by za normálnych okolností musel znášať príjemca pomoci, pričom by mala byť úmerná nevýhodám, ktoré treba prekonať, aby sa tak zabezpečili sociálno-ekonomické výhody považované za výhody v záujme Únie. Jednostranná štátna pomoc, ktorej cieľom je jednoducho zlepšiť finančnú situáciu výrobcov, ale ktorá žiadnym spôsobom neprispieva k rozvoju odvetvia, a najmä pomoc, ktorá sa poskytuje výlučne na základe ceny, množstva, jednotky výroby alebo jednotky prostriedkov výroby, by sa mala považovať za prevádzkovú pomoc, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Ak sa navyše takáto pomoc poskytuje v odvetví poľnohospodárstva, je aj veľmi pravdepodobné, že bude zasahovať do mechanizmov spoločných organizácií trhov. Z tohto dôvodu je vhodné obmedziť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia na určité druhy pomoci.
(39)
MSP zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri vytváraní pracovných miest a vo všeobecnosti pôsobia ako faktor sociálnej stability a hnacej sily ekonomiky. Ich rozvoj však môžu obmedzovať zlyhania trhu, v dôsledku čoho môžu ich postihovať charakteristické znevýhodnenia. Mávajú často ťažkosti pri získavaní kapitálu alebo úverov vzhľadom na obavy niektorých finančných trhov z podstupovania rizika a vzhľadom na obmedzené záruky, ktoré sú MSP schopné ponúknuť. Ich obmedzené zdroje im môžu brániť aj v prístupe k informáciám, najmä pokiaľ ide o nové technológie a potenciálne trhy. V záujme uľahčenia rozvoja hospodárskych činností MSP by sa týmto nariadením mali oslobodiť určité kategórie pomoci poskytovanej v prospech MSP od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy.
(40)
Na odstránenie rozdielov, ktoré by mohli viesť k narušeniu hospodárskej súťaže a na zjednodušenie koordinácie medzi rôznymi iniciatívami Únie a vnútroštátnymi iniciatívami týkajúcimi sa MSP, ako aj z dôvodu administratívnej zreteľnosti a právnej istoty by sa vymedzenie pojmu MSP použité na účel tohto nariadenia malo zakladať na vymedzeniach pojmov stanovených v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (17).
(41)
V záujme zabezpečenia súdržnosti s politikou rozvoja vidieka a dosiahnutia zjednodušenia pravidiel na základe skúseností, ktoré už Komisia získala pri uplatňovaní nariadenia (EÚ) č. 1857/2006 a nariadenia (EÚ) č. 800/2008, je vhodné oslobodiť od notifikačnej povinnosti uvedenej v článku 108 ods. 3 zmluvy rôzne kategórie pomoci v prospech MSP pôsobiacich v poľnohospodárskej prvovýrobe, spracovaní poľnohospodárskych výrobkov a ich odbyte.
(42)
Tieto kategórie pomoci by mali zahŕňať predovšetkým investičnú pomoc, ako sú napríklad investície do hmotného alebo nehmotného majetku alebo na premiestnenie hospodárskych budov, pomoc na začatie podnikateľskej činnosti a na využívanie podnikateľských príležitostí, ako napríklad pomoc pre mladých poľnohospodárov a malé poľnohospodárske podniky, pomoc pre skupiny výrobcov, ako aj pomoc pri zapojení do systémov kvality, pomoc na uľahčenie rozvoja podnikov, ako napríklad pomoc pri prenose znalostí a informačných akciách, pomoc pre poradenské služby, pomoc pre propagačné činnosti, pomoc na zabezpečenie služieb zastupovania pre poľnohospodárske podniky, pomoc na riadenie rizika a krízové riadenie, ako napríklad pomoc na náhradu strát spôsobených nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám, pomoc na náklady na prevenciu a eradikáciu chorôb zvierat a škodcov rastlín a pomoc na poistné, ako aj pomoc pre sektor chovu hospodárskych zvierat na spoločné verejné ciele, ako je napríklad ochrana genetickej kvality a ochrana zdravia zvierat a verejného zdravia. Uvedená pomoc by mala byť zameraná predovšetkým na zvýšenie konkurencieschopnosti a životaschopnosti celého odvetvia poľnohospodárstva.
(43)
Okrem toho by sa na základe tohto nariadenia mali od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy oslobodená aj ďalšie druhy pomoci poskytnutej v prospech MSP pôsobiacich vo vidieckych oblastiach. V tejto súvislosti na účely súdržnosti medzi opatreniami na rozvoj vidieka spolufinancovanými z fondu EPFRV a opatreniami v rámci dodatočných vnútroštátnych zdrojov financovania by mali byť pravidlá stanovené v tomto nariadení v čo najväčšej možnej miere súdržné s pravidlami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 a jeho delegovaných a vykonávacích aktoch prijatých na základe daného nariadenia.
(44)
Od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy by mali byť oslobodené ďalšie kategórie pomoci, napríklad pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, pomoc na nápravu škody spôsobenej prírodnou katastrofou v odvetví poľnohospodárstva, pomoc na investície v prospech zachovania kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúceho sa v poľnohospodárskych podnikoch a pomoc v prospech lesného hospodárstva poskytnutá MSP, ako aj veľkým podnikom. Najmä v kontexte pomoci v prospech lesného hospodárstva by v záujme zabezpečenia súdržnosti medzi opatreniami rozvoja vidieka spolufinancovanými z fondu EPFRV a opatreniami financovanými z dodatočných vnútroštátnych zdrojov alebo opatreniami financovanými výlučne prostredníctvom štátnej pomoci mali byť pravidlá stanovené v tomto nariadení v maximálnej možnej miere v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 a v jeho delegovaných a vykonávacích aktoch.
(45)
Od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy v súlade s podmienkami stanovenými v nariadení Komisie (EÚ) č. 651/2014 možno oslobodiť aj pomoc poskytovanú MSP pôsobiacim v poľnohospodárskej prvovýrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov, pomoc na výskum a vývoj, pomoc v prospech odvetvia lesného hospodárstva alebo pomoc v prospech MSP vo vidieckych oblastiach na činnosti, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy. Ak to členské štáty považujú za vhodnejšie, môžu si prípadne zvoliť poskytovanie pomoci patriacej do niektorej z vyššie uvedených kategórií v súlade s podmienkami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 651/2014. Členské štáty sa predovšetkým môžu rozhodnúť poskytnúť MSP pôsobiacim v poľnohospodárskej prvovýrobe regionálnu operačnú pomoc na nahradenie dodatočných nákladov iných ako náklady na prepravu v najvzdialenejších regiónoch, pomoc na poradenské služby v prípade pomoci pre MSP vo forme rizikového financovania, pomoc pre oblasť výskumu a vývoja, pomoc na inovácie pre MSP, pomoc na ochranu životného prostredia, pomoc na podporu vzdelávania a pomoc znevýhodneným pracovníkom v súlade s podmienkami stanovenými v nariadení č. 651/2014. V tomto kontexte a s cieľom objasniť vzťah medzi rozsahom pôsobnosti tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. 651/2014 treba poznamenať, že ciele, kategórie pomoci a podmienky pomoci stanovené v týchto dvoch nariadeniach sú odlišné, hoci môžu byť zamerané na rovnaký druh príjemcov.
(46)
S cieľom zlepšiť hospodársku výkonnosť a environmentálne správanie, ako aj efektívnosť MSP pôsobiacich v odvetví poľnohospodárstva, a pritom zabezpečiť infraštruktúru potrebnú na rozvoj poľnohospodárstva a podporovať nevýnosné investície potrebné na splnenie environmentálnych cieľov, by sa mala poskytovať pomoc na investície do hmotného alebo nehmotného majetku, ktoré sú prínosné pri plnení týchto cieľov. Tieto investície by mali byť v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi príslušných členských štátov v oblasti ochrany životného prostredia. Okrem toho by sa v prípade investícií, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvu na životné prostredie v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (18), malo poskytnutie danej pomoci podmieňovať požiadavkou, aby sa v súvislosti s predmetným investičným projektom ešte pred termínom poskytnutia individuálnej pomoci vykonalo takéto posúdenie a aby na daný projekt bolo udelené povolenie.
(47)
Z dôvodu rizika narušenia hospodárskej súťaže v dôsledku cielenej investičnej pomoci v odvetví poľnohospodárskej prvovýroby by sa investičná pomoc oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy podľa tohto nariadenia nemala obmedzovať na konkrétne poľnohospodárske výrobky. Táto podmienka by nemala brániť členskému štátu v tom, aby z rozsahu danej pomoci vylúčil určité poľnohospodárske výrobky, a to najmä vtedy, ak nemožno nájsť bežné odbytištia. Okrem toho by pomoc na určité druhy investícií nemala byť sama osebe oprávnená na oslobodenie od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy podľa tohto nariadenia.
(48)
S cieľom zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi minimalizovaním narušenia hospodárskej súťaže a podporou efektívneho využívania energie a zdrojov by sa v prípade investícií v poľnohospodárskych podnikoch, ktoré sa týkajú poľnohospodárskej prvovýroby, malo v tomto nariadení stanoviť, že pomoc by sa mala poskytovať na investície viazané na výrobu biopalív alebo energie z obnoviteľných zdrojov na úrovni poľnohospodárskeho podniku, a to len za predpokladu, že výroba neprekročí priemernú ročnú spotrebu paliva alebo energie poľnohospodárskeho podniku. V takom prípade by sa pomoc na biopalivá mala uplatňovať len v takom prípade, ak sa poskytuje na udržateľné biopalivá v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (19).
(49)
S cieľom stimulovať prechod na výrobu rozvinutejších foriem biopalív, ako sa to predpokladá v pravidlách horizontálnej štátnej pomoci v oblasti životného prostredia a energetiky, by sa v prípade pomoci na investície súvisiace so spracovaním poľnohospodárskych výrobkov mala z tohto nariadenia vyňať pomoc na biopalivá na báze potravín.
(50)
S cieľom podporiť a uľahčiť začatie podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov a rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov, ktoré sú potenciálne hospodársky životaschopné, je vhodné oslobodiť od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy pomoc na začatie podnikateľskej činnosti. Aby sa zabezpečila životaschopnosť nových poľnohospodárskych činností, pomoc by sa mala podmieniť predložením podnikateľského plánu. Pomoc na začatie podnikateľskej činnosti by sa mala vzťahovať iba na počiatočné obdobie existencie podniku a nemala by sa z nej stať prevádzková pomoc.
(51)
Malo by sa podporovať vytváranie skupín a organizácií výrobcov s cieľom pomôcť odvetviu poľnohospodárstva čeliť výzvam intenzívnejšej hospodárskej súťaže a konsolidácie odberateľských trhov v súvislosti s odbytom poľnohospodárskych výrobkov vrátane riešenia situácie na miestnych trhoch. Preto je vhodné vyňať z notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy štátnu pomoc na začatie podnikateľskej činnosti pre skupiny a organizácie výrobcov. Pomoc by mali využívať iba skupiny a organizácie výrobcov, ktoré spĺňajú vymedzenie pojmu MSP. V záujme zabezpečenia životaschopnosti skupiny alebo organizácie výrobcov by sa jej úradné uznanie členským štátom malo podmieniť predložením podnikateľského plánu príslušnému orgánu. S cieľom predísť poskytovaniu prevádzkovej pomoci a zachovať stimulačný účinok by sa trvanie pomoci malo obmedziť najviac na päť rokov.
(52)
Na účely posilnenia trhových príležitosti a dosiahnutia pridanej hodnoty v súvislosti s predmetnými poľnohospodárskymi výrobkami je vhodné povzbudiť MSP, aby sa zapájali do systémov kvality na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni. Preto by mala byť pomoc na zapojenie do systémov kvality oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy. Vzhľadom na to, že v čase vstupu MSP do takýchto systémov kvality a v prvých rokoch zapojenia trh týmto podnikom v plnej miere nevynahradí dodatočné náklady a povinnosti, ktoré im vyplývajú z ich zapojenia, priama pomoc príjemcovi by sa mala obmedzovať na nové zapojenie a mala by sa vzťahovať na obdobie najviac piatich rokov. Okrem toho by sa mala poskytovať pomoc vo forme dotovaných služieb na náklady na povinné kontrolné opatrenia súvisiace so systémami kvality alebo na náklady na činnosti v rámci prieskumu trhu alebo na prípravu žiadostí o uznanie systému kvality Únie.
(53)
S cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a efektívnosť využívania zdrojov a zlepšiť environmentálne správanie, udržateľné riadenie a celkovú výkonnosť MSP je vhodné oslobodiť od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy pomoc na prenos znalostí, informačné akcie, poradenské služby pre poľnohospodárske podniky, ako aj opatrenia na propagáciu.
(54)
Kvalitné riadenie rizík a krízové riadenie sú kľúčovými nástrojmi pre udržateľné a konkurencieschopné odvetvie poľnohospodárstva. Poľnohospodárska prvovýroba je vystavená osobitným prírodným, klimatickým a zdravotným rizikám a krízam. Preto by sa pomoc na riadenie rizík a krízové riadenie a pomoc pre sektor chovu hospodárskych zvierat mala obmedzovať na MSP pôsobiace v poľnohospodárskej prvovýrobe. Štátna pomoc na nápravu škôd spôsobených nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám, pomoc na boj proti chorobám zvierat a škodcom rastlín a pomoc na platenie poistného by sa mala obmedzovať na pomoc príjemcom, ktorí čelia konkrétnym ťažkostiam napriek tomu, že vynaložili primerané úsilie na minimalizovanie takýchto rizík. Štátna pomoc by nemala viesť k navádzaniu príjemcov na podstupovanie zbytočného rizika. MSP pôsobiace v poľnohospodárskej prvovýrobe by mali samé znášať dôsledky neobozretného výberu výrobných spôsobov alebo výrobkov.
(55)
Komisia uplatnila články 107 a 108 zmluvy na zachovanie prírodného a kultúrneho dedičstva v mnohých prípadoch, a to najmä na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 a nariadenia (ES) č. 1857/2006. V období rokov 2007 až 2013 bola investičná pomoc v prospech MSP na zachovanie tradičnej krajiny a budov oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa nariadenia (ES) č. 1857/2006, zatiaľ čo investičná pomoc v prospech veľkých podnikov na zachovanie tradičnej krajiny a budov podliehala notifikačnej povinnosti a schvaľovala ju Komisia v súlade s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013. V danom období Komisia posúdila viac ako 87 prípadov investičnej pomoci na zachovanie tradičnej krajiny a budov nachádzajúcich sa v poľnohospodárskych podnikoch. Projekty na zachovanie dedičstva spravidla nevedú k žiadnemu výraznému narušeniu hospodárskej súťaže, ani keď ich realizujú veľké spoločnosti. Preto je vhodné, aby Komisia v prípade pomoci v prospech zachovania prírodného a kultúrneho dedičstva využívala právomoci delegované nariadením (ES) č. 994/98.
(56)
Pomoc v prospech kultúrneho a prírodného dedičstva, ktorá má byť oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa tohto nariadenia, by sa mala poskytovať na investície do hmotného majetku alebo na investičné práce zamerané na zachovanie kultúrneho alebo prírodného dedičstva. Kultúrne alebo prírodné dedičstvo by sa malo nachádzať v poľnohospodárskom podniku príjemcu a malo by byť úradne uznané príslušným verejným orgánom v členskom štáte. Vzhľadom na strop vymedzujúci notifikačnú povinnosť stanovený v tomto nariadení, ktorý pre túto pomoc predstavuje 500 000 EUR na investičný projekt, čo sa podľa usmernení Európskej únie o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach na roky 2014 až 2020 považuje za projekt infraštruktúry malého rozsahu, je na základe tohto nariadenia vhodné stanoviť intenzitu pomoci až do výšky 100 % oprávnených nákladov.
(57)
Núdzové situácie spôsobené prírodnými katastrofami si vyžadujú okamžité konanie zo strany orgánov poskytujúcich pomoc. Preto je dôležité zaistiť rýchlu realizáciu zamýšľanej pomoci. Komisia uplatnila články 107 a 108 zmluvy v mnohých rozhodnutiach týkajúcich sa náhrady škôd spôsobených odvetviu poľnohospodárstva v dôsledku prírodných katastrof. Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 už obsahovali možnosť schvaľovať schémy pomoci na náhradu škôd spôsobených prírodnými katastrofami. V období od roku 2007 do roku 2012, počas uplatňovania usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 Komisia schválila viac ako 25 prípadov pomoci týkajúcich sa náhrady škôd spôsobených odvetviu poľnohospodárstva v dôsledku prírodných katastrof. Zo skúseností Komisie vyplýva, že na zabezpečenie účinnosti takýchto opatrení ich treba realizovať rýchlo. Preto je potrebné zjednodušiť postup notifikácie pre tieto opatrenia. Uvedené opatrenia navyše nevedú k výraznému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu vzhľadom na to, že majú charakter náhrady, ako aj vzhľadom na jednoznačné kritériá zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Je preto vhodné, aby Komisia používala právomoci delegované nariadením (ES) č. 994/98 aj v prípade pomoci na náhradu škôd spôsobených prírodnými katastrofami v odvetví poľnohospodárstva.
(58)
Pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami by preto mala byť dostupná podnikom v celom odvetví poľnohospodárstva a mala by sa poskytovať MSP aj veľkým podnikom. Podmienky oslobodenia pomoci na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami od notifikačnej povinnosti sa riadia už istý čas zaužívaným postupom a vzťahujú sa na formálne uznanie udalosti príslušnými orgánmi členského štátu za prírodnú katastrofu, na existenciu priameho príčinného prepojenia medzi prírodnou katastrofou a škodou, ktorú utrpel príjemca. Týmito podmienkami by sa malo zabezpečiť, aby nedochádzalo k vyplácaniu nadmerných náhrad. Členské štáty by mali predovšetkým predchádzať vyplácaniu nadmerných náhrad v dôsledku kombinácie takejto pomoci s inými kompenzáciami prijatými príjemcom, a to vrátane platieb prijatých v rámci systému poistenia.
(59)
Pomoc na výskum a vývoj môže prispieť k udržateľnému hospodárskemu rastu a posilniť konkurencieschopnosť. Na základe skúseností, ktoré Komisia nadobudla pri uplatňovaní usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013, rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (20) a nariadenia (ES) č. 800/2008 na pomoc na výskum a vývoj v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, je vhodné oslobodiť pomoc na výskum a vývoj od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3, čo je v súlade s podmienkami stanovenými v tomto nariadení. Keďže podpora výskumu a vývoja je dôležitým cieľom v spoločnom záujme, týmto nariadením by sa malo vyžadovať, aby mal výskumný projekt význam pre všetky podniky pôsobiace v príslušnom odvetví alebo pododvetví poľnohospodárstva alebo lesného hospodárstva. Informácie o výskumnom projekte a jeho výsledkoch by mali byť sprístupnené verejnosti na internete. Výsledky výskumu by navyše mali byť pre zainteresované podniky prístupné bezplatne.
(60)
Lesné hospodárstvo je integrálnou súčasťou rozvoja vidieka. Komisia uplatnila články 107 a 108 zmluvy na podniky pôsobiace v odvetví lesného hospodárstva v mnohých rozhodnutiach, najmä v kontexte usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013. V období rokov 2007 až 2012 Komisia schválila v súlade s týmito usmerneniami 140 opatrení pomoci v prospech odvetvia lesného hospodárstva. Na základe bohatých skúseností, ktoré Komisia nadobudla v súvislosti s uplatňovaním týchto usmernení na podniky pôsobiace v odvetví lesného hospodárstva, je v záujme zjednodušenia postupov, ale aj zabezpečenia účinnej kontroly a monitorovania zo strany Komisie vhodné, aby Komisia uplatňovala právomoci delegované nariadením (ES) č. 994/98 v prípade pomoci v prospech odvetvia lesného hospodárstva. Zo skúseností Komisie vyplýva, že pomoc poskytnutá v odvetví lesného hospodárstva na opatrenia, ktoré sú súčasťou programov rozvoja vidieka, a to buď spolufinancovaná z fondu EPFRV alebo poskytovaná ako dodatočné vnútroštátne financovanie pre tieto spolufinancované opatrenia, nevedie k výraznému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Okrem toho pomoc na prenos znalostí v odvetví lesného hospodárstva a pomoc na poradenské služby v tomto odvetví významne nenarúšajú hospodársku súťaž na vnútornom trhu, hoci sa poskytujú mimo programov rozvoja vidieka. V tomto nariadení by sa mali vymedziť jasné podmienky zlučiteľnosti takýchto opatrení s vnútorným trhom. Uvedené podmienky by mali byť v maximálnej možnej miere v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 a v jeho delegovaných a vykonávacích aktoch prijatých na základe tohto nariadenia.
(61)
Dané kategórie pomoci by mali zahŕňať predovšetkým pomoc na zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí, pomoc pre agrolesnícke systémy, pomoc na prevenciu a odstraňovanie lesných škôd spôsobených požiarmi, prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, škodcami rastlín alebo katastrofickými udalosťami, pomoc na investície na zvýšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov, pomoc na znevýhodnenia súvisiace s lesnými oblasťami v sústave Natura 2000, ako sú vymedzené v článku 3 smernice Rady 92/43/EHS (21) a v článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (22), pomoc na lesnícko-environmentálne a klimatické služby a zachovanie lesa, pomoc na prenos znalostí a informačné akcie, pomoc na poradenské služby, pomoc na investície do infraštruktúry a pomoc na investície do nových lesníckych technológií, spracovania, prepravy a odbytu lesníckych výrobkov. Pomoc pre odvetvie lesného hospodárstva by sa mala vyhnúť narušeniu hospodárskej súťaže a byť trhovo neutrálna.
(62)
Aby sa zabezpečila súdržnosť s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa získania schválenia štátnej pomoci na spolufinancovanie a dodatočné financovanie vnútroštátnych programov rozvoja vidieka, pomoc v prospech odvetvia lesného hospodárstva oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy podľa tohto nariadenia by mala byť zhodná so základnými opatreniami na rozvoj vidieka a pomoc oslobodená od notifikačnej povinnosti by sa mala poskytovať len v súlade s programom rozvoja vidieka príslušného členského štátu. Intenzity pomoci a oprávnené náklady by však mali byť takisto v súlade so všeobecnými zásadami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci a pravidlami štátnej pomoci uplatniteľnými na odvetvie poľnohospodárstva. Preto by také náklady, ako napríklad prevádzkový kapitál, ktoré majú v súvislosti s novými investíciami doplnkový charakter, nemali byť oprávnené na pomoc v zmysle tohto nariadenia. V súlade s príslušnými programami rozvoja vidieka schválenými Komisiou by investičné operácie zahrnuté v opatreniach na rozvoj lesného hospodárstva mohli zahŕňať aj jednorazové lesnícke postupy potrebné na prípravu danej investície, ak to dovoľuje cieľ stanovený v rámci príslušného ustanovenia týkajúceho sa rozvoja vidieka. Pomoc na prenos znalostí, pomoc na poradenské služby a pomoc na konsolidáciu lesnej pôdy by sa mala dať poskytnúť bez ohľadu na to, či je táto pomoc súčasťou národného programu rozvoja vidieka.
(63)
Hospodárska diverzifikácia a vytváranie nových hospodárskych činností majú zásadný význam z hľadiska rozvoja a konkurencieschopnosti vidieckych oblastí a najmä MSP, ktoré tvoria základ vidieckeho hospodárstva Únie. V nariadením (EÚ) č. 1305/2013 sa stanovujú opatrenia na podporu rozvoja nepoľnohospodárskych podnikov vo vidieckych oblastiach, ktoré sú zamerané na podporu zamestnanosti, vytváranie kvalitných pracovných miest vo vidieckych oblastiach, zachovanie existujúcich pracovných miest, zníženie sezónnych výkyvov zamestnanosti, rozvoj nepoľnohospodárskych odvetví mimo spracovania poľnohospodárskych výrobkov a potravín a zároveň na podporu integrácie podnikov a miestnych medziodvetvových prepojení.
(64)
S cieľom zabezpečiť súdržnosť s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a dosiahnuť zjednodušenie pravidiel na získanie schválenia štátnej pomoci na spolufinancovanie a dodatočné financovanie vnútroštátnych programov rozvoja vidieka by sa mali na základe tohto nariadenia od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy oslobodiť rôzne kategórie pomoci v prospech MSP pôsobiacich vo vidieckych oblastiach. Tieto kategórie by mali zahŕňať predovšetkým investičnú pomoc na investície týkajúce sa spracovania poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky alebo výroby bavlny, pomoc na začatie podnikateľskej činnosti v nepoľnohospodárskej oblasti, pomoc na poradenské služby, pomoc na prenos znalostí a informačné akcie, ako aj pomoc na nové zapojenie poľnohospodárov do systémov kvality pre bavlnu a potraviny a na opatrenia v prospech propagácie potravín. Pomoc, ktorá má byť podľa tohto nariadenia oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3, by mala byť zhodná so základnými opatreniami na rozvoj vidieka a pomoc oslobodená od notifikačnej povinnosti by mala byť poskytnutá len v súlade s programom rozvoja vidieka príslušného členského štátu. Intenzity pomoci a oprávnené náklady by však mali byť takisto v súlade so všeobecnými zásadami Únie týkajúcimi sa štátnej pomoci a pravidlami horizontálnej štátnej pomoci. Preto by také náklady, ako napríklad prevádzkový kapitál, ktoré majú v súvislosti s novými investíciami doplnkový charakter, nemali byť oprávnené na pomoc v zmysle tohto nariadenia.
(65)
V súvislosti s pomocou na investície týkajúce sa spracovania poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky je potrebné uviesť, že investície súvisiace s výrobou biopalív alebo energie z obnoviteľných zdrojov by nemali byť oprávnené na pomoc podľa tohto nariadenia. Na takéto investície by sa spravidla mali vzťahovať pravidlá horizontálnej štátnej pomoci v oblasti životného prostredia a energetiky.
(66)
V prípade niekoľkých kategórií pomoci, medzi ktoré patrí napríklad: a) pomoc na náklady na činnosti prieskumu trhu, koncepciu a návrh výrobku a na prípravu žiadostí o uznanie systémov kvality; b) pomoc na náklady na povinné kontrolné opatrenia v súvislosti so systémami kvality; c) pomoc na prenos znalostí a informačné akcie; d) pomoc na poradenské služby; e) pomoc na zabezpečenie služieb zastupovania pre poľnohospodárske podniky; f) pomoc na propagačné opatrenia; g) pomoc na kompenzáciu nákladov na prevenciu a eradikáciu chorôb zvierat a škodcov rastlín a h) pomoc na podporu sektora chovu hospodárskych zvierat, sa pomoc poskytuje konečným príjemcom pomoci nepriamo, a to formou vecného plnenia prostredníctvom subvencovaných služieb. V týchto prípadoch by sa mala pomoc vyplatiť poskytovateľom služby alebo príslušnej činnosti. Pri výbere poskytovateľa by sa mali náležite zohľadniť príslušné pravidlá verejného obstarávania a zásady transparentnosti, otvorenosti a nediskriminácie v rámci výberového konania.
(67)
Vzhľadom na skúsenosti Komisie v tejto oblasti je v zásade potrebné, aby sa politika štátnej pomoci pravidelne revidovala. Z tohto dôvodu by sa obdobie uplatňovania tohto nariadenia malo obmedziť. Je preto vhodné stanoviť prechodné ustanovenia vrátane pravidiel týkajúcich sa adaptačného obdobia na konci obdobia uplatňovania tohto nariadenia pre oslobodené schémy pomoci. Vďaka týmto pravidlám by členské štáty mali dostať čas na prispôsobenie sa prípadnému novému režimu,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
OBSAH
KAPITOLA I
SPOLOČNÉ USTANOVENIA 13
KAPITOLA II
PROCEDURÁLNE POŽIADAVKY 25
KAPITOLA III
KATEGÓRIE POMOCI 26
Oddiel 1
Pomoc v prospech MSP pôsobiacich v poľnohospodárskej prvovýrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov 26
Oddiel 2
Pomoc na investície v prospech ochrany kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúceho sa v poľnohospodárskych podnikoch 43
Oddiel 3
Pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami v odvetví poľnohospodárstva 44
Oddiel 4
Pomoc na výskum a vývoj v odvetviach poľnohospodárstva a lesného hospodárstva 45
Oddiel 5
Pomoc v prospech odvetvia lesného hospodárstva 46
Oddiel 6
Pomoc pre MSP vo vidieckych oblastiach spolufinancovaná z EPFRV alebo poskytnutá ako dodatočné vnútroštátne financovanie týchto spolufinancovaných opatrení 59
KAPITOLA IV
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA 65
KAPITOLA I
SPOLOČNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Rozsah pôsobnosti
1. Toto nariadenie sa uplatňuje na tieto kategórie pomoci:
a)
pomoc pre mikropodniky, malé a stredné podniky (MSP):
i)
pôsobiacich v odvetví poľnohospodárstva, a to konkrétne v poľnohospodárskej prvovýrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov, s výnimkou článkov 14, 15, 16, 18 a 23 a článkov 25 až 28, ktoré sa uplatňujú iba na MSP pôsobiace v poľnohospodárskej prvovýrobe;
ii)
na činnosti, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy, pokiaľ sa táto poskytuje v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a buď sa spolufinancuje z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), alebo sa poskytuje ako dodatočné vnútroštátne financovanie k takým spolufinancovaným opatreniam.
b)
pomoc na investície na zachovanie kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúceho sa v poľnohospodárskych podnikoch;
c)
pomoc v prospech nápravy škôd spôsobených prírodnými katastrofami v odvetví poľnohospodárstva;
d)
pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva;
e)
pomoc v prospech odvetvia lesného hospodárstva.
2. Ak to členské štáty považujú za vhodné, môžu si zvoliť poskytovanie pomoci uvedenej v ods. 1 písm. a), ods. 1 písm. d) a ods. 1 písm. e) tohto článku a za podmienok stanovených v nariadení (EÚ) č. 651/2014 a v súlade s ním.
3. Toto nariadenie sa neuplatňuje na pomoc:
a)
v prospech odvetvia lesného hospodárstva, ktorá nie je spolufinancovaná z fondu EPFRV, ani poskytovaná ako dodatočné vnútroštátne financovanie pre takéto spolufinancované opatrenia, s výnimkou článkov 31, 38, 39 a 43;
b)
MSP na činnosti, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy, ktorá nie je spolufinancovaná z fondu EPFRV, ani poskytovaná ako dodatočné vnútroštátne financovanie pre takéto spolufinancované opatrenia.
4. Toto nariadenie sa nevzťahuje na:
a)
schémy pomoci podľa článkov 17, 32 a 33, článku 34 ods. 5 písm. a) až c) a článkov 35, 40, 41 a 44 tohto nariadenia, ak priemerný ročný rozpočet danej schémy štátnej pomoci prevyšuje 150 miliónov EUR, a to od šiestich mesiacov od nadobudnutia ich účinnosti. Komisia môže po posúdení príslušného plánu hodnotenia, ktorý daný členský štát notifikoval Komisii, rozhodnúť o tom, že sa toto nariadenie bude naďalej dlhšie uplatňovať na ktorúkoľvek z uvedených schém pomoci, a to do 20 pracovných dní od nadobudnutia účinnosti schémy;
b)
akékoľvek zmeny schém uvedené v odseku 4 písm. a) tohto článku okrem zmien, ktoré nemôžu ovplyvniť zlučiteľnosť schémy pomoci podľa tohto nariadenia alebo nemôžu významne ovplyvniť obsah schváleného plánu hodnotenia;
c)
pomoc na činnosti súvisiace s vývozom do tretích krajín alebo členských štátov, konkrétne pomoc priamo súvisiacu s vyvážanými množstvami, zriadením a prevádzkou distribučnej siete alebo inými bežnými nákladmi súvisiacimi s vývoznou činnosťou;
d)
pomoc, ktorá je podmienená uprednostňovaním používania domáceho tovaru pred dovážaným.
5. S výnimkou článku 30 sa toto nariadenie neuplatňuje na:
a)
schémy pomoci, ktoré výslovne nevylučujú vyplatenie individuálnej pomoci podniku, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia Komisie, ktorým sa táto pomoc vyhlasuje za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom;
b)
pomoc ad hoc v prospech podniku, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia Komisie, ktorým sa táto pomoc vyhlasuje za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom.
6. Toto nariadenie sa neuplatňuje na pomoc podnikom v ťažkostiach s výnimkou:
a)
pomoci na nápravu škôd spôsobených prírodnou katastrofou v súlade s článkom 30, pomoci na náklady na eradikáciu chorôb zvierat v súlade s článkom 26 ods. 8 a pomoci na odstránenie a likvidáciu mŕtvych zvierat v súlade s článkom 27 ods. 1 písm. c), d) a e);
b)
pomoci týkajúcej sa nižšie uvedených udalostí za predpokladu, že sa podnik stal podnikom v ťažkostiach v dôsledku strát alebo škôd spôsobených danou udalosťou:
i)
pomoc na náhradu strát spôsobených nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe v súlade s článkom 25;
ii)
pomoc na náklady na eradikáciu a na nápravu škôd spôsobených chorobami zvierat a škodcami rastlín v súlade s článkom 26 ods. 8 a ods. 9;
iii)
pomoc na odstraňovanie lesných škôd spôsobených požiarmi, prírodnými katastrofami, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám, inými nepriaznivými poveternostnými udalosťami, škodcami rastlín, katastrofickými udalosťami a udalosťami súvisiacimi so zmenou klímy v súlade s článkom 34 ods. 5 písm. d).
7. Toto nariadenie sa neuplatňuje na pomoc, ktorá sama osebe, podmienkami s ňou spojenými alebo svojou metódou financovania predstavuje neoddeliteľné porušenie právnych predpisov Únie, a to najmä na:
a)
pomoc, ktorej poskytnutie je podmienené povinnosťou, aby mal príjemca sídlo v príslušnom členskom štáte alebo bol usadený predovšetkým v tomto členskom štáte;
b)
pomoc, ktorej poskytnutie je podmienené povinnosťou, aby príjemca využíval domáce výrobky alebo služby;
c)
pomoc, ktorá obmedzuje možnosť príjemcov využívať výsledky výskumu, vývoja a inovácií v iných členských štátoch.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„pomoc“ je každé opatrenie, ktoré spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy;
2.
„MSP“ alebo „mikropodniky, malé a stredné podniky“ sú podniky, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v prílohe I;
3.
„odvetvie poľnohospodárstva“ sú všetky podniky zaoberajúce sa poľnohospodárskou prvovýrobou, spracovaním a odbytom poľnohospodárskych výrobkov;
4.
„poľnohospodárske výrobky“ sú výrobky uvedené v prílohe I k zmluve, s výnimkou produktov rybolovu a akvakultúry uvedených v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1379/2013 (23);
5.
„poľnohospodárska prvovýroba“ je výroba produktov rastlinnej a živočíšnej výroby, uvedených v prílohe I k zmluve bez toho, aby došlo k akejkoľvek ďalšej operácii, ktorou by sa zmenila povaha takýchto výrobkov;
6.
„spracovanie poľnohospodárskych výrobkov“ je akékoľvek pôsobenie na poľnohospodársky výrobok, ktorého výsledkom je takisto poľnohospodársky výrobok, s výnimkou poľnohospodárskych činností potrebných na prípravu živočíšneho alebo rastlinného výrobku na prvý predaj;
7.
„odbyt poľnohospodárskych výrobkov“ je prechovávanie alebo vystavovanie výrobku na účely jeho predaja, ponúkanie výrobku na predaj, jeho dodanie alebo akýkoľvek iný spôsob umiestňovania výrobku na trh, s výnimkou prvého predaja od prvovýrobcu obchodníkom alebo spracovateľom a akejkoľvek činnosti, ktorou sa výrobok pripravuje na takýto prvý predaj. Predaj od prvovýrobcu konečným spotrebiteľom sa považuje za odbyt, ak sa uskutoční v osobitných priestoroch vyhradených na tento účel;
8.
„poľnohospodársky podnik“ je jednotka pozostávajúca z pôdy, priestorov a zariadení používaných na poľnohospodársku prvovýrobu;
9.
„prírodné katastrofy“ sú zemetrasenia, lavíny, zosuvy pôdy a povodne, tornáda, hurikány, sopečné erupcie a nekontrolované požiare prírodného pôvodu;
10.
„schéma pomoci“ je každý akt, na základe ktorého možno bez toho, aby boli potrebné ďalšie vykonávacie opatrenia, poskytnúť individuálnu pomoc podnikom vymedzeným v danom akte všeobecným a abstraktným spôsobom a každý akt, na základe ktorého možno pomoc, ktorá nie je viazaná na osobitný projekt, poskytnúť jednému alebo niekoľkým podnikom na neurčené obdobie a na neurčenú sumu;
11.
„plán hodnotenia“ je dokument, ktorý obsahuje aspoň tieto minimálne prvky: ciele schémy pomoci, ktorá sa má hodnotiť; otázky týkajúce sa hodnotenia; ukazovatele výsledkov; plánovanú metodiku uskutočnenia hodnotenia; požiadavky na zber údajov; navrhovaný časový plán hodnotenia vrátane dátumu predloženia záverečnej hodnotiacej správy; opis nezávislého orgánu vykonávajúceho hodnotenie alebo opis kritérií, ktoré sa použijú na jeho výber, ako aj spôsobov zabezpečenia publicity tohto hodnotenia;
12.
„individuálna pomoc“ je
a)
pomoc ad hoc a
b)
individuálna pomoc poskytnutá na základe danej schémy pomoci;
13.
„pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neposkytuje na základe schémy pomoci;
14.
„podnik v ťažkostiach“ je podnik, v prípade ktorého sa vyskytla aspoň jedna z týchto okolností:
a)
v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným (inej ako MSP, ktorá existuje kratšie ako tri roky), kde došlo k strate viac ako polovice jej upísaného základného imania v dôsledku akumulovaných strát. Ide o prípad, keď odpočet akumulovaných strát z rezerv (a všetkých iných prvkov, ktoré sa vo všeobecnosti považujú za súčasť vlastných zdrojov spoločnosti) má za následok negatívnu kumulatívnu sumu, ktorá presahuje polovicu upísaného základného kapitálu. Na účely tohto ustanovenia sa pojem „spoločnosť s ručením obmedzeným“ vzťahuje predovšetkým na druhy spoločností uvedené v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (24) a pojem „základné imanie“ zahŕňa v prípade potreby aj všetky emisné ážiá;
b)
v prípade spoločnosti, v ktorej aspoň niekoľko členov neobmedzene ručí za dlhy spoločnosti (inej ako MSP, ktorá existuje kratšie ako tri roky), kde došlo k strate viac ako polovice jej imania v dôsledku akumulovaných strát, čo je vykázané v účtovníctve spoločnosti. Na účely tohto ustanovenia sa pojem „spoločnosť, v ktorej aspoň niekoľko členov neobmedzene ručí za dlhy spoločnosti“ vzťahuje predovšetkým na druhy spoločností uvedené v prílohe II k smernici 2013/34/EÚ;
c)
v prípade, že podnik je predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti alebo spĺňa kritériá podľa vnútroštátnych právnych predpisov na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti na žiadosť svojich veriteľov;
d)
v prípade, že podnik dostal pomoc na záchranu a ešte neuhradil úver alebo nevypovedal záruku, alebo dostal pomoc na reštrukturalizáciu a stále podlieha reštrukturalizačnému plánu;
e)
v prípade podniku, ktorý nie je MSP, kde za posledné dva roky:
i)
dlh podniku k vlastnému kapitálu bol viac ako 7,5 a
ii)
pomer EBITDA podniku k úrokovému krytiu je nižší ako 1,0;
15.
„mŕtve hospodárske zvieratá“ sú zvieratá zabité eutanáziou s konečnou diagnózou alebo bez nej alebo zvieratá, ktoré uhynuli vrátane mŕtvonarodených alebo nenarodených zvierat v priestoroch poľnohospodárskeho podniku alebo v iných priestoroch, alebo počas prepravy, ale neboli usmrtené na ľudskú spotrebu;
16.
„nepriaznivá poveternostná udalosť, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe“, sú nepriaznivé poveternostné podmienky, ako napríklad mráz, búrky a ľadovec, námraza, silný dážď alebo veľké sucho, ktoré zničia viac ako 30 % produkcie vypočítanej na základe:
a)
predchádzajúceho obdobia troch rokov; alebo
b)
trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov okrem najvyššieho a najnižšieho údaja;
17.
„iné nepriaznivé poveternostné udalosti“ sú nepriaznivé poveternostné podmienky, ktoré nespĺňajú podmienky článku 2 ods. 16 tohto nariadenia;
18.
„škodcovia rastlín“ sú organizmy vymedzené v článku 2 ods. 1 písm. e) smernice Rady 2000/29/ES (25);
19.
„katastrofická udalosť“ je nepredvídaná udalosť biotického alebo abiotického charakteru spôsobená ľudským konaním, ktorá vedie k významnému narušeniu lesných štruktúr, v dôsledku čoho môže dôjsť k významným hospodárskym škodám v odvetví lesného hospodárstva;
20.
„ekvivalent hrubého grantu“ je výška pomoci, ak bola príjemcovi poskytnutá formou grantu, a to pred odpočítaním daní alebo iných platieb;
21.
„hmotný majetok“ je majetok týkajúci sa pozemkov, budov a závodov, strojov a zariadení;
22.
„nehmotný majetok“ je majetok, ktorý nemá fyzickú alebo finančnú podobu, ako napríklad patentové práva, licencie, know-how alebo iné duševné vlastníctvo;
23.
„agrolesnícke systémy“ sú systémy využívania pôdy, v rámci ktorých sa na tej istej pôde spája pestovanie stromov a poľnohospodárstvo;
24.
„vratný preddavok“ je úver na projekt, ktorý sa poskytne v jednej splátke alebo vo viacerých splátkach a ktorého podmienky splácania závisia od výsledku projektu;
25.
„začatie prác na projekte alebo činnosti“ je buď začiatok činností alebo stavebných prác týkajúcich sa investície, alebo prvý právny záväzok objednať zariadenie alebo využívať služby alebo akýkoľvek iný záväzok, na základe ktorého je daný projekt alebo činnosť nezvratná, a to podľa toho, čo nastane skôr; nákup pozemku a prípravné práce, ako je získanie povolení a vypracovanie štúdií uskutočniteľnosti, sa nepokladá za začatie prác alebo činnosti;
26.
„veľké podniky“ sú podniky, ktoré nespĺňajú kritériá stanovené v prílohe I;
27.
„následná fiškálna schéma“ je schéma vo forme daňového zvýhodnenia, ktorá je upravenou verziou predchádzajúcej schémy vo forme daňového zvýhodnenia a ktorá ju nahrádza;
28.
„intenzita pomoci“ je výška pomoci v hrubom vyjadrení, vyjadrená ako percento oprávnených nákladov pred odpočítaním daní alebo iných platieb;
29.
„dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, kedy je príjemcovi priznané zákonné právo prijať pomoc v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právnym poriadkom;
30.
„normy Únie“ sú povinné normy ustanovené v právnych predpisoch Únie, v ktorých sa stanovujú úrovne, ktoré musia dosiahnuť jednotlivé podniky predovšetkým v oblasti ochrany životného prostredia, hygieny a dobrých životných podmienok zvierat. Normy alebo ciele stanovené na úrovni Únie, ktoré sú povinné pre členský štát, ale nie pre jednotlivé podniky, sa však nepovažujú za povinné normy Únie;
31.
„program rozvoja vidieka“ je program rozvoja vidieka v zmysle ustanovení článku 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013;
32.
„nevýrobné investície“ sú investície, ktoré nevedú k čistému nárastu hodnoty ani ziskovosti poľnohospodárskeho podniku;
33.
„investície na dosiahnutie súladu s normou Únie“ sú investície uskutočňované s cieľom dodržiavať normu Únie po uplynutí prechodného obdobia stanoveného v právnych predpisoch Únie;
34.
„mladý poľnohospodár“ je osoba, ktorá nemá v čase podania žiadosti o pomoc viac ako 40 rokov, má primerané zručnosti a spôsobilosti potrebné na výkon zamestnania a po prvýkrát zakladá poľnohospodársky podnik ako vedúci daného podniku;
35.
„najvzdialenejšie regióny“ sú regióny uvedené v prvom odseku článku 349 zmluvy;
36.
„menšie ostrovy v Egejskom mori“ sú menšie ostrovy uvedené v článku 1 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 229/2013 (26);
37.
„menej rozvinuté regióny“ sú regióny, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa predstavuje menej ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27;
38.
„EÚ- 25“ je 25 členských štátov Únie, ktoré boli členskými štátmi Únie v máji 2005;
39.
„EÚ- 27“ je 27 členských štátov Únie, ktoré boli členskými štátmi Únie v januári 2007;
40.
„investičné práce“ sú práce, ktoré realizuje samotný poľnohospodár alebo jeho pracovníci a ktoré vytvárajú majetok;
41.
„biopalivo na báze potravín“ je biopalivo vyrábané z obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukry a oleje podľa vymedzenia v návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 98/70/ES týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie (27);
42.
„aktívny poľnohospodár“ je aktívny poľnohospodár v zmysle článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 (28);
43.
„skupina a organizácia výrobcov“ je skupina alebo organizácia, ktorá bola vytvorená na účely:
a)
prispôsobenia produkcie a objemu produkcie výrobcov, ktorí sú členmi takýchto skupín alebo organizácií, trhovým požiadavkám; alebo
b)
spoločného umiestňovania tovaru na trh vrátane prípravy na predaj, centralizácie predaja a dodávok pre veľkoodberateľov; alebo
c)
vytvorenia spoločných pravidiel týkajúcich sa informácií o produkcii, najmä o zbere úrody a dostupnosti; alebo
d)
iných činností, ktoré môžu vykonávať skupiny alebo organizácie výrobcov, napríklad rozvoj obchodných a marketingových zručností a organizácia a uľahčovanie inovačných procesov;
44.
„fixné náklady vyplývajúce zo zapojenia do systému kvality“ sú náklady, ktoré vznikli v súvislosti so vstupom do podporovaného systému kvality a ročným príspevkom na zapojenie do tohto systému, v prípade potreby vrátane výdavkov na kontroly požadované na overenie súladu so špecifikáciami systému kvality;
45.
„poradenstvo“ je komplexné poradenstvo poskytované v rámci jednej a tej istej zmluvy;
46.
„člen poľnohospodárskej domácnosti“ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb bez ohľadu na právne postavenie skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho práva, s výnimkou poľnohospodárskych pracovníkov;
47.
„náklady na test prenosnej spongiformnej encefalopatie (TSE) a bovinnej spongiformnej encefalopatie (BSE)“ sú všetky náklady vrátane nákladov na testovacie súpravy, odoberanie, prepravu, testovanie, uskladňovanie a zničenie vzoriek potrebných na vzorkovanie a laboratórne testy vykonávané v súlade s kapitolou C prílohy X k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 (29);
48.
„plemenná kniha“ je akákoľvek kniha, register, kartotéka alebo nosič dát:
a)
ktorú si vedie organizácia alebo združenie šľachtiteľov úradne uznané členským štátom, v ktorom bola organizácia alebo združenie šľachtiteľov založené; a
b)
do ktorej sú zapísané alebo zaevidované čistokrvné plemenné zvieratá určitého plemena s uvedením ich rodičov a prarodičov;
49.
„chránené zviera“ je každé zviera chránené na základe právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov;
50.
„organizácia venujúca sa výskumu a šíreniu poznatkov“ je subjekt (ako napr. univerzity alebo výskumné ústavy, agentúry technologického transferu, sprostredkovatelia v oblasti inovácií, fyzické alebo virtuálne spolupracujúce subjekty zamerané na výskum) bez ohľadu na jeho právne postavenie (verejnoprávny alebo súkromnoprávny subjekt) alebo spôsob financovania, ktorého primárnym cieľom je nezávisle vykonávať základný výskum, priemyselný výskum alebo experimentálny vývoj alebo šíriť výsledky takýchto činností medzi širokou verejnosťou prostredníctvom výučby, publikačnej činnosti alebo transferu poznatkov. Ak takýto subjekt vykonáva aj hospodárske činnosti, musia sa financovanie, náklady a príjmy spojené s takýmito hospodárskymi činnosťami účtovať osobitne. Podniky, ktoré môžu ovplyvňovať takýto subjekt napríklad preto, že sú akcionármi alebo členmi, nesmú mať prednostný prístup k jeho výskumným kapacitám alebo k výsledkom, ktoré vytvoril;
51.
„trhový odstup“ je situácia, keď sa podmienky transakcie medzi zmluvnými stranami nelíšia od tých, ktoré by boli stanovené medzi nezávislými podnikmi a neobsahujú žiadny prvok kolúzie. Za transakciu spĺňajúcu zásadu trhového odstupu sa považuje akákoľvek transakcia, ktorej predchádzal otvorený, transparentný a bezpodmienečný postup;
52.
„rýchlo rastúce stromy“ sú stromy s krátkodobým cyklom striedania, pričom minimálny čas pred výrubom nesmie byť menej ako 8 rokov a maximálny čas pred výrubom nesmie presiahnuť 20 rokov;
53.
„stromy určené na výmladkové plantáže“ sú druhy stromov s číselným kódom KN 06 02 9041, ktoré vymedzia členské štáty a ktoré pozostávajú z drevnatých viacročných rastlín, podpníkov alebo pňov zostávajúcich v zemi po ťažbe dreva, z ktorých nasledujúci rok vyrastú nové výhonky, pričom ich maximálny cyklus ťažby majú určiť členské štáty;
54.
„transakčné náklady“ sú dodatočné náklady spojené s plnením záväzku, ktoré však nie sú priamo pripísateľné jeho realizácii alebo zahrnuté do nákladov alebo ušlého zisku, ktoré sa nahrádzajú priamo a ktoré možno vypočítať na základe štandardných nákladov;
55.
„iný pôdohospodár“ je podnik spravujúci pôdu, ktorý je iný ako podnik pôsobiaci v odvetví poľnohospodárstva;
56.
„spracovanie poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky“ je akékoľvek pôsobenie na poľnohospodársky výrobok, ktorého výsledkom je výrobok, na ktorý sa nevzťahuje príloha I k zmluve;
57.
„oblasti ‚a‘“ sú oblasti určené na schválenej mape regionálnej pomoci na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020 pri uplatňovaní ustanovení článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy;
58.
„oblasti ‚c‘“ sú oblasti určené na schválenej mape regionálnej pomoci na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020 pri uplatňovaní ustanovení článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy;
59.
„riedko osídlené oblasti“ sú oblasti, ktoré Komisia akceptovala ako také v individuálnych rozhodnutiach o mapách regionálnej pomoci na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020;
60.
„oblasť NUTS 3“ je región vymedzený na úrovni 3 spoločnej klasifikácie územných jednotiek na štatistické účely v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (30);
61.
„vopred nevymedzené oblasti ‚c‘“ sú oblasti, ktoré členský štát podľa vlastného uváženia určí ako oblasti „c“ za predpokladu, že členský štát preukáže, že tieto oblasti spĺňajú určité sociálno-ekonomické kritériá a že tieto oblasti sú určené v schválenej mape regionálnej pomoci na obdobie od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020 pri uplatňovaní ustanovení článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy;
62.
„bývalé oblasti ‚a‘“ sú oblasti určené na schválenej mape regionálnej pomoci na obdobie od 1. januára 2011 do 30. júna 2014;
63.
„potraviny“ sú potraviny, ktoré nie sú poľnohospodárskymi výrobkami a ktoré sú uvedené v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (31).
Článok 3
Podmienky oslobodenia od notifikačnej povinnosti
Schémy pomoci, individuálna pomoc poskytnutá podľa schém pomoci a pomoc ad hoc sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 2 alebo ods. 3 zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, ak takáto pomoc spĺňa všetky podmienky stanovené v kapitole I tohto nariadenia, ako aj osobitné podmienky týkajúce sa predmetnej kategórie pomoci stanovené v kapitole III tohto nariadenia.
Článok 4
Stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť
1. Toto nariadenie sa neuplatňuje na individuálnu pomoc, ktorej ekvivalent hrubého grantu presahuje tieto stropy:
a)
pomoc na investície do hmotného alebo nehmotného majetku v rámci poľnohospodárskych podnikov v súvislosti s poľnohospodárskou prvovýrobou, ako sa uvádza v článku 14: 500 000 EUR na podnik a investičný projekt;
b)
pomoc na investície týkajúce sa premiestnenia poľnohospodárskej budovy, ktorého výsledkom je modernizácia zariadení alebo zvýšenie výrobnej kapacity, ako sa uvádza v článku 16 ods. 4: 500 000 EUR na podnik a investičný projekt;
c)
pomoc na investície súvisiace so spracovaním a odbytom poľnohospodárskych výrobkov, ako sa uvádza v článku 17: 7,5 milióna EUR na podnik a investičný projekt;
d)
pomoc na investície v prospech ochrany kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúceho sa v poľnohospodárskom podniku, ako sa uvádza v článku 29: 500 000 EUR na podnik a investičný projekt;
e)
pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, ako sa uvádza v článku 31: 7,5 mil. EUR na projekt;
f)
pomoc na zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí, ako sa uvádza v článku 32: 7,5 mil. EUR na projekt týkajúci sa zriadenia;
g)
pomoc pre agrolesnícke systémy, ako sa uvádza v článku 33: 7,5 milióna EUR na projekt zriadenia agrolesníckeho systému;
h)
pomoc na investície na zvýšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov, ako sa uvádza v článku 35: 7,5 milióna EUR na investičný projekt;
i)
pomoc na investície do infraštruktúry týkajúce sa rozvoja, modernizácie a prispôsobenia v odvetví lesného hospodárstva, ako sa uvádza v článku 40: 7,5 milióna EUR na investičný projekt;
j)
pomoc na investície do lesníckych technológií a do spracovania, prepravy a odbytu lesníckych výrobkov, ako sa uvádza v článku 41: 7,5 milióna EUR na investičný projekt;
k)
pomoc na investície týkajúce sa spracovania poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky alebo výroby bavlny, ako sa uvádza v článku 44: 7,5 milióna EUR na investičný projekt.
2. Stropy uvedené v odseku 1 sa nesmú obchádzať umelým rozdeľovaním schém alebo projektov pomoci.
Článok 5
Transparentnosť pomoci
1. Toto nariadenie sa uplatňuje len na pomoc, v prípade ktorej možno presne vypočítať ekvivalent hrubého grantu ex ante, pričom nie je potrebné vykonať posúdenie rizika („transparentná pomoc“).
2. Za transparentné sa považujú tieto kategórie pomoci:
a)
pomoc vo forme grantov a bonifikácie úrokov;
b)
pomoc vo forme úverov, ak sa ekvivalent hrubého grantu pomoci vypočítal na základe referenčnej sadzby platnej v čase poskytnutia grantu;
c)
pomoc vo forme záruk:
i)
ak sa ekvivalent hrubého grantu vypočítal na základe prémií bezpečného prístavu stanovených v oznámení Komisie; alebo
ii)
ak metodika na výpočet ekvivalentu hrubého grantu záruky - po oznámení takejto metodiky Komisii podľa niektorého nariadenia Komisie v oblasti štátnej pomoci platného v danom čase - bola pred implementáciou pomoci schválená na základe oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk alebo na základe akéhokoľvek následného oznámenia, a ak schválená metodika výslovne upravuje druh záruky a druh príslušnej transakcie v kontexte uplatňovania tohto nariadenia;
d)
pomoc vo forme daňového zvýhodnenia, ak sa v opatrení stanovuje horný limit, ktorým sa zabezpečí, že nedôjde k prekročeniu uplatniteľného stropu;
e)
pomoc vo forme vratných preddavkov, ak celková nominálna výška vratného preddavku nepresahuje stropy uplatniteľné v súlade s týmto nariadením alebo ak metodika na výpočet ekvivalentu hrubého grantu vratného preddavku bola pred začatím uplatňovania opatrenia akceptovaná v nadväznosti na jej notifikáciu Komisii.
3. Na účely tohto nariadenia sa za transparentné nepovažujú tieto kategórie pomoci:
a)
pomoc vo forme kapitálových injekcií;
b)
pomoc vo forme opatrení rizikových financií.
Článok 6
Stimulačný účinok
1. Toto nariadenie sa uplatňuje iba na pomoc, ktorá má stimulačný účinok.
2. Pomoc sa považuje za pomoc so stimulačným účinkom, ak pred začatím práce na projekte alebo činnosti príjemca predložil príslušnému členskému štátu písomnú žiadosť o pomoc. Žiadosť o pomoc obsahuje aspoň tieto informácie:
a)
názov a veľkosť podniku;
b)
opis projektu alebo činnosti vrátane dátumov jeho začatia a ukončenia;
c)
miesto realizácie projektu alebo činnosti;
d)
zoznam oprávnených nákladov;
e)
druh pomoci (grant, úver, záruka, vratný preddavok, kapitálová injekcia alebo iný typ) a výška verejných financií potrebných na projekt/činnosť
3. Pomoc ad hoc poskytnutá veľkým podnikom sa považuje za pomoc, ktorá má stimulačný účinok, ak okrem zabezpečenia splnenia podmienky stanovenej v odseku 2 členský štát overil pred poskytnutím príslušnej pomoci ad hoc, že v dokumentácii pripravenej príjemcom sa stanovuje, že pomoc bude viesť k jednému alebo viacerým z týchto aspektov:
a)
podstatné zväčšenie rozsahu pôsobnosti projektu alebo činnosti v dôsledku pomoci;
b)
podstatné zvýšenie celkovej sumy vynaloženej príjemcom na projekt alebo činnosť v dôsledku pomoci;
c)
podstatné urýchlenie dokončenia daného projektu alebo činnosti;
d)
v prípade pomoci ad hoc, že projekt ako taký by sa bez poskytnutia pomoci v dotknutej vidieckej oblasti neuskutočnil alebo by v dotknutej vidieckej oblasti nebol pre príjemcu dostatočne ziskový.
4. Odchylne od odsekov 2 a 3 sa opatrenia vo forme daňového zvýhodnenia považujú za pomoc so stimulačným účinkom, ak sú splnené tieto podmienky:
a)
na základe opatrenia vzniká nárok na pomoc v súlade s objektívnymi kritériami a bez ďalšieho uplatnenia voľného rozhodovania členského štátu; a
b)
opatrenie bolo prijaté a účinné pred začatím práce na podporovanom projekte alebo pred začatím činnosti, okrem prípadu následných fiškálnych schém, kde sa už na danú činnosť vzťahovali predchádzajúce schémy vo forme daňového zvýhodnenia.
5. Odchylne od článkov 2, 3 a 4 sa v prípade ďalej uvedených kategórií pomoci nevyžaduje, aby mali alebo aby sa predpokladalo, že majú stimulačný účinok:
a)
schémy pomoci na konsolidáciu pôdy v prípade splnenia podmienok stanovených v článku 15 alebo článku 43 a ak:
i)
na základe fiškálnej schémy vzniká nárok na pomoc podľa objektívnych kritérií a bez ďalšieho uplatnenia voľného rozhodovania členského štátu; a
ii)
bola schéma pomoci prijatá a účinná predtým, ako príjemcovi vznikli oprávnené náklady podľa článku 15 alebo článku 43;
b)
pomoc na propagačné opatrenia vo forme publikácií zameraných na zvyšovanie informovanosti širšej verejnosti o poľnohospodárskych výrobkoch, ak sú splnené požiadavky stanovené v článku 24 ods. 2 písm. b);
c)
pomoc na náhradu strát spôsobených nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 25;
d)
pomoc na náhradu nákladov na eradikáciu chorôb zvierat a škodcov rastlín a strát spôsobených uvedenými chorobami zvierat alebo škodcami rastlín, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 26 ods. 9 a ods. 10;
e)
pomoc na úhradu nákladov na odstránenie a likvidáciu mŕtvych hospodárskych zvierat, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 27 ods. 1 písm. c), d) a e);
f)
pomoc na investície v prospech zachovania kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúceho sa v poľnohospodárskych podnikoch v súlade s článkom 29;
g)
pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 30;
h)
pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 31;
i)
pomoc na odstraňovanie lesných škôd spôsobených požiarmi, prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, škodcami rastlín, chorobami zvierat, katastrofickými udalosťami a udalosťami súvisiacimi so zmenou klímy v súlade s článkom 34 ods. 5 písm. d), ak sú splnené podmienky stanovené v článku 34.
Článok 7
Intenzita pomoci a oprávnené náklady
1. Na účely výpočtu intenzity pomoci a oprávnených nákladov sa všetky číselné údaje použijú pred odpočítaním daní alebo iných poplatkov. Oprávnené náklady je potrebné doložiť príslušnou dokumentáciou, ktorá je prehľadná, konkrétna a aktuálna.
2. Daň z pridanej hodnoty (DPH) nepredstavuje oprávnené náklady na pomoc, s výnimkou prípadu, ak nie je vymáhateľná podľa vnútroštátnych právnych predpisov o DPH.
3. Ak sa pomoc poskytuje inou formou než formou grantu, výška pomoci sa rovná ekvivalentu hrubého grantu pomoci.
4. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach sa diskontuje na jej hodnotu v čase poskytnutia pomoci. Oprávnené náklady sa diskontujú na ich hodnotu v čase poskytnutia pomoci. Ako úroková sadzba na diskontné účely sa použije diskontná sadzba uplatniteľná v čase poskytnutia grantu.
5. Ak sa pomoc poskytuje formou daňového zvýhodnenia, diskontácia tranží pomoci sa uskutoční na základe diskontných sadzieb uplatniteľných v čase, keď daňové zvýhodnenie nadobudlo účinnosť.
6. Ak sa pomoc poskytuje vo forme vratných preddavkov, ktoré sú pri absencii prijatej metodiky výpočtu ich ekvivalentu hrubého grantu vyjadrené ako percento oprávnených nákladov, a ak sa v opatrení stanovuje, že v prípade úspešnej realizácie projektu stanoveného na základe primeranej a prezieravej hypotézy budú preddavky splatené s úrokovou sadzbou prinajmenšom rovnajúcou sa diskontnej sadzbe uplatniteľnej v čase poskytnutia grantu, môžu sa maximálne intenzity pomoci stanovené v kapitole III zvýšiť o 10 percentuálnych bodov.
Článok 8
Kumulácia
1. Pri zisťovaní, či sa dodržiavajú stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť stanovené v článku 4 a maximálne intenzity a maximálne výšky pomoci stanovené v kapitole III, sa berie do úvahy celková výška štátnej pomoci pre podporovanú činnosť, projekt alebo podnik.
2. Ak sa financovanie zo strany Únie, ktoré centrálne spravujú inštitúcie, agentúry, spoločné podniky alebo iné orgány Únie a ktoré nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členského štátu, kombinuje so štátnou pomocou, pri určovaní dodržiavania stropov vymedzujúcich notifikačnú povinnosť a maximálnej intenzity a stropov pomoci sa zohľadňuje len táto štátna pomoc, a to za predpokladu, že celková výška verejného financovania poskytnutého v súvislosti s rovnakými oprávnenými nákladmi nepresiahne najvýhodnejšie miery financovania stanovené v uplatniteľných právnych predpisoch Únie.
3. Pomoc s identifikovateľnými oprávnenými nákladmi, ktorá je na základe tohto nariadenia oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, sa môže kumulovať s:
a)
akoukoľvek inou štátnou pomocou, pokiaľ sa dané opatrenia týkajú iných identifikovateľných oprávnených nákladov;
b)
akoukoľvek inou štátnou pomocou v súvislosti s tými istými - čiastočne alebo úplne sa prekrývajúcimi - oprávnenými nákladmi, len ak sa v dôsledku takejto kumulácie neprekročí maximálna intenzita pomoci alebo výška pomoci uplatniteľná na túto pomoc v súlade s týmto nariadením.
4. Pomoci bez identifikovateľných oprávnených nákladov, ktorá je oslobodená podľa článkov 18 a 45 tohto nariadenia sa môže kumulovať s inou štátnej pomoci s identifikovateľnými oprávnenými nákladmi.
Pomoc bez identifikovateľných oprávnených nákladov sa môže kumulovať s inou štátnou pomocou, ktorá nemá identifikovateľné oprávnené náklady, a to až do výšky najvyššieho príslušného celkového stropu financovania stanoveného za osobitných okolností každého prípadu v tomto alebo inom nariadení o skupinových výnimkách alebo rozhodnutí prijatom Komisiou.
5. Štátna pomoc, ktorá je na základe oddielov 1, 2 a 3 kapitoly III tohto nariadenia oslobodená od notifikačnej povinnosti, sa nesmie kumulovať s platbami uvedenými v článku 81 ods. 2 a článku 82 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 v súvislosti s rovnakými oprávnenými nákladmi, ak by v dôsledku takej kumulácie intenzita alebo výška pomoci presiahla úroveň intenzity alebo výšky pomoci stanovenú v tomto nariadení.
6. Štátna pomoc, ktorá je na základe tohto nariadenia oslobodená od notifikačnej povinnosti, sa nesmie kumulovať s pomocou de minimis vzhľadom na rovnaké oprávnené náklady, ak by v dôsledku takej kumulácie intenzita alebo výška pomoci presiahla úroveň intenzity alebo výšky pomoci stanovenú v kapitole III.
7. Pomoc na investície zamerané na obnovenie potenciálu poľnohospodárskej výroby, ktorá sa uvádza v článku 14 ods. 3 písm. e) tohto nariadenia, sa nekumuluje s pomocou na náhradu materiálnych škôd, ktorá sa uvádza v článkoch 25, 26 a 30 tohto nariadenia.
8. Pomoc na začatie činnosti pre skupiny výrobcov a organizácie v odvetví poľnohospodárstva, ktoré sa uvádzajú v článku 19 tohto nariadenia, sa nekumuluje s pomocou na zakladanie skupín výrobcov a organizácií v odvetví poľnohospodárstva, ktorá sa uvádza v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.
Pomoc na začatie podnikateľskej činnosti pre mladých poľnohospodárov a na rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov, ktorá sa uvádza v článku 18 tohto nariadenia, sa nemôže kumulovať s pomocou na začatie podnikateľskej činnosti pre mladých poľnohospodárov alebo rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov uvedenou v článku 19 ods. 1 písm. a) bod i) a bod iii) nariadenia (EÚ) č. 1305/20013, ak by v dôsledku takejto kumulácie výška pomoci presiahla úrovne stanovené v tomto nariadení.
Článok 9
Uverejňovanie a informácie
1. Najneskôr 10 pracovných dní pred nadobudnutím účinnosti schémy pomoci, ktorá je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy na základe tohto nariadenia, alebo pred poskytnutím ad hoc pomoci oslobodenej od notifikačnej povinnosti na základe tohto nariadenia členské štáty zašlú Komisii prostredníctvom webovej aplikácie Komisie slúžiacej na notifikovanie v súlade s článkom 3 nariadenia (ES) č. 794/2004 súhrnné informácie týkajúce sa takejto pomoci, a to v štandardizovanom formáte stanovenom v prílohe II k tomuto nariadeniu.
Do 10 pracovných dní od prijatia týchto súhrnných informácií zašle Komisia predmetnému členskému štátu potvrdenie o ich prijatí s identifikačným číslom pomoci.
2. Príslušný členský štát zabezpečí, aby sa na komplexnej webovej lokalite týkajúcej sa štátnej pomoci na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni uverejnili:
a)
súhrnné informácie uvedené v odseku 1 alebo odkaz na ne;
b)
úplný text týkajúci sa každej takejto pomoci, ako sa uvádza v odseku 1, vrátane jeho zmien alebo odkaz umožňujúci prístup k tomuto úplnému textu;
c)
informácie stanovené v prílohe III k tomuto nariadeniu o každom poskytnutí individuálnej pomoci, ktorá presahuje:
i)
60 000 EUR pre príjemcov, ktorí pôsobia v poľnohospodárskej prvovýrobe;
ii)
500 000 EUR pre príjemcov, ktorí pôsobia v odvetviach spracovania poľnohospodárskych výrobkov, odbytu poľnohospodárskych výrobkov, lesného hospodárstva alebo sa zaoberajú činnosťami, ktoré nepatria do rozsahu článku 42 zmluvy.
3. V prípade schém pomoci vo forme daňového zvýhodnenia sa táto podmienka považuje za splnenú, ak členské štáty uverejnia informácie o sumách individuálnej pomoci v týchto rozpätiach v miliónoch EUR:
a)
0,06 - 0,5 iba pre poľnohospodársku prvovýrobu;
b)
0,5 - 1;
c)
1 až 2;
d)
2 až 5;
e)
5 až 10;
f)
10 až 30; a
g)
30 a viac.
4. Informácie uvedené v odseku 2 písm. c) sa musia uvádzať a sprístupňovať štandardizovaným spôsobom opísaným v prílohe III, a to tak, aby sa dali efektívne vyhľadávať a sťahovať. Informácie uvedené v odseku 2 sa musia uverejniť do šiestich mesiacov odo dňa poskytnutia pomoci alebo v prípade pomoci vo forme daňového zvýhodnenia do jedného roka odo dňa, keď sa má podávať daňové priznanie, pričom sú k dispozícii aspoň 10 rokov odo dňa poskytnutia pomoci.
5. Úplný text schémy pomoci alebo pomoci ad hoc v zmysle odseku 1 obsahuje predovšetkým výslovný odkaz na toto nariadenie, a to s uvedením jeho názvu a odkazu na uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie, ako aj na osobitné ustanovenia kapitoly III týkajúce sa daného predpisu alebo prípadne na vnútroštátne právne predpisy, vďaka čomu sa zabezpečí dodržiavanie príslušných ustanovení tohto nariadenia. Dopĺňajú ho jeho vykonávacie ustanovenia a zmeny.
6. Komisia na svojej webovej lokalite uverejní:
a)
súhrnné informácie uvedené v odseku 1;
b)
odkazy na webové lokality všetkých členských štátov venované štátnej pomoci, ktoré sú uvedené v odseku 2.
7. Členské štáty zabezpečia súlad s ustanoveniami odsekov 2, 3 a 4 najneskôr do dvoch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Článok 10
Predchádzanie duplicitnému uverejňovaniu
Ak poskytnutie individuálnej pomoci patrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a je buď spolufinancované z fondu EPFRV, alebo poskytované ako dodatočné vnútroštátne financovanie pre takéto spolufinacované opatrenia, členské štáty si môžu zvoliť možnosť neuverejniť informáciu o ňom na webovej lokalite venovanej štátnej pomoci uvedenej v článku 9 ods. 2 tohto nariadenia, a to za podmienky, že poskytnutie individuálnej pomoci už bolo uverejnené v súlade s článkami 111, 112 a 113 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 (32). V takom prípade členský štát uverejní na webovej lokalite štátnej pomoci uvedenej v článku 111 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 odkaz na webovú lokalitu venovanú štátnej pomoci, uvedenú v článku 9 ods. 2 tohto nariadenia.
KAPITOLA II
PROCEDURÁLNE POŽIADAVKY
Článok 11
Odňatie výhody skupinovej výnimky
Ak členský štát poskytne pomoc, ktorá je na základe tohto nariadenia údajne oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy bez toho, aby boli splnené podmienky stanovené v kapitolách I až III, Komisia môže po tom, čo poskytla príslušnému členskému štátu možnosť vyjadriť svoje stanovisko, prijať rozhodnutie, na základe ktorého sa všetky alebo niektoré budúce opatrenia pomoci prijaté príslušným členským štátom, ktoré by inak spĺňali požiadavky tohto nariadenia, majú notifikovať Komisii v súlade s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Pomoc, ktorá sa má notifikovať, sa môže obmedzovať na určité druhy pomoci, na pomoc prijatú v prospech určitých príjemcov alebo na pomoc prijatú určitými orgánmi príslušného členského štátu.
Článok 12
Podávanie správ
1. Členské štáty zašlú Komisii výročnú správu v elektronickej forme v zmysle kapitoly III nariadenia (ES) č. 794/2004, ktorá bude venovaná uplatňovaniu tohto nariadenia za každý celý rok alebo za každú časť roka, počas ktorej sa toto nariadenie uplatňuje.
2. Výročná správa musí takisto obsahovať informácie týkajúce sa:
a)
chorôb zvierat alebo škodcov rastlín uvedených v článku 26;
b)
meteorologických informácií o druhu, čase výskytu, relatívnom rozpätí a lokalite poveternostnej udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, ako sa uvádza v článku 25 alebo prírodnej katastrofy, ako sa uvádza v článku 30.
Článok 13
Monitorovanie
Členské štáty uchovávajú podrobné záznamy s informáciami a podpornou dokumentáciou, ktoré sú potrebné na určenie toho, či došlo k splneniu všetkých podmienok stanovených v tomto nariadení. Takéto záznamy sa vedú počas 10 rokov odo dňa poskytnutia pomoci ad hoc alebo poskytnutia poslednej pomoci v rámci danej schémy pomoci. Príslušný členský štát poskytne Komisii v lehote 20 pracovných dní alebo v dlhšej lehote stanovenej v žiadosti všetky informácie a podpornú dokumentáciu, ktoré Komisia považuje za potrebné na monitorovanie uplatňovania tohto nariadenia.
KAPITOLA III
KATEGÓRIE POMOCI
ODDIEL 1
Pomoc v prospech MSP pôsobiacich v poľnohospodárskej prvovýrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov
Článok 14
Pomoc na investície do hmotného majetku alebo nehmotného majetku poľnohospodárskych podnikov viazaná na poľnohospodársku prvovýrobu
1. Pomoc na investície do hmotného majetku alebo nehmotného majetku poľnohospodárskych podnikov viazaná na poľnohospodársku prvovýrobu je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 14 tohto článku a v kapitole I.
2. Investíciu môže vykonávať jeden alebo viacero príjemcov alebo sa môže týkať hmotného majetku alebo nehmotného majetku, ktorý využíva jeden alebo viacero príjemcov.
3. Investície musia byť zamerané aspoň na jeden alebo niekoľko z týchto cieľov:
a)
zlepšenie celkovej výkonnosti a udržateľnosti poľnohospodárskeho podniku, najmä prostredníctvom znižovania výrobných nákladov alebo zlepšovania a reorganizácie výroby;
b)
zlepšenie prírodného prostredia, hygienických podmienok alebo noriem týkajúcich sa dobrých životných podmienok zvierat za predpokladu, že daná investícia presahuje rámec platných noriem Únie;
c)
budovanie a zlepšenie infraštruktúry súvisiacej s rozvojom, prispôsobením a modernizáciou poľnohospodárstva vrátane prístupu k poľnohospodárskej pôde, konsolidácie pôdy a jej zúrodňovania, dodávky a úspory energií a vody;
d)
plnenie poľnohospodárskych, environmentálnych a klimatických cieľov vrátane statusu ochrany biodiverzity druhov a biotopov, ako aj zvýšenie spoločenskej hodnoty oblastí sústavy Natura 2000 alebo iných oblastí s vysokou prírodnou hodnotou, ako sa vymedzujú vo vnútroštátnych alebo regionálnych programoch členských štátov v oblasti rozvoja vidieka, pokiaľ ide o investície nevýrobného charakteru;
e)
obnova výrobného potenciálu poškodeného prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám, chorobami zvierat a škodcami rastlín a prevencia škôd spôsobených uvedenými udalosťami.
4. Investícia môže byť viazaná na poľnohospodársku výrobu biopalív alebo energie z obnoviteľných zdrojov za predpokladu, že táto výroba neprekročí priemernú ročnú spotrebu paliva alebo energie daného poľnohospodárskeho podniku.
V prípade investície na výrobu biopalív nesmie výrobná kapacita výrobných zariadení presiahnuť ekvivalent priemernej ročnej spotreby dopravného paliva v rámci daného poľnohospodárskeho podniku, pričom sa toto vyrobené biopalivo nesmie predávať na trhu.
V prípade investície na výrobu tepelnej a elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárskom podniku musia výrobné zariadenia slúžiť len na uspokojenie vlastných energetických potrieb príjemcu, pričom výrobná kapacita podniku nesmie prekročiť ekvivalent priemernej kombinovanej ročnej energetickej spotreby tepelnej a elektrickej energie v danom poľnohospodárskom podniku vrátane poľnohospodárskej domácnosti. Predaj elektrickej energie do sústavy sa povoľuje len za podmienky dodržania ročného limitu vlastnej spotreby.
Ak investíciu realizuje viac príjemcov s cieľom uspokojiť svoje vlastné potreby týkajúce sa biopalív a energie, priemerná ročná spotreba predstavuje kumulovanú sumu, ktorá zodpovedá priemernej ročnej spotrebe všetkých príjemcov.
Investície do infraštruktúry na výrobu alebo čerpanie energie z obnoviteľných zdrojov musia byť v súlade s minimálnymi normami energetickej efektívnosti, ak takéto normy existujú na vnútroštátnej úrovni.
Na pomoc nie sú oprávnené investície do zariadení, ktorých hlavným účelom je výroba elektrickej energie z biomasy, pokiaľ nedôjde k využívaniu minimálneho percentuálneho podielu tepelnej energie, ktorý určia členské štáty.
Členské štáty stanovia stropy pre maximálne podiely obilnín a iných plodín bohatých na škrob, cukry a oleje v rámci výroby bioenergie vrátane biopalív pre rôzne druhy zariadení. Pomoc na investičné projekty týkajúce sa bioenergie je obmedzená na projekty výroby bioenergie, ktoré spĺňajú príslušné kritériá udržateľnosti stanovené v právnych predpisoch Únie vrátane článku 17 ods. 2 až 6 smernice 2009/28/ES.
5. Investície musia byť v súlade s právnymi predpismi Únie a s vnútroštátnymi právnymi predpismi predmetného členského štátu v oblasti ochrany životného prostredia. V prípade investícií, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvu na životné prostredie v zmysle smernice 2011/92/EÚ, sa poskytnutie danej pomoci podmieňuje požiadavkou, aby sa v súvislosti s predmetným investičným projektom ešte pred termínom poskytnutia individuálnej pomoci vykonalo takéto posúdenie a aby na daný projekt bolo udelené povolenie.
6. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
náklady na výstavbu, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukciu nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
b)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
c)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa písmen a) a b);
d)
získanie alebo vývoj počítačového softvéru a získanie patentov, licencií, autorských práv a obchodných značiek;
e)
výdavky na nevýrobné investície viazané na splnenie cieľov uvedených v odseku 3 písm. d);
f)
v prípade zavlažovania iba náklady na investície, ktoré spĺňajú tieto podmienky:
i)
plán manažmentu povodia, požadovaný podľa článku 13 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (33), sa musí oznámiť Komisii pre celú oblasť, v ktorej sa má investícia realizovať, ako aj pre všetky ďalšie oblasti, ktorých životné prostredie môže investícia ovplyvniť. Opatrenia, ktoré nadobúdajú účinnosť na základe plánu manažmentu povodia v súlade s článkom 11 danej smernice a ktoré majú význam z hľadiska odvetvia poľnohospodárstva, sa musia spresniť v príslušnom programe opatrení. Súčasťou investície musí byť zariadenie slúžiace na meranie spotreby vody na úrovni podporenej investície, alebo sa takéto zariadenie musí v rámci investície nainštalovať.
ii)
investície musia viesť k zníženiu predchádzajúcej spotreby vody najmenej o 25 %.
Oprávnené na pomoc podľa tohto článku však nie sú investície uvedené v písmene f), teda investície ovplyvňujúce útvary podzemnej alebo povrchovej vody, ktorých stav je v príslušnom pláne manažmentu povodia označený za menej ako dobrý z dôvodov súvisiacich s množstvom vody, ani investície, ktorých výsledkom je čistý nárast zavlažovanej plochy ovplyvňujúci príslušný podzemný alebo povrchový vodný útvar.
Podmienky uvedené v písmene f) bodoch i) a ii) sa neuplatňujú na investíciu do existujúcich inštalácií, ktorá má vplyv len na energetickú efektívnosť, ani na investíciu na vytvorenie rezervoáru či na investíciu týkajúcu sa využívania recyklovanej vody, ktorá nemá vplyv na útvar podzemnej alebo povrchovej vody;
g)
v prípade investícií na obnovu poľnohospodárskeho výrobného potenciálu poškodeného prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám, chorobami zvierat alebo škodcami rastlín môžu oprávnené náklady zahŕňať náklady, ktoré sa vynaložili na obnovu poľnohospodárskeho výrobného potenciálu na úroveň, ktorú dosahoval pred vznikom týchto udalostí;
h)
v prípade investícií na prevenciu škôd spôsobených prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám, chorobami zvierat alebo škodcami rastlín môžu oprávnené náklady zahŕňať náklady, ktoré sa vynaložili na osobitné preventívne opatrenia.
7. Náklady iné než náklady uvedené v odseku 6 písm. a) a b) spojené s lízingovými zmluvami, ako napríklad marža prenajímateľa, náklady na refinancovanie úrokov, režijné náklady a poistné poplatky sa nepovažujú za oprávnené náklady.
Prevádzkový kapitál sa nepovažuje za oprávnené náklady.
8. Od 1. januára 2017 vyplácajú pomoc súvisiacu so zavlažovaním len členské štáty, ktoré, pokiaľ ide o povodie, v ktorom sa investícia realizuje, zabezpečia príspevok rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby v odvetví poľnohospodárstva v súlade s článkom 9 ods. 1 prvou zarážkou smernice 2000/60/ES, pričom podľa potreby prihliadnu na sociálne, environmentálne a ekonomické dôsledky tejto úhrady, ako aj na geografické a klimatické podmienky dotknutého regiónu alebo regiónov.
9. Pomoc sa nesmie poskytnúť na:
a)
kúpu výrobných práv, platobné nároky a jednoročné rastliny;
b)
výsadbu jednoročných rastlín;
c)
odvodňovacie práce
d)
investície na dosiahnutie súladu s normami Únie s výnimkou pomoci poskytnutej mladým poľnohospodárom do 24 mesiacov odo dňa zriadenia podniku;
e)
nákup zvierat s výnimkou pomoci poskytnutej na investície podľa odseku 3 písm. e).
10. Pomoc sa nesmie obmedziť na konkrétne poľnohospodárske výrobky, a preto musí byť prístupná buď pre všetky odvetvia poľnohospodárskej prvovýroby alebo pre celé odvetvie rastlinnej výroby alebo pre celé odvetvie živočíšnej výroby. Členský štát však môže vylúčiť určité výrobky z dôvodu nadmernej kapacity na vnútornom trhu alebo nedostatku trhových odbytísk.
11. Pomoc uvedená v odseku 1 sa nesmie poskytnúť v rozpore s akýmikoľvek zákazmi alebo obmedzeniami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1308/2013, aj keď sa tieto zákazy a obmedzenia vzťahujú iba na podporu Únie stanovenú v uvedenom nariadení.
12. Intenzita pomoci je obmedzená na:
a)
75 % oprávnených nákladov v najvzdialenejších regiónoch;
b)
75 % oprávnených nákladov na menších ostrovoch v Egejskom mori;
c)
50 % oprávnených nákladov v menej rozvinutých regiónoch a vo všetkých regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa predstavoval v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 menej ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa predstavuje viac ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27;
d)
40 % oprávnených nákladov v iných regiónoch.
13. Sadzby stanovené v odseku 12 sa môžu zvýšiť o 20 percentuálnych bodov, pokiaľ maximálna intenzita pomoci nepresiahne 90 % v prípade:
a)
mladých poľnohospodárov, ktorí si svoj podnik založili počas piatich rokov pred dátumom podania žiadosti o pomoc;
b)
kolektívnych investícií, ako sú napríklad skladovacie zariadenia, ktoré využíva skupina poľnohospodárov, alebo zariadenia na prípravu poľnohospodárskych výrobkov pred uvedením na trh, a v prípade integrovaných projektov zahŕňajúcich niekoľko opatrení stanovených v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 vrátane opatrení súvisiacich so zlúčením organizácií výrobcov;
c)
investícií do oblastí s prírodnými a inými osobitnými obmedzeniami;
d)
operácií podporovaných v rámci európskeho partnerstva pre inovácie (EIP), ako je napríklad investícia do novej stajne, vďaka ktorej bude možné odskúšať nové postupy ustajňovania zvierat vyvinuté operačnou skupinou pozostávajúcou z poľnohospodárov, vedcov a mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa dobrými životnými podmienkami zvierat;
e)
investícií na zlepšenie životného prostredia, hygienických podmienok a noriem týkajúcich sa dobrých životných podmienok zvierat podľa odseku 3 písm. b); v tomto prípade sa zvýšená sadzba stanovená v tomto odseku uplatňuje len na dodatočné náklady, ktoré sú potrebné na dosiahnutie úrovne presahujúcej požiadavky uvedené v platných normách Únie a ktoré nevedú k zvýšeniu výrobnej kapacity.
14. Pokiaľ ide o nevýrobné investície uvedené v odseku 3 písm. d) a investície na obnovenie výrobného potenciálu uvedené v odseku 3 písm. e), maximálna intenzita pomoci nesmie presiahnuť 100 %.
V prípade investícií týkajúcich sa preventívnych opatrení uvedených v odseku 3 písm. e) nesmie maximálna intenzita pomoci presiahnuť 80 %. Pomoc sa však môže zvýšiť až na 100 %, ak investíciu realizujú kolektívne viacerí príjemcovia.
Článok 15
Pomoc na konsolidáciu poľnohospodárskej pôdy
Pomoc na konsolidáciu poľnohospodárskej pôdy je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v kapitole I a pokiaľ sa poskytuje a obmedzuje na právne a administratívne náklady vrátane nákladov na prieskum, až do výšky 100 % skutočne vynaložených nákladov.
Článok 16
Pomoc na investície týkajúce sa premiestnenia poľnohospodárskych budov
1. Pomoc na investície týkajúce sa premiestnenia poľnohospodárskych budov je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 5 tohto článku a v kapitole I.
2. Premiestnenie poľnohospodárskej budovy je zamerané na cieľ verejného záujmu.
Verejný záujem udávaný na odôvodnenie poskytnutia pomoci podľa tohto článku sa musí uvádzať v príslušných ustanoveniach dotknutého členského štátu.
3. Ak premiestnenie poľnohospodárskej budovy spočíva v demontáži, premiestnení a opätovnom postavení existujúcich zariadení, intenzita pomoci je obmedzená na 100 % skutočne vynaložených nákladov na takéto činnosti.
4. Ak popri demontáži, premiestnení a opätovnom postavení existujúcich zariadení v zmysle odseku 3 dôjde vďaka premiestneniu k modernizácii týchto zariadení alebo zvýšeniu výrobnej kapacity, uplatňujú sa na investície uvedené v článku 14 ods. 11 a 12 intenzity pomoci v súvislosti s nákladmi spojenými s modernizáciou zariadení alebo zvýšením výrobnej kapacity.
Na účely tohto odseku sa za modernizáciu nepovažuje samotné nahradenie existujúcej budovy novou modernou budovou alebo zariadení bez zásadnej zmeny výroby alebo súvisiacej technológie.
5. Maximálna intenzita pomoci môže dosiahnuť až 100 % oprávnených nákladov, ak sa premiestnenie týka činností v blízkosti vidieckych sídiel na zlepšenie kvality života alebo environmentálneho správania vidieckeho sídla.
Článok 17
Pomoc na investície v súvislosti so spracovaním poľnohospodárskych výrobkov a ich odbytom
1. Pomoc na investície do hmotného alebo nehmotného majetku v súvislosti so spracovaním a odbytom poľnohospodárskych výrobkov je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 10 tohto článku a v kapitole I.
2. Investícia sa musí týkať spracovania alebo odbytu poľnohospodárskych výrobkov.
3. Investície súvisiace s výrobou biopalív na báze potravín nie sú oprávnené na pomoc podľa tohto článku.
4. Investície musia byť v súlade s právnymi predpismi Únie a s vnútroštátnymi právnymi predpismi predmetného členského štátu v oblasti ochrany životného prostredia. V prípade investícií, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvu na životné prostredie v zmysle smernice 2011/92/EÚ, sa poskytnutie danej pomoci podmieňuje požiadavkou, aby sa v súvislosti s predmetným investičným projektom ešte pred termínom poskytnutia individuálnej pomoci vykonalo takéto posúdenie a aby na daný projekt bolo udelené povolenie.
5. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
b)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
c)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa písmen a) a b);
d)
nadobudnutie alebo vývoj počítačového softvéru a nadobudnutie patentových práv, licencií, autorských práv a ochranných známok.
6. Náklady iné ako náklady uvedené v odseku 5 písm. a) a b) súvisiace s lízingovými zmluvami, ako napríklad marža prenajímateľa, náklady na refinancovanie úrokov, režijné náklady a poistné poplatky, sa nepovažujú za oprávnené náklady.
Prevádzkový kapitál sa nepovažuje za oprávnené náklady.
7. Pomoc sa nesmie poskytnúť na investície na dosiahnutie súladu s platnými normami Únie.
8. Pomoc sa nesmie poskytnúť v rozpore s akýmikoľvek zákazmi alebo obmedzeniami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1308/2013, aj keď sa také zákazy a obmedzenia vzťahujú iba na podporu Únie stanovenú v danom nariadení.
9. Intenzita pomoci nesmie presiahnuť:
a)
75 % oprávnených nákladov v najvzdialenejších regiónoch;
b)
75 % oprávnených nákladov na menších ostrovoch v Egejskom mori;
c)
50 % oprávnených nákladov v menej rozvinutých regiónoch a vo všetkých regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa predstavoval v období rokov 2007 až 2013 menej ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa predstavuje viac ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27;
d)
40 % oprávnených nákladov v iných regiónoch.
10. Sadzby uvedené v odseku 9 sa môžu zvýšiť o 20 percentuálnych bodov, pokiaľ maximálna intenzita pomoci nepresiahne 90 % v prípade operácií:
a)
spojených so zlúčením organizácií výrobcov; alebo
b)
podporovaných v rámci EIP.
Článok 18
Pomoc na začatie podnikateľskej činnosti pre mladých poľnohospodárov a na rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov
1. Pomoc na začatie podnikateľskej činnosti pre mladých poľnohospodárov a pomoc na začatie podnikateľskej činnosti na rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 7 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa poskytuje mladým poľnohospodárom podľa vymedzenia v článku 2 ods. 34 tohto nariadenia alebo malým poľnohospodárskym podnikom podľa vymedzenia členskými štátmi.
Vymedzenie pojmu malé poľnohospodárske podniky členskými štátmi je vymedzenie, ktoré je uvedené v príslušných programoch rozvoja vidieka a schválené Komisiou.
Členské štáty stanovia horné a dolné prahové úrovne pre prístup k pomoci na začatie poľnohospodárskej činnosti pre mladých poľnohospodárov a na rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov, pokiaľ ide o výrobný potenciál poľnohospodárskeho podniku meraný na základe štandardných výstupov, ako sa uvádza v článku 5 nariadenia Komisie (ES) č. 1242/2008 (34), alebo ekvivalentným spôsobom. Dolná prahová úroveň pre prístup k pomoci na začatie poľnohospodárskej činnosti pre mladých poľnohospodárov je vyššia ako horná prahová úroveň pre prístup k pomoci na rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov.
Pomoc je obmedzená na mikropodniky a malé podniky.
3. Ak sa pomoc poskytuje mladému poľnohospodárovi, ktorý zakladá poľnohospodársky podnik vo forme právnickej osoby, mladý poľnohospodár musí nad touto právnickou osobou vykonávať účinnú a dlhodobú kontrolu v súvislosti s rozhodnutiami o riadení, ziskoch a finančných rizikách. Ak sa v rámci danej právnickej osoby na jej kapitále alebo riadení podieľa viacero fyzických osôb vrátane jednej alebo viacerých osôb, ktoré nie sú mladými poľnohospodármi, mladý poľnohospodár musí takúto účinnú a dlhodobú kontrolu dokázať vykonávať buď sám alebo spolu s ďalšími osobami. Ak kontrolu právnickej osoby vykonáva iná právnická osoba, či už samostatne alebo spoločne s inou osobou, uvedené požiadavky sa vzťahujú na všetky fyzické osoby, ktoré vykonávajú kontrolu nad danou právnickou osobou.
4. Pomoc je podmienená predložením podnikateľského plánu príslušnému orgánu dotknutého členského štátu, ktorý sa musí začať realizovať do deviatich mesiacov odo dňa prijatia rozhodnutia o poskytnutí pomoci.
V podnikateľskom pláne sa uvádzajú aspoň tieto skutočnosti:
a)
v prípade pomoci mladým poľnohospodárom na začatie podnikateľskej činnosti:
i)
situácia poľnohospodárskeho podniku na začiatku podnikania;
ii)
čiastkové ciele a zámery týkajúce sa rozvoja činností poľnohospodárskeho podniku;
iii)
podrobné informácie o opatreniach vrátane opatrení súvisiacich s environmentálnou udržateľnosťou a efektívnosťou využívania zdrojov, ktoré sa vyžadujú na rozvoj činností poľnohospodárskeho podniku, ako sú investície, odborná príprava, poradenstvo;
b)
v prípade pomoci na začatie podnikateľskej činnosti na rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov:
i)
situácia poľnohospodárskeho podniku na začiatku podnikania;
ii)
podrobné informácie o opatreniach vrátane opatrení súvisiacich s environmentálnou udržateľnosťou a efektívnosťou využívania zdrojov, ktoré by mohli slúžiť na podporu pri dosahovaní hospodárskej životaschopnosti, ako sú investície, odborná príprava, poradenstvo.
5. V prípade mladých poľnohospodárov sa v podnikateľskom pláne, ktorý sa uvádza v odseku 4 písm. a) tohto článku, stanoví, že príjemca musí spĺňať vymedzenie pojmu aktívny poľnohospodár uvedené v článku 2 ods. 42, a to do18 mesiacov odo dňa založenia podniku. Ak však príjemca nemá primerané zručnosti a spôsobilosti potrebné na výkon zamestnania, na základe ktorých by sa naň vzťahovalo predmetné vymedzenie pojmu, je oprávnený získať pomoc, pokiaľ sa zaviaže nadobudnúť tieto zručnosti a spôsobilosti potrebné na výkon zamestnania do 36 mesiacov odo dňa prijatia rozhodnutia o poskytnutí pomoci. Tento záväzok musí byť uvedený v podnikateľskom pláne.
6. Pomoc sa poskytuje alebo vypláca v aspoň dvoch tranžiach alebo splátkach počas obdobia najviac päť rokov.
Posledná tranža alebo splátka pomoci je v prípade mladých poľnohospodárov podmienená správnou realizáciou podnikateľského plánu uvedeného v odseku 4 písm. a).
7. Výška pomoci na mladého poľnohospodára je založená na sociálno-ekonomickej situácie daného členského štátu a je obmedzená na 70 000 EUR.
Výška pomoci na malý poľnohospodársky podnik je obmedzená na 15 000 EUR.
Článok 19
Pomoc na začatie činnosti pre skupiny a organizácie výrobcov v poľnohospodárskom odvetví
1. Pomoc na začatie činnosti pre skupiny a organizácie výrobcov je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 9 tohto článku a v kapitole I.
2. Oprávnenými príjemcami pomoci sú iba skupiny alebo organizácie výrobcov úradne uznané príslušným orgánom členského štátu na základe predloženia podnikateľského plánu.
3. Pomoc sa poskytne pod podmienkou, že príslušný členský štát overí, či sa ciele uvedené v podnikateľskom pláne uvedenom v odseku 2 podarilo splniť do piatich rokov odo dňa úradného uznania skupiny alebo organizácie výrobcov.
4. Dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy prijaté v rámci skupiny alebo organizácie výrobcov musia byť v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže tak, ako sa uplatňujú na základe článkov 206 až 210 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013.
5. Pomoc sa neposkytuje:
a)
výrobným organizáciám, subjektom alebo organizáciám, akými sú spoločnosti a družstvá, ktorých cieľom je riadenie jedného alebo niekoľkých poľnohospodárskych podnikov, a ktoré sú preto fakticky samostatnými výrobcami;
b)
poľnohospodárskym združeniam, ktoré v členských poľnohospodárskych podnikoch plnia úlohy, medzi ktoré patria napríklad služby vzájomnej podpory, služby zastupovania zamestnancov a služby riadenia, a to bez toho, aby sa zúčastňovali na spoločnej úprave ponuky podľa trhu;
c)
skupinám, organizáciám alebo združeniam výrobcov, ktorých ciele sú nezlučiteľné s článkom 152 ods. 1 písm. c) a ods. 3 a s článkom 156 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013.
6. Pomoc zahŕňa tieto oprávnené náklady: náklady na nájomné za vhodné priestory, nadobudnutie kancelárskeho vybavenia vrátane počítačového hardvéru a softvéru, náklady na administratívnych pracovníkov, režijné náklady, poplatky za právne služby a administratívne poplatky.
Pri kúpe priestorov sa oprávnené náklady na priestory musia obmedziť na náklady na nájomné podľa trhových sadzieb.
7. Pomoc sa vypláca ako paušálna pomoc v ročných splátkach počas prvých piatich rokov odo dňa, keď bola skupina alebo organizácia výrobcov úradne uznaná príslušným orgánom na základe jej podnikateľského plánu uvedeného v odseku 2.
Členské štáty uhradia poslednú splátku, až keď overia, že sa podnikateľský plán správne realizoval.
Pomoc je degresívna.
8. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
9. Výška pomoci je obmedzená na 500 000 EUR.
Článok 20
Pomoc na zapojenie výrobcov poľnohospodárskych výrobkov do systémov kvality
1. Nasledujúce kategórie pomoci pre výrobcov poľnohospodárskych výrobkov sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3:
a)
pomoc na nové zapojenie sa do systémov kvality, ak došlo k splneniu podmienok stanovených v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v kapitole I;
b)
pomoc na náklady na povinné kontrolné opatrenia v súvislosti so systémami kvality, vykonané podľa právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov príslušným orgánom alebo v mene príslušného orgánu, ak spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2, 4, 6, 7 a 8 tohto článku a v kapitole I;
c)
pomoc na náklady na činnosti prieskumu trhu, koncepciu a návrh výrobku a na prípravu žiadostí o uznanie systémov kvality, ak spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2, 6, 7 a 8 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc uvedená v odseku 1 sa poskytuje v súvislosti s týmito systémami kvality:
a)
systémy kvality zriadené na základe týchto nariadení a ustanovení:
i)
časť II hlava II kapitola I oddiel 2 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o víno;
ii)
nariadenie (EÚ) č. 1151/2012;
iii)
nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 (35);
iv)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (36)
v)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 251/2014 (37)
b)
systémy kvality poľnohospodárskych výrobkov (vrátane systémov certifikácie poľnohospodárskych podnikov), ktoré členské štáty uznali za systémy kvality spĺňajúce tieto kritériá:
i)
špecifickosť konečného výrobku v rámci týchto systémov kvality musí byť odvodená od jasných povinností v záujme zaručenia:
-
špecifických charakteristických vlastností výrobku alebo
-
špecifických poľnohospodárskych alebo výrobných postupov; alebo
-
kvality konečného výrobku, ktorá značne presahuje normy komerčných komodít, pokiaľ ide o zdravie verejnosti, zvierat alebo rastlín, dobré životné podmienky zvierat alebo ochranu životného prostredia;
ii)
systém kvality musí byť otvorený pre všetkých výrobcov;
iii)
systém kvality musí zahŕňať záväzné špecifikácie konečného výrobku a dodržiavanie týchto špecifikácií musia overovať verejné orgány alebo nezávislý kontrolný orgán;
iv)
systém kvality musí byť transparentný a zaručovať úplnú vysledovateľnosť poľnohospodárskych výrobkov;
c)
dobrovoľné systémy certifikácie poľnohospodárskych výrobkov, ktoré členské štáty uznali za systémy spĺňajúce požiadavky stanovené v oznámení Komisie - Usmernenia EÚ s osvedčenými postupmi v oblasti dobrovoľných systémov certifikácie poľnohospodárskych výrobkov a potravín (38).
3. Pomoc uvedená v odseku 1 písm. a) sa poskytuje výrobcom poľnohospodárskych výrobkov vo forme ročného stimulu, ktorého úroveň sa určí podľa úrovne fixných nákladov vyplývajúcich zo zapojenia do systémov kvality.
4. Pomoc uvedená v odseku 1 písm. a) a b) sa neposkytne na náklady na kontroly, ktoré vykonal sám príjemca, alebo ak sa v právnych predpisoch Únie stanovuje, že náklady na kontroly znášajú výrobcovia poľnohospodárskych výrobkov a ich skupiny, bez uvedenia skutočnej úrovne poplatkov.
5. Pomoc uvedená v odseku 1 písm. a) sa poskytuje na obdobie trvajúce najviac päť rokov a je obmedzená na 3000 EUR na príjemcu na rok.
6. Pomoc je dostupná všetkým oprávneným podnikom v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok.
7. Pomoc uvedená v odseku 1 písm. b) a c) nezahŕňa priame platby príjemcom.
Pomoc uvedená v odseku 1 písm. b) a c) sa vypláca subjektu zodpovednému za kontrolné opatrenia, poskytovateľovi prieskumu alebo poskytovateľovi poradenských služieb.
8. Pomoc uvedená v odseku 1 písm. b) a písm. c) je obmedzená na 100 % skutočne vynaložených nákladov.
Článok 21
Pomoc na prenos znalostí a informačné akcie
1. Pomoc na prenos znalostí a informačné akcie je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 8 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa vzťahuje na opatrenia týkajúce sa odbornej prípravy a získavania zručností, medzi ktoré patria vzdelávacie kurzy, semináre či príprava pod dohľadom školiteľa, demonštračné činnosti a informačné akcie.
Pomoc sa môže vzťahovať aj na krátkodobú výmenu v rámci riadenia poľnohospodárskych podnikov a návštevy poľnohospodárskych podnikov.
Pomoc na demonštračné činnosti sa môže vzťahovať na príslušné investičné náklady.
3. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
náklady na organizovanie opatrení odbornej prípravy a získavania zručností, medzi ktoré patria vzdelávacie kurzy, semináre či príprava pod dohľadom školiteľa, demonštračné činnosti a informačné akcie.;
b)
náklady na dopravu, ubytovanie a denné výdavky účastníkov;
c)
náklady na zabezpečenie služieb zastupovania účastníkov počas ich neprítomnosti v poľnohospodárskom podniku;
d)
V prípade demonštračných projektov v súvislosti s investíciami:
i)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
ii)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
iii)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen i) a ii), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa bodov i) a ii);
iv)
získanie alebo vývoj počítačového softvéru a získanie patentov, licencií, autorských práv a obchodných značiek.
4. Náklady uvedené v odseku 3 písm. d) sú oprávnené len v prípade využitia na účely demonštračného projektu a na obdobie trvania demonštračného projektu.
Za oprávnené náklady sa považujú iba odpisy zodpovedajúce dĺžke demonštračného projektu vypočítané na základe všeobecne uznávaných účtovných zásad.
5. Pomoc uvedená v odseku 3 písm. a) a c) nezahŕňa priame platby príjemcom.
Pomoc uvedená v odseku 3 písm. a) a c) sa vyplatí poskytovateľovi prenosu znalostí a informačných akcií.
6. Subjekty poskytujúce prenos znalostí a informačné akcie musia mať primerané kapacity v podobe kvalifikovanosti a pravidelnej odbornej prípravy zamestnancov na vykonávanie týchto úloh.
Poskytovanie činností uvedených v odseku 2 môžu uskutočňovať skupiny alebo organizácie výrobcov bez ohľadu na ich veľkosť.
7. Pomoc je dostupná všetkým oprávneným podnikom v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok.
Ak činnosti uvedené v odseku 2 poskytujú skupiny a organizácie výrobcov, členstvo v takýchto skupinách alebo organizáciách nesmie predstavovať podmienku pre prístup k týmto činnostiam.
Každý príspevok nečlenov na administratívne náklady príslušnej skupiny alebo organizácie výrobcov je obmedzený na náklady na vykonávanie činností uvedených v odseku 2.
8. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
V prípade demonštračných projektov uvedených v odseku 3 písm. d) je maximálna výška pomoci obmedzená na 100 000 EUR počas 3 rozpočtových rokov.
Článok 22
Pomoc na poradenské služby
1. Pomoc na poradenské služby je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2až 8 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc má umožniť podnikom pôsobiacim v odvetví poľnohospodárstva a mladým poľnohospodárom využívať poradenské služby na zlepšenie hospodárskej výkonnosti a environmentálneho správania, ako aj šetrnosti voči klíme a životaschopnosti ich poľnohospodárskeho podniku alebo investície.
3. Poradenstvo musí sa musí týkať najmenej jednej priority Únie pre rozvoj vidieka v súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a musí sa vzťahovať minimálne na jeden z týchto prvkov:
a)
povinnosti vyplývajúce zo zákonných požiadaviek na riadenie alebo z noriem týkajúcich sa dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok stanovených v kapitole I hlavy VI nariadenia (EÚ) č. 1306/2013;
b)
v prípade potreby poľnohospodárske postupy šetrné voči klíme a životnému prostrediu stanovené v kapitole 3 hlavy III nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 a zachovanie poľnohospodárskej plochy uvedené v článku 4 ods. 1 pís. c) daného nariadenia;
c)
opatrenia zamerané na modernizáciu, posilňovanie konkurencieschopnosti, odvetvovú integráciu, trhovú orientáciu, ako aj na podporu podnikania;
d)
požiadavky stanovené členskými štátmi na vykonávanie článku 11 od. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES;
e)
požiadavky stanovené členskými štátmi na vykonávanie článku 55 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (39), a najmä na dodržiavanie všeobecných zásad integrovanej ochrany proti škodcom, uvedených v článku 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES (40);
f)
v prípade potreby normy bezpečnosti pri práci alebo bezpečnostné normy týkajúce sa daného poľnohospodárskeho podniku;
g)
osobitné poradenstvo pre poľnohospodárov po prvýkrát zakladajúcich poľnohospodársky podnik, a to vrátane poradenstva týkajúceho sa hospodárskej a environmentálnej udržateľnosti.
4. Poradenstvo sa môže vzťahovať aj na iné oblasti, ako sú oblasti uvedené v odseku 3 tohto článku, a to najmä na otázky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a prispôsobenia sa tejto zmene, otázky biodiverzity a ochrany vôd v zmysle prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1307/2013, alebo otázky súvisiace s hospodárskou výkonnosťou a environmentálnym správaním poľnohospodárskeho podniku vrátane aspektov konkurencieschopnosti. Môže sem patriť aj poradenstvo v oblasti vytvárania krátkych dodávateľských reťazcov, ekologického poľnohospodárstva a zdravotných aspektov chovu hospodárskych zvierat.
5. Pomoc nezahŕňa priame platby poľnohospodárom. Pomoc sa vypláca poskytovateľovi poradenských služieb.
6. Subjekty vybrané na poskytovanie poradenských služieb musia mať primerané zdroje v podobe pravidelne školených kvalifikovaných zamestnancov a poradenskú prax a spoľahlivosť v oblastiach, v ktorých poskytujú poradenstvo.
Poradenské služby môžu poskytovať skupiny výrobcov alebo iné organizácie bez ohľadu na ich veľkosť.
Pri poskytovaní poradenstva musí poskytovateľ poradenských služieb dodržiavať povinnosti týkajúce sa neposkytovania informácií a údajov, ako sa uvádza v článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
7. Pomoc je dostupná všetkým oprávneným podnikom v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok.
Ak poradenské služby poskytujú skupiny a organizácie výrobcov, členstvo v takýchto skupinách alebo organizáciách nesmie predstavovať podmienku pre prístup k danej službe.
Každý príspevok nečlenov na administratívne náklady príslušnej skupiny alebo organizácie je obmedzený na náklady na poskytovanie poradenských služieb.
8. Výška pomoci je obmedzená na 1 500 EUR na poradenstvo.
Článok 23
Pomoc na zabezpečenie služieb zastupovania pre poľnohospodárske podniky
1. Pomoc na zabezpečenie služieb zastupovania pre poľnohospodárske podniky je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 5 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc je určená na pokrytie skutočných nákladov vzniknutých v súvislosti so službami zastupovania poľnohospodára, fyzickej osoby, ktorá je členom poľnohospodárskej domácnosti alebo poľnohospodárskeho pracovníka počas jeho neprítomnosti v práci z dôvodu choroby vrátane ochorenia jeho dieťaťa, dovolenky, materskej a rodičovskej dovolenky alebo v prípade úmrtia.
3. Celkové trvanie služby zastupovania je obmedzené na 3 mesiace za rok na príjemcu s výnimkou zastupovania v prípade materskej a rodičovskej dovolenky, v prípade ktorej je toto zastupovanie obmedzené na 6 mesiacov na každý prípad.
4. Pomoc nezahŕňa priame platby poľnohospodárom.
Pomoc sa vypláca poskytovateľovi služby zastupovania pre poľnohospodársky podnik.
Služby zastupovania pre poľnohospodársky podnik môžu poskytovať skupiny a organizácie výrobcov bez ohľadu na ich veľkosť. V takomto prípade nesmie členstvo v takýchto skupinách alebo organizáciách predstavovať podmienku pre prístup k danej službe.
5. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % skutočne vynaložených nákladov.
Článok 24
Pomoc na propagačné opatrenia v prospech poľnohospodárskych výrobkov
1. Pomoc na propagačné opatrenia v prospech poľnohospodárskych výrobkov je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 8 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa vzťahuje na náklady na:
a)
organizáciu súťaží, obchodných veľtrhov a výstav a účasť na týchto podujatiach;
b)
publikácie zamerané na zvyšovanie informovanosti širokej verejnosti o poľnohospodárskych výrobkoch.
3. V publikáciách uvedených v odseku 2 písm. b) sa nesmie uvádzať žiadny konkrétny podnik, názov značky ani pôvod.
Toto obmedzenie sa však netýka údajov o pôvode poľnohospodárskych výrobkov, ktoré sú zahrnuté v:
a)
systémoch kvality uvedených v článku 20 ods. 2 písm. a), pokiaľ tento údaj presne zodpovedá údaju chránenému Úniou;
b)
systémoch kvality uvedených v článku 20 ods. 2 písm. b) a c), pokiaľ je tento údaj v texte druhoradý.
4. Pomoc zahŕňa tieto oprávnené náklady na organizovanie súťaží, obchodných veľtrhov a výstav a účasť na týchto podujatiach uvedených v odseku 2 písm. a):
a)
účastnícke poplatky;
b)
cestovné náklady a náklady na prepravu zvierat;
c)
náklady na publikácie a webové lokality oznamujúce podujatie;
d)
prenájom výstavných priestorov a stánkov a náklady na ich montáž a demontáž;
e)
symbolické ceny do hodnoty 1 000 EUR na cenu a víťaza súťaže.
5. Pomoc zahŕňa tieto oprávnené náklady na publikácie slúžiace na zvyšovanie povedomia širšej verejnosti o poľnohospodárskych výrobkoch, ktoré sa uvádzajú v odseku 2 písm. b):
a)
náklady na publikácie v tlačenej i elektronickej podobe, webové lokality a informačný priestor v elektronických médiách, rozhlase alebo televízii, ktoré sú zamerané na prezentovanie vecných informácií o príjemcoch z daného regiónu alebo o výrobcoch daného poľnohospodárskeho výrobku, za predpokladu, že tieto informácie sú neutrálne a že všetci dotknutí príjemcovia majú rovnaké príležitosti na zastúpenie v publikácii;
b)
náklady na šírenie vedeckých poznatkov a vecných informácií:
i)
o systémoch kvality uvedených v článku 20 ods. 2, ktoré sú otvorené pre poľnohospodárske výrobky z iných členských štátov a tretích krajín;
ii)
o generických poľnohospodárskych výrobkoch, ich výživových prednostiach a o ich odporúčanom používaní.
6. Podpora sa poskytuje:
a)
formou vecného plnenia; alebo
b)
na základe náhrady skutočných nákladov vzniknutých príjemcovi.
V prípade, že sa pomoc poskytuje formou vecného plnenia, pomoc nepredstavuje priame platby príjemcom, ale vypláca sa poskytovateľovi propagačných opatrení.
Propagačné opatrenia môžu realizovať skupiny výrobcov alebo iné organizácie bez ohľadu na ich veľkosť.
Pomoc na symbolické ceny uvedené v odseku 4 písm. e) sa vypláca poskytovateľovi propagačných opatrení, iba ak cena bola skutočne udelená, a to na základe preukázania udelenia ceny.
7. Pomoc na propagačné opatrenia musí byť dostupná všetkým oprávneným podnikom v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených podmienok.
Ak propagačné opatrenia poskytujú skupiny a organizácie výrobcov, členstvo v takýchto skupinách alebo organizáciách nesmie predstavovať podmienku na účasť na týchto opatreniach, pričom akýkoľvek príspevok vo forme administratívnych poplatkov v súvislosti so skupinou alebo organizáciou je obmedzený na náklady na poskytnutie propagačných opatrení.
8. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
Článok 25
Pomoc na náhradu škôd spôsobených nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe
1. Pomoc MSP pôsobiacim v poľnohospodárskej prvovýrobe na náhradu škôd spôsobených nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 10 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc poskytovaná podľa tohto článku podlieha týmito podmienkam:
a)
príslušný orgán členského štátu formálne uznal danú udalosť vzhľadom na jej charakter za nepriaznivú poveternostnú udalosť, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe; a
b)
medzi nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe a škodou, ktorú utrpel podnik, je priama príčinná súvislosť.
3. Pomoc sa vypláca priamo dotknutému podniku alebo skupine či organizácii výrobcov, ktorej je daný podnik členom.
Ak sa pomoc vypláca skupine alebo organizácii výrobcov, jej suma nesmie presiahnuť sumu pomoci, na ktorú je daný podnik oprávnený.
4. Schémy pomoci sa zriadia do troch rokov odo dňa výskytu príslušnej nepriaznivej poveternostnej udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe.
Pomoc sa vypláca do štyroch rokov od daného dňa.
5. Oprávnené náklady sú náklady na škody, ktoré vznikli priamo v dôsledku nepriaznivej poveternostnej udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, a to na základe posúdenia verejného orgánu nezávislého od orgánu poskytujúceho pomoc, nezávislého znalca uznaného orgánom poskytujúcim pomoc alebo poisťovňou.
Tieto škody môžu zahŕňať:
a)
strata príjmu v dôsledku úplného alebo čiastočného zničenia poľnohospodárskej výroby a výrobných prostriedkoch, ako sa uvádza v odseku 6;
b)
materiálna škoda uvedená v odseku 7.
6. Strata príjmu sa vypočíta tak, že sa odpočíta:
a)
výsledok vynásobenia množstva poľnohospodárskych výrobkov vyrobených v roku, keď sa vyskytla nepriaznivá poveternostná udalosť, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, alebo každý nasledujúci rok ovplyvnený úplným alebo čiastočným zničením výrobných prostriedkov, priemernou predajnou cenou dosiahnutou počas daného roka;
od
b)
výsledku vynásobenia priemerného ročného množstva poľnohospodárskych výrobkov vyrobených počas obdobia troch rokov predchádzajúcich danej nepriaznivej poveternostnej udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, alebo trojročného priemeru vychádzajúceho z obdobia piatich rokov predchádzajúcich danej nepriaznivej poveternostnej udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, s vyňatím najvyššieho a najnižšieho údaja, priemernou dosiahnutou predajnou cenou.
Predmetné zníženie možno vypočítať buď na úrovni ročnej produkcie poľnohospodárskeho podniku alebo na úrovni rastlinnej, respektíve živočíšnej výroby.
Táto suma sa môže zvýšiť o ďalšie náklady, ktoré vznikli príjemcovi v dôsledku nepriaznivej poveternostnej udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe.
Táto suma sa zníži o akékoľvek náklady, ktoré nevznikli z dôvodu nepriaznivej poveternostnej udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe.
Na výpočet poľnohospodárskej výroby príjemcu možno použiť indexy za predpokladu, že použitá metóda výpočtu umožňuje určiť skutočnú stratu, ktorú v danom roku utrpel príjemca.
7. Výpočet materiálnych škôd na majetku, ako sú škody na poľnohospodárskych budovách, zariadeniach a strojoch, skladoch a výrobných prostriedkoch, ku ktorým došlo v dôsledku nepriaznivej poveternostnej udalosti prirovnateľnej k prírodnej katastrofe, vychádza z nákladov na opravy alebo z ekonomickej hodnoty poškodeného majetku pred výskytom nepriaznivej poveternostnou udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe.
Materiálna škoda nesmie presiahnuť náklady na opravu alebo zníženie reálnej trhovej hodnoty spôsobené katastrofou, t. j. rozdiel medzi hodnotou majetku bezprostredne pred nepriaznivou poveternostnou udalosťou, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe a bezprostredne po nej.
Ak sa pri výpočte zníženia príjmu príjemcu uvedeného v odseku 6 vychádza z úrovne rastlinnej alebo živočíšnej výroby, do úvahy sa berie len materiálna škoda týkajúca sa daných plodín alebo chovu.
8. Výpočet škody, ku ktorej došlo v dôsledku nepriaznivej poveternostnej udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, sa vykonáva na úrovni jednotlivých príjemcov.
9. Pomoc poskytnutá na základe tohto článku sa zníži o 50 %, ak sa neposkytuje príjemcom, ktorí uzavreli poistenie, ktoré sa vzťahuje aspoň na 50 % ich priemernej ročnej výroby alebo príjmu súvisiaceho s výrobou a týka sa štatisticky najvýznamnejších klimatických rizík v dotknutom členskom štáte alebo regióne, pre ktoré sa poskytuje poistné krytie.
10. Pomoc a všetky ďalšie platby prijaté na náhradu strát vrátane platieb na základe iných vnútroštátnych opatrení, opatrení Únie alebo poistných zmlúv za škodu, na ktorú sa prijíma pomoc, sú obmedzené na 80 % oprávnených nákladov.
Intenzita pomoci sa môže zvýšiť na 90 % v oblastiach s prírodnými obmedzeniami.
Článok 26
Pomoc na náklady na prevenciu, kontrolu a eradikáciu chorôb zvierat a škodcov rastlín a pomoc na nápravu škôd spôsobených chorobami zvierat alebo škodcami rastlín
1. Pomoc MSP pôsobiacim v poľnohospodárskej prvovýrobe na prevenciu, kontrolu a eradikáciu chorôb zvierat a škodcov rastlín a pomoc na náhradu strát takýchto podnikov spôsobených chorobami zvierat a škodcami rastlín je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 13 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa vypláca len:
a)
v súvislosti s chorobami zvierat alebo škodcami rastlín, pre ktoré existujú predpisy Únie alebo vnútroštátne právne štátov, či už vo forme zákona, iného právneho predpisu alebo správneho opatrenia; a
b)
ako súčasť:
i)
verejného programu na úrovni Únie, na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni zameraného na prevenciu, kontrolu alebo eradikáciu príslušných chorôb zvierat alebo škodcov rastlín; alebo
ii)
núdzových opatrení zavedených príslušným orgánom; alebo
iii)
opatrení zameraných na eradikáciu alebo obmedzenie výskytu škodcov rastlín vykonaných v súlade so smernicou Rady 2000/29/ES.
Program a opatrenia uvedené v písmene b) musia obsahovať opis príslušných opatrení na prevenciu, kontrolu alebo eradikáciu.
3. Pomoc sa nevzťahuje na opatrenia, v súvislosti s ktorými sa v právnych predpisoch Únie stanovuje, že náklady na takéto opatrenia má znášať príjemca, pokiaľ náklady na také opatrenia pomoci nie sú úplne vykompenzované povinnými poplatkami príjemcov.
4. Pokiaľ ide o choroby zvierat, pomoc sa poskytuje iba v súvislosti s chorobami zvierat uvedenými v zozname chorôb zvierat vytvorenom Svetovou organizáciou pre zdravie zvierat alebo v zozname chorôb zvierat a zoonóz uvedenom v prílohách I a II k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 652/2014 (41).
5. Pomoc sa vypláca priamo dotknutému podniku alebo skupine či organizácii výrobcov, ktorej je daný podnik členom.
Ak sa pomoc vypláca skupine alebo organizácii výrobcov, jej suma nesmie presiahnuť sumu pomoci, na ktorú je daný podnik oprávnený.
6. Schémy pomoci sa zavádzajú do troch rokov odo dňa vzniku nákladov alebo strát spôsobených chorobou zvierat alebo škodcami rastlín.
Pomoc sa vypláca do štyroch rokov od daného dátumu.
7. V prípade preventívnych opatrení sa pomoc týka oprávnených nákladov na:
a)
zdravotné kontroly;
b)
analýzy vrátane diagnostiky in-vitro;
c)
testy a iné skríningové opatrenia vrátane testov TSE a BSE;
d)
nákup, skladovanie, podávanie a distribúciu očkovacích látok, liekov, látok na liečbu zvierat a prípravkov na ochranu rastlín;
e)
preventívne zabíjanie alebo utrácanie zvierat alebo likvidáciu živočíšnych výrobkov a rastlín a čistenie a dezinfekciu poľnohospodárskeho podniku a zariadení.
8. V prípade kontrolných a eradikačných opatrení sa pomoc týka oprávnených nákladov na:
a)
testy a iné skríningové opatrenia týkajúce sa chorôb zvierat vrátane testov TSE a BSE;
b)
nákup, skladovanie, podávanie a distribúcia očkovacích látok, liekov, látok na liečbu zvierat a prípravkov na ochranu rastlín;
c)
zabíjanie alebo utrácanie a likvidáciu zvierat a likvidáciu s nimi súvisiacich výrobkov alebo likvidáciu rastlín vrátane likvidácie uhynutých zvierat alebo zničených rastlín v dôsledku očkovania alebo iných opatrení nariadených príslušnými orgánmi a čistenie a dezinfekciu poľnohospodárskeho podniku a zariadení.
9. V prípade pomoci na nápravu škôd spôsobených chorobami zvierat alebo škodcami rastlín sa náhrada vypočíta iba vo vzťahu k:
a)
trhovej hodnote zabitých, resp. utratených alebo uhynutých zvierat alebo s nimi súvisiacich výrobkov, alebo zničených rastlín:
i)
v dôsledku chorôb zvierat alebo výskytu škodcov rastlín;
ii)
ako súčasť verejného programu alebo opatrenia uvedeného v odseku 2 písm. b).
Predmetná trhová hodnota sa stanoví na základe hodnoty zvierat, výrobkov a rastlín bezprostredne pred vznikom alebo potvrdením akéhokoľvek podozrenia na chorobu zvierat alebo výskyt škodcov rastlín.
b)
strate príjmu v dôsledku karanténnych povinností, ťažkostí pri karanténnych povinností a ťažkostí pri opätovnom zazverení alebo opätovnej výsadbe a povinného striedania plodín v rámci verejného programu alebo opatrenia podľa odseku 2 písm. b).
Táto suma sa zníži o akékoľvek náklady, ktoré nevznikli priamo v dôsledku choroby zvierat alebo výskytu škodcov rastlín a ktoré by inak príjemcovi vznikli.
10. Pomoc na nápravu škôd spôsobených chorobami zvierat alebo škodcami rastlín sú obmedzené na náklady a škody spôsobené chorobami zvierat a škodcami rastlín, v súvislosti s ktorými príslušný orgán:
a)
v prípade choroby zvierat formálne uznal výskyt jej ohniska; alebo
b)
v prípade škodcov rastlín formálne uznal ich výskyt.
11. Pomoc v súvislosti s oprávnenými nákladmi uvedenými v odsekoch 7 a 8 sa poskytuje formou vecného plnenia a vypláca sa poskytovateľovi preventívnych a eradikačných opatrení.
Odchylne od prvého pododseku tohto odseku sa môže pomoc v súvislosti s oprávnenými nákladmi uvedenými v nasledujúcich odsekoch poskytnúť priamo príjemcovi na základe refundácie nákladov, ktoré príjemcovi skutočne vznikli:
a)
ods. 7 písm. d) a ods. 8 písm. b) v prípade chorôb zvierat alebo škodcov rastlín; a
b)
ods. 7 písm. e) a ods. 8 písm. c) v prípade škodcov rastlín a na účely čistenia a dezinfekcie poľnohospodárskeho podniku a zariadení.
12. Individuálna pomoc sa neposkytuje, ak sa preukáže, že daná choroba zvierat alebo zamorenie škodcami rastlín bolo spôsobené úmyselne alebo z nedbanlivosti príjemcu.
13. Pomoc a všetky ďalšie platby prijaté príjemcom vrátane platieb v rámci iných opatrení na úrovni členských štátov alebo Únie alebo poistných zmlúv, ktoré sa týkajú tých istých oprávnených nákladov, ako sa uvádzajú v odsekoch 7, 8 a 9, sú obmedzené na 100 % oprávnených nákladov.
Článok 27
Pomoc odvetviu chovu hospodárskych zvierat a pomoc na mŕtve zvieratá
1. Táto pomoc odvetviu chovu hospodárskych zvierat je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 a 3 tohto článku a v kapitole I:
a)
pomoc vo výške až do 100 % administratívnych nákladov na založenie a vedenie plemennej knihy;
b)
pomoc vo výške až do 70 % nákladov na testy uskutočnené tretími stranami alebo v ich mene s cieľom určiť genetickú kvalitu alebo úžitkovosť hospodárskych zvierat s výnimkou kontrol, ktoré vykonáva vlastník daného chovu a bežných kontrol kvality mlieka;
c)
pomoc vo výške až do 100 % nákladov na odstránenie mŕtvych hospodárskych zvierat a 75 % nákladov na likvidáciu týchto mŕtvych hospodárskych zvierat, prípadne pomoc až na úrovni rovnocennej intenzity pomoci na náklady na poistné hradené poľnohospodármi za poistenie, ktoré sa vzťahuje na náklady na odstránenie a likvidáciu mŕtvych hospodárskych zvierat;
d)
pomoc vo výške až do 100 % nákladov na odstránenie a likvidáciu mŕtvych hospodárskych zvierat, keď sa pomoc financuje prostredníctvom poplatkov alebo povinných príspevkov určených na financovanie likvidácie takých mŕtvych hospodárskych zvierat, a to za predpokladu, že také poplatky alebo príspevky sú obmedzené a priamo sa vzťahujú na sektor mäsa;
e)
pomoc vo výške 100 % nákladov na odstránenie a likvidáciu mŕtvych hospodárskych zvierat, ak existuje povinnosť vykonať testy TSE na predmetných mŕtvych hospodárskych zvieratách alebo v prípade výskytu ohniska choroby zvierat v zmysle článku 26 ods. 4
2. Pomoc uvedená v odseku 1 písm. c), d) a e) je podmienená existenciou konzistentného monitorovacieho programu, ktorým sa zabezpečuje bezpečná likvidácia všetkých mŕtvych hospodárskych zvierat v členskom štáte.
Pomoc na náklady za poistné hradené poľnohospodármi za poistenie, ktoré sa vzťahuje na náklady na odstránenie a likvidáciu mŕtvych hospodárskych zvierat, uvedené v odseku 1 písm. c) tohto článku, je v súlade s podmienkami stanovenými v článku 28 ods. 2
3. Pomoc sa poskytuje formou vecného plnenia a nezahŕňa priame platby príjemcom.
V záujme uľahčenia správy pomoci uvedenej v odseku 1 písm. c), d) a e) sa pomoc môže vyplatiť hospodárskym prevádzkovateľom alebo subjektom, ktorí:
a)
pôsobia v nadväznosti na podniky pôsobiace v sektore chovu hospodárskych zvierat; a
b)
poskytujú služby spojené s odstránením a likvidáciou mŕtvych hospodárskych zvierat.
Článok 28
Pomoc na platby poistného
1. Pomoc poskytovaná MSP pôsobiacim v poľnohospodárskej prvovýrobe na platby poistného je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc nesmie:
a)
brániť fungovaniu vnútorného trhu s poisťovacími službami;
b)
byť obmedzená na poistenie poskytované jednou poisťovňou alebo skupinou poisťovní;
c)
byť podmienená tým, že poistná zmluva sa má dojednať so spoločnosťou, ktorá má sídlo v dotknutom členskom štáte.
3. Poistenie má kryť straty spôsobené ktoroukoľvek z týchto udalostí:
a)
prírodné katastrofy;
b)
nepriaznivá poveternostná udalosť, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, a iné nepriaznivé poveternostné udalosti;
c)
výskyt chorôb zvierat alebo škodcov rastlín;
d)
vplyv chránených zvierat.
4. Poistením sa:
a)
kompenzujú len náklady na náhradu strát uvedených v odseku 3;
b)
nevyžaduje ani sa nešpecifikuje druh ani množstvo budúcej poľnohospodárskej produkcie.
5. Členské štáty môžu obmedziť výšku poistného, ktoré je oprávnené na pomoc na základe uplatnenia príslušných stropov.
6. Intenzita pomoci je obmedzená na 65 % nákladov na poistné.
ODDIEL 2
Pomoc na investície v prospech zachovania kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúceho sa v poľnohospodárskych podnikoch
Článok 29
Pomoc na investície v prospech zachovania kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúceho sa v poľnohospodárskych podnikoch
1. Pomoc na investície v prospech zachovania kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúceho sa v poľnohospodárskych podnikoch je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v kapitole I.
2. Investícia musí byť v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi dotknutého členského štátu.
3. Pomoc sa poskytuje na kultúrne a prírodné dedičstvo vo forme prírodnej krajiny a budov, ktoré príslušné verejné orgány dotknutého členského štátu formálne uznali za kultúrne alebo prírodné dedičstvo.
4. Pomoc zahŕňa tieto oprávnené náklady určené na zachovanie kultúrneho a prírodného dedičstva:
a)
investičné náklady na hmotný majetok;
b)
investičné práce.
5. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
6. Pomoc na investičné práce je obmedzená na sumu 10 000 EUR ročne.
ODDIEL 3
Pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami v odvetví poľnohospodárstva
Článok 30
Pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami v odvetví poľnohospodárstva
1. Schémy pomoci na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami sú zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 2 písm. b) zmluvy a sú oslobodené od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňajú podmienky stanovené v odsekoch 2 až 8 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc poskytovaná podľa tohto článku podlieha týmito podmienkam:
a)
príslušný orgán členského štátu formálne uznal, že udalosť má charakter prírodnej katastrofy; a
b)
existuje priama príčinná súvislosť medzi prírodnou katastrofou a škodou, ktorú daný podnik utrpel.
3. Pomoc sa vypláca priamo dotknutému podniku alebo skupine či organizácii výrobcov, ktorej je daný podnik členom.
Ak sa pomoc vypláca skupine alebo organizácii výrobcov, jej suma nesmie presiahnuť sumu pomoci, na ktorú je daný podnik oprávnený.
4. Schémy pomoci súvisiace s konkrétnou prírodnou katastrofou sa zavedú do troch rokov odo dňa, kedy došlo k prírodnej katastrofe.
Pomoc sa vypláca do štyroch rokov od daného dňa.
5. Oprávnené náklady sú náklady na škodu, ktorá vznikla priamo v dôsledku prírodnej katastrofy, a to na základe posúdenia vykonaného buď verejným orgánom, alebo nezávislým znalcom uznaným orgánom poskytujúcim pomoc, alebo poisťovňou.
Táto škoda môže zahŕňať:
a)
materiálne škody na majetku, napr. na budovách, zariadeniach, strojoch, skladoch a výrobných prostriedkoch;
b)
stratu príjmov v dôsledku úplného alebo čiastočného zničenia poľnohospodárskej výroby a prostriedkov poľnohospodárskej výroby.
Škoda sa vypočíta na úrovni jednotlivých príjemcov.
6. Výpočet materiálnej škody vychádza z nákladov na opravy alebo z ekonomickej hodnoty poškodeného majetku pred katastrofou. Materiálna škoda nesmie presiahnuť náklady na opravu alebo zníženie reálnej trhovej hodnoty spôsobené katastrofou, t. j. rozdiel medzi hodnotou majetku bezprostredne pred katastrofou a bezprostredne po nej.
7. Strata príjmu sa vypočíta tak, že sa odpočíta:
a)
výsledok vynásobenia množstva poľnohospodárskych výrobkov vyrobených v roku, keď sa vyskytla prírodná katastrofa, alebo každý nasledujúci rok ovplyvnený úplným alebo čiastočným zničením výrobných prostriedkov, priemernou predajnou cenou dosiahnutou počas daného roka;
od
b)
výsledku vynásobenia priemerného ročného množstva poľnohospodárskych výrobkov vyrobených za trojročné obdobie, ktoré predchádzalo prírodnej katastrofe alebo trojročného priemeru vychádzajúceho z päťročného obdobia, ktoré predchádzalo danej prírodnej katastrofe, a to s vylúčením najvyššej a najnižšej hodnoty, priemernou dosiahnutou predajnou cenou.
Táto suma sa môže zvýšiť o ďalšie náklady, ktoré vznikli príjemcovi v dôsledku nepriaznivej poveternostnej udalosti, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe.
Táto suma sa zníži o akékoľvek náklady, ktoré nevznikli v dôsledku prírodnej katastrofy.
Na výpočet ročnej poľnohospodárskej výroby príjemcu možno použiť indexy za predpokladu, že použitá metóda výpočtu umožňuje určiť skutočnú stratu, ktorú v danom roku utrpel príjemca.
8. Pomoc a všetky ďalšie platby prijaté na náhradu škody vrátane platieb v rámci poistných zmlúv sú obmedzené na 100 % oprávnených nákladov.
ODDIEL 4
Pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva
Článok 31
Pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva
1. Pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 7 tohto článku a v kapitole I.
2. Podporený projekt má význam pre všetky podniky pôsobiace v danom odvetví alebo pododvetví poľnohospodárstva alebo lesného hospodárstva.
3. Pred dátumom začatia podporovaného projektu sa na internete uverejnia tieto informácie:
a)
informácie o tom, že sa podporený projekt má realizovať;
b)
ciele podporovaného projektu;
c)
približný dátum uverejnenia očakávaných výsledkov podporeného projektu;
d)
miesto uverejnenia očakávaných výsledkov podporeného projektu na internete;
e)
zmienka o tom, že výsledky podporeného projektu sú bezplatne prístupné všetkým podnikom pôsobiacim v danom odvetví alebo pododvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva.
4. Výsledky podporovaného projektu sa sprístupnia na internete odo dňa ukončenia podporovaného projektu alebo odo dňa, kedy sa členom akejkoľvek príslušnej organizácie poskytnú akékoľvek informácie týkajúce sa týchto výsledkov podľa toho, čo nastane skôr. Výsledky zostanú dostupné na internete počas obdobia najmenej 5 rokov počínajúc dňom ukončenia podporovaného projektu.
5. Pomoc sa poskytuje priamo organizácii venujúcej sa výskumu a šíreniu poznatkov.
Pomoc nezahŕňa platby podnikom pôsobiacim v odvetví poľnohospodárstva, ktoré sú založené na cene poľnohospodárskych výrobkov.
6. Oprávnené náklady sú:
a)
náklady na personál týkajúce sa výskumných pracovníkov, technikov a iných pomocných pracovníkov v rozsahu, v akom sa podieľajú na projekte;
b)
náklady na nástroje a vybavenie v rozsahu a v období ich použitia v rámci projektu. Ak sa takéto nástroje a vybavenie nepoužívajú v rámci projektu počas celej doby jeho životnosti, za oprávnené náklady sa považujú jedine odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu vypočítané na základe všeobecne uznávaných účtovných zásad;
c)
náklady na budovy a pozemky v rozsahu a v trvaní ich využívania v rámci projektu. V súvislosti s budovami sa za oprávnené náklady považujú iba odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu vypočítané na základe všeobecne uznávaných účtovných zásad. V prípade pozemkov sú oprávnenými nákladmi náklady na komerčný prevod alebo skutočne vynaložené kapitálové náklady;
d)
náklady na zmluvný výskum, poznatky a patenty zakúpené alebo licencované z vonkajších zdrojov na základe zásady trhového odstupu, ako aj náklady na poradenské služby a rovnocenné služby použité výlučne na daný projekt;
e)
ďalšie režijné náklady a iné prevádzkové náklady, a to vrátane nákladov na materiály, dodávky a podobné výrobky, vzniknuté priamo v dôsledku projektu.
7. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
ODDIEL 5
Pomoc v prospech odvetvia lesného hospodárstva
Článok 32
Pomoc na zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí
1. Pomoc na zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí, ktorá sa poskytuje verejným a súkromným držiteľom pôdy a ich združeniam, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 16 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. V prípade zalesnenia pôdy vo vlastníctve štátu sa pomoc poskytne len vtedy, ak túto pôdu spravuje súkromný subjekt alebo obec.
5. Obmedzenie vlastníctva lesov uvedené v odseku 4 sa nevzťahuje na tropické alebo subtropické lesy a zalesnené oblasti na území Azor, Madeiry, Kanárskych ostrovov, menších ostrovov v Egejskom mori a francúzskych zámorských departementov.
6. Pomoc sa poskytuje na zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí na poľnohospodárskej a nepoľnohospodárskej pôde.
7. Pomoc na zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí sa vzťahuje na náklady na zriadenie a ročnú prémiu na hektár.
Pomoc na zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí sa môže vzťahovať na investičné operácie.
Pomoc na zalesňovanie pôdy, ktorá je vo vlastníctve verejných orgánov, alebo na rýchlorastúce stromy sa vzťahuje len náklady na zriadenie.
8. Pomoc na zalesňovanie a vytváranie zalesnených oblastí týkajúca sa investičných operácií sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
b)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
c)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa písmen a) a b);
d)
získanie alebo vývoj počítačového softvéru a získanie patentov, licencií, autorských práv a obchodných značiek;
e)
náklady na vypracovanie plánov obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja.
Prevádzkový kapitál sa nepovažuje za oprávnené náklady.
9. Investičné operácie musia byť v súlade s právnymi predpismi Únie a s vnútroštátnymi právnymi predpismi predmetného členského štátu v oblasti ochrany životného prostredia. V prípade investičných operácií, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvu na životné prostredie v zmysle smernice 2011/92/EÚ, sa poskytnutie danej pomoci podmieňuje požiadavkou, aby sa v súvislosti s predmetným investičným projektom ešte pred termínom poskytnutia individuálnej pomoci vykonalo takéto posúdenie a aby na daný projekt bolo udelené povolenie.
10. Oprávnenými nákladmi na zriadenie môžu byť:
a)
náklady na výsadbový a rozmnožovací materiál;
b)
náklady na výsadbu a náklady priamo súvisiace s výsadbou;
c)
náklady na iné súvisiace operácie ako uskladnenie a ošetrenie sadeníc s použitím potrebného preventívneho a ochranného materiálu;
d)
náklady na opätovnú výsadbu potrebnú v priebehu prvého roka zalesnenia.
11. Ročná prémie na hektár sa vzťahuje na náklady na ušlý príjem z poľnohospodárskej činnosti a na poľnohospodársku údržbu vrátane skorého a neskorého čistenia a vypláca sa najviac na obdobie 12 rokov odo dňa poskytnutia pomoci.
12. Pomoc sa neposkytne na výsadbu týchto stromov:
a)
stromov určených na výmladkové plantáže;
b)
vianočných stromčekov alebo
c)
rýchlorastúcich stromov na výrobu energie.
13. Vysadené druhy sa prispôsobujú environmentálnym a klimatickým podmienkam danej oblasti a spĺňajú minimálne požiadavky na ochranu životného prostredia.
14. V oblastiach, kde zalesňovanie sťažujú zlé pôdnoklimatické podmienky, sa pomoc môže poskytovať na výsadbu iných viacročných druhov drevín, napríklad krovín alebo kríkov, ktorým vyhovujú miestne podmienky.
15. V prípade príjemcov presahujúcich určitú veľkosť, ktorú určia členské štáty v programoch rozvoja vidieka, je pomoc podmienená predložením príslušných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov v zmysle záverov druhej ministerskej konferencie o ochrane lesov v Európe z roku 1993.
16. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
Článok 33
Pomoc pre agrolesnícke systémy
1. Pomoc pre agrolesnícke systémy, ktorá sa poskytuje súkromným držiteľom pôdy, obciam a ich združeniam, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 11 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Pomoc na agrolesnícke systémy sa vzťahuje na náklady na zriadenie a ročnú prémiu na hektár.
Pomoc na agrolesnícke systémy sa môže vzťahovať na investičné operácie.
5. Pomoc na agrolesnícke systémy súvisiac s investičnými operáciami sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
b)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
c)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa písmen a) a b);
d)
získanie alebo vývoj počítačového softvéru a získanie patentov, licencií, autorských práv a obchodných značiek;
e)
náklady na vypracovanie plánov obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja.
Prevádzkový kapitál sa nepovažuje za oprávnené náklady.
6. Investičné operácie musia byť v súlade s právnymi predpismi Únie a s vnútroštátnymi právnymi predpismi predmetného členského štátu v oblasti ochrany životného prostredia. V prípade investičných operácií, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvu na životné prostredie v zmysle smernice 2011/92/EÚ, sa poskytnutie danej pomoci podmieňuje požiadavkou, aby sa v súvislosti s predmetným investičným projektom ešte pred termínom poskytnutia individuálnej pomoci vykonalo takéto posúdenie a aby na daný projekt bolo udelené povolenie.
7. Oprávnenými nákladmi na zriadenie môžu byť:
a)
náklady na zriadenie agrolesníckeho systému pomocou výsadby stromov vrátane nákladov na výsadbový materiál, výsadbu, skladovaní a ošetrenie sadeníc s použitím potrebného preventívneho a ochranného materiálu;
b)
náklady na zriadenie agrolesníckeho systému kultivovaním existujúcich lesov alebo iných zalesnených oblastí, a to vrátane nákladov na výrub, prerieďovanie a prerezávanie stromov a nákladov na ochranu proti spásaniu porastu zvieratami;
c)
iné náklady priamo spojené s vytvorením agrolesníckych systémov, ako sú náklady na štúdie uskutočniteľnosti, plán zriadenia, hodnotenie pôdy, prípravu pôdy a jej ochranu;
d)
náklady na napájacie a ochranné zariadenia v rámci lesopastierskeho systému, a to konkrétne systému trávnatých plôch určených na spásanie;
e)
náklady spojené s potrebným ošetrovaním v súvislosti so zriadením agrolesníckeho systému vrátane napájania a výrubu vegetácie;
f)
náklady na opätovnú výsadbu v priebehu prvého roka po zriadení agrolesníckeho systému.
8. Ročná prémie na hektár sa vzťahuje na náklady na údržbu agrolesníckeho systému a vypláca sa najviac na obdobie piatich rokov odo dňa poskytnutia pomoci.
Oprávnené náklady na údržbu sa môžu vzťahovať na zriadené pásma stromov, odstraňovanie buriny, prerezávanie a prerieďovanie vegetácie a ochranné opatrenia a investície, ako napríklad oplotenia alebo individuálne ochranné rúrkové ohrady.
9. Členské štáty určia maximálny počet stromov na výsadbu na hektár so zreteľom na nasledujúce skutočnosti:
a)
miestne pôdnoklimatické a environmentálne podmienky;
b)
lesné druhy a
c)
potrebu zabezpečiť udržateľné poľnohospodárske využívanie pôdy.
10. V prípade príjemcov presahujúcich určitú veľkosť, ktorú určia členské štáty, je pomoc podmienená predložením príslušných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov v zmysle záverov druhej ministerskej konferencie o ochrane lesov v Európe z roku 1993.
11. Maximálna intenzita pomoci je obmedzená na:
a)
80 % oprávnených nákladov v prípade investičných operácií a zriaďovacích nákladov uvedených v odsekoch 5 a 7 a
b)
100 % ročnej prémie uvedenej v odseku 8.
Článok 34
Pomoc na prevenciu a odstraňovanie lesných škôd spôsobených lesnými požiarmi, prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodnej katastrofe, inými nepriaznivými poveternostnými udalosťami, škodcami rastlín a katastrofickými udalosťami
1. Pomoc na prevenciu a odstraňovanie lesných škôd spôsobených lesnými požiarmi, prírodnými katastrofami, nepriaznivými poveternostnými udalosťami, ktoré možno prirovnať k prírodnej katastrofe, inými nepriaznivými poveternostnými udalosťami, škodcami rastlín, katastrofickými udalosťami a udalosťami súvisiacimi so zmenou klímy podľa článku 24 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, ktorá sa poskytuje súkromným a verejným držiteľom lesov a ďalším súkromnoprávnym a verejnoprávnym subjektom a ich združeniam, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 2 písm. b), resp. článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 12 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Iba lesné oblasti klasifikované ako oblasti so stredným až vysokým rizikom lesných požiarov podľa plánu ochrany lesov vytvoreného členským štátom sú oprávnené na pomoc na prevenciu požiarov.
5. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
vytvorenie ochrannej infraštruktúry;
b)
miestne preventívne činnosti malého rozsahu zamerané na boj proti požiarom alebo iným prírodným nebezpečenstvám vrátane využitia pastevných zvierat;
c)
vytvorenie a zlepšenie zariadení na monitorovanie lesných požiarov, výskytu škodcov a chorôb a komunikačného vybavenia,
d)
obnova lesného potenciálu, ku ktorého poškodeniu došlo v dôsledku požiarov, prírodných katastrof, nepriaznivých poveternostných udalostí, ktoré možno prirovnať k prírodným katastrofám, iných nepriaznivých poveternostných udalostí, výskytu škodcov rastlín, katastrofických udalostí a udalostí súvisiacich so zmenou klímy.
6. Pomoc sa môže vzťahovať na náklady na údržbu v prípade vypuknutia požiarov.
7. Pomoc sa neposkytuje na činnosti súvisiace s poľnohospodárstvom v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú agro-environmentálne záväzky.
8. V prípade obnovy lesného potenciálu podľa odseku 5 písm. d) pomoc podlieha formálnemu uznaniu príslušnými orgánmi dotknutého členského štátu, že:
a)
došlo k požiaru, prírodnej katastrofe, nepriaznivej poveternostnej udalostí, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, inej nepriaznivej poveternostnej udalosti, výskytu škodcov rastlín, katastrofickej udalosti a udalosti súvisiacej so zmenou klímy; a
b)
v dôsledku udalosti uvedenej v písm. a) tohto odseku alebo opatrení prijatých v súlade so smernicou 2000/29/ES na eradikáciu alebo zabránenie výskytu škodcov rastlín došlo k zničeniu najmenej 20 % príslušného lesného potenciálu.
9. V prípade pomoci na prevenciu lesných škôd v dôsledku výskytu škodcov rastlín sa riziko výskytu škodcov rastlín musí podporiť vedeckými dôkazmi a uznať verejnou vedeckou organizáciou.
V programe rozvoja vidieka príslušného členského štátu sa musí uvádzať zoznam škodlivých organizmov, ktoré môžu spôsobiť zamorenie škodcami rastlín.
10. Podporené činnosti alebo projekty musia byť konzistentné s plánom ochrany lesov vytvoreným daným členským štátom.
V prípade príjemcov presahujúcich určitú veľkosť, ktorú určia členské štáty, je pomoc podmienená predložením príslušných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov v zmysle záverov druhej ministerskej konferencie o ochrane lesov v Európe z roku 1993, v ktorom sa podrobne uvedú preventívne ciele.
Za oprávnené náklady sa môžu považovať náklady iné než náklady uvedené v odseku 5 súvisiace s osobitným charakterom odvetvia lesného hospodárstva.
11. Pomoc sa neposkytne v súvislosti so stratou príjmu v dôsledku požiaru, nepriaznivých poveternostných udalostí, ktoré možno prirovnať k prírodnej katastrofe, iných nepriaznivých poveternostných udalostí, výskytu škodcov rastlín a katastrofických udalostí.
12. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
Pomoc udelená na oprávnené náklady uvedené v odseku 5 písm. d) a akékoľvek iné platby prijaté príjemcom vrátane platieb v rámci iných vnútroštátnych opatrení alebo opatrení na úrovni Únie, prípadne poistných zmlúv na tie isté oprávnené náklady sú obmedzené na 100 % oprávnených nákladov.
Článok 35
Pomoc na investície na zlepšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov
1. Pomoc na investície na zlepšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov, ktorá sa poskytuje fyzickým osobám, súkromným a verejným držiteľom lesov, súkromnoprávnym a verejnoprávnym subjektom a ich združeniam, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 9 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Investície sú určené na splnenie záväzkov na environmentálne účely v súvislosti s poskytovaním ekosystémových služieb alebo zvyšovaním spoločenskej hodnoty lesov a zalesnenej pôdy v dotknutej oblasti, alebo zlepšovaním potenciálu ekosystémov zmierňovať zmenu klímy bez toho, aby sa z dlhodobého hľadiska vylučovali hospodárske výhody.
5. Investície musia byť v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi predmetného členského štátu v oblasti ochrany životného prostredia. V prípade investícií, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvu na životné prostredie v zmysle smernice 2011/92/EÚ, sa poskytnutie danej pomoci podmieňuje požiadavkou, aby sa v súvislosti s predmetným investičným projektom ešte pred termínom poskytnutia individuálnej pomoci vykonalo takéto posúdenie a aby na daný projekt bolo udelené povolenie.
6. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
b)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
c)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa písmen a) a b);
d)
získanie alebo vývoj počítačového softvéru a získanie patentov, licencií, autorských práv a obchodných značiek;
e)
náklady na vypracovanie plánov obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja.
7. Náklady iné ako náklady uvedené v odseku 6 písm. a) a b) súvisiace s lízingovými zmluvami, ako napríklad marža prenajímateľa, náklady na refinancovanie úrokov, režijné náklady a poistné poplatky, sa nepovažujú za oprávnené náklady.
Prevádzkový kapitál sa nepovažuje za oprávnené náklady.
8. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
Článok 36
Pomoc na znevýhodnenia v súvislosti s lesnými oblasťami sústavy Natura 2000
1. Pomoc na znevýhodnenia v súvislosti s lesnými oblasťami sústavy Natura 2000, ako sa vymedzuje v článku 3 smernice 92/43/ES a v článku 3 smernice 2009/147/ES, poskytnutá súkromným držiteľom lesov a združeniam súkromných držiteľov lesov, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Pomoc sa poskytuje ročne a na hektár lesa príjemcom s cieľom kompenzovať príjemcom dodatočné náklady a ušlý príjem v dôsledku znevýhodnení v lesných oblastiach uvedených v odseku 5 tohto článku v súvislosti s vykonávaním smernice 92/43/EHS a smernice 2009/147/ES.
5. Na pomoc sú oprávnené tieto lesné oblasti:
a)
lesné oblasti sústavy Natura 2000 v súlade s článkom 3 smernice 92/43/EHS a článkom 3 smernice 2009/147/ES;
b)
prvky krajiny, ktoré prispievajú k vykonávaniu článku 10 smernice 92/43/EHS; dané oblasti nesmú prekročiť 5 % oblastí zahrnutých v sústave Natura 2000, na ktoré sa vzťahuje územná pôsobnosť príslušného programu rozvoja vidieka.
6. Pomoc je obmedzená na maximálnu sumu 500 EUR na hektár ročne v počiatočnom období nepresahujúcom päť rokov a následne na sumu 200 EUR na hektár ročne.
Dané sumy sa môžu vo výnimočných prípadoch zvýšiť vzhľadom na osobitné okolnosti, ktoré sa zdôvodnia v programoch rozvoja vidieka.
S cieľom vylúčiť dvojité financovanie postupov uvedených v článku 29 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 členské štáty odpočítajú od pomoci potrebnú sumu.
Článok 37
Pomoc na lesnícko-environmentálne a klimatické služby a zachovanie lesa
1. Pomoc na lesnícko-environmentálne a klimatické služby a zachovanie lesa, ktorá sa poskytuje súkromným alebo verejným držiteľom lesov, súkromnoprávnym alebo verejnoprávnym subjektom a ich združeniam, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 9 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Pokiaľ ide o lesnícko-environmentálne a klimatické služby a zachovanie lesa v prípade pôdy vo vlastníctve štátu sa pomoc poskytne iba vtedy, ak túto pôdu spravuje súkromný subjekt alebo obec.
5. V prípade lesných podnikov presahujúcich určitý strop, ktorý určia členské štáty, je pomoc podmienená predložením príslušných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov v zmysle záverov druhej ministerskej konferencie o ochrane lesov v Európe z roku 1993.
6. Pomoc sa poskytuje na hektár lesnej pôdy.
7. Pomoc sa vzťahuje iba na záväzky, ktoré presahujú rámec povinných požiadaviek stanovených vo vnútroštátnom zákone o lesnom hospodárstve alebo v iných príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch alebo právnych predpisoch Únie. Povinné vnútroštátne požiadavky musia byť jasne vymedzené.
Záväzky sa prijmú na obdobie piatich až siedmich rokov. V prípade potreby a v riadne odôvodnených prípadoch však členské štáty môžu určiť dlhšie obdobie pre osobitné druhy záväzkov.
8. Pomocou sa príjemcom kompenzujú všetky dodatočné náklady a ušlý príjem v dôsledku prijatých záväzkov uvedených v odseku 7, alebo ich časť.
V prípade potreby sa pomoc môže vzťahovať aj na transakčné náklady až do výšky 20 % pomoci.
V riadne odôvodnených prípadoch operácií týkajúcich sa ochrany životného prostredia sa môže poskytnúť pomoc na kompenzáciu záväzkov nevyužívať stromy a lesy na komerčné účely, a to vo forme paušálnej alebo jednorazovej platby na jednotku, ktorá sa vypočíta na základe dodatočných nákladov a ušlého príjmu.
9. Pomoc je obmedzená na maximálnu sumu 200 EUR na hektár ročne.
Maximálna suma sa môže vo výnimočných prípadoch zvýšiť vzhľadom na osobitné okolnosti, ktoré sa zdôvodnia v programoch rozvoja vidieka.
Článok 38
Pomoc na prenos znalostí a informačné akcie v odvetví lesného hospodárstva
1. Pomoc na prenos znalostí a informačné akcie, ktorá sa poskytuje v prospech podnikov pôsobiacich v odvetví lesného hospodárstva, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa vzťahuje na opatrenia týkajúce sa odbornej prípravy a získavania zručností, medzi ktoré patria vzdelávacie kurzy, semináre či príprava pod dohľadom školiteľa, demonštračné činnosti a informačné akcie.
Pomoc sa môže vzťahovať aj na krátkodobé výmeny v rámci riadenia lesohospodárskych podnikov a na návštevy lesov.
Pomoc na demonštračné činnosti sa môže vzťahovať na príslušné investičné náklady.
3. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
náklady na organizáciu a poskytovanie prenosu znalostí alebo informačnej akcie;
b)
v prípade demonštračných projektov v súvislosti s investíciami:
i)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
ii)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
iii)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen i) a ii), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa bodov i) a ii);
iv)
nadobudnutie alebo vývoj počítačového softvéru a nadobudnutie patentových práv, licencií, autorských práv a ochranných známok.
c)
náklady na dopravu, ubytovanie a denné výdavky účastníkov;
4. Pomoc uvedená v odseku 3 písm. a) a b) nezahŕňa priame platby príjemcom. Pomoc sa vypláca poskytovateľovi prenosu znalostí a informačných akcií.
5. Subjekty poskytujúce prenos znalostí a informačné akcie musia mať primerané kapacity v podobe kvalifikovanosti a pravidelnej odbornej prípravy zamestnancov na vykonávanie takýchto úloh.
6. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
Článok 39
Pomoc na poradenské služby v odvetví lesného hospodárstva
1. Pomoc na poradenské služby, ktorá sa poskytuje v prospech držiteľov lesov a iných pôdohospodárov, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 7 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa poskytuje s cieľom umožniť držiteľom lesov a iným pôdohospodárom využívať poradenské služby na zlepšenie hospodárskej výkonnosti a environmentálneho správania svojho podniku, spoločnosti alebo investície ako aj jej šetrnosti voči klíme a odolnosti voči zmene klímy.
3. Poradenstvo sa musí vzťahovať minimálne na otázky súvisiace s vykonávaním smernice 92/43/EHS, smernice 2000/60/ES a smernice 2009/147/ES.
Poradenstvo sa môže vzťahovať aj na otázky súvisiace s hospodárskou výkonnosťou a environmentálnym správaním lesohospodárskych podnikov.
4. Pomoc nezahŕňa priame platby poľnohospodárom. Pomoc sa vypláca poskytovateľovi poradenských služieb.
Poskytovateľ poradenských služieb musí mať primerané zdroje v podobe pravidelne školených kvalifikovaných zamestnancov a poradenskú prax a spoľahlivosť v oblastiach, v ktorých poskytuje poradenstvo.
5. Pri poskytovaní poradenstva musí poskytovateľ poradenských služieb dodržiavať povinnosti týkajúce sa neposkytovania informácií a údajov, ako sa uvádza v článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
6. V odôvodnených a náležitých prípadoch sa môže poradenstvo čiastočne poskytovať v skupine s prihliadnutím na situáciu jednotlivých používateľov poradenských služieb.
7. Pomoc je obmedzená na 1 500 EUR na poradenstvo.
Článok 40
Pomoc na investície do infraštruktúry súvisiace s rozvojom, modernizáciou alebo prispôsobením odvetvia lesného hospodárstva
1. Pomoc na investície do infraštruktúry súvisiace s rozvojom, modernizáciou alebo prispôsobením odvetvia lesného hospodárstva, ktorá sa poskytuje podnikom pôsobiacim v odvetví lesného hospodárstva, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 9 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Investície musia byť v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi predmetného členského štátu v oblasti ochrany životného prostredia. V prípade investícií, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvu na životné prostredie v zmysle smernice 2011/92/EÚ, sa poskytnutie danej pomoci podmieňuje požiadavkou, aby sa v súvislosti s predmetným investičným projektom ešte pred termínom poskytnutia individuálnej pomoci vykonalo takéto posúdenie a aby na daný projekt bolo udelené povolenie.
5. Pomoc sa vzťahuje na investície do hmotného a nehmotného majetku, ktoré sa týkajú infraštruktúry súvisiacej s vývojom, modernizáciou a prispôsobením lesov vrátane:
a)
prístupu k lesnej pôde;
b)
konsolidácie pôdy a jej zúrodňovania;
c)
dodávok energií a vody.
6. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
b)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
c)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa písmen a) a b);
d)
nadobudnutie alebo vývoj počítačového softvéru a nadobudnutie patentových práv, licencií, autorských práv a ochranných známok.
e)
náklady na vypracovanie plánov obhospodarovania lesov a im ekvivalentných nástrojov.
7. Náklady iné ako náklady uvedené v odseku 6 písm. a) a b) súvisiace s lízingovými zmluvami, ako napríklad marža prenajímateľa, náklady na refinancovanie úrokov, režijné náklady a poistné poplatky, sa nepovažujú za oprávnené náklady.
Prevádzkový kapitál sa nepovažuje za oprávnené náklady.
8. V prípade nevýrobných investícií, investícií zameraných výlučne na zlepšenie environmentálnej hodnoty lesov a investícií do lesných ciest, ktoré sú verejnosti prístupné bezplatne a prostredníctvom ktorých sa zabezpečujú multifunkčné aspekty lesa, je intenzita pomoci obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
9. V prípade investícií, ktorých cieľom je zlepšiť krátkodobý alebo dlhodobý hospodársky potenciál lesov, je intenzita pomoci obmedzená na nasledujúce miery:
a)
75 % výšky oprávnených nákladov na investície v najvzdialenejších regiónoch;
b)
75 % oprávnených nákladov na investície na menších ostrovoch v Egejskom mori;
c)
50 % oprávnených nákladov na investície v menej rozvinutých regiónoch a vo všetkých regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa predstavoval v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 menej ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa predstavuje viac ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27;
d)
40 % výšky oprávnených nákladov na investície v iných regiónoch;
Článok 41
Pomoc na investície do lesníckych technológií a do spracovania, prepravy a odbytu lesníckych výrobkov
1. Pomoc na investície do lesníckych technológií a spracovania, prepravy a odbytu lesníckych výrobkov poskytovaná súkromným držiteľom lesov, obciam a ich združeniam a MSP je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 11 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Investície musia byť v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi predmetného členského štátu v oblasti ochrany životného prostredia. V prípade investícií, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvu na životné prostredie v zmysle smernice 2011/92/EÚ, sa poskytnutie danej pomoci podmieňuje požiadavkou, aby sa v súvislosti s predmetným investičným projektom ešte pred termínom poskytnutia individuálnej pomoci vykonalo takéto posúdenie a aby na daný projekt bolo udelené povolenie.
5. Na územiach Azor, Madeiry, Kanárskych ostrovov, menších ostrovov v Egejskom mori a francúzskych zámorských departementov sa pomoc môže poskytnúť aj podnikom, ktoré nie sú MSP.
6. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
b)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
c)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa písmen a) a b);
d)
nadobudnutie alebo vývoj počítačového softvéru a nadobudnutie patentových práv, licencií, autorských práv a ochranných známok.
e)
náklady na vypracovanie plánov obhospodarovania lesov a ekvivalentných nástrojov.
7. Náklady iné ako náklady uvedené v odseku 6 písm. a) a b) súvisiace s lízingovými zmluvami, ako napríklad marža prenajímateľa, náklady na refinancovanie úrokov, režijné náklady a poistné poplatky, sa nepovažujú za oprávnené náklady.
Prevádzkový kapitál sa nepovažuje za oprávnené náklady.
8. Investície týkajúce sa zlepšenia ekonomickej hodnoty lesov musia byť odôvodnené z hľadiska očakávaných zlepšení lesov nachádzajúcich sa v rámci jedného alebo viacerých podnikov a môžu zahŕňať investície do ťažobného strojového zariadenia a ťažobných postupov, ktoré sú šetrné voči pôde a zdrojom.
9. Investície, ktoré súvisia s využívaním dreva ako suroviny alebo zdroja energie, sú obmedzené na všetky pracovné operácie pred priemyselným spracovaním.
Investície do infraštruktúry na výrobu alebo čerpanie energie z obnoviteľných zdrojov musia byť v súlade s minimálnymi normami energetickej efektívnosti, ak takéto normy existujú na vnútroštátnej úrovni.
Na pomoc nie sú oprávnené investície do zariadení, ktorých hlavným účelom je výroba elektrickej energie z biomasy, pokiaľ nedôjde k využívaniu minimálneho percentuálneho podielu tepelnej energie, ktorý určia členské štáty.
Pomoc na investičné projekty týkajúce sa bioenergie je obmedzená na projekty výroby bioenergie, ktoré spĺňajú príslušné kritériá udržateľnosti stanovené v právnych predpisoch Únie vrátane článku 17 ods. 2 až 6 smernice 2009/28/ES.
10. V prípade lesných podnikov presahujúcich určitý strop, ktorý určia členské štáty, je pomoc podmienená predložením príslušných informácií z plánu obhospodarovania lesov alebo ekvivalentného nástroja v súlade s udržateľným obhospodarovaním lesov v zmysle záverov druhej ministerskej konferencie o ochrane lesov v Európe z roku 1993.
11. Intenzita pomoci je obmedzená na nasledujúce miery:
a)
75 % výšky oprávnených nákladov na investície v najvzdialenejších regiónoch;
b)
75 % oprávnených nákladov na investície na menších ostrovoch v Egejskom mori;
c)
50 % oprávnených nákladov na investície v menej rozvinutých regiónoch a vo všetkých regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa predstavoval v období od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 menej ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa predstavuje viac ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27;
d)
40 % výšky oprávnených nákladov na investície v iných regiónoch;
Článok 42
Zachovanie genetických zdrojov v lesnom hospodárstve
1. Pomoc týkajúca sa zachovania genetických zdrojov v lesnom hospodárstve v súvislosti s lesnícko-environmentálnymi a klimatickými službami a zachovaním lesa, ktorá sa poskytuje verejným alebo súkromným subjektom, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Na účely tohto článku sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„zachovanie in situ“ je zachovanie genetického materiálu v ekosystémoch a prirodzených biotopoch a udržiavanie a obnova životaschopnej populácie druhov v ich prírodnom prostredí;
b)
„zachovanie v rámci lesného podniku“ je zachovanie a rozvoj in situ na úrovni lesného podniku;
c)
„zachovanie ex situ“ je zachovanie genetického materiálu pre lesné hospodárstvo mimo jeho prirodzeného biotopu;
d)
„zber ex situ“ je zbieranie a udržiavanie genetického materiálu pre lesné hospodárstvo mimo jeho prirodzeného biotopu.
5. Pomoc sa vzťahuje na náklady na tieto operácie:
a)
cielené opatrenia: opatrenia určené na podporu in situ a ex situ zachovania, charakterizácie, zbierania a využívania genetických zdrojov v lesnom hospodárstve vrátane webových inventárov genetických zdrojov v súčasnosti zachovávaných in situ (napríklad zachovanie materiálu v lesnom podniku) a zbierok a databáz ex situ;
b)
zosúladené opatrenia: opatrenia na podporu výmeny informácií týkajúcich sa zachovania, charakterizácie, zbierania a využívania genetických zdrojov v lesnom hospodárstve Únie medzi príslušnými organizáciami v členských štátoch;
c)
sprievodné opatrenia: informačné, náučné a poradenské akcie so zapojením mimovládnych organizácií a iných príslušných zainteresovaných strán, vzdelávacie kurzy a vypracúvanie technických správ.
6. Intenzita pomoci je obmedzená na 100 % oprávnených nákladov.
Článok 43
Pomoc na konsolidáciu lesnej pôdy
Pomoc na konsolidáciu lesnej pôdy je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti podľa jej článku 108 ods. 3 zmluvy, ak spĺňa podmienky stanovené v kapitole I a poskytuje sa:
a)
súkromným držiteľom lesov, ktoré sú MSP; a
b)
výlučne na právne a administratívne náklady vrátane nákladov na prieskum; a
c)
až do 100 % skutočne vynaložených nákladov.
ODDIEL 6
Pomoc pre MSP vo vidieckych oblastiach spolufinancovaná z EPFRV alebo poskytnutá ako dodatočné vnútroštátne financovanie takýchto spolufinancovaných opatrení
Článok 44
Pomoc na investície týkajúce sa spracovania poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky alebo výroby bavlny
1. Pomoc na investície týkajúce sa spracovania poľnohospodárskych výrobkov na nepoľnohospodárske výrobky alebo výroby bavlny vrátane odzrňovania, ktorá sa poskytuje MPS, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 10 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Investície súvisiace s výrobou biopalív alebo energie z obnoviteľných zdrojov nie sú oprávnené na pomoc podľa tohto článku.
5. Investície musia byť v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi predmetného členského štátu v oblasti ochrany životného prostredia. V prípade investícií, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvu na životné prostredie v zmysle smernice 2011/92/EÚ, sa poskytnutie danej pomoci podmieňuje požiadavkou, aby sa v súvislosti s predmetným investičným projektom ešte pred termínom poskytnutia individuálnej pomoci vykonalo takéto posúdenie a aby na daný projekt bolo udelené povolenie.
6. Pomoc sa vzťahuje na investície do hmotného a nehmotného majetku.
7. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
b)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
c)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen a) a b), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa písmen a) a b);
d)
nadobudnutie alebo vývoj počítačového softvéru a nadobudnutie patentových práv, licencií, autorských práv a ochranných známok.
8. Náklady iné ako náklady uvedené v odseku 7 písm. a) a b) súvisiace s lízingovými zmluvami, ako napríklad marža prenajímateľa, náklady na refinancovanie úrokov, režijné náklady a poistné poplatky, sa nepovažujú za oprávnené náklady.
Prevádzkový kapitál sa nepovažuje za oprávnené náklady.
9. Intenzita pomoci je obmedzená na nasledujúce miery:
a)
v najvzdialenejších regiónoch:
i)
80 % výšky oprávnených nákladov na investície v regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa je nižší alebo rovný 45 % priemeru EÚ-27;
ii)
65 % výšky oprávnených nákladov na investície v regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa sa nachádza medzi 45 % a 60 % priemeru EÚ-27, alebo sa rovná tejto úrovni;
iii)
55 % výšky oprávnených nákladov na investície v regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa sa nachádza medzi 60 % a 75 % priemeru EÚ-27, alebo sa rovná tejto úrovni;
iv)
45 % výšky oprávnených nákladov na investície v najvzdialenejších regiónoch;
b)
v menej rozvinutých regiónoch:
i)
60 % výšky oprávnených nákladov na investície v regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa je nižší alebo rovný 45 % priemeru EÚ-27;
ii)
45 % výšky oprávnených nákladov na investície v regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa sa nachádza medzi 45 % a 60 % priemeru EÚ-27, alebo sa rovná tejto úrovni;
iii)
35 % výšky oprávnených nákladov na investície v regiónoch, ktorých HDP na obyvateľa predstavuje viac ako 60 % priemeru krajín EÚ-27;
c)
v oblastiach „c“:
i)
25 % výšky oprávnených nákladov na investície v riedko osídlených oblastiach a v regiónoch NUTS 3 alebo v častiach regiónov NUTS 3, ktoré majú spoločné pozemné hranice s krajinou mimo Európskeho hospodárskeho priestoru alebo Európskeho združenia voľného obchodu;
ii)
20 % výšky oprávnených nákladov na investície vo vopred nevymedzených oblastiach „c“;
iii)
v bývalých v oblastiach „a“ sa intenzity pomoci môžu zvýšiť až o 5 percentuálnych bodov v období od 1. júla 2014 do 31. decembra 2017;
iv)
v prípadoch, keď oblasť „c“ susedí s oblasťou „a“, sa maximálna intenzita pomoci povolená v regiónoch NUTS 3 alebo v častiach regiónov NUTS 3 v rámci danej oblasti „c“, ktoré susedia s oblasťou „a“, môže podľa potreby zvýšiť tak, aby rozdiel v intenzite pomoci medzi oboma oblasťami nepresahoval 15 percentuálnych bodov;
d)
10 % výšky oprávnených nákladov na investície vo všetkých ďalších regiónoch.
10. V prípade mikropodnikov a malých podnikov sa maximálne intenzity pomoci stanovené v odseku 9 môžu zvýšiť až o 10 percentuálnych bodov.
Článok 45
Pomoc na začatie podnikania v prípade nepoľnohospodárskych činností vo vidieckych oblastiach
1. Pomoc na začatie podnikania v prípade nepoľnohospodárskych činností vo vidieckych oblastiach, poskytovaná MSP, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 9 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Pomoc sa poskytuje týmto kategóriám príjemcov:
a)
poľnohospodárom alebo členom poľnohospodárskej domácnosti vo vidieckych oblastiach, ktorí uskutočňujú diverzifikáciu na nepoľnohospodárske činnosti;
b)
mikropodnikom a malým podnikom vo vidieckych oblastiach; a
c)
fyzickým osobám vo vidieckych oblastiach.
5. Ak je člen poľnohospodárskej domácnosti uvedený v odseku 4 písm. a) právnická osoba alebo skupina právnických osôb, musí v čase podania žiadosti o pomoc vykonávať poľnohospodársku činnosť v danom poľnohospodárskom podniku.
6. Pomoc je podmienená predložením podnikateľského plánu príslušnému orgánu dotknutého členského štátu. Realizácia tohto podnikateľského plánu sa musí začať do deviatich mesiacov odo dňa rozhodnutia o poskytnutí pomoci.
V podnikateľskom pláne sa musí opisovať:
a)
hospodárska situácia príjemcu na začiatku podnikania;
b)
čiastkové ciele a zámery rozvoja nových činností príjemcu;
c)
podrobnosti o opatreniach, ktoré sú potrebné na rozvoj činností príjemcu, ako sú napríklad podrobnosti o investíciách, odbornej príprave, poradenstve.
7. Pomoc sa poskytuje v najmenej dvoch splátkach počas obdobia najviac piatich rokov.
Splátky môžu byť degresívne.
Úhrada poslednej splátky je podmienená správnou realizáciou podnikateľského plánu uvedeného v odseku 6.
8. Členské štáty pri vymedzovaní výšky pomoci zohľadňujú sociálno-ekonomickú situáciu v oblasti, na ktorú sa vzťahuje program rozvoja vidieka.
9. Pomoc je obmedzená na 70 000 EUR na príjemcu.
Článok 46
Pomoc na poradenské služby pre MSP vo vidieckych oblastiach
1. Pomoc na poradenské služby pre MSP vo vidieckych oblastiach je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2až 9 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. Pomoc sa poskytuje s cieľom pomôcť MSP vo vidieckych oblastiach využívať poradenské služby na zlepšenie hospodárskej výkonnosti a environmentálneho správania svojho podniku či investície, ako aj ich šetrnosti voči klíme a odolnosti voči zmene klímy.
4. Poradenstvo sa môže vzťahovať na otázky súvisiace s hospodárskou výkonnosťou a environmentálnym správaním príjemcu.
5. Pomoc nezahŕňa priame platby príjemcom. Pomoc sa vypláca poskytovateľovi poradenských služieb.
6. Poskytovateľ poradenských služieb má primerané zdroje v podobe kvalifikovaných zamestnancov, ktorí sa pravidelne vzdelávajú, a poradenskej praxe a spoľahlivosti v oblastiach, v ktorých poskytujú poradenstvo.
7. Pri poskytovaní poradenstva musia poskytovatelia poradenských služieb dodržiavať povinnosti týkajúce sa neposkytovania informácií a údajov, ako sa uvádza v článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
8. V odôvodnených a náležitých prípadoch sa môže poradenstvo čiastočne poskytovať v skupine s prihliadnutím na situáciu jednotlivých používateľov poradenských služieb.
9. Výška pomoci je obmedzená na 1 500 EUR na poradenstvo.
Článok 47
Pomoc na prenos znalostí a informačné akcie v prospech MSP vo vidieckych oblastiach
1. Pomoc na prenos znalostí a informačné akcie v prospech MSP vo vidieckych oblastiach je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 7 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. Pomoc sa vzťahuje na opatrenia týkajúce sa odbornej prípravy a získavania zručností, medzi ktoré patria vzdelávacie kurzy, semináre či príprava pod dohľadom školiteľa, demonštračné činnosti a informačné akcie.
Pomoc na demonštračné činnosti sa môže vzťahovať na príslušné investičné náklady.
4. Pomoc sa vzťahuje na tieto oprávnené náklady:
a)
náklady na organizáciu a poskytovanie prenosu znalostí alebo informačnej akcie;
b)
v prípade demonštračných projektov v súvislosti s investíciami:
i)
výstavba, nadobudnutie (vrátane lízingu) alebo rekonštrukcia nehnuteľného majetku, pričom pozemok je oprávnený, iba ak jeho hodnota neprekračuje 10 % celkových oprávnených nákladov danej operácie;
ii)
nákup alebo lízing strojov a zariadení až do výšky trhovej hodnoty majetku;
iii)
všeobecné náklady spojené s výdavkami podľa písmen i) a ii), ako sú odmeny pre architektov, technikov a poplatky za konzultácie, poplatky súvisiace s poradenstvom v oblasti environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vrátane štúdií uskutočniteľnosti; štúdie uskutočniteľnosti zostávajú oprávnenými nákladmi aj v prípade, že na základe ich výsledkov nedôjde k žiadnym výdavkom podľa bodov i) a ii);
iv)
nadobudnutie alebo vývoj počítačového softvéru a nadobudnutie patentových práv, licencií, autorských práv a ochranných známok.
c)
náklady na dopravu, ubytovanie a denné výdavky účastníkov.
5. Pomoc nezahŕňa priame platby poľnohospodárom.
Pomoc sa vypláca poskytovateľovi prenosu znalostí a informačných akcií.
Subjekty poskytujúce prenos znalostí a informačné akcie musia mať primerané kapacity v podobe kvalifikovanosti a pravidelnej odbornej prípravy zamestnancov na vykonávanie týchto úloh.
6. Pomoc musí byť dostupná všetkým oprávneným podnikom pôsobiacim v dotknutých vidieckych oblastiach na základe objektívne vymedzených podmienok.
7. Intenzita pomoci je obmedzená na nasledujúce miery:
a)
60 % oprávnených nákladov v prípade stredne veľkých podnikov.
b)
70 % oprávnených nákladov v prípade mikropodnikov a malých podnikov.
Článok 48
Pomoc na nové zapojenie aktívnych poľnohospodárov do systémov kvality pre bavlnu a potraviny
1. Pomoc na nové zapojenie aktívnych poľnohospodárov a ich skupín, ktoré sú MSP, do systémov kvality pre bavlnu a potraviny je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 7 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Pomoc sa poskytuje na nové zapojenie do jedného z týchto druhov systémov kvality:
a)
systémy kvality pre bavlnu a potraviny zriadené na základe nariadenia (EÚ) č. 1151/2012;
b)
systémy kvality pre bavlnu a potraviny vrátane systémov certifikácie, ktoré členské štáty uznali za systémy kvality spĺňajúce tieto kritériá:
i)
špecifickosť konečného výrobku v rámci týchto systémov kvality je odvodená od jasných povinností zaručiť:
-
špecifické charakteristické vlastností výrobku,
-
špecifické poľnohospodárske alebo výrobné postupy; alebo
-
kvalitu konečného výrobku, ktorá značne presahuje normy komerčných komodít, pokiaľ ide o verejné zdravie, zdravie zvierat alebo rastlín, dobré životné podmienky zvierat alebo ochranu životného prostredia;
ii)
systém je otvorený pre všetkých výrobcov;
iii)
systém zahŕňa záväzné špecifikácie týkajúce sa konečného výrobku a dodržiavanie týchto špecifikácií overujú verejné orgány alebo nezávislý kontrolný orgán;
iv)
systém je transparentný a zaručuje úplnú vysledovateľnosť poľnohospodárskych výrobkov;
c)
dobrovoľné systémy certifikácie potravín, ktoré členské štáty uznali za systémy spĺňajúce požiadavky stanovené v oznámení Komisie - Usmernenia EÚ s osvedčenými postupmi v oblasti dobrovoľných systémov certifikácie poľnohospodárskych výrobkov a potravín.
5. Pomoc sa poskytuje vo forme ročného stimulu, ktorého výška sa určí podľa výšky fixných nákladov vyplývajúcich zo zapojenia do systémov kvality.
6. Pomoc sa poskytuje na obdobie najviac piatich rokov.
7. Pomoc je obmedzená na 3 000 EUR na príjemcu za rok.
Článok 49
Pomoc na informačné a propagačné činnosti týkajúce sa bavlny a potravín, na ktoré sa vzťahuje systém kvality
1. Pomoc na informačné a propagačné činnosti týkajúce sa bavlny a potravín, na ktoré sa vzťahuje systém kvality, je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a je oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v jej článku 108 ods. 3, pokiaľ spĺňa podmienky stanovené v odsekoch 2 až 11 tohto článku a v kapitole I.
2. Pomoc sa:
a)
poskytuje v rámci programu rozvoja vidieka v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a delegovanými a vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa daného nariadenia, a to buď:
i)
ako pomoc spolufinancovaná z fondu EPFRV; alebo
ii)
ako dodatočné vnútroštátne financovanie k pomoci uvedenej v bode i);
a
b)
je zhodná so základným opatrením rozvoja vidieka stanoveným v programe rozvoja vidieka uvedenom v písmene a).
3. V právnom základe pomoci sa musí uvádzať, že pomoc nenadobudne účinnosť pred schválením príslušného programu rozvoja vidieka Komisiou.
4. Pomoc sa poskytuje skupinám výrobcov, ktorí realizujú informačné a propagačné činnosti.
5. Na pomoc sú oprávnené iba informačné a propagačné činnosti, ktoré sa realizujú na vnútornom trhu.
6. Pomoc sa poskytuje na informačné a propagačné činnosti týkajúce sa bavlny a potravín, na ktoré sa vzťahuje systém kvality a v prípade ktorých sa pomoc poskytuje v súlade s článkom 48 tohto nariadenia.
7. Pomoc sa vzťahuje na náklady na akcie s týmito charakteristickými prvkami:
a)
sú navrhnuté tak, aby povzbudili spotrebiteľov k nákupu potravín alebo bavlny, na ktoré sa vzťahuje systém kvality, ako sa uvádza v článku 48 ods. 4 tohto nariadenia;
b)
upriamujú pozornosť na osobitné vlastnosti či prednosti potravín alebo bavlny, a to predovšetkým na kvalitu, špecifickú výrobnú metódu, prísne normy týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat a šetrnosť voči životnému prostrediu v súvislosti s daným systémom kvality.
8. Akcie uvedené v odseku 6 tohto článku nesmú spotrebiteľov nabádať k tomu, aby kupovali potraviny alebo bavlnu z dôvodu ich konkrétneho pôvodu okrem tých, na ktoré sa vzťahujú systémy kvality stanovené v hlave II nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.
9. Pôvod potraviny alebo bavlny možno uviesť, pokiaľ je zmienka o pôvode druhoradá vo vzťahu k hlavnej myšlienke.
10. Informačné a propagačné činnosti týkajúce sa konkrétnych podnikov alebo obchodných značiek nie sú oprávnené na pomoc.
11. Intenzita pomoci je obmedzená na 70 % oprávnených nákladov.
KAPITOLA IV
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 50
Zrušenie
1. Nariadenie (ES) č. 1857/2006 sa zrušuje.
2. Odchylne od odseku 1 tohto článku sa nariadenie (ES) č. 1857/2006 naďalej uplatňuje na pomoc poskytnutú v súvislosti s nariadením Rady (ES) č. 1698/2005 (42) a jeho vykonávacími predpismi až do 31. decembra 2015.
Článok 51
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie sa uplatňuje na individuálnu pomoc poskytnutú pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, ak daná individuálna pomoc spĺňa podmienky stanovené v tomto nariadení, a to s výnimkou článkov 9 a 10.
2. Komisia posúdi každú pomoc, ktorá nebola oslobodená od notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ods. 3 zmluvy na základe tohto nariadenia alebo iných nariadení prijatých na základe článku 1 predtým účinného nariadenia 994/98, v súlade s usmerneniami Európskej únie o štátnej pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach na roky 2014 až 2020 a ďalšími príslušnými rámcami, usmerneniami, oznámeniami a oznamami.
3. Každá pomoc poskytnutá pred 1. januárom 2015 na základe akéhokoľvek nariadenia prijatého podľa článku 1 nariadenia č. 994/98, ktoré je účinné v čase poskytnutia pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom a oslobodená od notifikačnej povinnosti uvedenej v článku 108 ods. 3 zmluvy.
4. Po uplynutí obdobia platnosti tohto nariadenia zostávajú všetky schémy pomoci oslobodené od notifikačnej povinnosti na základe tohto nariadenia naďalej oslobodené od tejto povinnosti počas prechodného obdobia šiestich mesiacov.
Odchylne od prvého pododseku, na konci obdobia platnosti tohto nariadenia zostávajú schémy pomoci patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, ktoré sú buď spolufinancované z fondu EPFRV alebo poskytované ako dodatočné vnútroštátne financovanie pre takéto spolufinancované opatrenia, aj naďalej oslobodené od notifikačnej povinnosti, a to na čas trvania programového obdobia v súlade s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 a jeho vykonávacími predpismi.
Článok 52
Nadobudnutie účinnosti a uplatniteľnosť
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. júla 2014.
Uplatňuje sa do 31. decembra 2020.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 25. júna 2014