NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 845/2012
z 18. septembra 2012,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní EÚ,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Komisia oznámila 21. decembra 2011 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušná krajina“ alebo „ČĽR“) do Únie.
(2)
Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý podalo 7. novembra 2011 združenie Eurofer (ďalej len „navrhovateľ“), ktoré predstavuje podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 70 %, celkovej výroby určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z neho vyplývajúcej značnej ujme, ktorý sa považoval za dostatočný dôvod na začatie konania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne oznámila začatie konania navrhovateľom, ostatným známym výrobcom v Únii, známym vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, dovozcom, obchodníkom, používateľom, dodávateľom a združeniam, o ktorých je známe, že sa ich táto záležitosť týka, a zástupcom ČĽR. Komisia takisto informovala výrobcov v Kanade a Juhoafrickej republike (ďalej len „Južná Afrika“), ktoré boli v oznámení o začatí konania navrhnuté ako možné analogické krajiny. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a neprepojených dovozcov sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia uvažovalo o výbere vzorky. S cieľom umožniť Komisii rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade, že je potrebná, vzorky vybrať, boli požiadaní všetci známi vyvážajúci výrobcovia a neprepojení dovozcovia, aby sa prihlásili Komisii a aby poskytli základné informácie o svojej činnosti súvisiacej s príslušným výrobkom za obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011, ako sa stanovuje v oznámení o začatí konania.
(5)
Pokiaľ ide o výrobcov z Únie, Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorilo šesť výrobcov z Únie, o ktorých bolo Komisii známe, že vyrábajú podobný výrobok, vybraných na základe predaja, objemu výroby, veľkosti a geografického umiestnenia v Únii. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 46 % výroby Únie a 38 % predaja v Únii. Zainteresované strany boli takisto vyzvané v oznámení o začatí konania, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. Jeden z výrobcov z Únie uviedol, že si nepraje byť zaradený do vzorky a bol vo vzorke nahradený ďalším najväčším výrobcom.
(6)
Dvadsať šesť vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov v ČĽR poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zahrnutím do vzorky. Na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov Komisia najprv vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov s najväčším objemom vývozu do Únie. Jeden z vyvážajúcich výrobcov zaradený do vzorky však neposkytol presné údaje o vývoze a bol zo vzorky vyradený. Dvaja ďalší vyvážajúci výrobcovia, ktorí boli následne zaradení do vzorky, odstúpili od spolupráce. Komisia sa preto nakoniec rozhodla obmedziť vzorku na dvoch vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli pôvodne vybraní ako súčasť vzorky, a ktorí mali najvyšší objem vývozu do Únie. Ich objem vývozu predstavuje viac ako 30 % celkového vývozu všetkých spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov.
(7)
S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom v ČĽR predložiť žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), ak si to želali, Komisia zaslala formuláre žiadosti čínskym vyvážajúcim výrobcom, o ktorých je známe, že sa ich táto záležitosť týka, čínskym orgánom a ďalším čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. Traja čínski vyvážajúci výrobcovia vrátane jedného, ktorý bol zaradený do vzorky, požiadali o THZ podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o IZ, ak by z prešetrovania vyplynulo, že nespĺňajú podmienky na THZ. Následne jeden z týchto vyvážajúcich výrobcov, ktorý nebol zaradený do vzorky, stiahol svoju žiadosť. Druhý vyvážajúci výrobca vo vzorke požiadal len o IZ.
(8)
Päť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Vzhľadom na obmedzený počet spolupracujúcich dovozcov sa výber vzorky už nepovažoval za potrebný.
(9)
Komisia poslala dotazníky dvom vyvážajúcim výrobcom v ČĽR zaradeným do vzorky, 14 iným vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, ktorí o ne požiadali, štyrom výrobcom v Kanade, trom výrobcom v Južnej Afrike, piatim výrobcom v Kórejskej republike (ďalej len „Južná Kórea“), piatim výrobcom v Brazílskej federatívnej republike (ďalej len „Brazília“) - kandidátskym krajinám na výber analogickej krajiny, šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, piatim spolupracujúcim dovozcom do Únie a známym používateľom.
(10)
Vyplnené dotazníky boli doručené od deviatich vyvážajúcich výrobcov a prepojených spoločností v ČĽR, jedného výrobcu v Kanade a jedného výrobcu v ďalšej možnej analogickej krajine, v Južnej Kórei. Okrem toho, vyplnený dotazník zaslali aj šiesti výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, dvaja neprepojení dovozcovia a desiati používatelia.
(11)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie
-
ArcelorMittal Belgium, Belgicko a prepojená obchodná spoločnosť ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxembursko
-
ArcelorMittal Poland, Poľsko
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Nemecko
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakúsko
-
Tata Steel Maubeuge SA (predtým známa ako Myriad SA), Francúzsko
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené kráľovstvo
b)
Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a jej prepojené spoločnosti: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a jej prepojená spoločnosť Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China a jej prepojená spoločnosť Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
c)
Dovozcovia z Únie
-
ThyssenKrupp Mannex, Nemecko
d)
Používatelia z Únie
-
Steelpartners NV (patriaca k skupine Joris IDE), Belgicko
3. Obdobie prešetrovania
(12)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska hodnotenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(13)
Príslušným výrobkom sú určité výrobky z ocele s organickým povlakom (ďalej len „VOOP“), t. j. ploché valcované výrobky z nelegovanej a legovanej ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), ktoré sú farbené, lakované alebo potiahnuté plastmi aspoň na jednej strane okrem tzv. sendvičových panelov používaných v stavebníctve a pozostávajúcich z dvoch vonkajších kovových plechov so stabilizačným jadrom z izolačného materiálu uprostred, a okrem výrobkov s vonkajším povlakom zo zinkového prachu (náter s obsahom zinku, ktorý predstavuje aspoň 70 % hmotnosti náteru), v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“).
(14)
Hlavné použitie VOOP je v stavebníctve, a to aj na ďalšie spracovanie v rôznych výrobkoch používaných v stavebníctve (ako sú sendvičové panely, strešné krytiny, obklady atď.). Iné účely použitia zahŕňajú výrobu domácich spotrebičov (biela a čierna technika) alebo zariadenie pre stavby (dvere, radiátory, svetlá, atď.).
2. Podobný výrobok
(15)
Z prešetrovania vyplynulo, že VOOP, ktoré boli vyrobené a predávané v Únii výrobným odvetvím Únie, VOOP vyrobené a predávané na domácom trhu ČĽR a VOOP dovážané do Únie z ČĽR, ako aj VOOP vyrábané a predávané v Kanade, ktorá slúži ako analogická krajina, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a sú určené na rovnaké základné konečné použitie. Tieto výrobky sa preto dočasne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
(16)
Niektoré zainteresované stany tvrdili, že výrobky z ČĽR nie sú porovnateľné s výrobkami predávanými výrobným odvetvím Únie, pretože výrobky z ČĽR sa predávajú na inom trhu a v inom cenovom segmente a na iné konečné použitie, ako napríklad použitie na vonkajšie stavby, pričom podstatná časť výrobkov výrobného odvetvia Únie predstavuje vysokokvalitné výrobky používané len v odvetví špecifických domácich spotrebičov.
(17)
Z prešetrovania vyplynulo, že zatiaľ čo výrobcovia z Únie skutočne predávali časť svojich výrobkov na segmenty trhu, ako sú domáce spotrebiče, rovnaké výrobky sa predávali aj pre odvetvie stavebných materiálov, ktoré je údajne hlavným segmentom trhu čínskeho vývozu. Okrem toho sa zistilo, že cenové úrovne medzi uvedenými odvetviami sú z veľkej časti porovnateľné v prípade rovnakých druhov výrobkov predávaných rôznym používateľom.
(18)
Je potrebné poznamenať, že príslušný výrobok je z veľkej časti štandardizovaný, má podobné základné fyzické a chemické vlastnosti ako podobný výrobok bez ohľadu na konečné použitie. Argument sa preto predbežne zamieta.
3. Žiadosti o vylúčenie výrobku
(19)
Od používateľov, čínskych vývozcov a výrobcov z Únie bolo prijatých niekoľko žiadostí o vylúčenie určitých druhov výrobkov. Druhy výrobkov, v prípade ktorých sa žiadalo o vylúčenie, sa týkajú napr. chrómom alebo cínom potiahnutej ocele, oceľových platní natretých základným náterom z anorganického kremičitanu zinočnatého alebo natretých inými ako organickými materiálmi.
(20)
Doposiaľ sa však nedospelo k žiadnym záverom, pretože niektoré z uvedených žiadostí nie sú dostatočne zdokumentované, aby sa mohlo prijať podložené rozhodnutie. Z toho dôvodu sa rozhodlo, že sa tieto podnety budú podrobnejšie prešetrovať.
C. DUMPING
1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“)
(21)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Stručne a na uľahčenie orientácie uvádzame zhrnutie týchto kritérií:
-
obchodné rozhodnutia sa prijímajú ako reakcia na signály trhu bez podstatných zásahov štátu a náklady odrážajú trhové hodnoty;
-
firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a ktoré sa používajú na všetky účely,
-
neexistujú žiadne výrazné narušenia pretrvávajúce z bývalého systému netrhového hospodárstva;
-
predpisy konkurzného a majetkového práva zabezpečujú stabilitu a právnu istotu a
-
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhových kurzov.
(22)
Ako sa uvádza v odôvodnení (8), traja vyvážajúci výrobcovia z ČĽR požiadali o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) a vyplnili formulár žiadosti o THZ v stanovenej lehote, pričom jeden vyvážajúci výrobca svoju žiadosť následne stiahol.
(23)
Pokiaľ ide o ostatných dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí požiadali o THZ, na základe rozsudku Súdneho dvora z 2. februára 2012 (3) sa rozhodlo preskúmať žiadosti vyvážajúceho výrobcu, ktorý bol zahrnutý vo vzorke (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a prepojené spoločnosti), ako aj vyvážajúceho výrobcu, ktorý nebol zahrnutý vo vzorke (Union Steel China a jej prepojená spoločnosť). Komisia vyhľadala všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a v priestoroch príslušných spoločností overila informácie uvedené vo formulároch žiadosti o THZ.
(24)
Zistilo sa, že žiadna z dvoch spolupracujúcich skupín vyvážajúcich výrobcov v ČĽR nespĺňa kritériá na udelenie THZ, pretože náklady na hlavnú surovinu, oceľové zvitky valcované za tepla, sú podstatne narušené z dôvodu zasahovania štátu do trhu s oceľou v ČĽR a podstatným spôsobom neodrážajú trhové hodnoty, ako sa vyžaduje v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
(25)
Zasahovanie čínskeho štátu do oceliarskeho odvetvia je potvrdené skutočnosťou, že drvivá väčšina veľkých čínskych výrobcov ocele je vo vlastníctve štátu, a inštalovaná kapacita a produkcia ocele sú ovplyvňované rôznymi päťročnými priemyselnými plánmi, najmä súčasným 12. päťročným plánom (2011 - 2015) pre odvetvie železiarstva a oceliarstva.
(26)
Štát takisto vykonáva dôležitú kontrolu nad trhom so surovinami. Koks (spolu so železnou rudou je hlavnou surovinou na výrobu ocele) podlieha množstvovým obmedzeniam vývozu a vývoznému clu vo výške 40 %. Je preto možné dospieť k záveru, že čínsky trh s oceľou je narušený z dôvodu značného zásahu zo strany štátu.
(27)
Toto narušenie sa premieta v cenách zaplatených prešetrovanými spoločnosťami za oceľové zvitky valcované za tepla v OP. Zistilo sa, že boli podstatne nižšie ako medzinárodné ceny. Preto možno dospieť k záveru, že pri výrobe VOOP sa využívajú nezvyčajne ocenené oceľové zvitky valcované za tepla z dôvodu zasahovania zo strany štátu, ktorým sa narúša cena VOOP v ČĽR. Toto narúšanie predstavuje podstatnú cenovú výhodu pre čínskych vyvážajúcich výrobcov, pretože náklady alebo hlavná surovina, oceľové zvitky valcované za tepla, predstavujú približne 80 % výrobných nákladov. Z toho dôvodu nemožno považovať kritérium 1 za splnené.
(28)
Okrem opísanej všeobecnej situácie jeden vyvážajúci výrobca nesplnil ani kritérium 2 z dôvodu závažných zlyhaní účtovných systémov troch prepojených spoločností v rámci jeho skupiny.
(29)
Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení v súvislosti s THZ príslušným spoločnostiam v ČĽR, orgánom ČĽR a navrhovateľovi. Takisto dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a požiadať o vypočutie, ak existovali osobitné dôvody, pre ktoré mali byť vypočuté.
(30)
Písomné podania predložil navrhovateľ, jeden čínsky vyvážajúci výrobca a orgány ČĽR. Navrhovateľ súhlasil s výsledkami zistení v súvislosti s THZ. Čínsky vyvážajúci výrobca najmä spochybnil, či ceny zaplatené prešetrovanými spoločnosťami za oceľové zvitky valcované za tepla sú podstatne nižšie ako medzinárodné ceny, ale neposkytol žiadne informácie na podloženie svojho tvrdenia. Z údajov Eurostatu potvrdených inými dostupnými štatistickými údajmi (4) však jasne vyplýva, že ceny boli značne nižšie ako medzinárodné ceny pri porovnaní s príslušnými cenami v Európe, Severnej Amerike, Južnej Amerike a Japonsku. Argument sa preto zamieta.
(31)
Orgány ČĽR tvrdili, že existencia prípadných narušení ceny suroviny, oceľových zvitkov valcovaných za tepla, na celoodvetvovej úrovni automaticky nevylučuje splnenie kritéria 1, ktorým sa vyžaduje stanovenie na úrovni spoločnosti. Ako sa však uvádza v odôvodnení (26), narušenie ceny hlavnej suroviny je premietnuté do ceny platenej prešetrovanými spoločnosťami. Po prvé, túto skutočnosť žiadna strana nespochybnila, a po druhé, preskúmanie THZ sa uskutočnilo na úrovni spoločnosti a zistenia nie sú obmedzené na všeobecné horizontálne otázky. Tento argument sa preto zamieta.
(32)
Orgány ČĽR ďalej uviedli, že päťročné plány sú nezáväznými usmerneniami, ktoré v ČĽR nemajú právnu účinnosť. Ako sa však stanovuje v odôvodnení (24), bez ohľadu na presný právny štatút týchto plánov nemožno poprieť, že prostredníctvom týchto plánov má zasahovanie vlády ČĽR podstatný vplyv na inštalovanú kapacitu a produkciu ocele. Tento argument sa preto zamieta.
(33)
Takisto sa tvrdilo, že zaobchádzanie Komisie so žiadosťami o THZ bolo v rozpore s rozsudkami Súdneho dvora z 2. februára 2012 (5) („rozsudok vo veci Brosmann“) a z 19. júla 2012 (6) („rozsudok vo veci Zhejiang Xinan Chemical“). V súvislosti s týmto argumentom treba uviesť, že konanie sa vykonalo v súlade s rozsudkom vo veci Brosmann, čo uznali aj samotné orgány ČĽR vo svojom podaní. Okrem toho, predmetnou otázkou v rozsudku vo veci Zhejiang bolo zasahovanie štátu do rozhodnutí spoločnosti. V tomto konaní však hlavnou príčinou zamietnutia THZ bolo, že cena hlavnej suroviny neodráža trhové hodnoty. Tento argument sa preto predbežne zamieta.
(34)
Takisto sa tvrdilo, že keďže sa v súčasne priebiehajúom antisubvenčnom konaní o príslušnom výrobku takisto preskúmala otázka narušenia ceny hlavnej suroviny, Komisia mala zohľadniť dôkazy zhromaždené v tejto veci v uvedenom súčasne priebiehajúcom konaní. Pokiaľ ide o tento argument, treba uviesť, že v rámci súčasného antidumpingového konania sa počas prešetrovania THZ preskúmalo, či náklady na hlavnú surovinu odzrkadľujú trhové hodnoty. Záver, že výroba VOOP v ČĽR využíva nezvyčajne ocenené oceľové zvitky valcované za tepla, ako je stanovené v odôvodnení (27), je preto v tomto smere úplne správny a žiadnym spôsobom neovplyvňuje možné zistenia antisubvenčného konania alebo opačne. Všetky možné zistenia antisubvenčných konaní sú dosť odlišné od stanovenia THZ. Tento argument sa preto predbežne zamieta.
(35)
Orgány ČĽR takisto tvrdili, že Komisia neposkytla zistenia o THZ čínskym orgánom. Nie je to však správne tvrdenie, pretože útvary Komisie poskytli čínskej misii v EÚ verbálnu nótu z 12. júla 2012 s informačným dokumentom o THZ.
(36)
Nakoniec sa tvrdilo, že Komisia na uloženie predbežných ciel používa neoverené údaje od výrobcu z analogickej krajiny. Nie je to správne tvrdenie, pretože Komisia použila údaje, ktoré analyzovala a zistila, že sú spoľahlivé, ako je jasne uvedené v odôvodnení (48). Komisia sa musela obrátiť na kanadského analogického výrobcu so žiadosťou o spoluprácu, pretože kórejský analogický výrobca odstúpil od spolupráce tesne predtým, ako sa uskutočnila naplánovaná a dohodnutá overovacia návšteva, ako sa objasňuje v odôvodnení (44). Prešetrovanie na mieste v priestoroch výrobcu sa preto uskutočnia po predbežnej fáze konania. Takisto sa tvrdilo, že kórejská spoločnosť z analogickej krajiny odstúpila od spolupráce z dôvodu rozhodnutia o THZ. Nie je to však tak, pretože k odstúpeniu došlo 3. júla, pričom zistenia o THZ boli zverejnené 12. júla 2012.
(37)
Žiadne z predložených argumentov neboli také, aby pozmenili zistenia, pokiaľ ide o stanovenie THZ.
(38)
Na základe uvedených skutočností žiadna z dvoch skupín spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí požiadali o THZ, nevedela preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.
2. Individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“)
(39)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, prípadne stanoví celoštátne clo, s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Len na pripomenutie stručne uvádzame tieto kritériá:
-
v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva podniku alebo spoločného podniku môžu vývozcovia voľne repatriovať kapitál a zisky;
-
vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sú voľne určené;
-
väčšinový podiel patrí súkromným osobám. Štátni úradníci, ktorí sú členmi správnej rady alebo ktorí zastávajú kľúčové riadiace funkcie, sú buď v menšine, alebo sa musí preukázať, že spoločnosť je napriek tomu dostatočne nezávislá od štátu;
-
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby a
-
v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení.
(40)
Vyvážajúci výrobca, ktorý bol zaradený do vzorky a požiadal o THZ, požiadal aj o IZ v prípade, že by mu nebolo udelené THZ. Druhý vyvážajúci výrobca, ktorý bol zaradený do vzorky, požiadal len o IZ. Na základe dostupných informácií sa predbežne stanovilo, že títo dvaja vyvážajúci výrobcovia v ČĽR splnili kritériá na udelenie IZ.
3. Individuálne preskúmanie (ďalej len „IP“)
(41)
Žiadosti o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia boli predložené šiestimi spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami, z ktorých len jeden požiadal o THZ. Predbežne sa rozhodlo o vykonaní IP jedného vyvážajúceho výrobcu, ktorý požiadal o THZ, Union Steel China, pretože nebolo neprimerane náročné, keďže tento vyvážajúci výrobca bol už prešetrený v rámci preskúmania jeho žiadosti o THZ.
(42)
Tento vyvážajúci výrobca požiadal o THZ, ale aj o IZ v prípade, že by mu nebolo udelené THZ. Po preskúmaní tejto žiadosti bolo predbežne stanovené, že sa spoločnosti Union Steel China udelí IZ, pretože splnila kritériá na udelenie IZ.
4. Normálna hodnota
4.1. Výber analogickej krajiny
(43)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, stanovuje na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.
(44)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla svoj zámer použiť Kanadu alebo Južnú Afriku ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty a vyzvala zainteresované strany, aby zaslali svoje pripomienky.
(45)
Komisia preskúmala, či by iné krajiny mohli byť vhodným kandidátom na analogickú krajinu, a zaslala dotazníky výrobcom VOOP v Kanade a Južnej Afrike, ale aj výrobcom v Brazílii a Južnej Kórei. Dotazníky vyplnili len dvaja výrobcovia VOOP, jeden z Kanady a jeden z Južnej Kórey. Obe krajiny sa javili ako otvorené trhy bez akýchkoľvek dovozných ciel a so značným dovozom z niekoľkých tretích krajín. Okrem toho boli v Južnej Kórei aspoň štyria ďalší domáci výrobcovia príslušného výrobku, čo umožňuje dobrú úroveň hospodárskej súťaže na domácom trhu. Vo veľmi pokročilej fáze konania 3. júla 2012 a tesne pred overovacou návštevou útvarov Komisie však výrobca z Južnej Kórey z nevysvetliteľných dôvodov odstúpil od spolupráce.
(46)
Vzhľadom na uvedené bola za analogickú krajinu vybraná Kanada. V Kanade sú aspoň štyria ďalší domáci výrobcovia príslušného výrobku, čo umožňuje dobrú úroveň hospodárskej súťaže na domácom trhu. V rámci prešetrovania sa nepreukázal žiadny dôvod, pre ktorý by sa mohlo usudzovať, že Kanada nie je vhodná na účely stanovenia normálnej hodnoty.
(47)
Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že štruktúru nákladov kanadského výrobcu nemožno porovnávať so štruktúrou nákladov čínskeho vyvážajúceho výrobcu. Žiadne podstatné rozdiely v štruktúre nákladov sa však nezistili, a preto bol tento argument zamietnutý.
(48)
Údaje predložené v dotazníku vyplnenom spolupracujúcim kanadským výrobcom boli analyzované a zistilo sa, že ide o spoľahlivé informácie, na základe ktorých sa môže určiť normálna hodnota.
(49)
Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že Kanada je vhodná a primeraná analogická krajina v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.
4.2. Stanovenie normálnej hodnoty
(50)
Keďže jedna spoločnosť vybraná ako súčasť vzorky a spoločnosť, ktorej žiadosť o individuálne preskúmanie bola akceptovaná, nedokázali preukázať, že spĺňajú kritériá THZ a druhá spoločnosť, ktorá bola vybraná ako súčasť vzorky, nepožiadala o THZ, normálna hodnota pre všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov bola stanovená na základe informácií prijatých od výrobcu v analogickej krajine.
(51)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv preskúmala, či bol predaj podobného výrobku v Kanade nezávislým zákazníkom reprezentatívny. Zistilo sa, že predaj podobného výrobku kanadským spolupracujúcim výrobcom prebiehal na kanadskom domácom trhu v reprezentatívnych množstvách v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Únie vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky a vyvážajúcim výrobcom, ktorého žiadosť o individuálne preskúmanie bola akceptovaná.
(52)
Komisia následne skúmala, či by bolo možné tento predaj považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Transakcie týkajúce sa predaja sa považovali za ziskové vtedy, ak jednotková cena bola rovnaká alebo vyššia ako úroveň výrobných nákladov. Boli preto stanovené výrobné náklady kanadského výrobcu počas OP.
(53)
Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja daného druhu na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(54)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP.
(55)
Pokiaľ ide o predaj druhov výrobku, ktorý nebol ziskový, normálna hodnota bola vytvorená použitím výrobných nákladov kanadského výrobcu a predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (ďalej len „PVA“) a ziskového rozpätia pre druhy výrobku, ktoré sú ziskové.
4.3. Vývozné ceny pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ
(56)
Keďže všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorým bolo udelené IZ, uskutočňovali predaj na vývoz do Únie priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozné ceny sa stanovili na základe skutočne zaplatených alebo splatných cien za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
4.4. Porovnanie
(57)
Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnávali na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy, ak to bolo potrebné, týkajúce sa nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, pomocných nákladov a poplatkov za balenie a úver, bankových poplatkov a provízií, vo všetkých prípadoch, v ktorých sa zistilo, že sú oprávnené, presné a podložené dôkazmi.
5. Dumpingové rozpätia
(58)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bolo udelené IZ, stanovili na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre analogickú krajinu s váženou priemernou vývoznou cenou vyjadrenou ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
(59)
Pre spolupracujúcich vývozcov nevybraných do vzorky bol vypočítaný vážený priemer dumpingových rozpätí vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Na základe toho je dočasné dumpingové rozpätie pre vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, 61,1 %.
(60)
Na výpočet celoštátneho dumpingového rozpätia vzťahujúceho sa na nespolupracujúcich alebo neznámych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR sa najskôr stanovila miera spolupráce tak, že sa objem vývozu do Únie, ktorý uviedli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, porovnal s príslušnými štatistickými údajmi Eurostatu.
(61)
Vzhľadom na to, že spolupráca z ČĽR dosiahla približne 70 %, celoštátne dumpingové rozpätie vzťahujúce sa na všetkých ostatných vývozcov v ČĽR sa stanovilo s použitím najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre reprezentatívne druhy výrobku vyvážajúcich výrobcov. Na základe toho sa celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovila na 77,9 % z ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
(62)
Na základe toho sú dočasné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený priemer vzorky
61,1 %
Celoštátne dumpingové rozpätie
77,9 %
D. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(63)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii v posudzovanom období sa použili všetky dostupné informácie o výrobcoch v Únii vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom, a overených dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(64)
Počas OP vyrábalo VOOP 22 výrobcov v Únii. Na základe uvedenom v predchádzajúcom odôvodnení bola celková výroba Únie počas OP odhadnutá približne na 3 645 298 ton. Výrobcovia z Únie, ktorí tvoria celkovú výrobu Únie, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej sa označujú ako „výrobné odvetvie Únie“.
2. Stanovenie relevantného trhu Únie
(65)
Počas prešetrovania sa zistilo, že podstatná časť výroby výrobcov z Únie zaradených do vzorky bola určená na vlastnú spotrebu, t. j. často jednoducho prevedená (bez faktúry) a/alebo dodaná za transferové ceny v rámci rovnakej spoločnosti alebo skupiny spoločností na ďalšie nadväzujúce spracovanie.
(66)
S cieľom stanoviť, či výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu alebo nie, a na určenie spotreby a rôznych hospodárskych ukazovateľov súvisiacich so situáciou výrobného odvetvia Únie sa preskúmalo, či a v akom rozsahu následné používanie výroby podobného výrobku výrobným odvetvím Únie musí byť zohľadnené v analýze.
(67)
Na účel poskytnutia čo najúplnejšieho obrazu situácie vo výrobnom odvetví Únie sa získali a analyzovali údaje pre celú činnosť v oblasti VOOP a následne sa stanovilo, či bola výroba určená na vlastnú spotrebu alebo pre voľný trh.
(68)
V prípade nasledujúcich hospodárskych ukazovateľov týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie sa zistilo, že zmysluplná analýza a hodnotenie sa musí zameriavať na situáciu prevládajúcu na voľnom trhu: objem predaja a predajné ceny na trhu v Únii, podiel na trhu, rast, objem vývozu a vývozné ceny, a preto sa ukazovatele ujmy upravili o známu vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam vo výrobnom odvetví Únie a vlastná spotreba a predaj prepojeným spoločnostiam sa analyzovali oddelene.
(69)
Pokiaľ však ide o iné hospodárske ukazovatele, prešetrovaním sa zistilo, že by mohli byť primerane preskúmané len vzhľadom na celú činnosť. Výroba (v prípade trhu na vlastnú spotrebu aj voľného trhu), kapacita, využitie kapacít, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, mzdy, schopnosť získať kapitál závisia od celej činnosti bez ohľadu na to, či ide o výrobu na vlastnú spotrebu alebo predávanú na voľnom trhu.
3. Spotreba v Únii
(70)
Výrobné odvetvie Únie predáva podobný výrobok neprepojeným zákazníkom a predáva/prevádza ho aj prepojeným spoločnostiam na ďalšie priame nadväzujúce spracovanie, napr. v oceliarskych servisných centrách.
(71)
Vo výpočte zrejmej spotreby VOOP Komisia pridala objem celkového dovozu VOOP do Únie, ktorý vykázal Eurostat, a objem predaja a použitia podobného výrobku na vlastnú spotrebu v Únii, ktorý vyrobilo výrobné odvetvie Únie tak, ako ho nahlásil navrhovateľ a ktorý bol overený počas overovacích návštev v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(72)
V súvislosti s údajmi Eurostatu o dovoze treba uviesť, že opisy príslušných číselných znakov KN (pozri v odôvodnení 13), nie sú obmedzené na opis výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, a preto dovoz vykázaný Eurostatom pod uvedenými znakmi môže zahŕňať iné výrobky. Bez informácií, pokiaľ ide o prípadne dotknuté množstvá tohto iného dovozu alebo dôkazy o tom, že by tieto množstvá mohli byť dôležité, sa však predbežne rozhodlo, že sa budú používať úplné údaje týkajúce sa dovozu pod príslušnými číselnými znakmi KN, ktoré vykázal Eurostat.
(73)
Na tomto základe sa celková spotreba výrobku v Únii vyvíjala takto:
2008
2009
2010
OP
Spotreba (v tonách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Celková spotreba na trhu EÚ počas posudzovaného obdobia klesla o 9 %. Medzi rokmi 2008 a 2009 nastal v dôsledku celosvetových nepriaznivých účinkov hospodárskej krízy, najmä v odvetví stavebníctva, pokles približne o 24 %. Potom sa spotreba začala oživovať a od roku 2009 po OP sa zvýšila celkovo o 20 %, ešte však nedosiahla počiatočnú úroveň z roku 2008.
4. Dovoz z príslušnej krajiny a podiel na trhu
(75)
Dovoz z ČĽR do Únie sa v posudzovanom období vyvíjal takto:
2008
2009
2010
OP
Objem dovozu z ČĽR (v tonách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podiel na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohľadu na vývoj spotreby sa objem dovozu z ČĽR v posudzovanom období významne zvýšil o 49 %. V dôsledku nepriaznivých účinkov hospodárskej krízy prudko klesol aj objem dovozu z ČĽR v roku 2009. Dovoz z ČĽR sa však začal oživovať mimoriadne rýchlym tempom a od roku 2009 po OP došlo k jeho výraznému nárastu o 367 %.
(77)
Počas posudzovaného obdobia sa zvýšil aj podiel tohto dovozu na trhu o 63 %. Hoci v rokoch 2008 až 2009 nastal pokles o viac ako polovicu, od roku 2009 po OP mal výraznú rastúcu tendenciu a zvýšil sa o 290 %.
4.1. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
Dovoz z ČĽR
2008
2009
2010
OP
Priemerná cena v EUR/tona
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Priemerná dovozná cena z ČĽR sa v posudzovanom období znížila o 9 %. V období rokov 2008 až 2009 výrazne klesla o 17 %, potom v období rokov 2009 až 2010 vzrástla o päť percentuálnych bodov a počas OP o ďalšie tri percentuálne body.
(79)
Dovozné ceny z ČĽR počas celého posudzovaného obdobia stabilne zostávali pod úrovňou predajných cien výrobného odvetvia Únie. Ako sa zdôrazňuje v uvedenej tabuľke, kým v roku 2009 počas vrcholiacej hospodárskej krízy, keď sa spotreba náhle začala znižovať a nastal významný trhový pokles, ani zníženie cien o 17 % nedokázalo pomôcť čínskemu dovozu udržať si podiel na trhu, plynulý značný nárast podielu dovozu z ČĽR na trhu v období od roku 2009 po OP sa vysvetľuje neustálym podhodnocovaním v ďalších rokoch.
(80)
Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu spolupracujúcich čínskych výrobcov prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie podľa druhu výrobku, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o náklady po dovoze.
(81)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa druhu pri každej transakcii na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby primerane upravenej, a po odpočítaní zliav a zrážok. Z výsledku porovnania, pri jeho vyjadrení ako percentuálneho podielu z obratu výrobcov v Únii zaradených do vzorky počas OP, vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia do výšky 25,9 % zo strany spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov.
5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
5.1. Úvodné poznámky
(82)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(83)
Ako sa uvádza v odôvodnení (4), výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(84)
Poskytnuté a overené údaje od šiestich výrobcov z EÚ zaradených do vzorky boli použité s cieľom stanoviť mikroekonomické ukazovatele, ako napr. jednotková cena, jednotkové náklady, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a zásoby.
(85)
Na stanovenie makroekonomických ukazovateľov, ako je výroba výrobného odvetvia Únie, výrobná kapacita, využitie kapacít, objem predaja, podiel na trhu, zamestnanosť a produktivita, boli použité údaje poskytnuté navrhovateľom za všetkých výrobcov VOOP v Únii, ktoré boli krížovo skontrolované s inými dostupnými zdrojmi, a overené údaje výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
5.2. Údaje vzťahujúce sa na výrobné odvetvie Únie ako celok
5.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacít
(86)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii v posudzovanom období sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom, a overených dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
2008
2009
2010
OP
Objem výroby (v tonách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobná kapacita (v tonách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Využitie kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnet, vyplnené dotazníky
(87)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že v priebehu posudzovaného obdobia sa výroba znížila o 14 %. V súlade s poklesom dopytu výroba v roku 2009 prudko klesla, potom sa v roku 2010 čiastočne oživila a následne v OP opäť mierne klesla aj napriek nárastu spotreby.
(88)
Výrobná kapacita sa v priebehu posudzovaného obdobia znížila o 4 %. Využívanie kapacít sa vyvíjalo podobne ako výroba a počas posudzovaného obdobia kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem predaja, podiel na trhu a rast
2008
2009
2010
OP
Objem predaja (v tonách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podiel na trhu (v tonách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnet, vyplnené dotazníky
(89)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným zákazníkom v roku 2009 prudko klesol o 19 %. V roku 2010 sa objem predaja zvýšil o deväť percentuálnych bodov, ale potom v OP klesol o tri percentuálne body.
(90)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa v posudzovanom období znížil o 4 %. Po počiatočnom náraste podielu výrobného odvetvia Únie na trhu v roku 2009, odvetvie zaznamenalo v roku 2010 a v OP pokles podielu na trhu, v dôsledku čoho bol podiel na trhu v OP o 6 % nižší ako v roku 2009; v rovnakom období sa zároveň zvýšila spotreba o viac ako 20 %. Výrobné odvetvie Únie preto nedokázalo využiť narastajúcu spotrebu a znovu čiastočne získať späť objem predaja a podiel na trhu, ktorý predtým stratilo.
(91)
Zatiaľ čo spotreba v Únii počas posudzovaného obdobia klesla o 9 % a objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám klesol o 13 %, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 2,3 percentuálneho bodu z 59 % v roku 2008 na 56,7 % v OP.
5.2.3. Zamestnanosť a produktivita
2008
2009
2010
OP
Zamestnanosť (v ekvivalente plného pracovného času)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (tony/ekvivalent plného pracovného času)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnet, vyplnené dotazníky, Eurofer
(92)
Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie mala postupne klesajúcu tendenciu. Celkový počet zamestnancov meraný v ekvivalentoch plného pracovného času v odvetví sa preto počas posudzovaného obdobia znížil o 20 % a v OP dosiahol svoju najnižšiu úroveň. Produktivita sa však počas posudzovaného obdobia zvýšila o 8 %, čo dokazuje, že aj odvetvie sa snažilo o racionalizáciu výrobných nákladov.
5.3. Údaje, ktoré sa vzťahujú na výrobcov z Únie zaradených do vzorky
5.3.1. Priemerné jednotkové predajné ceny v Únii a výrobné náklady
(93)
Priemerná predajná cena výrobcov Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom v EÚ sa v posudzovanom období znížila o 3 %. V období od roku 2009 po OP sa v súlade so zvýšenou spotrebou a objemom predaja ceny zvýšili o 23 %, ale nedosiahli úroveň z roku 2008.
(94)
Zároveň sa priemerné náklady na výrobu a predaj podobného výrobku z dôvodu zvýšenia jednotkových výrobných nákladov počas posudzovaného obdobia zvýšili o 6 %, keďže náklady PVA na jednotku klesli o 34 %.
(95)
Po poklese jednotkovej ceny pre neprepojených zákazníkov o 21 % v roku 2009 a sprievodnej strate sa začala jednotková cena zvyšovať. V roku 2010 a počas OP zaznamenalo výrobné odvetvie Únie nárast nákladov a s cieľom pokryť náklady mohlo len mierne zvýšiť ceny tak, aby dokázalo udržať ziskovosť na rovnakej úrovni počas roka 2010 a OP. Spôsobilo to však ďalšie zníženie podielu na trhu, keďže čínske dovozné ceny boli stabilne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.
2008
2009
2010
OP
Jednotková cena v EÚ pre neprepojených zákazníkov (v EUR/tona)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobné náklady (v EUR/tona)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
5.3.2. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
2008
2009
2010
OP
Ziskovosť predaja v EÚ neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peňažný tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investície (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnosť investícií
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
(96)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom pred zdanením vyjadreného ako percentuálny podiel z obratu z tohto predaja. V roku 2009 poznamenanom hospodárskou krízou ziskovosť výrobného odvetvia Únie výrazne klesla a vyústila do straty vo výške 13,9 %. Od roku 2010 sa začala zlepšovať, ale zvyšujúce sa výrobné náklady zabránili tomu, aby ziskovosť dosiahla úroveň, ktorá sa pre priemysel považuje za zdravú a udržateľnú (6,7 % - pozri odôvodnenie (155)). Počas celého posudzovaného obdobia ziskovosť klesla o 61 %.
(97)
Trend v oblasti peňažného toku vo veľkej miere kopíroval nepriaznivý vývoj ziskovosti. Najnižšia úroveň bola dosiahnutá v roku 2010. Aj návratnosť investícií sa znížila o 56 % z 13,8 % v roku 2008 na 6 % v OP.
(98)
Vývoj ziskovosti, peňažného toku a návratnosti investícií počas posudzovaného obdobia obmedzil schopnosť výrobného odvetvia Únie investovať do svojich činností a oslabil jeho rozvoj. Výrobné odvetvie Únie dokázalo na začiatku posudzovaného obdobia uskutočňovať významné investície, potom však v roku 2009 investície prudko klesli a počas posudzovaného obdobia klesli celkovo o 73 %.
(99)
Ako sa uviedlo, finančná výkonnosť výrobného odvetvia Únie sa zhoršila, ale neukázalo sa, že by jeho schopnosť získať kapitál bola počas posudzovaného obdobia výrazne ovplyvnená.
5.3.3. Zásoby
2008
2009
2010
OP
Konečný stav zásob (v tonách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
(100)
V prípade šiestich výrobcov z Únie zaradených do vzorky predstavovali zásoby v OP približne 8 % objemu výroby. Počas posudzovaného obdobia sa úroveň konečného stavu zásob zvýšila o 12 %. Treba však uviesť, že zásoby nie sú pre odvetvie významným ukazovateľom, pretože výroba sa väčšinou uskutočňuje na objednávku, hlavný nárast zásob bol zaznamenaný od roku 2009 po OP a časovo sa zhodoval s prudkým zvýšením dumpingového dovozu z ČĽR.
5.3.4. Náklady práce
Priemerné náklady práce na zamestnanca (v EUR, výrobcovia z EÚ zaradení do vzorky)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia zvýšili len o 2 %, čo je menej ako miera inflácie. Z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia zaradení do vzorky uskutočnili významné úspory, najmä vo všeobecných a administratívnych nákladoch a pozornosť bola zameraná na efektívnosť.
5.3.5. Použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam
(102)
Podľa odôvodnenia (65) v EÚ existuje pre VOOP významný trh, ktorý sa vytvára nadväzujúcim používaním VOOP výrobným odvetvím Únie. Na analýzu tohto trhu sa vzali do úvahy všetky objemy použitia na vlastnú spotrebu a predaja prepojeným stranám (predaj prepojeným spoločnostiam) zo strany výrobcov z Únie zaradených do vzorky a iných výrobcov z Únie.
(103)
Zistilo sa, že použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam boli určené na ďalšiu transformáciu samotnými spoločnosťami alebo ich prepojenými spoločnosťami v rámci skupín výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktorí sa zaoberajú najmä podnikaním v oblasti stavebných materiálov, t. j. ide o konečných používateľov VOOP.
(104)
Na základe zistených skutočností sa stanovilo, že v OP použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam výrobcov Únie predstavoval 27 % celkového objemu výroby. Počas posudzovaného obdobia použitie na vlastnú spotrebu a súvisiace objemy predaja klesli o 19 % a podiel na trhu sa znížil o 11 %.
2008
2009
2010
OP
Použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam (v tonách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podiel na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: podnet a overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
(105)
Hodnota použitia na vlastnú spotrebu a predaja prepojeným spoločnostiam bola analyzovaná na základe vyplnených dotazníkov, ktoré poskytli výrobcovia zaradení do vzorky a ktoré boli overené počas overovacích návštev. Prešetrovaním sa zistilo, že z hľadiska konečného použitia výrobku medzi použitím na vlastnú spotrebu a predajom prepojeným spoločnostiam nebol veľký rozdiel. Použitie na vlastnú spotrebu bolo nahlásené spoločnosťami, v ktorých sa nadväzujúca výroba uskutočňovala v rámci rovnakej právnickej osoby, predaj prepojeným spoločnostiam bol však predaj fakturovaný iným prepojeným právnickým osobám. Okrem toho bol aj spôsob oceňovania v prípade použitia na vlastnú spotrebu aj predaja prepojeným stranám podobný, t. j. reálna hodnota (metóda nákladov zvýšených o maržu) výrobku bola účtovaná prepojeným spoločnostiam, ako aj interným jednotkám nadväzujúcej výroby spoločností zaradených do vzorky.
(106)
Priemerná hodnota za tonu sa tak zvýšila počas posudzovaného obdobia o 1 % a ako taká bola v OP o 2 % nižšia ako predajná cena neprepojeným zákazníkom výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
2008
2009
2010
OP
Použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam (v EUR/tona)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: overené dotazníky vyplnené výrobcami zaradenými do vzorky
(107)
Vzhľadom na to, že väčšina predaja prepojeným spoločnostiam a použitia na vlastnú spotrebu bola určená pre nadväzujúcu podnikateľskú činnosť v oblasti stavebných materiálov výrobcov z Únie, uvedený predaj prepojeným spoločnostiam a použitie na vlastnú spotrebu boli tiež nepriamo vystavené hospodárskej súťaži zo strany iných účastníkov trhu vrátane dumpingového dovozu z ČĽR. Interný dopyt po nadväzujúcej výrobe by závisel od príležitosti predávať nadväzujúce výrobky na voľnom trhu, ktorý nie je ovplyvnený dumpingovým dovozom. Z toho dôvodu možno dospieť k záveru, že klesajúce objemy a podiel na trhu počas posudzovaného obdobia boli zapríčinené hospodárskou súťažou zo strany dumpingového dovozu z ČĽR.
5.3.6. Účinky dumpingu alebo subvencovania v minulosti
(108)
Keďže toto je prvé antidumpingové konanie týkajúce sa príslušného výrobku, nie sú dostupné údaje na posúdenie účinkov možného dumpingu alebo subvencovania v minulosti.
6. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(109)
Všetky rozpätia stanovené a špecifikované v oddiele o dumpingu sú značne nad úrovňou de minimis. Okrem toho vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu z ČĽR nie je možné považovať vplyv skutočného dumpingového rozpätia na trh EÚ za zanedbateľný.
7. Záver o ujme
(110)
Z prešetrovania vyplynulo, že všetky ukazovatele ujmy, ktoré sa týkajú hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie, sa počas posudzovaného obdobia zhoršili alebo sa nevyvíjali v súlade so spotrebou.
(111)
Počas posudzovaného obdobia sa v súvislosti so znižujúcou sa spotrebou objem dovozu z ČĽR stabilne a významne zvyšoval. Zároveň sa objem predaja výrobného odvetvia Únie znížil celkovo o 13 % a podiel odvetvia na trhu klesol z 59 % v roku 2008 na 56,7 % v OP. Hoci spotreba sa po roku hospodárskej krízy, ktorá ovplyvnila dopyt od roku 2009 po OP, ozdravila o 20 %, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znižoval. Výrobné odvetvie Únie nebolo schopné získať späť stratený podiel na trhu vzhľadom na významné rozšírenie dumpingového dovozu z ČĽR na trh EÚ. Dumpingový dovoz s nízkymi cenami počas posudzovaného obdobia neustále rástol a podhodnocovali sa ním ceny výrobného odvetvia Únie.
(112)
Okrem toho boli výrazne ovplyvnené ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie, ako napríklad peňažný tok a ziskovosť. To znamená, že schopnosť výrobného odvetvia Únie získať kapitál a investovať bola oslabená.
(113)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Úvod
(114)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či dumpingový dovoz s pôvodom v ČĽR spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v takej miere, ktorá sa môže posúdiť ako značná. Preskúmali sa známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli zároveň spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, s cieľom zabezpečiť, aby akákoľvek ujma zapríčinená týmito faktormi nebola pripísaná dumpingovému dovozu.
2. Účinok dumpingového dovozu
(115)
Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba Únie sa počas posudzovaného obdobia znížila o 9 %, zatiaľ čo objem dumpingového dovozu z ČĽR sa výrazne zvýšil približne o 49 %, jeho podiel na trhu sa v roku 2008 takisto zvýšil o 63 % z 8,3 % na 13,6 % v OP. Zároveň sa znížil objem predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám o 13 % a podiel uvedeného predaja na trhu sa znížil o 4 % z 59 % v roku 2008 na 56,7 % v OP.
(116)
Okrem toho, hoci dovoz z ČĽR takisto zasiahla hospodárska kríza a od roku 2008 do roku 2009 sa znížil o 68 %, v období od roku 2009 po OP sa oživil veľmi rýchlym tempom a na konci OP sa zvýšil o 367 % aj napriek tomu, že sa spotreba v Únii v tomto období zvýšila len o 20 %. Znížením jednotkovej ceny o 9 % v porovnaní s rokom 2008 a podhodnotením výrobného odvetvia Únie o 25,9 % počas OP sa podiel čínskeho dovozu na trhu od roku 2008 po OP zvýšil o 63 % na 13,6 %.
(117)
Od roku 2008 po OP sa zároveň celkovo znížil objem predaja výrobcov z Únie neprepojeným stranám o 13 %. V čase oživenia trhu od roku 2009 po OP dokázalo výrobné odvetvie Únie zvýšiť svoj objem predaja neprepojeným stranám len o 8 %, stratilo však podiel na trhu vo výške 9 %, a zvýšenú spotrebu teda využilo iba v obmedzenom rozsahu. Zo zotavujúcej sa spotreby najviac získal práve dovoz z Číny, pričom ostatní účastníci trhu výrazne zaostávali.
(118)
Priemerné dovozné ceny z ČĽR sa počas posudzovaného obdobia znížili o 9 %. Napriek rastúcemu trendu po výraznom znížení v roku 2009 boli priemerné dovozné ceny v období od roku 2009 po OP stabilne nižšie ako úrovne účtované výrobným odvetvím Únie. Jednotková cena pre neprepojených zákazníkov v EÚ vykázala určitú odolnosť voči cenovému tlaku vyvíjanému čínskym dovozom a znížila sa iba o 3 %. Tieto ceny však boli zjavne udržiavané za cenu nižšieho objemu predaja a zníženej ziskovosti z tohto predaja, pretože klesli o 61 % zo 6,7 % v roku 2008 na 2,6 % v OP, keďže výrobné náklady rástli.
(119)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že prudký nárast dumpingového dovozu z ČĽR za ceny, ktorými sa stále podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie, zohral rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, čo zabránilo výrobnému odvetviu Únie plne využiť oživenie spotreby Únie.
3. Vplyv ďalších faktorov
3.1. Dovoz z tretích krajín
Krajina
2008
2009
2010
OP
Južná Kórea
Objem (v tonách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podiel na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Priem. cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Objem (v tonách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podiel na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Priem. cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatné krajiny
Objem (v tonách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podiel na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Priem. cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Všetky tretie krajiny okrem ČĽR spolu
Objem (v tonách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podiel na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Priem. cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Kým počas OP dovoz z ČĽR predstavoval 56 % všetkého dovozu do EÚ, ďalšie významné zdroje dovozu boli z Indickej republiky (ďalej len „India“) (11 %) a Južnej Kórey (19 %). Na rozdiel od dovozu z ČĽR sa dovoz z Indie napriek prudkému zníženiu jeho priemernej ceny o 12 % počas posudzovaného obdobia znížil o 12 % a podiel na trhu sa znížil o 3 %. Dovoz z Južnej Kórey sa zvýšil iba o 4 %, pričom priemerná cena ostala na rovnakej úrovni ako v roku 2008. Podiel dovozu z Indie na trhu dosahoval v OP 2,7 %, zatiaľ čo dovoz z Južnej Kórey predstavoval podiel 4,6 %.
(121)
Iný dovoz, ktorý predstavuje 14 % celkového dovozu, sa znížil o 33 % a jeho priemerné ceny ostali na rovnakej úrovni ako v roku 2008.
(122)
Napriek tomu, že priemerná cena všetkého ostatného dovozu bola nižšia ako cenová úroveň výrobného odvetvia Únie, vplyv tohto dovozu môže byť pravdepodobne iba nepodstatný, ak vôbec. Po prvé, nie sú dôkazy o tom, že sa v prípade dovozu z ostatných zdrojov obchodovalo nespravodlivo. Po druhé, na rozdiel od dovozu z Číny celková cenová úroveň z hlavných zdrojov iného dovozu ostala počas celého posudzovaného obdobia pomerne stabilná, čo dokazuje, že výrobné odvetvie Únie môže úspešne konkurovať v segmentoch trhu uvedeného dovozu. Po tretie, dovoz z ostatných krajín sa počas posudzovaného obdobia znížil a celkovo a aj pre jednotlivé hlavné vyvážajúce krajiny stále ostáva na nízkej úrovni. Okrem toho, z klesajúceho podielu iného dovozu na trhu vyplýva, že tento dovoz nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie.
3.2. Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie
2008
2009
2010
OP
Vývoz, Eurostat (v tonách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Priemerná cena (v EUR/tona)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz výrobcov v Únii zaradených do vzorky
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Priemerná predajná cena (v EUR/tona)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a overené vyplnené dotazníky
(123)
Celkový vývoz VOOP výrobným odvetvím Únie do tretích krajín sa podľa Eurostatu počas posudzovaného obdobia znížil o 10 %. Priemerná cena však bola pomerne vysoká a počas posudzovaného obdobia sa zvýšila o 2 %. Vývoz predstavoval 17 % celkovej výroby EÚ a ako taký pomohol výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť úspory z rozsahu a znížiť celkové výrobné náklady. Možno teda dospieť k záveru, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie nemohla byť potenciálnou príčinou značnej ujmy.
(124)
Tento celkový obraz sa odráža v situácii vývozu neprepojeným zákazníkom v tretích krajinách výrobcami v Únii zaradenými do vzorky. Počas posudzovaného obdobia sa predaj znížil o 14 %, aj v tomto prípade však bola vývozná cena za jednotku stabilne vyššia (v priemere o 2 až 12 % podľa roku) ako cena v EÚ. Keďže objem vývozu predstavoval len 3 % celkovej výroby, predaj nemohol prispieť k ujme, ktorú utrpel trh EÚ.
3.3. Vlastný dovoz výrobného odvetvia Únie z ČĽR
(125)
Počas prešetrovania sa tvrdilo, že sa navrhovatelia (prostredníctvom ich prepojených spoločností) sami zapájali do dovozu príslušného výrobku z ČĽR a že tento dovoz predstavoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČĽR. Na podporu tohto tvrdenia však nebol predložený žiadny dôkaz. Po prešetrení týchto tvrdení sa zistilo, že počas OP výrobcovia z Únie doviezli len približne 10 000 ton, čo bolo vo veľkej miere v súlade s údajmi poskytnutými navrhovateľom pri začatí konania. Zistilo sa, že prepojené spoločnosti výrobcov z Únie doviezli podobný objem, ktorý nebol zverejnený v súlade s článkom 19 základného nariadenia. Tento dovoz tvoril celkovo len približne 2 - 3 % celkového dovozu z ČĽR. V dôsledku toho nemožno dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie dovážalo z ČĽR v takých množstvách a takým spôsobom s cieľom 1) spochybniť vlastné postavenie výrobcov z Únie podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia alebo 2) spôsobiť si ujmu. Argument sa preto predbežne zamieta.
3.4. Použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam
(126)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že ujma výrobnému odvetviu Únie bola spôsobená jeho zapojením do nadväzujúcej podnikateľskej činnosti v oblasti výroby stavebných materiálov (napr. sendvičové panely, lichobežníkové plechy a pod.) buď priamo, alebo prostredníctvom prepojených spoločností v rámci skupín. Konkrétne sa tvrdilo, že výrobné odvetvie v Únii sprístupnilo VOOP pre svoju nadväzujúcu podnikateľskú činnosť za nižšie ceny ako pre neprepojené spoločnosti, čím ich v rámci skupiny „dotovalo“ a umožnilo im ponúkať nižšie ceny, ako mali ich konkurenti v nadväzujúcom segmente.
(127)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 102 až 107, priemerná hodnota použitia na vlastnú spotrebu a predaja prepojeným spoločnostiam na tonu bola v OP iba o 2 % nižšia ako predajná cena pre neprepojených zákazníkov. Okrem toho sa počas prešetrovania zistilo, že samotné použitie na vlastnú spotrebu a predaj prepojeným spoločnostiam boli najpravdepodobnejšie nepriamo ovplyvnené nespravodlivou hospodárskou súťažou zo strany dumpingového dovozu. Ak skutočne existovala akákoľvek výhoda pre nadväzujúcu podnikateľskú činnosť výrobcov z Únie, ako sa tvrdí, mala sa potvrdiť vo vývoji tohto ukazovateľa ujmy. Tento argument sa preto predbežne zamieta.
3.5. Hospodárska kríza
(128)
Hospodárskou krízou a jej vplyvom na stavebníctvo sa aspoň čiastočne vysvetľuje zníženie dopytu a tlak na ceny počas posudzovaného obdobia. Ako už bolo uvedené, v roku 2009 sa spotreba znížila o 24 %. Trh sa však začal oživovať v roku 2010 a ku koncu OP sa spotreba zvýšila o 20 %.
(129)
V analýze ujmy a príčinných súvislostí sa však oddelilo rozčlenenie trhu z roku 2009 a následné oživenie od roku 2009 po OP. V analýze ujmy a príčinných súvislostí sa jasne preukázalo, že pri dovoze z ČĽR sa plne využila zotavujúca sa spotreba a okrem toho sa ceny výrobného odvetvia Únie neustále podhodnocovali, a tak sa z možnosti pre všetkých účastníkov mať rovnakú šancu na zotavenie z poklesu stal ustavičný boj o prežitie.
3.6. Štrukturálna nadmerná kapacita
(130)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že ujma spôsobená výrobnému odvetviu Únie, ktoré tvoria najmä vertikálne integrovaní výrobcovia ocele, nie je zapríčinená dovozom z ČĽR, ale štrukturálnymi problémami oceliarskeho priemyslu EÚ, ako napríklad nadmernou kapacitou. Takisto sa tvrdilo, že konsolidácia oceliarskeho priemyslu, ktorá sa uskutočnila pred posudzovaným obdobím, viedla k nadmernej kapacite a že utrpená ujma bola dôsledkom nadmerného počtu výrobných zariadení.
(131)
Výroba VOOP je skutočne kapitálovo náročná a výrobné odvetvie má pomerne vysoké fixné náklady. Nemožno však dospieť k záveru, že uskutočnená konsolidácia oceliarskeho priemyslu pred posudzovaným obdobím viedla k nadmernej kapacite. Zo zistení vyplýva, že po malom náraste v inštalovanej kapacite v roku 2009 sa kapacita výrobného odvetvia znížila v roku 2010 a znovu v OP. Úroveň kapacity v OP bola na nižšej úrovni ako skutočná spotreba v roku 2008, rok pred tým, ako sa naplno prejavili účinky hospodárskej krízy. Spotreba v EÚ sa ešte nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Okrem toho zo zistení prešetrovania vyplýva, že nepriaznivý účinok nadmernej kapacity možno pripísať výrobcom VOOP z EÚ iba v minimálnej miere. Po prvé, z prešetrovania vyplýva, že výrobné odvetvie Únie evidentne prijalo kroky na udržanie efektívnosti - PVA sa významne znížili o 34 % a produktivita sa zvýšila o 8 % pre celý priemysel a o 6 % pre spoločnosti zaradené do vzorky. Po druhé, stále investície do výrobných liniek a pružnosť v ich používaní na výrobu iných výrobkov pomohla dosiahnuť úspory z rozsahu a znížiť hlavné fixné náklady. S využívaním kapacít spoločností zaradených do vzorky, ktoré sa znížili počas posudzovaného obdobia o 18 %, priemerné výrobné náklady stúpli len o 9 % vrátane nákladov na suroviny. Z toho dôvodu nemožno dospieť k záveru, že nadmerná kapacita by narušila príčinnú súvislosť. Tento argument sa preto predbežne zamieta.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(133)
Preukázalo sa, že objem a podiel na trhu dumpingového dovozu s pôvodom v ČĽR sa počas posudzovaného obdobia, najmä od roku 2009 po OP, významne zvýšil. Takisto sa zistilo, že v prípade tohto dovozu boli ceny stále nižšie ako ceny účtované výrobným odvetvím Únie na trhu Únie a najmä počas OP.
(134)
Toto zvýšenie objemu a podielu dumpingového dovozu za nízke ceny z ČĽR na trhu sa zhodovalo s obdobím nepriaznivého vývoja hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie. Táto situácia sa v OP zhoršila, keď napriek oživeniu spotreby nebolo výrobné odvetvie Únie schopné opätovne získať svoj podiel na trhu, pričom ziskovosť a ostatné finančné ukazovatele, ako napr. peňažný tok a návratnosť investícií, stagnovali na úrovni roku 2010 a zamestnanosť dosiahla najnižšiu úroveň.
(135)
Skúmaním ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, sa zistilo, že žiadny z týchto faktorov nemal na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(136)
Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa predbežne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z ČĽR spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvodné poznámky
(137)
Komisia v súlade s článkom 21 základného nariadenia preskúmala, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú presvedčivé dôvody na prijatie záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie prijať dočasné opatrenia. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(138)
Výrobné odvetvie Únie ako celok sa skladá z 22 známych výrobcov, ktorí podľa združenia Eurofer predstavujú celú výrobu VOOP v Únii. Títo výrobcovia sídlia v rôznych členských štátoch Únie, pričom v súvislosti s príslušným výrobkom priamo zamestnávajú viac ako 5400 ľudí.
(139)
Žiadny z výrobcov nenamietal voči začatiu prešetrovania. Ako sa uvádza v makroekonomických ukazovateľoch, výrobné odvetvie EÚ ako celok zaznamenalo zhoršenie situácie a bolo nepriaznivo ovplyvnené dumpingovým dovozom.
(140)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z ČĽR. Treba pripomenúť, že všetky ukazovatele ujmy vykazovali v posudzovanom období nepriaznivý trend. Vážne ovplyvnené boli najmä ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou spolupracujúcich výrobcov z Únie, ako napríklad ziskovosť a návratnosť investícií. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(141)
Očakáva sa, že sa uložením dočasného antidumpingového cla obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie sa umožní upraviť ceny VOOP tak, aby odzrkadľovali náklady rôznych zložiek a trhové podmienky. Možno takisto očakávať, že uloženie dočasných opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu.
(142)
Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a ziskovosť výrobného odvetvia Únie by sa naďalej zhoršovala. V strednodobom až dlhodobom horizonte by to bolo neudržateľné. Je takisto pravdepodobné, že niektorí individuálni výrobcovia by museli zavrieť svoje výrobné zariadenia, keďže boli počas posudzovaného obdobia vo veľkej miere stratoví. Vzhľadom na vzniknuté straty a na vysokú úroveň investícií do výroby na začiatku posudzovaného obdobia sa dá očakávať, že v prípade, ak by sa opatrenia neuložili, väčšina výrobcov v Únii by nebola schopná získať svoje investície späť.
(143)
Z toho dôvodu sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie antidumpingového cla by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
3. Záujem používateľov a dovozcov
(144)
Ako sa uvádza v odôvodnení (9), prihlásilo sa päť dovozcov, ale iba dvaja vyplnili dotazník. Z približne 100 používateľov uvedených v podnete sa prihlásilo 19 používateľov, ktorí prejavili záujem o konanie. Desať spoločností následne doručilo vyplnené dotazníky.
(145)
Najaktívnejší používatelia a dovozcovia spoločne predložili písomné podania a počas prešetrovania sa uskutočnilo niekoľko vypočutí. Ich hlavné argumenty týkajúce sa uloženia opatrení sú analyzované ďalej.
3.1. Hospodárska súťaž na trhu EÚ
(146)
Tvrdilo sa, že trh EÚ s VOOP nebol dostatočne konkurenčný a že dovoz z ČĽR bol potrebný, aby sa poskytla lepšia vyjednávacia pozícia spoločnostiam, ktoré dovážajú a používajú VOOP. Okrem toho sa tvrdilo, že výrobné odvetvie Únie je zapojené do oligopolných opatrení na ovládanie trhu. Prešetrovaním počas predbežnej fázy sa tieto tvrdenia nepotvrdili. Dokonca sa zistilo, že výrobcovia z Únie súťažili na rovnakých trhoch a často predávali rovnakým zákazníkom alebo svojim vzájomným stavebným spoločnostiam. Vzhľadom na skutočnosť, že sa nepredložili žiadne dôkazy nad rámec nepodložených sťažností na ťažkosti v rokovaniach o cenách a že okrem piatich skupín výrobcov z Únie, ktorí podali podnet, pôsobí v EÚ ďalších 11 výrobcov VOOP a niektorí z nich sú veľmi veľkí, a vzhľadom na rôznorodosť iných zdrojov dovozu sa zdá, že toto tvrdenie je nepodložené a predbežne sa zamieta.
3.2. Nedostatočná ponuka
(147)
Takisto sa tvrdilo, že uloženie opatrení na dovoz z Číny by spôsobilo nedostatok VOOP na trhu EÚ. Vzhľadom na širokú rozmanitosť opísaných zdrojov dodávok, ako aj voľné výrobné kapacity vo výrobnom odvetví Únie, sa nepovažuje za pravdepodobné, že by mohlo dôjsť k nedostatku. Argument sa preto predbežne zamieta.
3.3. Záver o záujmoch používateľov a dovozcov
(148)
Desať spolupracujúcich používateľov predstavovalo počas OP 7 % celkového dovozu z Číny. Z prešetrovania vyplynulo, že všetci používatelia majú rôzne zdroje dodávok. Nákupy z Číny predstavovali v priemere približne 15 % ich celkového nákupu výrobkov VOOP; okrem toho sa zistilo, že najväčšie objemy pochádzali od výrobcov z EÚ (73 %) a 12 % bolo dovezených z tretích krajín. Keďže je príslušný výrobok vysoko štandardizovaný, význam viazania zákazníka je dosť relatívny a používateľ, ako aj dovozcovia, môžu pomerne jednoducho zmeniť zdroj dodávok, pokiaľ ide o kvalitu výrobku.
(149)
Z prešetrovania vyplynulo, že všetci spolupracujúci používatelia okrem jedného boli v odvetví, ktoré používa príslušný výrobok, ziskoví a ich ziskovosť počas OP bola od 1 % po 13 % v závislosti od spoločnosti. Okrem toho, ziskovosť uvedených spoločností nezávisela od dovozu príslušného výrobku z ČĽR významným spôsobom.
(150)
Na základe vyplnených dotazníkov od používateľov sa odhadol pravdepodobný účinok navrhnutých opatrení. Za predpokladu nepravdepodobného najhoršieho možného scenára pre spolupracujúcich používateľov, t. j. že by sa zvýšenie ceny nemohlo preniesť a boli by viazaní na dovoz z Číny v predchádzajúcom objeme, vplyv úrovne cla by znamenal zvýšenie ich výrobných nákladov o 1 až 5 % a v súvislosti so ziskovosťou by mohol znamenať zníženie väčšiny dovozu o 1 až 2,8 percentuálneho bodu a o 4 percentuálne body v prípade dovozu v rámci zostatkového cla. Pravdepodobnejším scenárom je však omnoho miernejší vplyv, keďže dovoz z Číny predstavuje dosť malú časť podnikateľskej činnosti používateľov a možno očakávať, že nárast nákladov vyplývajúcich z antidumpingových opatrení sa bude pomerne jednoducho prenášať. Vzhľadom na skutočnosť, že okrem mnohých výrobcov z EÚ sú dostupné významné alternatívne zdroje dovozu, ktoré nepodliehajú opatreniam, napr. India a Južná Kórea, očakáva sa, že sa v cenách na trhu po uložení opatrení zohľadnia aj tieto faktory.
(151)
Dvaja spolupracujúci dovozcovia počas OP predstavovali približne 6 % celkového dovozu z Číny, presné množstvo sa nezverejnilo v súlade s článkom 19 základného nariadenia. Podobne ako v prípade používateľov, aj dovozcovia mali rôzne zdroje dodávok okrem ČĽR. Okrem toho sa stanovilo, že ziskovosť dovozcov by bola pravdepodobne viac ovplyvnená opatreniami ako ziskovosť používateľov, ak by mali zachovávať vzorec dovozu používaný počas OP. V praxi však dovozcovia ako obchodníci majú tendenciu byť ešte pružnejší ako používatelia a boli by pravdepodobne prví, ktorí by využili alternatívne zdroje dodávok.
(152)
V tomto kontexte treba zvážiť aj to, že časť výhod vyplývajúcich z čínskeho dovozu na strane používateľov a dovozcov sa v podstate zakladá na nespravodlivej cenovej diskriminácii používanej čínskymi vývozcami, ktorá tieto výhody umožňuje, a nie na prirodzenej konkurenčnej výhode. Obnovenie rovnakých podmienok na trhu EÚ úpravou narušenia obchodu vyplývajúceho z dumpingového dovozu by teda v skutočnosti umožnilo trhu VOOP vrátiť sa k zdravej, trhovohospodárskej dynamike a vývoju cien tak, aby ostatní účastníci (používatelia, výrobcovia, koneční spotrebitelia), ktorí nie sú schopní ihneď využiť dumpingový dovoz, neboli znevýhodnení.
4. Záver o záujme Únie
(153)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR.
G. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(154)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, mali by sa uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.
(155)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(156)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto odvetví v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii. Usúdilo sa, že zisk, ktorý by sa mohol dosiahnuť v neprítomnosti dumpingového dovozu, by sa mal zakladať na roku 2008, keď bol dovoz z Číny na trhu Únie menej prítomný. Preto sa usúdilo, že ziskové rozpätie na úrovni 6,7 % z obratu sa môže považovať za primerané minimum, ktoré by výrobné odvetvie Únie mohlo podľa predpokladu dosiahnuť, ak by nedochádzalo k poškodzujúcemu dumpingu.
(157)
Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nespôsobí ujmu. Cena, ktorá nespôsobí ujmu, sa získala pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia vo výške 6,7 % k výrobným nákladom.
(158)
Potrebné zvýšenie ceny bolo potom určené na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, náležite upravenej o dovozné náklady a clá s cenou výrobného odvetvia Únie na trhu Únie počas OP, ktorá nespôsobí ujmu. Každý rozdiel zistený takýmto porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej hodnoty CIF porovnaných druhov.
2. Dočasné opatrenia
(159)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz s pôvodom v ČĽR na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(160)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda výlučne vzťahujú na dovoz výrobkov s pôvodom v ČĽR a vyrobených danými spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, sa tieto sadzby nemôžu využiť a podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(161)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (7) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(162)
V záujme správneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.
(163)
Na základe uvedeného sú stanovené dumpingové rozpätia a rozpätia ujmy a dočasné sadzby cla:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasné clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Iné spolupracujúce spoločnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všetky ostatné spoločnosti
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(164)
V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel sú na účely tohto nariadenia dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení prehodnotiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobkov z ocele s organickým povlakom, napr. ploché valcované výrobky z nelegovanej a legovanej ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), ktoré sú farbené, lakované alebo potiahnuté plastmi aspoň na jednej strane, okrem tzv. sendvičových panelov používaných v stavebníctve a pozostávajúcich z dvoch vonkajších kovových plechov so stabilizačným jadrom z izolačného materiálu uprostred, a okrem výrobkov s vonkajším povlakom zo zinkového prachu (náter s obsahom zinku, ktorý predstavuje aspoň 70 % hmotnosti náteru), v súčasnosti zaradených pod číselné znaky KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobku opísaného v odseku 1 a vyrábaného ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Clo
Doplnkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všetky ostatné spoločnosti
57,8 %
B999
3. Uplatňovanie predbežných sadzieb antidumpingového cla špecifikovaných pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe, colným orgánom členských štátov. V prípade nepredloženia tejto faktúry sa uplatňuje clo vzťahujúce sa na všetky ostatné spoločnosti.
4. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
5. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomne svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia v lehote jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 18. septembra 2012