PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 307/2014
z 24. marca 2014,
ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 875/2013, ktorým sa na základe predbežného preskúmania ukladá podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009 konečné antidumpingové clo na dovoz určitej upravenej alebo konzervovanej kukurice cukrovej v podobe zrna s pôvodom v Thajsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
V nadväznosti na prešetrovanie (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila Rada nariadením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz určitej upravenej alebo konzervovanej kukurice cukrovej v podobe zrna, zatriedenej pod číselné znaky KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, s pôvodom v Thajsku. Tieto opatrenia nadobudli formu cla ad valorem v rozpätí od 3,1 % do 12,9 %.
(2)
Nariadením (ES) č. 954/2008 (3) Rada zmenila platné opatrenia v súvislosti s jedným vyvážajúcim výrobcom a následne aj sadzbu uplatniteľnú na „všetky ostatné spoločnosti“, ktorá sa odvtedy pohybovala v rozpätí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
V nadväznosti na preskúmanie pred uplynutím platnosti a v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia (ďalej len „preskúmanie pred uplynutím platnosti“) zachovala Rada clo v rozpätí od 3,1 % do 14,3 % prostredníctvom vykonávajúceho nariadenia Rady (EÚ) č. 875/2013 (4).
2. Žiadosť o preskúmanie
(4)
Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) bola doručená žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Túto žiadosť podala spoločnosť River Kwai International Food Industry Co., Ltd (ďalej len „žiadateľ“), vyvážajúci výrobca z Thajska.
(5)
Žiadosť bola vo vzťahu k žiadateľovi rozsahom obmedzená na preskúmanie dumpingu.
(6)
Žiadateľ vo svojej žiadosti predložil dôkazy prima facie o tom, že okolnosti týkajúce sa dumpingu žiadateľa, na základe ktorých sa platné opatrenia uložili, sa zmenili a že tieto zmeny sú trvalého charakteru.
(7)
Žiadateľ najmä tvrdil, že zmenené okolnosti sa vzťahujú na zmeny v sortimente výrobkov, ktoré predáva, a tieto zmeny majú priamy vplyv na výrobné náklady. Z porovnania jeho domácich cien s jeho vývoznými cenami do EÚ vyplýva, že dumpingové rozpätie sa javilo menšie než súčasná úroveň opatrení.
3. Začatie čiastočného predbežného preskúmania
(8)
Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na odôvodnenie začatia čiastočného predbežného preskúmania obmedzeného na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o žiadateľa. Na základe toho Komisia prostredníctvom oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie (5)14. februára 2013 („oznámenie o začatí konania“) oznámila začatie čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia.
4. Obdobie revízneho prešetrovania
(9)
Prešetrovanie dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2011 do 31. decembra 2012 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).
5. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(10)
Komisia oficiálne informovala žiadateľa, zástupcov vyvážajúcej krajiny a združenie výrobcov z Únie (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux - „združenie AETMD“) o začatí predbežného preskúmania.
(11)
Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(12)
Písomné pripomienky, ktoré združenie AETMD predložilo, sa zvážili, a ak boli opodstatnené, zohľadnili sa.
(13)
S cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie Komisia poslala žiadateľovi dotazník, ktorý jej bol po vyplnení v lehote stanovenej na tento účel doručený.
(14)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu. Komisia vykonala overovaciu návštevu v priestoroch žiadateľa v Thajsku v Bangkoku a Kanchanaburi.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(15)
Výrobok, ktorý je predmetom tohto preskúmania, je ten istý ako výrobok v pôvodnom preskúmaní a v preskúmaní pred uplynutím platnosti, a to kukurica cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna, upravená alebo konzervovaná v octe alebo kyseline octovej, nemrazená, v súčasnosti zatriedená pod číselný znak KN ex 2001 90 30, a kukurica cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobe zrna, upravená alebo konzervovaná iným spôsobom ako v octe alebo kyseline octovej, nemrazená, iná ako výrobky položky 2006, v súčasnosti zatriedená pod číselný znak KN ex 2005 80 00, s pôvodom v Thajsku.
2. Podobný výrobok
(16)
Ako sa zistilo pri pôvodnom prešetrovaní a potvrdilo pri preskúmaní pred uplynutím platnosti, kukurica cukrová vyrábaná a predávaná v Únii a kukurica cukrová vyrábaná a predávaná v Thajsku majú v podstate rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné využitie ako cukrová kukurica vyrábaná v Thajsku a predávaná na vývoz do Únie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
1. Stanovenie normálnej hodnoty
(17)
V súlade s prvou vetou článku 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv zisťovala, či je žiadateľov celkový domáci predaj podobného výrobku počas ORP reprezentatívny. Domáci predaj je reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja podobného výrobku predstavoval počas ORP aspoň 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie.
(18)
Konštatovalo sa, že celkový domáci predaj podobného výrobku je reprezentatívny.
(19)
Komisia následne identifikovala druhy výrobku predávané na domácom trhu, ktoré boli totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Únie.
(20)
Komisia v prípade každého z týchto druhov výrobkov zisťovala, či predaj na domácom trhu bol dostatočne reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého druhu výrobku je reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja tohto druhu výrobku nezávislým zákazníkom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavoval aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja do Únie pri rovnakom alebo porovnateľnom druhu výrobku.
(21)
Komisia konštatovala, že pri všetkých druhoch výrobku predávaných na vývoz do Únie sa žiadateľov domáci predaj realizoval v reprezentatívnych množstvách.
(22)
Následne Komisia stanovila podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu pre každý druh výrobku počas ORP s cieľom rozhodnúť o tom, či na výpočet normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia použiť skutočný domáci predaj.
(23)
Normálna hodnota je založená na skutočnej domácej cene jednotlivých druhov výrobkov bez ohľadu na to, či je tento predaj ziskový, alebo nie, ak:
-
objem predaja druhu výrobku, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnakú ako vypočítané výrobné náklady alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu výrobku a
-
vážený priemer predajných cien tohto druhu výrobku je rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady.
(24)
Z analýzy Komisie týkajúcej sa domáceho predaja vyplýva, že viac ako 90 % domáceho predaja bolo ziskových a že vážená priemerná predajná cena bola vyššia ako jednotkové výrobné náklady. Normálna hodnota sa teda vypočítala ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov počas ORP.
2. Určenie vývoznej ceny
(25)
Všetok predaj žiadateľa určený na vývoz do Únie sa realizoval priamo neprepojeným zákazníkom v Únii alebo v Thajsku. Vývozná cena sa preto stanovila na základe cien zaplatených alebo splatných v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3. Porovnanie
(26)
Komisia porovnala normálnu hodnotu a vývoznú cenu na základe cien zo závodu.
(27)
V odôvodnených prípadoch Komisia upravila normálnu hodnotu a/alebo vývoznú cenu s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(28)
Tam, kde to bolo uplatniteľné a náležite odôvodnené, sa vykonali úpravy kvôli rozdielom v dopravných nákladoch, nákladoch na poistenie, nákladoch na manipuláciu a nakladanie, nákladoch na balenie, províziách a bankových poplatkoch.
(29)
Žiadateľ požadoval úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia kvôli rozdielu, pokiaľ ide o hodnotu značky pri predaji pod vlastnou značkou na domácom trhu, a pri predaji pod vlastnou značkou na trhu Únie. Hodnota žiadateľovej značky je údajne vyššia na thajskom trhu ako na trhu Únie. Na odôvodnenie svojho tvrdenia žiadateľ odkázal na úpravu vykonanú v rámci pôvodného prešetrovania a v preskúmaní pred uplynutím platnosti.
(30)
Situácia žiadateľa v tomto predbežnom preskúmaní sa však líši od situácie iných vyvážajúcich výrobcov, ktorým bola úprava poskytnutá v pôvodnom prešetrovaní a v revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti. Úprava vykonaná v rámci pôvodného prešetrovania a v preskúmaní pred uplynutím platnosti sa špecificky odvoláva na vyvážajúcich výrobcov, ktorých predaj na domácom trhu sa realizuje pod ich vlastnými obchodnými značkami, zatiaľ čo predaj do Únie sa realizuje pod značkou maloobchodníkov. V tomto predbežnom preskúmaní sa predaj žiadateľa tak na domácom trhu, ako aj na trhu Únie realizuje pod jeho vlastnou značkou. Okrem toho úprava vykonaná v rámci pôvodného prešetrenia a tohto revízneho prešetrenia pred uplynutím platnosti boli realizované v rámci ziskového rozpätia pri vytváraní normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia. V tomto predbežnom preskúmaní je však normálna hodnota založená na skutočných domácich cenách žiadateľa.
(31)
Pokiaľ ide o údajnú nedostatočnú hodnotu značky pri predaji na trhu Únie, dovozca príslušného výrobku, ktorý nesie žiadateľovu značku, sa špecializuje na dovoz značkových potravinových výrobkov najmä z Ázie. Žiadateľ neobjasnil ani neposkytol dôkazy, prečo by sa predaj tomuto dovozcovi mal realizovať za nižšiu hodnotu, ako je hodnota značky žiadateľa na domácom trhu. Následne Komisia dospela k záveru, že žiadateľ nepreukázal, že by údajný rozdiel v hodnote značky mal vplyv na ceny či na porovnateľnosť cien.
(32)
Žiadateľ takisto požadoval rovnakú úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia. Keďže však žiadateľ nepreukázal, že by údajný rozdiel mal vplyv na ceny či porovnateľnosť cien, úpravu nebolo možné prijať ani podľa tohto ustanovenia.
(33)
Žiadosť o úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. d) a článku 2 ods. 10 písm. k) sa preto zamieta.
(34)
S odkazom na článok 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia žiadateľ ďalej požadoval úpravu na zníženie vývoznej dane uhradenej vládou. Sumu žiadateľovi vyplatí vláda, ak sa príslušný výrobok predáva na vývoz vrátane vývozu na trh Únie.
(35)
Žiadateľ bo schopný preukázať, že suma rovnaká alebo nižšia ako 0,5 % z fakturovanej hodnoty sa vypláca žiadateľovi na vývoz na trh Únie. V súlade s článkom 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia sa však má v prípade, že sú podmienky ustanovené v uvedenom článku splnené, vykonať úprava normálnej hodnoty, a nie vývoznej ceny, ako tvrdí žiadateľ. Okrem toho z prešetrovania vyplynulo, že medzi platbou prijatou žiadateľom, pokiaľ ide o príslušný výrobok a jeho vývoz do Únie, a dovoznými poplatkami za suroviny, ktoré obsahuje, neexistuje žiadna priama súvislosť.
(36)
Žiadateľ takisto požadoval rovnakú úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. k). Keďže však žiadateľ nepreukázal žiadnu súvislosť medzi zníženou vývoznou daňou a cenou vyvážaného príslušného výrobku, žiadosti nebolo možné vyhovieť.
(37)
Žiadosť o úpravu zníženej vývoznej dane podľa článku 2 ods. 10 písm. b) a článku 2 ods. 10 písm. k) sa preto zamieta.
4. Dumping počas ORP
(38)
Vážená priemerná normálna hodnota každého druhu príslušného výrobku vyvážaného do Únie sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia.
(39)
Na základe toho sa zistilo, že vážené priemerné dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel ceny na parite CIF na hranici Únie, clo neplatené, dosahovalo výšku 3,6 %.
4. TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia Komisia skúmala, či sa okolnosti, na základe ktorých bolo stanovené súčasné dumpingové rozpätie, zmenili a či je táto zmena trvalého charakteru.
(41)
Žiadateľ sa vo svojej žiadosti o preskúmanie odvolával na zmeny v sortimente výrobkov, ktoré predáva, s tým, že tieto zmeny majú priamy vplyv na výrobné náklady. Prešetrovaním sa potvrdilo, že v dôsledku reštrukturalizácie podniku žiadateľ už nevyrába a nepredáva určité ďalšie výrobky, ktoré vyrábal a predával počas pôvodného prešetrovania, a že táto zmena mala vplyv na náklady na výrobu príslušného výrobku.
(42)
Združenie AETMD uviedlo, že reštrukturalizácia, ktorú žiadateľ vykonal, by nemusela byť trvalého charakteru, pretože by bolo jednoduché obnoviť pôvodný stav.
(43)
Je vskutku možné, že vedenie spoločnosti by bolo schopné v prípade, že by sa tak rozhodlo, zvrátiť reštrukturalizáciu. Neexistuje však žiadny dôkaz, ktorý by naznačoval, že by rozhodnutie žiadateľa reštrukturalizovať podnik a zjednodušiť komercializáciu výrobkov skupiny medzi spoločnosti skupiny nemalo trvalý charakter. Okrem toho reštrukturalizácia sa uskutočnila už pred rokom 2009, čo naznačuje, že nová podniková štruktúra je trvalého charakteru.
(44)
Po zverejnení týchto informácií združenie AETMD zopakovalo svoje tvrdenie, že zmenu, na základe ktorej Komisia začala preskúmanie, nemožno považovať za zmenu trvalého charakteru. Presnejšie povedané, združenie spochybnilo vplyv na výrobné náklady v dôsledku internej reorganizácie v rámci skupiny, pričom tvrdilo, že náklady v rámci skupiny môžu byť jednoducho prerozdelené s cieľom znížiť normálnu hodnotu. Preto nové výrobné náklady nemožno považovať za zmenu trvalého charakteru. Združenie AETMD tiež poznamenalo, že dcérska spoločnosť zodpovedná za výrobu a predaj čerstvých výrobkov má rovnakú adresu ako žiadateľ. Združenie AETMD tvrdilo, že ide o ďalší náznak toho, že reorganizácia nie je hĺbková a trvalá.
(45)
V reakcii na tvrdenia združenia AETMD v odôvodnení 44 žiadateľ zdôraznil, že súčasťou reorganizácie bolo aj zlepšenie systému účtovania nákladov, vďaka ktorému sa zistili a odstránili nedostatky, v snahe optimalizovať výrobu a znížiť výrobné náklady. Žiadateľ takisto zdôraznil, že akékoľvek kroky späť k pôvodnému stavu z roku 2009 by v tomto štádiu predstavovali veľmi zložitý proces vzhľadom na to, že materská spoločnosť žiadateľa, a to Agripure Holding PLC, je kótovaná na thajskej burze cenných papierov.
(46)
Riziko potenciálneho zrušenia žiadateľovej reorganizácie sa už riešilo v odôvodnení 43.
(47)
Okrem toho Komisia na účely overenia presnosti tvrdení v žiadosti o začatie tohto preskúmania vypracovala porovnanie výrobných nákladov druhov výrobkov vyvážaných do Únie počas pôvodného prešetrovania (t. j. pred reorganizáciou žiadateľovho podniku v roku 2009) a počas ORP. Týmto porovnaním sa potvrdilo, že výrobné náklady na jednotku sa do značnej miery zmenili. Zistená zmena vo výrobných nákladoch na jednotku nie je len jednoduchým prerozdelením nákladov, ale je výsledkom skutočného poklesu nepriamych nákladov, ako sú napríklad režijné náklady na výrobu a náklady práce.
(48)
Čo sa týka otázky spoločnej administratívnej adresy žiadateľa a jeho dcérskej spoločnosti, ide o bežnú podnikateľskú prax. Okrem toho počas overovacej návštevy v priestoroch žiadateľa Komisia zaznamenala, že výrobné linky a skladovanie hotových výrobkov v priestoroch sú určené na výrobu kukurice cukrovej. V priestoroch neboli žiadne viditeľné stopy výroby a skladovania čerstvých výrobkov predávaných dcérskou spoločnosťou.
(49)
So zreteľom na argumenty združenia AETMD a žiadateľa a na základe zistenia faktického zníženia výrobných nákladov na jednotku medzi pôvodným prešetrovaním a ORP sa musí tvrdenie združenia AETMD zamietnuť.
(50)
Združenie AETMD takisto uviedlo, že žiadateľ plánuje zvýšiť svoju výrobnú kapacitu počas roka 2013 približne o 40 %. Podľa združenia AETMD by táto skutočnosť vyvracala žiadateľovo tvrdenie, že nové, revidované výrobné náklady (vyplývajúce z reštrukturalizácie) sú trvalého charakteru.
(51)
Prešetrovaním sa skutočne potvrdilo, že žiadateľ zvyšuje svoju výrobnú kapacitu. Dôsledok zvýšenej kapacity bol jedným z faktorov, na základe ktorých sa v preskúmaní pred uplynutím platnosti (6) dospelo k záveru, že existuje riziko pokračovania dumpingu.
(52)
Po zverejnení informácií združenie AETMD zopakovalo tvrdenie, že investície do nových výrobných kapacít budú mať nevyhnutne vplyv na výrobné náklady, a preto prevládajúce výrobné náklady, s ktorými sa v tomto preskúmaní porovnávali domáce ceny (pozri odôvodnenie 24), nie sú trvalého charakteru. Združenie AETMD konkrétne na základe dostupných zdrojov realizovalo výpočet, na základe ktorého dospelo k záveru, že v porovnaní so súčasnými nákladmi by sa celkové náklady v dôsledku zvýšenia odpisov zvýšili približne o 10 %.
(53)
Tvrdenia AETMD týkajúce sa zvýšenia nákladov na odpisy žiadateľ ako také nepoprel, ale zdôraznil, že tieto zvýšené náklady na odpisy sa vyrovnajú zvýšením celkových príjmov (zvýšenými predajmi) a poklesom iných nákladov v dôsledku vyššej automatizácie.
(54)
Ako sa uvádza v odôvodnení 51, žiadateľ skutočne investuje do nových výrobných zariadení. Investície do nových zariadení môžu mať za následok nárast nákladov na odpisy. Na druhej strane, a ako žiadateľ uviedol v reakcii na pripomienku AETMD, nové výrobné zariadenia môžu so sebou priniesť zmeny (v porovnaní s existujúcimi výrobnými linkami), ako je napr. úroveň automatizácie. Tieto zmeny by mali mať priamy vplyv na zníženie práce a nákladov na energiu a mohli by vyrovnať zvýšenie nákladov na odpisy.
(55)
Pri bližšej úvahe sa dospelo k záveru, že celkový vplyv na výrobné náklady na vyrobenú jednotku nemožno zmerať skôr, než budú nové zariadenia uvedené do prevádzky a kým sa prípadné dodatočné náklady neprejavia v účtovníctve.
(56)
Napriek tomu sa vzhľadom na cieľ investícií (zvýšenie efektívnosti a konkurencieschopnosti s cieľom znížiť výrobné náklady na jednotku) predpokladá, že aspoň v strednodobom až dlhodobom horizonte nedôjde k zvýšeniu výrobných nákladov na jednotku. Za takýchto okolností sa očakáva, že normálna hodnota bude stále založená na domácich cenách, ako je to v rámci tohto preskúmania. Tvrdenie združenia AETMD sa preto musí zamietnuť.
(57)
Po zverejnení informácií združenie AETMD spochybnilo aj trvalý charakter nového dumpingového rozpätia. Tvrdilo, že vývozné ceny, ktoré boli použité ako základ výpočtu dumpingového rozpätia, neboli reprezentatívne. Konkrétne argumentovalo tým, že:
a)
počet ton vyvezených počas ORP bol príliš malý na to, aby sa považoval za reprezentatívny, a
b)
pokiaľ ide o odôvodnenie 29, vzhľadom na to, že vývozné transakcie týkajúce sa koncových výrobkov pod vlastnou značkou tvorili takmer polovicu všetkého vývozu počas ORP, vývozné ceny by sa nemali považovať za reprezentatívne. Združenie AETMD uviedlo, že ak by navrhované zníženie opatrení nadobudlo účinnosť, podstatná časť vývozu do Únie by pravdepodobne zahŕňala značky maloobchodníkov s nižšou vývoznou cenou (7).
(58)
Vzhľadom na skutočnosť, že množstvá vyvezené do Únie neboli významné, sa Komisia uistila, či vývozné ceny žiadateľa zaplatené alebo splatné pri vývoze do Únie boli v porovnaní s vývoznými cenami žiadateľa zaplatenými alebo splatnými pri vývoze do iných tretích krajín reprezentatívne. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že ceny účtované zákazníkom v Únii zodpovedali cenám účtovaným zákazníkom na iných vývozných trhoch.
(59)
Existencia rôznych trhových segmentov, vlastnej značky a značky maloobchodníkov bola uznaná už pri predchádzajúcich prešetrovaniach (8). Je dôležitou súčasťou definície rôznych druhov výrobku patriacich do oblasti pôsobnosti príslušného výrobku. Na tomto základe sa porovnával vývoz výrobkov pod vlastnou značkou s domácim predajom výrobkov pod vlastnou značkou a predaj na vývoz pod značkami maloobchodníkov s domácim predajom pod značkami maloobchodníkov.
(60)
Tvrdenie združenia AETMD, že budúci vývoz bude zahŕňať predovšetkým značku maloobchodníkov, je špekulatívne, nepodložené dôkazmi, a ako také nemôže spochybniť reprezentatívnosť vývozu výrobkov pod vlastnou značkou počas ORP. Tvrdenie združenia AETMD sa preto zamieta.
(61)
Združenie AETMD takisto tvrdilo, že zníženie cla by mohlo viesť k riziku obchádzania opatrení.
(62)
Je potrebné pripomenúť, že platné clá sú už medzi thajskými vyvážajúcimi výrobcami rozlíšené. Z toho vyplýva, že riziko obchádzania opatrení (t. j. použitie doplnkového kódu TARIC s nižším clom) existuje už od zavedenia pôvodných opatrení. Nižšie clo pre jedného z týchto vyvážajúcich výrobcov samo osebe nezvyšuje riziko, že opatrenia sa budú obchádzať v rámci Thajska ako celku.
(63)
Okrem toho, ak by boli k dispozícii informácie, ktoré naznačujú, že opatrenia platné pre clá sa obchádzajú, a za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v článku 13 základného nariadenia, môže sa v prípade potreby začať prešetrovanie.
(64)
Združenie AETMD takisto uviedlo, že žiadateľ mohol umelo zvýšiť vývozné ceny do Únie prostredníctvom krížovej kompenzácie s paralelným predajom iných výrobkov za umelo nízke ceny.
(65)
Ako sa uvádza v odôvodnení 58, vývozné ceny príslušného výrobku do Únie boli v súlade s vývoznými cenami do tretích krajín. Preto nič nesvedčí o tom, že vývozné ceny do Únie boli počas ORP umelo vysoké, a toto tvrdenie sa preto zamieta.
5. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(66)
Vzhľadom na výsledky prešetrovania Komisia považuje za vhodné zmeniť antidumpingové clo uplatniteľné na dovoz príslušného výrobku spoločnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd.
(67)
Okrem toho sa na základe žiadosti zo strany žiadateľa mení aj jeho adresa v Thajsku.
6. ZVEREJNENIE
(68)
Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť zmenu vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 875/2013.
(69)
Po zverejnení thajská vláda tvrdila, že priemerná colná sadzba pre nespolupracujúcich vývozcov nezaradených do vzorky by sa tiež mala zrevidovať s cieľom zohľadniť zistenia tohto čiastočného predbežného preskúmania. Je potrebné poznamenať, že toto tvrdenie je nad rámec obmedzeného rozsahu pôsobnosti tohto preskúmania, ktorého výhradným cieľom je upraviť výšku súčasných sadzieb antidumpingového cla pre žiadateľa. Všetky žiadosti o zmenu výšky sadzieb antidumpingového cla na základe domnelej zmeny okolností sa majú predložiť v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia. Toto tvrdenie sa preto musí zamietnuť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zápis týkajúci sa River Kwai International Food Industry Co., Ltd, v tabuľke v článku 1 ods. 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 875/2013 sa nahrádza takto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo (%)
Doplnkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 24. marca 2014