ROZHODNUTÍ RADY 2013/755/EU
ze dne 25. listopadu 2013
o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii
(„rozhodnutí o přidružení zámoří“)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí Rady 2001/822/ES (1), které je použitelné do 31. prosince 2013. Podle článku 62 rozhodnutí 2001/822/ES má Rada přijmout předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(2)
Ve svých závěrech ze dne 22. prosince 2009 o vztazích EU se zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ) vyzvala Rada Komisi, aby do července 2012 předložila legislativní návrh za účelem revize rozhodnutí o přidružení zámoří. Rada schválila návrh Komise, aby se budoucí partnerství mezi Unií a ZZÚ zakládalo na třech klíčových pilířích: 1) posilování konkurenceschopnosti, 2) zvyšování odolnosti a omezování zranitelnosti a 3) podpoře spolupráce a integrace mezi ZZÚ a dalšími partnery a sousedními regiony.
(3)
Komise pořádala v období od června do října 2008 veřejnou konzultaci a navrhla řadu směrů, kudy by se nové rozhodnutí o přidružení mohlo ubírat. Výsledky této konzultace byly shrnuty ve sdělení ze dne 6. listopadu 2009 nazvaném „Složky nového partnerství mezi EU a zámořskými zeměmi a územími“.
(4)
Na ZZÚ se automaticky nevztahují Smlouva o fungování EU ani sekundární právní předpisy z ní vycházející, s výjimkou některých ustanovení, která výslovně stanoví opak. Ačkoli ZZÚ nejsou třetími zeměmi, netvoří součást jednotného trhu a v oblasti obchodu musí plnit povinnosti ukládané třetím zemím, především pak pravidla původu, zdravotní a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření.
(5)
Zvláštní vztah mezi Unií a ZZÚ by se měl přesunout od klasického přístupu ve formě rozvojové spolupráce k recipročnímu partnerství, jež by v ZZÚ podporovalo udržitelný rozvoj. Solidarita mezi Unií a ZZÚ by se navíc měla zakládat na jejich specifickém vztahu a na skutečnosti, že patří k téže „evropské rodině“.
(6)
Podíl občanské společnosti na rozvoji ZZÚ lze zvýšit posílením jejích organizací ve všech oblastech spolupráce.
(7)
Vzhledem k zeměpisné poloze ZZÚ a navzdory odlišnému statusu každého hráče v dané zeměpisné oblasti z hlediska práva Unie by spolupráce mezi ZZÚ a jejich sousedy měla probíhat v zájmu všech stran, přičemž by se měla zvlášť zaměřovat na oblasti společného zájmu a na podporu unijních hodnot a norem. ZZÚ by navíc mohly v rámci svého regionu působit jako regionální uzly nebo centra excelence.
(8)
Unie by měla podporovat politiky a strategie ZZÚ v oblastech společného zájmu na základě jejich konkrétních potřeb, potenciálu a volby.
(9)
Přidružení by mělo usilovat o ochranu, obnovu a udržitelné využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb jakožto klíčových faktorů pro dosažení udržitelného rozvoje.
(10)
ZZÚ se vyznačují bohatou rozmanitostí suchozemských a podmořských organismů. Změna klimatu by mohla mít dopad na přírodní prostředí ZZÚ a představuje hrozbu omezující tamější udržitelný rozvoj. K přizpůsobení se změně klimatu a ke zmírnění jejích dopadů v ZZÚ by napomohla opatření v oblasti ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, snižování rizika katastrof, udržitelného řízení přírodních zdrojů a podpory udržitelné energetiky.
(11)
Ve vztazích mezi Unií a ZZÚ by měl být uznán významný podíl, kterým by ZZÚ mohly přispívat k plnění závazků Unie vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí.
(12)
Zámořské země a území je důležité podporovat v jejich úsilí o menší závislost na fosilních palivech, aby se omezila jejich zranitelnost z hlediska přístupu k palivům a kolísaní cen, a hospodářství těchto zemí a území se tak stalo odolnější a méně zranitelné vůči vnějším otřesům.
(13)
Unie by mohla ZZÚ napomáhat při omezování jejich zranitelnosti vůči pohromám a podporovat akce a opatření, které přijímají za tímto účelem.
(14)
Jelikož zeměpisná odlehlost představuje překážku pro konkurenceschopnost ZZÚ, je třeba zlepšit jejich přístupnost.
(15)
Unie a ZZÚ uznávají význam vzdělání a odborné přípravy jakožto páky pro udržitelný rozvoj ZZÚ.
(16)
Další hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ by se měl ubírat cestou vzájemné podpory a měl by usilovat o zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství ZZÚ a také o dosažení sociálního blahobytu a začlenění, zejména zranitelných skupin obyvatelstva a osob se zdravotním postižením. Spolupráce mezi Unií a ZZÚ by za tímto účelem měla zahrnovat výměny informací a osvědčených postupů v příslušných oblastech včetně rozvíjení dovedností a sociální ochrany a měla by podporovat práva zdravotně postižených osob se zřetelem k zásadám Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. Přidružení ZZÚ k Unii by navíc mělo v ZZÚ a regionech, kde se nacházejí, přispívat k podpoře důstojné práce, včetně osvědčené praxe v sociálním dialogu, k dodržování hlavních pracovních norem a k respektování principu rovných příležitostí, přístupnosti a zákazu diskriminace.
(17)
Cestovní ruch by mohl představovat oblast spolupráce mezi Unií a ZZÚ. Tato spolupráce by měla být zaměřena na podporu úsilí orgánů ZZÚ dosáhnout co největších výhod z místního, regionálního a mezinárodního cestovního ruchu a měla by podpořit soukromé finanční toky z Unie a jiných zdrojů do rozvoje cestovního ruchu v ZZÚ. Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě integrovat cestovní ruch do sociálního, kulturního a hospodářského života obyvatelstva, stejně jako respektu k životnímu prostředí.
(18)
Výskyt přenosných nemocí v ZZÚ, např. horečky dengue v Karibiku a Tichomoří a horečky chikungunya v oblasti Indického oceánu, může mít závažný nepříznivý dopad ze zdravotního a hospodářského hlediska. Kromě snížení produktivity postiženého obyvatelstva mohou epidemie v ZZÚ velmi výrazně ovlivnit cestovní ruch, který je v mnoha ZZÚ pilířem hospodářství. Vzhledem k tomu, že do ZZÚ podniká cesty velké množství turistů a migrujících pracovníků, ZZÚ jsou zranitelné vůči „dovozu“ infekčních chorob. Totéž platí i naopak - objemné toky osob cestujících ze ZZÚ zpět domů by mohly způsobovat zavlečení přenosných nemocí do Evropy. Pro udržitelnost hospodářství těch ZZÚ, jež se do značné míry spoléhají na cestovní ruch, je proto zásadním faktorem zajištění „bezpečné turistiky“.
(19)
Přidružení ZZÚ k Unii by mělo zohledňovat a podporovat zachování kulturní identity a rozmanitosti ZZÚ.
(20)
Unie uznává, že je důležité rozvíjet aktivnější partnerství se ZZÚ v oblasti řádné správy věcí veřejných a v oblasti boje proti organizovanému zločinu, proti obchodu s lidmi, terorismu a korupci.
(21)
Obchod mezi Unií a ZZÚ a spolupráce s ním související by měly přispívat k cíli udržitelného hospodářského, sociálního rozvoje a ochrany životního prostředí.
(22)
Unie - hlavního obchodního partnera ZZÚ -, států AKT sousedících se ZZÚ a dalších hospodářských partnerů se značně dotýkají globální změny, které se odrážejí v pokračujícím procesu obchodní liberalizace.
(23)
Zámořské země a území jsou zranitelným ostrovním prostředím, jež si žádá odpovídající ochranu, mimo jiné i v oblasti nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, je toto stanoveno v článku 198 Smlouvy o Euratomu a v souvisejícím sekundárním právu; výjimkou v tomto ohledu je Grónsko, na které se Smlouva o Euratomu nevztahuje. V případě ostatního odpadu by se mělo určit, jaká pravidla Unie se na ZZÚ mají použít.
(24)
Toto rozhodnutí by mělo stanovit pružnější pravidla původu včetně nových možností pro kumulaci původu. Kumulace by měla být možná nejen se ZZÚ a státy, s nimiž byla uzavřena dohoda o hospodářském partnerství (EPA), nýbrž za jistých okolností i pro produkty pocházející ze zemí, s nimiž Unie uplatňuje dohodu o volném obchodu, a s výhradou určitých podmínek také pro produkty, které jsou do Unie dováženy bez kvót a s nulovým clem v rámci unijního systému všeobecných celních preferencí (2). Tyto podmínky jsou zapotřebí k tomu, aby se zabránilo obcházení obchodních opatření a u opatření pro kumulaci se zajistilo náležité fungování.
(25)
V zájmu dotčených úřadů a hospodářských subjektů v ZZÚ by se měly aktualizovat postupy pro vystavování osvědčení o původu ze ZZÚ. Náležitě by se měla aktualizovat rovněž ustanovení o správní spolupráci mezi Unií a ZZÚ.
(26)
Je třeba stanovit metody správní spolupráce a možnost dočasného vyjímání všech nebo některých produktů pocházejících ze ZZÚ z preferenčního zacházení v případě podvodů, nesrovnalostí či soustavného nedodržování pravidel pro původ produktů nebo v případě neposkytnutí správní spolupráce. Kromě toho je třeba stanovit i dostatečně podrobná ochranná a kontrolní opatření. Díky tomu by se příslušné orgány a hospodářské subjekty ZZÚ a Unie mohly spoléhat na jednoznačné a transparentní postupy a pravidla. V neposlední řadě je pak ve společném zájmu zajistit náležité uplatňování postupů a opatření umožňujících ZZÚ vyvážet zboží do EU bez kvót a s nulovým clem.
(27)
Vzhledem k cílům integrace a k vývoji světového obchodu v oblasti služeb a usazování je třeba podporovat rozvoj trhů se službami a investičních možností zlepšením přístupu služeb a investic ze ZZÚ na trh Unie. Unie by v tomto ohledu měla ZZÚ nabídnout nejlepší možné zacházení, které nabízí jakémukoli jinému obchodnímu partnerovi prostřednictvím komplexních doložek nejvyšších výhod, přičemž by měla zámořským zemím a územím zajistit flexibilnější možnosti pro obchodní vztahy tím, že by omezila zacházení nabízené ze strany ZZÚ Unii na to, co se nabízí jiným obchodním velmocím.
(28)
Práva duševního vlastnictví jsou klíčovým faktorem k podněcování inovací a nástrojem k podpoře hospodářského a sociálního rozvoje. Pro země jsou užitečná tím, že jim umožňují chránit duševní výtvory a duševní vlastnictví. Ochrana a prosazování těchto práv pomáhá usnadňovat obchod, růst a zahraniční investice a také bojovat proti zdravotním a bezpečnostním rizikům spojeným s padělanými produkty. Politika práv duševního vlastnictví může být pro zámořské země a území prospěšná, zejména v souvislosti se zachováváním biologické rozmanitosti a rozvojem technologií.
(29)
Sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu mohou mít dopad na obchod a vyžadují spolupráci. Obchod a spolupráce s ním související by se měly rovněž zabývat politikou hospodářské soutěže a právy duševního vlastnictví, jež ovlivňují spravedlivé rozdělení příjmů z obchodu.
(30)
Aby se mohly ZZÚ za nejlepších podmínek účastnit vnitřního trhu Unie i trhů regionálních, subregionálních a mezinárodních, je důležité rozvinout kapacitu ZZÚ v relevantních oblastech. Jedná se například o rozvoj lidských zdrojů a dovedností, o rozvoj malých a středních podniků, o diverzifikaci hospodářských odvětví a o zavedení odpovídajícího právního rámce za účelem vytvoření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
(31)
Spolupráce v oblasti finančních služeb mezi Unií a ZZÚ by měla přispět k vybudování bezpečnějšího, zdravějšího a průhlednějšího finančního systému, který je zásadní pro posílení globální finanční stability a pro podporu udržitelného růstu. Úsilí v této oblasti by se mělo soustřeďovat na sbližování s mezinárodně dohodnutými normami a na sbližování právních předpisů ZZÚ s unijním acquis týkajícím se finančních služeb. Náležitá pozornost by se měla věnovat posilování správní kapacity orgánů ZZÚ, včetně orgánů v oblasti dohledu.
(32)
Finanční pomoc by se ZZÚ měla přidělovat na základě jednotných, transparentních a účinných kritérií s přihlédnutím k jejich potřebám a odváděným výsledkům. Tato kritéria by měla zohledňovat počet obyvatel ZZÚ, výši hrubého domácího produktu (HDP), výši předchozích příspěvků z Evropského rozvojového fondu (ERF) a omezení vyplývající z jejich zeměpisné izolace.
(33)
Finanční prostředky poskytnuté ZZÚ by se měly v zájmu účinnosti, zjednodušení a uznání řídicích kapacit orgánů ZZÚ spravovat na základě recipročního partnerství. Orgány ZZÚ by navíc měly převzít odpovědnost za definování a provádění politik, na nichž se strany dohodnou jakožto na strategiích spolupráce.
(34)
Postupy pro finanční pomoc by měly hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce v rámci 11 ERF svěřovat zejména ZZÚ. Spolupráce by měla probíhat převážně v souladu s územními předpisy ZZÚ a měla by podporovat sledování, hodnocení a audit programovaných operací. V rámci procesu programování a provádění je třeba zohlednit omezené administrativní a lidské zdroje ZZÚ. Dále je zapotřebí vyjasnit, že ZZÚ jsou způsobilé pro různé zdroje financování.
(35)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (3) se ZZÚ mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS). Regionální spolupráce pro ZZÚ může tudíž spočívat v jejich účasti na ESÚS v souladu s režimy použitelnými pro členský stát, s nímž je daná ZZÚ spojena. Členové ESÚS z řad ZZÚ mohou být způsobilí pro získání regionálních přídělů.
(36)
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních předpisech by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pozměňující dodatky k příloze VI. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Radě.
(37)
Rada by na základě tohoto rozhodnutí měla být schopna inovativně reagovat na všechny výše uvedené faktory, a to konzistentně a způsobem zvlášť nastaveným pro různé druhy situací,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘIDRUŽENÍ ZÁMOŘSKÝCH ZEMÍ A ÚZEMÍ K UNII
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Účel
1. Tímto rozhodnutím se zakládá přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Unii (dále jen „přidružení“), které představuje partnerství založené na článku 198 Smlouvy o fungování EU, jež má podporovat udržitelný rozvoj v ZZÚ a šířit hodnoty a normy Unie v okolním světě.
2. Partnery přidružení jsou Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 2
Územní platnost
Přidružení se vztahuje na ZZÚ uvedené v příloze II Smlouvy o fungování EU.
Článek 3
Cíle, zásady a hodnoty
1. Přidružení ZZÚ k Unii se zakládá na sdílených cílech, zásadách a hodnotách ZZÚ, členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Unie.
2. Přidružení sleduje všeobecné cíle stanovené v článku 199 Smlouvy o fungování EU posilováním konkurenceschopnosti ZZÚ, zvyšováním jejich odolnosti, omezováním jejich ekonomické a environmentální zranitelnosti a podporou spolupráce mezi nimi a jinými partnery.
3. Při sledování těchto cílů respektuje přidružení základní zásady jako svobodu, demokracii, lidská práva a základní svobody, právní stát, řádnou správu věcí veřejných a udržitelný rozvoj, které jsou všechny zámořským zemím a územím a členským státům, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, společné.
4. Při spolupráci v oblastech uvedených v tomto rozhodnutí se zakazuje diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
5. Partneři uznávají právo každého z nich na určování svých politik a priorit pro udržitelný rozvoj, na stanovení vlastní úrovně ochrany v oblasti práce a životního prostředí na svém území a na přijímání či náležitou úpravu příslušných předpisů a politik v souladu se závazkem k plnění mezinárodně uznávaných norem a dohod. Usilují přitom o zajištění vysoké úrovně ochrany v oblasti životního prostředí a práce.
6. Při provádění tohoto rozhodnutí se partneři řídí zásadami transparentnosti, subsidiarity a potřebné účinnosti a věnují se stejnou měrou všem třem pilířům udržitelného rozvoje ZZÚ: hospodářskému rozvoji, sociálnímu rozvoji a ochraně životního prostředí.
Článek 4
Řízení přidružení
Přidružení řídí Komise a orgány ZZÚ, a je-li zapotřebí, členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, v souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi.
Článek 5
Společné zájmy, doplňkovost a priority
1. Přidružení je rámcem pro politický dialog a spolupráci v oblastech společného zájmu.
2. Přednost je dávána spolupráci v oblastech společného zájmu, jako jsou například:
a)
hospodářská diverzifikace ekonomik ZZÚ včetně jejich další integrace do světového a regionálního hospodářství;
b)
podpora zeleného růstu;
c)
udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně ochrany a udržitelného využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb;
d)
přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování jejích dopadů;
e)
podpora snižování rizika katastrof;
f)
podpora spolupráce na poli výzkumu, inovací a vědy;
g)
podpora sociálních, kulturních a hospodářských výměn mezi ZZÚ, jejich sousedy a jinými partnery.
3. Cílem spolupráce v oblastech společného zájmu je podpora soběstačnosti zámořských zemí a území a rozvoj jejich kapacit k definování, provádění a sledování strategií a politik uvedených v odstavci 2.
Článek 6
Propagace přidružení
1. S cílem upevnit vzájemné vztahy se Unie a ZZÚ snaží vnést přidružení ve známost mezi svými občany, a to zejména tím, že propagují prohlubování vztahů a rozvoj spolupráce mezi orgány, akademickou obcí, občanskou společností a podniky v ZZÚ na straně jedné a jejich partnery v Unii na straně druhé.
2. ZZÚ vynaloží úsilí o upevňování a podporu svých vztahů s Unií jako celkem. Členské státy toto úsilí podpoří.
Článek 7
Regionální spolupráce, regionální integrace a spolupráce s jinými partnery
1. S výhradou článku 3 tohoto rozhodnutí usiluje přidružení o podporu ZZÚ v jejich úsilí o účast v příslušných mezinárodních, regionálních a/nebo subregionálních iniciativách pro spolupráci, jakož i v procesech regionální či subregionální integrace, a to v souladu s jejich vlastními ambicemi a ve shodě s cíli a prioritami vytyčenými příslušnými orgány ZZÚ.
2. Za tímto účelem si Unie a ZZÚ mohou vyměňovat informace a osvědčené postupy nebo v rámci účasti ZZÚ v regionálních a mezinárodních organizacích navazovat jakoukoli jinou formu úzké spolupráce a koordinace s jinými partnery, v příslušných případech prostřednictvím mezinárodních dohod.
3. Přidružení usiluje o podporu spolupráce mezi ZZÚ a jinými partnery v oblastech spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí. Cílem přidružení je v tomto směru podpora spolupráce mezi ZZÚ, nejvzdálenějšími regiony uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a sousedními státy, ať už africkými, karibskými a tichomořskými (AKT) nebo jinými. V zájmu dosažení tohoto cíle zlepší Unie koordinaci a využívání synergií mezi programy spolupráce podporovanými z různých finančních nástrojů EU. Unie rovněž ve vhodných případech usiluje o přidružení ZZÚ ve svých instancích dialogu s jejich sousedními zeměmi, ať se jedná o státy AKT nebo jiné země, a s nejvzdálenějšími regiony.
4. Podpora účasti ZZÚ v příslušných organizacích pro regionální integraci se zaměřuje zejména:
a)
na budování kapacit příslušných regionálních organizací a institucí, jejichž jsou ZZÚ členy;
b)
na regionální či subregionální iniciativy, například na provádění odvětvových reformních politik týkajících se oblastí spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí;
c)
na povědomí a znalosti ZZÚ o dopadech procesů regionální integrace v různých oblastech;
d)
na účast ZZÚ na rozvoji regionálních trhů v rámci organizací pro regionální integraci;
e)
na přeshraniční investice mezi ZZÚ a jejich sousedy.
Článek 8
Účast na evropských seskupeních pro územní spolupráci
V souvislosti s uplatňováním čl. 7 odst. 1 až 3 tohoto rozhodnutí znamenají iniciativy pro spolupráci nebo jiné formy spolupráce rovněž to, že státní orgány, regionální a subregionální organizace, místní orgány a podle potřeby jiné veřejné a soukromé subjekty nebo instituce (včetně poskytovatelů veřejných služeb) ze ZZÚ se mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), s výhradou pravidel a cílů činností spolupráce podle tohoto rozhodnutí a nařízení (ES) č. 1082/2006 a v souladu s ujednáními použitelnými pro členský stát, s nimž je daná ZZÚ spojena.
Článek 9
Zvláštní zacházení
1. Přidružení zohledňuje různorodost ZZÚ, co se týče hospodářského rozvoje a kapacity k plnému využívání regionální spolupráce a regionální integrace uvedené v článku 7.
2. Zavede se zvláštní zacházení pro izolované ZZÚ.
3. Aby se izolovaným ZZÚ umožnilo překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje, toto zvláštní zacházení bude přihlížet k jejich konkrétním obtížím, mimo jiné při určování objemu finanční pomoci a podmínek s ní spojených.
4. Za izolované se považují ZZÚ uvedené na seznamu v příloze I.
Kapitola 2
Aktéři spolupráce
Článek 10
Obecný přístup
1. Přidružení se zakládá na obšírném dialogu a konzultacích o otázkách společného zájmu mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, Komisí a v příslušných případech i Evropskou investiční bankou (EIB).
2. ZZÚ vedou v příslušných případech dialog a konzultace s orgány a subjekty, jako jsou:
a)
příslušné místní a jiné veřejné orgány;
b)
hospodářští a sociální partneři;
c)
jakékoli jiné příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, environmentální partneři, nevládní organizace a subjekty odpovědné za podporu rovnosti žen a mužů.
Článek 11
Aktéři spolupráce
1. Aktéry spolupráce v ZZÚ jsou:
a)
vládní orgány ZZÚ;
b)
místní orgány v ZZÚ;
c)
poskytovatelé veřejných služeb a organizace občanské společnosti, například sociální, podnikatelská a odborová sdružení a sdružení zaměstnavatelů a místní, národní nebo mezinárodní nevládní organizace;
d)
regionální a subregionální organizace.
2. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, sdělí Komisi do tří měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, o které vládní a místní orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a b) jde.
Článek 12
Úkoly nevládních aktérů
1. Nevládní aktéři mohou zastávat úlohu při výměně informací a při konzultacích o spolupráci, a zejména při přípravě a provádění pomoci, projektů nebo programů spolupráce. K provádění takových projektů či programů na ně mohou být přeneseny pravomoci k finančnímu řízení za účelem podpory iniciativ pro místní rozvoj.
2. Nevládní aktéři způsobilí k decentralizovanému řízení projektů nebo programů budou určeni na základě dohody mezi orgány ZZÚ, Komisí a členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, s přihlédnutím k danému předmětu, jejich odborným znalostem a poli působnosti. K určení dojde v každé zámořské zemi či na každém zámořském území v rámci obšírného dialogu a konzultací uvedených v článku 10.
3. Cílem přidržení je přispět k úsilí ZZÚ o posílení organizací občanské společnosti, zejména co se týče jejich zakládání a rozvoje, a o vypracování potřebných opatření, která by jim umožnila zapojovat se do koncepce, provádění a hodnocení rozvojových strategií a programů.
Kapitola 3
Institucionální rámec přidružení
Článek 13
Zásady dialogu
1. Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou komplexní a politický dialog.
2. Dialog se vede v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi Unie, ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny. Vedení dialogu se vyznačuje flexibilitou: dialog může být formální či neformální, na příslušné úrovni nebo v příslušném formátu a vedený v mezích rámce uvedeného v článku 14.
3. Dialog umožňuje ZZÚ plnou účast na provádění přidružení.
4. Dialog se zaměřuje mimo jiné na konkrétní politické otázky společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů přidružení.
Článek 14
Instance přidružení
1. Pro přidružení se stanoví následující instance dialogu:
a)
fórum ZZÚ-EU pro dialog (dále jen „fórum ZZÚ-EU“) s každoročními schůzkami orgánů ZZÚ, zástupců členských států a Komise. Fóra ZZÚ-EU se v příslušných případech účastní členové Evropského parlamentu, zástupci EIB a zástupci nejvzdálenějších regionů;
b)
Komise, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou třístranné konzultace. Tyto konzultace se konají alespoň čtyřikrát do roka z podnětu Komise nebo na žádost ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny;
c)
na základě dohody mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Komisí se zřídí pracovní skupiny plnící úlohu poradních subjektů, které budou sledovat provádění přidružení a které budou mít formu odpovídající řešeným otázkám. Tyto pracovní skupiny mohou být svolány na žádost Komise, členského státu, nebo ZZÚ. Zajišťují technické diskuse o záležitostech, jež jsou pro ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, obzvláště důležité, a doplňují tak práci odváděnou v rámci fóra ZZÚ-EU a/nebo v rámci třístranných konzultací.
2. Fóru ZZÚ-EU, třístranným konzultacím a pracovním skupinám předsedá Komise, která rovněž plní úlohu jejich sekretariátu.
ČÁST DRUHÁ
OBLASTI SPOLUPRÁCE PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ V RÁMCI PŘIDRUŽENÍ
Kapitola 1
Problematika životního prostředí, změna klimatu a snižování rizika katastrof
Článek 15
Obecné cíle a zásady
V rámci přidružení se může spolupráce v oblasti životního prostředí, změny klimatu a snižování rizika katastrof týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich snaze definovat a provádět politiky, strategie, akční plány a opatření;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o integraci do regionálních sítí a iniciativ;
c)
propagování udržitelného a účinného využívání zdrojů a vybízení k oddělování hospodářského růstu od poškozování životního prostředí a
d)
podpory úsilí ZZÚ působit jako regionální uzly a centra excelence.
Článek 16
Udržitelné řízení a ochrana biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb
Spolupráce v oblasti udržitelného řízení a ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb se může v rámci přidružení týkat:
a)
podpory vyhlašování chráněných podmořských a suchozemských oblastí a jejich účinné správy, jakož i zlepšování správy chráněných oblastí již existujících;
b)
vybízení k udržitelnému řízení podmořských a suchozemských zdrojů přispívajícímu k ochraně druhů, stanovišť a ekosystémových funkcí mimo chráněné oblasti, zejména ohrožených, zranitelných a vzácných druhů;
c)
posilování ochrany a udržitelného využívání rozmanitosti suchozemských a podmořských organismů a ekosystémů, a to prostřednictvím:
i)
řešení problematiky změny klimatu z hlediska širšího ekosystému udržováním zdravých a odolných ekosystémů a podporou zelené infrastruktury a často mnohonásobně přínosných ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a ke zmírňování jejích dopadů,
ii)
posilování kapacit v místním, regionálním a/nebo mezinárodním měřítku podporou výměny informací, poznatků a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami včetně veřejných orgánů, vlastníků půdy, soukromého sektoru, výzkumných pracovníků a občanské společnosti,
iii)
podpory stávajících programů na ochranu přírody a souvisejících snah v chráněných oblastech a mimo ně,
iv)
rozšiřování znalostní základny a zaplňování stávajících mezer včetně vyčíslování hodnoty ekosystémových funkcí a služeb;
d)
podpory a usnadňování regionální spolupráce za účelem řešení otázek, jako jsou nepůvodní invazní druhy nebo dopady změny klimatu;
e)
vyvíjení mechanismů k navýšení zdrojů včetně plateb za ekosystémové služby.
Článek 17
Udržitelné obhospodařování lesů
Spolupráce v oblasti udržitelného obhospodařování lesů se v rámci přidružení může týkat podpory ochrany a udržitelného obhospodařování lesů včetně jejich úlohy, pokud jde o ochranu životního prostředí před erozí a omezování desertifikace, jakož i zalesňování a řízeného vývozu dřeva.
Článek 18
Jednotný management pobřežních zón
Spolupráce v oblasti jednotného managementu pobřežních zón se v rámci přidružení může týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o účinný a udržitelný management mořských a pobřežních zón prostřednictvím definování strategických a jednotných přístupů k plánování a managementu těchto zón;
b)
navozování souladu mezi hospodářskými a sociálními činnostmi, jako jsou rybolov a akvakultura, cestovní ruch, námořní doprava i zemědělství, a potenciálem, který skýtají mořské a pobřežní zóny z hlediska obnovitelné energie a surovin, s přihlédnutím k dopadům změny klimatu a činnosti člověka.
Článek 19
Námořní záležitosti
Spolupráce v oblasti námořních záležitostí v rámci přidružení se může týkat:
a)
prohlubování dialogu o otázkách společného zájmu v této oblasti;
b)
podporování poznatků o moři, mořské biotechnologie, energie z oceánů, dohledu nad mořským prostředím, managementu pobřežních zón a řízení založeného na ekosystémovém přístupu;
c)
podpory jednotných přístupů na mezinárodní úrovni.
Článek 20
Udržitelné řízení rybích populací
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného řízení rybích populací zakládá na těchto principech:
a)
závazku k zodpovědnému řízení rybolovu a k uplatňování zodpovědných rybolovných postupů;
b)
zdržení se opatření nebo činností, jež nejsou v souladu se zásadami udržitelného využívání rybolovných zdrojů;
c)
aniž by byly dotčeny stávající či budoucí dvoustranné dohody o partnerství v oblasti rybolovu mezi Unií a ZZÚ, v rámci příslušných instancí přidružení uvedených v článku 14 se Unie a ZZÚ snaží vést pravidelné vzájemné konzultace o ochraně a řízení živých mořských zdrojů a vyměňovat si informace o aktuálním stavu zdrojů.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
aktivní podpory řádné správy, osvědčených postupů a zodpovědného řízení rybolovu při zachovávání a udržitelném řízení rybích populací, včetně rybích populací společného zájmu a rybích populací řízených regionálními správními organizacemi pro rybolov;
b)
dialogu a spolupráce souvisejících s ochranou rybích populací včetně opatření za účelem boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a účinné spolupráce v rámci regionálních správních organizací pro rybolov a mimo ně. Do dialogu a spolupráce jsou zahrnuty kontrolní a inspekční systémy, pobídky a povinnosti v zájmu účinnějšího řízení rybolovu a pobřežního prostředí v dlouhodobém horizontu.
Článek 21
Udržitelné vodohospodářství
1. Unie a ZZÚ mohou v rámci přidružení spolupracovat v oblasti udržitelného vodohospodářství na vodní politice a budování institucí, na ochraně vodních zdrojů, na problematice zásobování venkova a měst vodou pro domácnosti, průmysl a zemědělství, na problematice skladování a distribuce vody, řízení vodních zdrojů a nakládání s odpadními vodami.
2. V odvětví vodovodů a kanalizací je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti pitné vody a kanalizačních služeb v oblastech s nedostatečnou obsluhou a v oblastech obzvlášť vystavených přírodním katastrofám, neboť jejich dostupnost přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšením zdravotního stavu a zvýšením produktivity.
3. Spolupráce v těchto oblastech se řídí zásadou, že stálá potřeba rozšířit poskytování základních vodovodních a kanalizačních služeb na městské i venkovské obyvatelstvo se musí řešit environmentálně udržitelným způsobem.
Článek 22
Nakládání s odpady
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti nakládání s odpady může týkat podpory uplatňování osvědčených environmentálních postupů při všech souvisejících činnostech včetně omezování vzniku odpadů, recyklace nebo jiných postupů využití, například energie a likvidace odpadů.
Článek 23
Energetika
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelné energetiky může týkat:
a)
výroby energie, jejího přenosu a přístupu k ní, zejména pak rozvoje, podpory, využívání a akumulace udržitelné energie z obnovitelných zdrojů;
b)
politik a předpisů v oblasti energetiky, především formulování politik a přijímání předpisů zaručujících cenově dostupné a udržitelné sazby za energie;
c)
energetické účinnosti, zejména rozvoje a zavádění norem pro energetickou účinnost a zavádění opatření v zájmu energetické účinnosti v různých odvětvích (průmyslových, obchodních, ve veřejném sektoru a v domácnostech), a doprovodných vzdělávacích či osvětových činností;
d)
dopravy, především pak rozvoje, podpory a využívání ekologicky šetrnějších prostředků ve veřejné a soukromé dopravě, například vozidel na hybridní, elektrický či vodíkový pohon, a dále také programů pro spolujízdu a pro cyklodopravu;
e)
územního plánování a výstavby, zejména podpory a zavádění přísných norem environmentální kvality a nízké energetické náročnosti v urbanistickém plánování a výstavbě, a
f)
turistického ruchu, především podpory energeticky soběstačné infrastruktury (založené na energii z obnovitelných zdrojů) a/nebo infrastruktury pro ekoturistiku.
Článek 24
Změna klimatu
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti změny klimatu podpora iniciativ ZZÚ souvisejících se zmírňováním změny klimatu a s přizpůsobováním se jejím nepříznivým dopadům a může zahrnovat:
a)
sběr důkazů; vytipovávání nejvýznamnějších rizik a územních, regionálních a/nebo mezinárodních akcí, plánů nebo opatření za účelem přizpůsobení se změně klimatu nebo zmírnění jejích nepříznivých dopadů;
b)
zapracovávání problematiky přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu do veřejných politik a strategií;
c)
rozpracovávání a určování statistických údajů a ukazatelů jakožto zásadních nástrojů pro tvorbu a provádění politiky a
d)
podporu ZZÚ v jejich účasti v regionálním a mezinárodním dialogu v zájmu posílení spolupráce, včetně výměny poznatků a zkušeností.
Článek 25
Snižování rizika katastrof
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti snižování rizika katastrof může týkat:
a)
rozvíjení nebo zdokonalování systémů, včetně infrastruktur, pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně včetně systémů pro předpovídání a včasné varování v zájmu omezení důsledků katastrof;
b)
prohlubování vědomostí o ohroženosti katastrofami a rozvoje stávajících kapacit pro reakci v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí;
c)
posilování zavedených opatření pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně na místní, národní a regionální úrovni;
d)
zvyšování kapacit pro reakci dotčených aktérů v zájmu jejich lepší koordinovanosti, efektivity a účinnosti;
e)
zlepšování způsobu, jakým se obyvatelstvu poskytují informace a jakým se zvyšuje jeho povědomí o ohroženosti, prevenci, přípravě a reakci v případě katastrof, přičemž patřičnou pozornost je třeba věnovat zvláštním potřebám osob se zdravotním postižením;
f)
prohlubování spolupráce mezi klíčovými aktéry zapojenými do civilní ochrany a
g)
podpory ZZÚ v účasti v regionálních, evropských a/nebo mezinárodních instancích v zájmu pravidelnější výměny informací a v zájmu užší spolupráce mezi různými partnery v případě katastrof.
Kapitola 2
Přístupnost
Článek 26
Obecné cíle
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti přístupnosti:
a)
zajistit lepší přístup ZZÚ ke světovým dopravním sítím a
b)
zajistit lepší přístup ZZÚ k informačním a komunikačním technologiím a službám.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
tvorby politiky a budování institucí;
b)
silniční, železniční, letecké, námořní a vnitrozemské vodní dopravy a
c)
skladovacích prostor v přístavech a na letištích.
Článek 27
Námořní doprava
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti námořní dopravy rozvoj a podpora účinných a nákladově efektivních služeb námořní dopravy v ZZÚ a spolupráce se může týkat:
a)
podpory účinné přepravy nákladů za hospodářsky a obchodně životaschopné sazby;
b)
usnadnění většího zapojení ZZÚ do mezinárodních přepravních služeb;
c)
podpory regionálních programů;
d)
podpory místního soukromého sektoru v zapojování do přepravní činnosti a
e)
rozvoje infrastruktury.
2. Unie a ZZÚ podporují bezpečnost přepravy, bezpečnost posádek a prevenci znečištění.
Článek 28
Letecká doprava
Spolupráce v oblasti letecké dopravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
reformy a modernizace letecké dopravy v ZZÚ;
b)
podpory rentability a konkurenceschopnosti letecké dopravy v ZZÚ;
c)
usnadnění investic a účasti soukromého sektoru a
d)
propagace výměny poznatků a osvědčených podnikatelských postupů.
Článek 29
Bezpečnost letecké dopravy
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti bezpečnosti letecké dopravy podpora ZZÚ v jejich úsilí o dodržování příslušných mezinárodních norem a spolupráce se může týkat například:
a)
uplatňování systémů pro bezpečnost letového provozu;
b)
provádění bezpečnostních kontrol na letištích a posílení kapacity orgánů civilního letectví k řízení veškerých aspektů provozní bezpečnosti, za které odpovídají, a
c)
rozvoje infrastruktury a lidských zdrojů.
Článek 30
Služby informačních a komunikačních technologií
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti služeb informačních a komunikačních technologií (IKT) podněcovat v ZZÚ inovace, hospodářský růst a zlepšování každodenního života občanů a podniků, včetně podpory přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením. Spolupráce se zaměřuje zejména na posilování regulatorní kapacity ZZÚ a může podporovat rozmach sítí a služeb IKT následujícími opatřeními:
a)
vytvořením předvídatelného právního prostředí, které bude udržovat krok s technickým vývojem, stimulovat růst a inovace a podporovat hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele;
b)
dialogem o rozličných aspektech politiky, co se týče podpory a sledování informační společnosti;
c)
výměnou informací o normách a o problematice interoperability;
d)
podporou spolupráce v oblasti výzkumu IKT a v oblasti výzkumné infrastruktury založené na IKT;
e)
rozvojem služeb a aplikací v oblastech se silným dopadem na společnost.
Kapitola 3
Výzkum a inovace
Článek 31
Spolupráce na výzkumu a inovacích
Spolupráce na výzkumu a inovacích v rámci přidružení může probíhat ve vědě a technice včetně informačních a komunikačních technologií a jejím cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji ZZÚ a podporovat úlohu ZZÚ jako regionálních uzlů a center excelence, jakož i jejich průmyslovou konkurenceschopnost. Spolupráce se může konkrétně týkat:
a)
dialogu, koordinace a navozování synergií mezi politikami a iniciativami ZZÚ a Unie týkajícími se vědy, techniky a inovací;
b)
tvorby politiky a budování institucí v ZZÚ a společných akcí na místní, národní nebo regionální úrovni v zájmu rozvoje vědeckých, technických a inovačních činností a jejich aplikace;
c)
spolupráce mezi právními subjekty ze ZZÚ, Unie, členských států a třetích zemí;
d)
zapojení jednotlivých výzkumných pracovníků, výzkumných orgánů, malých a středních podniků a právních subjektů ze ZZÚ do rámce pro spolupráci související s unijními výzkumnými a inovačními programy a Programem pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME) a
e)
odborné přípravy, mezinárodní mobility a výměn výzkumných pracovníků ze ZZÚ.
Kapitola 4
Mládež, vzdělávání, odborná příprava, zdraví, zaměstnanost a sociální politika
Článek 32
Mládež
1. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ týkajících se mládeže na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
2. Přidružení usiluje o upevňování vazeb mezi mladými lidmi žijícími v ZZÚ a v Unii, a to mimo jiné propagací studijní mobility mládeže ze ZZÚ, jakož i podporou vzájemného porozumění mezi mladými lidmi.
Článek 33
Vzdělávání a odborná příprava
1. Spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
poskytování vysoce kvalitního inkluzívního vzdělávání na úrovni základního, středního a vysokého školství a v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a
b)
podpory ZZÚ při definování a provádění politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.
2. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ v oblasti vzdělávání a odborné přípravy na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
3. Unie zajistí, aby se vzdělávací subjekty a instituce ze ZZÚ mohly účastnit unijních iniciativ pro spolupráci souvisejících se vzděláváním na stejném základě jako subjekty a instituce členských států nabízející vzdělávání a odbornou přípravu.
Článek 34
Zaměstnanost a sociální politika
1. Unie a ZZÚ udržují dialog v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky v zájmu přispění k hospodářskému a sociálnímu rozvoji ZZÚ a k podpoře důstojné práce v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí. Tento dialog také usiluje o podporu orgánů ZZÚ v jejich snaze o rozpracování politik a právních předpisů v této oblasti.
2. Dialog spočívá především ve výměně informací a osvědčených postupů, co se týče politik a právních předpisů v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky, které jsou ve společném zájmu Unie a ZZÚ. V tomto směru se bere v úvahu problematika jako rozvíjení dovedností, sociální ochrana, sociální dialog, rovné příležitosti, zákaz diskriminace a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, bezpečnost a ochrana zdraví při práci a jiné pracovní normy apod.
Článek 35
Veřejné zdraví
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti veřejného zdraví o posilování kapacity ZZÚ pro dozor, včasnou detekci a reakci v souvislosti s výskytem přenosných nemocí, a to mimo jiné následujícími opatřeními:
a)
akcemi k posílení připravenosti a schopnosti reagovat na přeshraniční zdravotní hrozby (například infekční nemoci), které by měly stavět na existujících strukturách a měly by být zacíleny na neobvyklé události;
b)
budováním kapacit prostřednictvím posilování sítí hygienických stanic na regionální úrovni, prostřednictvím usnadňování výměny informací mezi odborníky a prostřednictvím podporování odpovídající odborné přípravy;
c)
vyvíjením nástrojů a komunikačních platforem, jakož i programů elektronického vzdělávání zvlášť uzpůsobených konkrétním potřebám ZZÚ.
Kapitola 5
Kultura
Článek 36
Kulturní výměny a dialog
1. V rámci přidružení se spolupráce na kulturních výměnách a dialogu může týkat:
a)
samostatného rozvoje ZZÚ v rámci procesu zaměřeného na lidi samotné a ukotveného v kultuře každého národa;
b)
podporování politik a opatření přijímaných příslušnými orgány ZZÚ v zájmu rozvoje jejich lidských zdrojů, v zájmu posílení jejich vlastních tvůrčích kapacit a v zájmu podpory jejich kulturní identity;
c)
zapojování obyvatelstva do procesu rozvoje;
d)
prohlubování vzájemného porozumění a podporování výměn informací o kulturní a audiovizuální problematice prostřednictvím dialogu.
2. Unie a ZZÚ v rámci spolupráce usilují o podněcování vzájemných kulturních výměn, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce mezi kulturními a tvůrčími odvětvími všech partnerů;
b)
podporování pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů mezi stranami;
c)
spolupráce na politice v zájmu rozvoje politik, inovací, získávání publika a nových podnikatelských modelů.
Článek 37
Spolupráce v audiovizuální oblasti
1. V rámci přidružení usilují strany v rámci spolupráce v audiovizuální oblasti o vzájemnou podporu své audiovizuální produkce, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce a výměn mezi subjekty činnými v oblasti rozhlasového a televizního vysílání;
b)
podporování výměn audiovizuálních děl;
c)
výměny informací a názorů ohledně politiky rozhlasového a televizního vysílání a regulačního rámce mezi příslušnými orgány;
d)
podpory navštěvování mezinárodních akcí pořádaných na území stran i ve třetích zemích a účasti na nich.
2. Audiovizuální díla vznikající v koprodukci mají nárok na výhody z veškerých režimů pro podporu místního nebo regionálního kulturního obsahu zavedených v Unii, v ZZÚ a v členských státech, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 38
Scénická umění
Spolupráce v oblasti scénického umění se v rámci přidružení může týkat:
a)
usnadňování intenzivnějších kontaktů mezi umělci věnujícími se scénické tvorbě prostřednictvím odborných výměn a přípravy, včetně účasti na konkurzech, rozvíjení sítí a podpory jejich vytváření;
b)
podporování společných produkcí mezi producenty z jednoho či několika členských států Unie a z jedné či několika ZZÚ a
c)
podporování rozvoje mezinárodních norem v oblasti divadelních technologií a využívání jevištních znaků, a to i prostřednictvím příslušných normalizačních orgánů.
Článek 39
Ochrana kulturního dědictví a historických památek
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti ochrany hmotného i nehmotného kulturního dědictví a historických památek o podporu výměn poznatků a osvědčených postupů prostřednictvím:
a)
výměn odborníků;
b)
spolupráce na odborné přípravě;
c)
vědomování místní veřejnosti a
d)
poradenství ohledně ochrany historických památek a chráněných míst a ohledně legislativy a provádění opatření souvisejících s kulturním dědictvím, zejména pokud jde o zapojování problematiky ochrany do místního života.
Kapitola 6
Boj proti organizované trestné činnosti
Článek 40
Boj proti organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci
1. Spolupráce na boji proti organizované trestné činnosti může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
vývoj inovativních a účinných prostředků policejní a justiční spolupráce, včetně spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami (například občanskou společností), pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, a
b)
podporu v zájmu zefektivnění politik ZZÚ pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, pro předcházení výrobě, distribuci a obchodu s omamnými a psychotropními látkami všeho druhu a pro boj proti nim, jakož i pro prevenci a omezování užívání drog a újmy či škod s ním spojených, jež bude přihlížet k práci, kterou v těchto oblastech odvádějí mezinárodní organizace, a jež bude mít mimo jiné následující formy:
i)
formu odborné přípravy a budování kapacit pro předcházení organizované trestné činnosti včetně obchodu s lidmi, pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, terorismu a korupce a pro boj proti nim,
ii)
formu protidrogové prevence včetně odborné přípravy, vzdělávání a propagace zdraví a formu léčby a rehabilitace závislých uživatelů drog včetně projektů pro opětovné začleňování závislých uživatelů drog do pracovního a společenského života,
iii)
formu vypracovávání účinných opatření pro vymáhání práva,
iv)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při vypracovávání účinných politik a právních předpisů proti obchodu s lidmi, zejména pokud jde o osvětové kampaně, mechanismy předávání obětí příslušným specialistům a systémy ochrany obětí, se zapojením všech příslušných zúčastněných stran a občanské společnosti,
v)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při prevenci, léčbě a omezování zdravotních dopadů spojených s užíváním drog,
vi)
formu technické výpomoci v zájmu podpory rozpracovávání právních předpisů a politiky proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a
vii)
formu technické výpomoci a odborné přípravy v zájmu podpory budování kapacit a podpory dodržování mezinárodních protikorupčních norem, zejména norem stanovených v Úmluvě OSN proti korupci.
2. V rámci přidružení spolupracují ZZÚ s Unií v souladu s články 70 a 71 na boji proti praní peněz a financování terorismu.
Kapitola 7
Cestovní ruch
Článek 41
Cestovní ruch
Spolupráce v oblasti cestovního ruchu může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
opatření zaměřená na vymezení, přizpůsobení a rozvoj udržitelných politik v oblasti cestovního ruchu;
b)
opatření a akce zaměřené na rozvoj a podporu udržitelného cestovního ruchu;
c)
opatření zaměřená na začlenění udržitelného cestovního ruchu do společenského, kulturního a hospodářského života občanů ZZÚ.
ČÁST TŘETÍ
OBCHOD A SPOLUPRÁCE SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Obecné cíle
Obecným cílem obchodu a s obchodem související spolupráce mezi Unií a ZZÚ je:
a)
podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ navázáním úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Unií jako celkem;
b)
podnítit účinnou integraci ZZÚ do regionálního a světového hospodářství a rozvoj obchodu se zbožím a službami;
c)
podpořit ZZÚ v tvorbě příznivého investičního prostředí v zájmu posílení jejich sociálního a hospodářského rozvoje;
d)
podpořit stabilitu, solidnost a transparentnost globálního finančního systému a řádnou daňovou správu;
e)
podpořit diverzifikaci hospodářství ZZÚ;
f)
posílit schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj jejich obchodu se zbožím a službami;
g)
posílit vývozní a obchodní kapacity ZZÚ;
h)
v příslušných případech podpořit ZZÚ v úsilí o sladění nebo sblížení jejich místních právních předpisů s právními předpisy Unie;
i)
nabídnout příležitosti pro cílenou spolupráci a dialog s Unií na poli obchodu a v oblastech s ním spojených.
HLAVA II
REŽIMY PRO OBCHOD SE ZBOŽÍM A SLUŽBAMI A PRO USAZOVÁNÍ
Kapitola 1
Režim obchodu se zbožím
Článek 43
Volný přístup pro původní zboží
1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Unie s osvobozením od cla.
2. Definice pojmu původní produkty a související metody správní spolupráce jsou stanoveny v příloze VI.
Článek 44
Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem
1. Na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ neuplatňuje Unie žádná množstevní omezení ani opatření s rovnocenným účinkem.
2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu z důvodu veřejné mravnosti, veřejného pořádku, ochrany zdraví a života lidí a zvířat, ochrany rostlin, ochrany národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchování vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochrany průmyslového a obchodního vlastnictví.
Zákazy nebo omezení uvedené v prvním pododstavci v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu obecně.
Článek 45
Opatření přijatá ZZÚ
1. Orgány ZZÚ mohou zachovat nebo zavést taková cla či množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících z Unie, jaká považují s ohledem na své potřeby rozvoje za nezbytná.
2. Pro oblasti, jež tato kapitola upravuje, zaručí ZZÚ Unii zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení, než poskytuje hlavním obchodním partnerům definovaným v odstavci 4.
3. Odstavec 2 nevylučuje možnost, aby ZZÚ zaručily určitým jiným ZZÚ nebo ostatním rozvojovým zemím příznivější zacházení, než jaké je poskytováno Unii.
4. Pro účely této hlavy se „obchodní velmocí“ rozumí jakákoli rozvinutá země nebo jakákoli země, která se podílela na objemu světového vývozu zboží více než jedním procentem, nebo, aniž je dotčen odstavec 3, jakákoli skupina zemí jednajících jednotlivě nebo kolektivně nebo prostřednictvím dohody o hospodářské integraci, která se dohromady podílela na objemu světového vývozu zboží více než 1,5 %. Pro tento výpočet se použijí nejnovější dostupné oficiální údaje Světové obchodní organizace o předních vývozcích na světovém trhu se zbožím (mimo obchod uvnitř Unie).
5. Orgány ZZÚ poskytnou Komisi do 2. dubna 2014 celní sazebník a seznam množstevních omezení, která uplatňují podle tohoto rozhodnutí.
Orgány ZZÚ rovněž Komisi oznámí všechny změny těchto dokumentů a datum přijetí těchto změn.
Článek 46
Zákaz diskriminace
1. Unie se zdrží diskriminace jednotlivých ZZÚ a ZZÚ se zdrží diskriminace jednotlivých členských států.
2. V souladu s článkem 65 se provádění určitých ustanovení tohoto rozhodnutí, zejména čl. 44 odst. 2 a článků 45, 48, 49 a 51 a čl. 59 odst. 3 nepovažuje za diskriminaci.
Článek 47
Podmínky pohybu odpadů
1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován podle mezinárodního a unijního práva. V zájmu ochrany životního prostředí a veřejného zdraví podporuje Unie navázání a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti.
2. Unie zakáže veškerý přímý i nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné a určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý i nepřímý dovoz takových odpadů na své území z Unie či třetí země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, jež byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech.
3. Pokud jde o ty ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy.
4. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, také podpoří přijetí nezbytných vnitřních právních a správních předpisů těmito ZZÚ, aby mohly být provedeny tyto akty:
a)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 (4), konkrétně:
-
článek 40, pokud jde o vývoz odpadů do zámořských zemí a na zámořská území,
-
článek 46, pokud jde o dovoz odpadů ze zámořských zemí a území;
b)
nařízení Komise (ES) č. 1418/2007 (5) a
c)
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES (6), s výhradou transpozičních lhůt stanovených článkem 16 této směrnice.
5. Jedna či několik ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou spojeny, mohou používat na vývoz odpadů ze ZZÚ do příslušného členského státu vlastní postupy.
6. V takovém případě členský stát, s nímž jsou ZZÚ spojeny, oznámí Komisi použitelné právní předpisy do 2. července 2014, jakož i jakékoli budoucí relevantní právní předpisy a všechny jejich změny.
Článek 48
Dočasné odnětí preferencí
Pokud se Komise domnívá, že existují dostatečné důvody k pochybnostem o správném provádění tohoto rozhodnutí, zahájí konzultace s danou ZZÚ a s členských státem, s nimž má ZZÚ zvláštní vztah, aby zajistila řádné provádění tohoto rozhodnutí. V případě, že tyto konzultace nevedou k vzájemně přijatelnému způsobu provádění tohoto rozhodnutí, může Unie dané ZZÚ dočasně odejmout preference podle přílohy VII.
Článek 49
Ochranná a kontrolní opatření
V zájmu zajištění řádného provedení tohoto rozhodnutí může Unie přijmout ochranná a kontrolní opatření podle přílohy VIII.
Kapitola 2
Režim pro obchod službami a usazování
Článek 50
Definice
Pro účely této kapitoly se:
a)
„fyzickou osobou ze ZZÚ“ rozumí osoba s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, která je státním příslušníkem členského státu nebo která má právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy o fungování EU;
b)
„právnickou osobou ze ZZÚ“ rozumí právnická osoba ze ZZÚ zřízená podle právních předpisů dané ZZÚ se sídlem, ústřední správou nebo hlavní provozovnou na území této ZZÚ; má-li právnická osoba v ZZÚ pouze sídlo či ústřední správu, nepovažuje se za právnickou osobu ze ZZÚ, ledaže by provozovala činnost se skutečnou a trvalou vazbou na hospodářství dané země či území;
c)
na zacházení dohodnuté mezi Unií a ZZÚ použijí příslušné definice stanovené dohodami o hospodářské integraci uvedenými v čl. 51 odst. 1.
Článek 51
Nejpříznivější zacházení
1. Pokud jde o jakákoli opatření, jež mají dopad na obchod, pokud jde o služby a usazování ve všech hospodářských činnostech:
a)
Unie poskytne fyzickým a právnickým osobám ze ZZÚ zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám každé třetí země, s níž Unie uzavřela či uzavře dohodu o hospodářské integraci;
b)
ZZÚ poskytnou fyzickým a právnickým osobám z Unie zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám z každé obchodní velmoci, s níž po 1. lednu 2014 uzavřely dohodu o hospodářské integraci.
2. Povinnosti vymezené v odstavci 1 tohoto článku se nevztahují na zacházení poskytované:
a)
v rámci vnitřního trhu vyžadujícího, aby jeho strany výrazně sblížily své právní předpisy za účelem odstranění nediskriminačních překážek usazování a obchodu službami;
b)
na základě opatření pro uznávání kvalifikací, licencí nebo obezřetnostních opatření v souladu s článkem VII Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) nebo její přílohy o finančních službách. Tím nejsou dotčena zvláštní opatření přijatá ZZÚ podle tohoto článku;
c)
na základě jakékoli mezinárodní dohody nebo ujednání týkajících se zcela nebo zejména zdanění;
d)
na základě opatření, na něž se vztahuje výjimka ze zacházení podle nejvyšších výhod, je-li zapsáno v souladu s čl. II odst. 2 GATS.
3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých fyzických osob a místních činností. V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, jaké přijaly, a Komise o nich uvědomí členské státy.
Článek 52
Odborné kvalifikace
Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, všeobecné sestry nebo ošetřovatele, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada v soulad s článkem 203 Smlouvy o fungování EU seznam odborných kvalifikací specifických pro ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech.
HLAVA III
OBLASTI SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
Kapitola 1
Obchod a udržitelný rozvoj
Článek 53
Obecný přístup
Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je přispět k udržitelnému rozvoji z hlediska hospodářského, sociálního i z hlediska ochrany životního prostředí.
V této souvislosti platí, že vnitrostátní právní ani správní předpisy ZZÚ v oblasti životního prostředí nebo práce nesmí být za účelem podpory obchodu či investic zmírněny.
Článek 54
Environmentální normy a normy týkající se změny klimatu v obchodě
1. Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je posílit vzájemnou podporu mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí a příslušnými závazky. Při obchodu a související spolupráci v rámci přidružení se zohlední zásady uplatňované při mezinárodní správě záležitostí týkajících se životního prostředí, jakož i mnohostranné dohody o životním prostředí.
2. Plní se konečný cíl Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a jejího Kjótského protokolu. Spolupráce staví na vývoji budoucí právně závazné mezinárodní dohody zahrnující závazky všech stran ohledně zmírňování v souladu s prováděním rozhodnutí, která přijala konference stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu.
3. Opatření, jimiž se provádějí mnohostranné dohody o životním prostředí, se neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi partnery nebo skrytého omezení obchodu.
Článek 55
Pracovní normy v oblasti obchodu
1. Cílem přidružení je podpora obchodu způsobem, který vede k plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny.
2. Mezinárodně uznávané hlavní pracovní normy, vymezené úmluvami Mezinárodní organizace práce, se dodržují a provádějí v právních předpisech i v praxi. Mezi tyto pracovní normy patří zejména dodržování svobody sdružování, právo na kolektivní vyjednávání, zrušení všech forem nucené nebo povinné práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro vstup do zaměstnání a zákaz diskriminace v zaměstnání.
3. Na porušení hlavních pracovních norem se nelze odvolávat, ani je nelze jinak využít jako legitimní komparativní výhodu. Uvedené normy nesmí být používány k protekcionistickým účelům.
Článek 56
Udržitelný obchod s produkty rybolovu
V zájmu podpory udržitelného řízení rybích populací může být součástí přidružení spolupráce v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu. Cílem spolupráce v této oblasti je:
a)
podpora provádění opatření, která se přijímají v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu v ZZÚ;
b)
usnadňování spolupráce mezi ZZÚ a regionálními správními organizacemi pro rybolov, zejména při rozvoji a účinném provádění kontrolních a inspekčních režimů, pobídek a opatření v zájmu dlouhodobého účinného řízení rybolovu a mořských ekosystémů.
Článek 57
Udržitelný obchod se dřevem
V rámci přidružení usilují strany při spolupráci v oblasti obchodu se dřevem o podporu obchodu s legálně vytěženým dřevem. Součástí této spolupráce může být dialog o regulačních opatřeních nebo výměna informací o tržních či dobrovolně přijatých opatřeních, například lesní certifikaci či ekologických politikách obstarávání zakázek.
Článek 58
Rozvoj udržitelného obchodu
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje může týkat:
a)
usnadňování a podpory obchodu a investic týkajících se ekologického zboží a služeb, mimo jiné vypracováním a prováděním místních právních předpisů, jakož i obchodu a investic týkajících se zboží přispívajícího ke zlepšení sociálních podmínek v ZZÚ;
b)
pomoci při odstraňování překážek obchodu či investic týkajících se zboží a služeb se zvláštním významem pro zmírňování dopadů klimatických změn, jako jsou udržitelné obnovitelné energie, energeticky účinné produkty a služby, mimo jiné prostřednictvím přijetí takových politických rámců, jež povedou k využívání nejlepších dostupných technologií, a podporou norem reagujících na environmentální a hospodářské potřeby a snižujících technické překážky obchodu;
c)
podpory obchodu se zbožím, které přispívá ke zlepšení sociálních podmínek a používání postupů příznivých pro životní prostředí, včetně zboží, na něž se vztahují dobrovolné koncepce záruk udržitelnosti jako spravedlivý a etický obchod, ekoznačky a režimy certifikace produktů vyrobených z přírodních zdrojů;
d)
podpory mezinárodně uznávaných zásad a pokynů v oblasti sociální odpovědnosti podniků a prosazování těchto zásad a pokynů u společností působících v ZZÚ;
e)
výměny informací a osvědčených postupů v oblasti sociální odpovědnosti podniků.
2. Při plánování a provádění opatření na ochranu životního prostředí nebo ochranu pracovních podmínek s možným dopadem na obchod či investice zohlední Unie a ZZÚ dostupné vědecké a technické poznatky, jakož i příslušné mezinárodní normy, pokyny a doporučení, včetně zásady předběžné opatrnosti.
3. Při přípravě, zavádění a provádění veškerých opatření na ochranu životního prostředí a ochranu pracovních podmínek s dopadem na obchod či investice zajistí Unie a ZZÚ úplnou transparentnost.
Kapitola 2
Ostatní oblasti související s obchodem
Článek 59
Běžné platby a pohyb kapitálu
1. Strany neuloží žádná omezení plateb ve volně směnitelné měně na běžném účtu platební bilance mezi rezidenty Unie a ZZÚ.
2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, členské státy ani ZZÚ neuloží žádná omezení na volný pohyb kapitálu určeného na přímé investice do společností podle práva hostitelského členského státu, země či území, a zajistí, aby aktiva vytvořená těmito investicemi a veškerý zisk z nich plynoucí mohly být realizovány a repatriovány.
3. Unii a ZZÚ mají právo přijmout opatření uvedená v článcích 64, 65, 66, 75 a 215 Smlouvy o fungování EU přiměřeně v souladu s podmínkami stanovenými v těchto článcích
4. Orgány ZZÚ, dotčené členské státy a Unie se o každém takovém opatření neprodleně informují a co nejdříve předloží harmonogram pro jejich odstranění.
Článek 60
Politiky hospodářské soutěže
V zájmu odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb ZZÚ se provádějí celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Tento zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Unie nebo ZZÚ.
Článek 61
Ochrana práv duševního vlastnictví
1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování a překážky dvoustranného obchodu.
2. V rámci přidružení se může spolupráce v této oblasti týkat přípravy právních předpisů na ochranu a vymáhání práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv jejich držiteli a porušování těchto práv soutěžiteli a podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vymáhání a ochrany, včetně odborné přípravy personálu.
Článek 62
Technické překážky obchodu
Přidružení může zahrnovat spolupráci v oblasti technické regulace zboží, normalizace, posuzování shody, akreditace, dozoru nad trhem a zajišťování kvality, aby byly odstraněny zbytečné technické překážky obchodu mezi Unií a ZZÚ a sníženy rozdíly v těchto oblastech.
Článek 63
Spotřebitelská politika, ochrana zdraví spotřebitele a obchod
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti spotřebitelské politiky, ochrany zdraví spotřebitele a obchodu může týkat přípravy správních a právních předpisů v oblasti spotřebitelské politiky a ochrany zdraví spotřebitele, aby byly odstraněny zbytečné překážky obchodu.
Článek 64
Sanitární a fytosanitární opatření
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření:
a)
usnadňovat obchod mezi Unií a ZZÚ jako celky a mezi ZZÚ a třetími zeměmi a současně chránit zdraví či život lidí, zvířat nebo rostlin podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
b)
cřešit problémy v souvislosti se sanitárními a fytosanitárními opatřeními;
c)
zajistit transparentnost sanitárních a fytosanitárních opatření použitelných v obchodě mezi Unií a ZZÚ;
d)
podporovat harmonizaci opatření s mezinárodními normami podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
e)
podporovat účinnou účast ZZÚ v organizacích stanovujících mezinárodní sanitární a fytosanitární normy;
f)
podporovat konzultace a výměny mezi ZZÚ a evropskými ústavy a laboratořemi;
g)
vytvořit a posilovat technickou kapacitu ZZÚ pro provádění a sledování sanitárních a fytosanitárních opatření;
h)
podporovat převod technologií v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření.
Článek 65
Zákaz protekcionistických opatření
Ustanovení kapitoly 1 a 2 nesmí být použita jako nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo skryté omezení obchodu.
Kapitola 3
Měnové a daňové záležitosti
Článek 66
Vyjmutí z daňové povinnosti
1. Aniž je dotčen článek 67, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál.
Článek 67
Daňové a celní režimy zakázek financovaných z prostředků Unie
1. ZZÚ uplatňují na zakázky financované z daňových a celních režimů Unie zacházení neméně příznivé, než je zacházení uplatňované vůči členskému státu, s nímž jsou spojeny nebo vůči státům, jimž je poskytováno zacházení podle nejvyšších výhod, nebo vůči mezinárodním rozvojovým organizacím, s nimiž navázaly vztahy, podle toho, které zacházení je nejpříznivější.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, vztahuje se na zakázky financované Unií následující režim:
a)
v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě;
b)
zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy přijímajících ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v daných ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců;
c)
podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají;
d)
každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby;
e)
dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné ZZÚ se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané ZZÚ;
f)
paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ;
g)
spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ.
3. Každá smluvní otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ.
Kapitola 4
Rozvoj obchodní kapacity
Článek 68
Obecný přístup
V zájmu zajištění, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na vnitřním trhu Unie a regionálních, subregionálních a mezinárodních trzích, je cílem přidružení přispět k rozvoji obchodních kapacit ZZÚ:
a)
zvýšením konkurenceschopnosti, samostatnosti a ekonomické odolnosti ZZÚ prostřednictvím diverzifikace a zvyšování hodnoty a objemu obchodu se zbožím a službami ze ZZÚ a posílení schopnosti ZZÚ přilákat soukromé investice do mnoha odvětví hospodářské činnosti;
b)
zlepšením spolupráce mezi ZZÚ a sousedními zeměmi v oblasti zboží, služeb a usazování.
Článek 69
Dialog, spolupráce a rozvoj kapacit na poli obchodu
V rámci přidružení se mohou iniciativy v oblasti dialogu, spolupráce a rozvoje kapacit na poli obchodu týkat:
a)
posílení schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj obchodu se zbožím a službami;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o zavádění vhodných právních, regulačních a institucionálních rámců a nezbytných správních postupů;
c)
podpory rozvoje soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků;
d)
usnadňování rozvoje trhu a vývoje výrobků, včetně zlepšování kvality produktů;
e)
pomoci při rozvoji lidských zdrojů a odborných dovedností důležitých pro obchod se zbožím a službami;
f)
zvyšování kapacity obchodních zprostředkovatelů poskytovat podnikům ze ZZÚ služby v souvislosti s exportní činností těchto podniků, například informace o trhu;
g)
pomoci při vytváření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
Kapitola 5
Spolupráce v oblasti finančních služeb a daňových záležitostí
Článek 70
Spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb
S cílem podpořit stabilitu, integritu a transparentnost globálního finančního systému může být součástí přidružení spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb. Taková spolupráce se může týkat:
a)
poskytování účinné a přiměřené ochrany investorům a jiným zákazníkům finančních služeb;
b)
předcházení a potírání praní peněz a financování terorismu;
c)
podpory spolupráce mezi různými aktéry finančního systému, včetně regulačních orgánů a orgánů dohledu;
d)
vytváření nezávislých a účinných mechanismů dohledu nad finančními službami.
Článek 71
Sladění právních předpisů v oblasti finančních služeb
Unie a ZZÚ podporují sbližování právních předpisů s uznávanými mezinárodními normami pro regulaci finančních služeb a dohled nad nimi, mimo jiné s těmito: Základní zásady pro účinný bankovní dohled Basilejského výboru pro bankovní dohled, Základní zásady a metodika pojišťovnictví Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví, Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, Dohoda o výměně informací o daňových záležitostech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Prohlášení o transparentnosti a výměně informací pro daňové účely G20, Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce Rady pro finanční stabilitu a Mezinárodní normy pro boj proti praní peněz, financování terorismu a šíření zbraní - doporučení Finančního akčního výboru (FATF).
Ve vhodných případech a na žádost dotčené ZZÚ může Unie a ZZÚ vyvinout úsilí o podporu lepšího sladění právních předpisů ZZÚ s právními předpisy Unie týkajícími se finančních služeb.
Článek 72
Spolupráce regulačních orgánů a orgánů dohledu
Unie a ZZÚ podporují spolupráci mezi příslušnými regulačními orgány a orgány dohledu, včetně výměny informací, sdílení znalostí o finančních trzích a podobných opatření. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rozvoji správní kapacity těchto orgánů, například prostřednictvím výměny zaměstnanců a společných školení.
Článek 73
Spolupráce v daňových záležitostech
Unie a ZZÚ podporují spolupráci v daňové oblasti s cílem usnadnit výběr zákonných daňových výnosů a vypracovat opatření k účinnému uplatňování zásad řádné daňové správy, včetně transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže.
ČÁST ČTVRTÁ
NÁSTROJE UDRŽITELNÉHO ROZVOJE
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 74
Obecné cíle
Unie přispěje k dosažení celkových cílů přidružení tím, že poskytne:
a)
přiměřené finanční zdroje a vhodnou technickou pomoc za účelem posílení kapacit ZZÚ pro tvorbu a provádění strategických a regulačních rámců;
b)
dlouhodobé financování na podporu růstu soukromého sektoru.
Článek 75
Definice
Pro účely této části se rozumí:
a)
„programovatelnou podporou“ nevratná podpora z Evropského rozvojového fondu přidělená ZZÚ na financování územních či regionálních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
b)
„programováním“ proces organizace, rozhodování a přidělování orientačních finančních prostředků s cílem realizovat během několika let v oblasti uvedené v části druhé tohoto rozhodnutí akce za účelem dosažení cílů přidružení týkajících se udržitelného rozvoje ZZÚ;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který vymezuje strategii, priority a režimy v ZZÚ a převádí cíle, jichž chtějí ZZÚ dosáhnout v oblasti udržitelného rozvoje, do účinných a efektivních kroků pro dosažení cílů přidružení;
d)
„plány rozvoje“ podle článku 83 ucelený soubor operací definovaných a financovaných výlučně ZZÚ v rámci vlastních politik a strategií rozvoje a operací, na nichž se dohodly s členským státem, s nímž jsou spojeny;
e)
„územním přídělem“ částka přidělená jednotlivým ZZÚ jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování územních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
f)
„regionálním přídělem“ částka přidělená jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování regionálních strategií a tematických priorit společných několika ZZÚ v oblasti spolupráce, vymezených v programových dokumentech;
g)
„finančním rozhodnutím“ akt přijatý Komisí, jenž podrobně vymezuje finanční příspěvek Unie a jímž se schvaluje poskytnutí finanční podpory z Evropského rozvojového fondu.
Článek 76
Zásady finanční spolupráce
1. Unie poskytuje finanční pomoc na základě zásad partnerství, odpovědnosti, soudržnosti územních celků, doplňkovosti a subsidiarity.
2. Operace financované podle tohoto rozhodnutí mohou mít formu programovatelné I neprogramovatelné podpory.
3. Finanční pomoc Unie:
a)
se provádí s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál;
b)
zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně;
c)
je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ a
d)
se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů.
4. Za provádění operací odpovídají dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Unie.
Kapitola 2
Finanční zdroje
Článek 77
Zdroje financování
ZZÚ jsou způsobilé pro tyto zdroje financování:
a)
zdroje přidělené ZZÚ na základě vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. Evropského rozvojového fondu (ERF);
b)
programy a nástroje Unie stanovené v souhrnném rozpočtu Unie a
c)
finanční prostředky spravované EIB jako vlastní zdroje této banky a zdroje přidělené investiční facilitě ERF podle podmínek vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. ERF (7) (dále jen „vnitřní dohoda o 11. ERF“).
Kapitola 3
Zvláštní ustanovení o finanční pomoci v rámci 11. ERF
Článek 78
Předmět a oblast působnosti
V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni a aniž je dotčena humanitární pomoc či pomoc při mimořádných událostech, může být finanční podpora poskytována na následující činnosti přispívající k dosažení cílů stanovených tímto rozhodnutím:
a)
odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné;
b)
institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí;
c)
technická spolupráce a
d)
dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb uvedená v článku 82.
Článek 79
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech
1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, jež jsou důsledkem přírodních nebo člověkem způsobených katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací.
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy.
2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je:
a)
zachránit lidské životy, předcházet utrpení a zmírňovat ho a zachovat lidskou důstojnost v krizových situacích a v situacích po skončení krize;
b)
přispívat k financování a poskytování humanitární pomoci a napomáhat přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky;
c)
provádět krátkodobou obnovu a rekonstrukci, aby oběti mohly mít užitek alespoň z minimálního začlenění do společenského a hospodářského života a aby byly co nejdříve vytvořeny podmínky pro obnovu rozvoje na základě dlouhodobých cílů;
d)
řešit potřeby plynoucí z vysídlení osob, jako jsou uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci, po přírodní nebo člověkem způsobené katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob, ať se nacházejí kdekoli, a usnadnit opatření pro jejich dobrovolné navracení a opětovnou integraci v zemi jejich původu a
e)
pomoci ZZÚ vybudovat krátkodobé mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předpovědi a včasné varování, s cílem zmenšit následky katastrof.
3. Pomoc podle tohoto článku může být rovněž poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech.
4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje ze souhrného rozpočtu Unie. Vedle financování z odpovídajících rozpočtových položek však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II.
5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy.
Článek 80
Rozvoj kapacit
1. Finanční pomoc může přispět kromě jiného k podpoře rozvoje kapacit ZZÚ nezbytných pro definování, provádění a sledování územních a/nebo regionálních strategií a činností s cílem dosáhnout obecných cílů v oblastech spolupráce uvedených v části druhé a třetí.
2. Unie podpoří úsilí ZZÚ o získávání spolehlivých statistických údajů o těchto oblastech.
3. Unie může ZZÚ podporovat v jejich úsilí o zlepšení srovnatelnosti jejich makroekonomických ukazatelů.
Článek 81
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí a pro jeho celkové hodnocení. Technická pomoc poskytovaná na místě se ve všech případech provádí podle pravidel decentralizovaného finančního řízení.
2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností naplánovaných v programovacích dokumentech. Komise může rozhodnout, že bude takové akce financovat buď z programovatelné podpory, nebo z finančního krytí vyčleněného na opatření technické spolupráce.
Článek 82
Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu
1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v odvětví zemědělství, rybolovu a těžby, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II zřizuje systém dodatečné podpory.
2. Cílem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik ohrožených v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby.
Při přidělování zdrojů uvedených v příloze V se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se izolovaným ZZÚ uvedeným v příloze I dostává příznivějšího zacházení v souladu s kritérii stanovenými přílohou V.
3. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze V.
4. Unie rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu.
Článek 83
Programování
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se programovatelná podpora poskytuje na základě programového dokumentu.
2. Programový dokument může zohlednit plány územního rozvoje či jiné plány dohodnuté mezi ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou spojeny.
3. Na základě článku 10 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracovávání strategií, priorit a režimů prostřednictvím přípravy programových dokumentů v koordinaci s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny.
4. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
stanovení svých priorit, na nichž má být strategie založena a
b)
vypracování projektů a návrhů programů předkládaných Komisi, které spolu s ní posuzují.
Článek 84
Příprava, vyhodnocení a schválení programového dokumentu
1. Příslušná územní nebo, jde-li o regionální programy, regionální schvalující osoba připraví návrh programového dokumentu v návaznosti na konzultace s nejširším možným spektrem zúčastněných stran, přičemž čerpá ze získaných poznatků a osvědčených postupů.
2. Každý návrh programového dokumentu je uzpůsobený potřebám a konkrétním okolnostem každé ZZÚ. Jsou v něm stanoveny ústřední oblasti, na které se má soustředit financování Unie, konkrétní cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti, na základě kterých se posuzují a hodnotí výsledky, a orientační finanční příděl. Je v něm podporována místní odpovědnost za programy spolupráce.
3. Návrh programového dokumentu je od raných fází procesu programování předmětem výměny názorů mezi ZZÚ a dotčeným členských státem a Komisí s cílem podpořit doplňkovost a soudržnost jejich příslušných činností v oblasti spolupráce.
4. Komise vyhodnotí návrh programového dokumentu, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné prvky a zda je v souladu s cíli tohoto rozhodnutí a souvisejícími politikami Společenství. Komise konzultuje Evropskou investiční banku ohledně návrhu programového dokumentu.
5. ZZÚ poskytnou veškeré nezbytné informace včetně výsledků veškerých studií proveditelnosti, aby Komise mohla hodnocení návrhu programového dokumentu provést co nejúčinněji.
6. Orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za schválení programového dokumentu. Komise schválí programový dokument v návaznosti na postup stanovený v článku 86.
Článek 85
Provedení
1. Komise přijme finanční rozhodnutí k příslušnému programovému dokumentu v souladu s normami stanovenými ve finančním nařízení pro 11. ERF postupem podle článku 87.
2. Komise využívá zdroje přidělené ZZÚ z 11. ERF jakýmkoli ze způsobů stanovených ve finančním nařízení pro 11. ERF a v souladu s podmínkami vymezenými tímto rozhodnutím nebo v opatřeních, kterými se provádí. Za tímto účelem uzavře s příslušnými orgány ZZÚ finanční dohody.
3. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
přípravu, projednání a uzavírání zakázek;
b)
provádění a řízení projektů a programů a
c)
udržování projektů a programů a zajišťování jejich udržitelnosti.
4. Příslušné orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za:
a)
zajištění rovnosti podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách;
b)
monitorování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů a
c)
zajištění správného, bezodkladného a účinného provádění projektů a programů.
5. V zájmu usnadnění výměny názorů se alespoň jednou do roka konají technická zasedání mezi územními schvalujícími osobami, dotčenými členskými státy a zástupci Komise zapojenými do programování, zejména s použitím moderních technologií nebo pokud možno jako rozšíření dialogu v rámci fóra ZZÚ-EU.
6. Akce financované v rámci 11. ERF mohou být provedeny na základě souběžného nebo společného spolufinancování podle ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF.
Článek 86
Územní a regionální schvalující osoby
1. Vláda každé ZZÚ jmenuje územní schvalující osobu, aby ji zastupovala ve všech operacích financovaných ze zdrojů 11. ERF řízených Komisí a Evropskou investiční bankou. Územní schvalující osoba jmenuje jednoho nebo více zástupců územní schvalující osoby, kteří ji nahradí, pokud by nemohla svou funkci vykonávat, a o tomto jmenování uvědomí Komisi. Územní schvalující osoba může za předpokladu splnění podmínek institucionální kapacity a řádného finančního řízení delegovat své funkce v oblasti provádění daných programů a projektů na odpovědný subjekt v rámci příslušného orgánu ZZÚ. Územní schvalující osoba předem informuje Komisi o každém takovémto delegování.
Jestliže se Komise dozví o problémech při provádění postupů spojených s řízením zdrojů 11. ERF, naváže ve spolupráci s územní schvalující osobou veškeré kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré nezbytné kroky. Územní schvalující osoba nese finanční odpovědnost jen za výkonné úkoly, které jí byly svěřeny.
Jsou-li zdroje z 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, územní schvalující osoba:
a)
odpovídá za koordinaci, programování, pravidelné monitorování a přezkumy provádění spolupráce a za koordinaci s dárci;
b)
v úzké spolupráci s Komisí odpovídá za přípravu, předkládání a hodnocení projektů a programů.
2. Pokud jsou zdroje 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, jedná příslušná územní schvalující osoba jako veřejný zadavatel ve vztahu k programům prováděným prostřednictvím nabídkových řízení nebo výzev k podávání návrhů, přičemž podléhá předběžné kontrole Komise.
3. Územní schvalující osoba během provádění operací a s výhradou povinnosti informovat Komisi rozhoduje o:
a)
technických úpravách a změnách porobností programů a projektů, pokud neovlivňují přijaté technické řešení a zůstávají v rámci rezerv pro úpravy stanovených v dohodě o financování;
b)
změnách místa u vícečetných programů nebo projektů, pokud jsou odůvodněny technickými, hospodářskými nebo sociálními důvody;
c)
uložení nebo prominutí pokut za prodlení;
d)
zproštění ručitelů;
e)
subdodávkách;
f)
konečném převzetí za předpokladu, že Komise potvrdila předběžné převzetí, potvrdí odpovídající zápis a případně je přítomna při konečném převzetí, zejména pokud rozsah výhrad zaznamenaných při předběžném převzetí vyžaduje významné dodatečné práce; a najímání poradců a dalších odborníků na technickou pomoc.
4. V případě regionálních programů určí orgány zúčastněných ZZÚ regionální schvalující osobu z řad aktérů spolupráce uvedených v článku 11. Povinnosti regionální schvalující osoby odpovídají obdobně povinnostem územní schvalující osoby.
Článek 87
Výbor ERF-ZZÚ
1. Tam, kde je to vhodné, je Komisi nápomocen výbor zřízený vnitřní dohodou o 11. ERF.
2. Při vykonávání pravomocí, které mu uděluje toto rozhodnutí, je tento výbor označován jako „výbor ERF-ZZÚ“. Výbor ERF-ZZÚ se řídí jednacím řádem výboru zřízeného vnitřní dohodou o 11. ERF a prováděcím nařízením pro 11. ERF. Do vstupu uvedeného prováděcího nařízení v platnost se použijí postupy stanovené v nařízení Rady (ES) č. 617/2007 (8).
3. Výbor zaměřuje svou práci na podstatné otázky spolupráce na úrovni ZZÚ a regionů. V zájmu soudržnosti, koordinace a doplňkovosti monitoruje provádění programových dokumentů.
4. Výbor vydává stanovisko k:
a)
návrhům programových dokumentů a všem jejich změnám a
b)
finančním rozhodnutím týkajícím se provádění této části rozhodnutí.
Článek 88
Úloha delegací Unie
1. Pokud je Unie zastupována delegací pod vedením vedoucího delegace, použijí se ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF o pověřených schvalujících osobách a účetních.
2. Územní nebo regionální schvalující osoba úzce spolupracuje s vedoucím delegace, který je hlavním kontaktem pro jednotlivé aktéry spolupráce v dotčených ZZÚ.
Článek 89
Pravidla o státní příslušnosti a původu použitelná pro zadávání veřejných zakázek, grantů a jiných zadávacích řízení pro ZZÚ
1. Obecná pravidla týkající se způsobilosti
a)
Účast na zadávání veřejných zakázek, grantů a na jiných zadávacích řízeních, jejichž předmětem jsou činnosti financované podle tohoto rozhodnutí ve prospěch třetích stran, je otevřena všem fyzickým osobám, jež jsou státními příslušníky způsobilé země nebo území podle odstavce 2, a dále právnickým osobám, které ve způsobilé zemi či na způsobilém území podle odstavce 2 skutečně sídlí, a mezinárodním organizacím.
b)
V případě akcí spolufinancovaných s partnerem nebo jiným dárcem nebo prováděných prostřednictvím některého členského státu v rámci sdíleného řízení nebo prostřednictvím svěřeneckého fondu vytvořeného Komisí jsou způsobilé rovněž země, které jsou způsobilé podle pravidel dotčeného partnera, jiného dárce nebo členského státu, nebo podle zřizovacího aktu svěřeneckého fondu.
V případě akcí prováděných pověřenými subjekty (členské státy nebo jejich agentury, Evropská investiční banka) nebo prostřednictvím mezinárodních organizací či jejich agentur, jsou rovněž způsobilé fyzické a právnické osoby způsobilé podle pravidel daného pověřeného subjektu, jak je stanoveno v dohodách uzavřených se spolufinancujícím nebo prováděcím orgánem.
c)
V případě akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí a kromě toho i jiným nástrojem pro vnější činnost, včetně Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (9) a naposledy pozměněné v Ouagadougou dne 22. června 2010 (10), jsou země, které byly určeny v rámci některého z těchto nástrojů, považovány za způsobilé pro účely této akce.
V případě akcí globální, regionální nebo přeshraniční povahy financovaných na základě tohoto rozhodnutí se do postupů provádějících tyto akce mohou zapojit fyzické a právnické osoby z dotyčných zemí, území a regionů, na něž se daná akce vztahuje.
d)
Všechny dodávky zakoupené na základě veřejné zakázky nebo v souladu s dohodou o grantu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí, musí pocházet ze způsobilé země nebo ze způsobilého území. Mohou však pocházet z jakéhokoli jiné země nebo z jakéhokoli jiného území, pokud je částka nákupu dodávek pod finančním limitem pro použití soutěžního jednacího řízení. Pro účely tohoto článku je pojem „původ“ definován v článcích 23 a 24 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (11) a v dalších právních předpisech Unie týkajících se nepreferenčního původu.
e)
Pravidla podle tohoto článku se nevztahují na fyzické osoby a ani jim nekladou omezení týkající se státní příslušnosti, pokud jsou tyto osoby zaměstnané způsobilým dodavatelem či případně subdodavatelem, nebo jsou s nimi jinak smluvně vázány.
f)
Způsobilost vymezená v tomto článku může být omezena s ohledem na státní příslušnost, umístění nebo povahu žadatelů, vyžaduje-li to charakter a cíle akce a je-li to nutné pro její účinné provádění.
g)
Fyzické a právnické osoby, které získaly smlouvu o zakázce, dodržují platné právní předpisy v oblasti ochrany životního prostředí, včetně mnohostranných dohod o životním prostředí, jakož i mezinárodně sjednané základní pracovní normy.
2. Pro financování podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilí uchazeči, žadatelé a zájemci z následujících zemí a území:
a)
členských států, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů uznaných Unií a členů Evropského hospodářského prostoru;
b)
ZZÚ;
c)
rozvojových zemí a území, jak jsou uvedeny na seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci vypracovaném Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, které nejsou členy skupiny G-20;
d)
zemí, pro které Komise stanoví reciproční přístup k vnější pomoci. Reciproční přístup může být udělen na omezenou dobu alespoň jednoho roku, přiznává-li země způsobilost za stejných podmínek subjektům z Unie a subjektům ze ZZÚ;
e)
členských států OECD v případě zakázek provedených v některé z nejméně rozvinutých zemí;
f)
pokud je to oznámeno předem v dokumentací týkající se daného řízení:
i)
zemí, které mají tradiční hospodářské, obchodní nebo zeměpisné vazby se sousedními přijímacími zeměmi,
ii)
všech zemí v případě naléhavé potřeby nebo nedostupnosti produktů a služeb na trzích způsobilých zemí.
3. V řádně odůvodněných případech může Komise přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí nebo zboží nezpůsobilého původu, pokud by pravidla způsobilosti realizaci projektu, programu nebo akce znemožňovala nebo výrazně ztěžovala.
4. Pro akce prováděné v rámci sdíleného řízení je příslušný členský stát, který Komise pověřila úkoly plnění, oprávněn jménem Komise povolit účast uchazečů, žadatelů a zájemců z jiných zemí a povolit zboží z jiných zemí ve smyslu odst. 2 písm. f) a přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí ve smyslu odstavce 3 nebo zboží, jehož původ nesplňuje podmínky způsobilosti podle odst. 1 písm. d).
Článek 90
Ochrana finančních zájmů Unie a finanční kontroly
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření zamezujících podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání.
Aniž je dotčen první a druhý pododstavec, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat, v souladu s finančním nařízením pro příslušný ERF.
3. Hlavní odpovědnost za finanční dohled nad finančními prostředky Unie nesou ZZÚ. Provádí se případně koordinovaně s členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
4. Komise odpovídá za:
a)
zajištění toho, aby v dotyčných ZZÚ existovaly a řádně fungovaly řídící a kontrolní systémy zajišťující správné a efektivní využívání prostředků Unie, a
b)
to, aby v případě nesrovnalostí zaslala doporučení nebo žádosti o opatření k nápravě těchto nesrovnalostí a veškerých zjištěných nedostatků v řízení.
5. Komise, ZZÚ a případně členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, se na základě správních ujednání jednou či dvakrát ročně scházejí, aby koordinovaly programy, metodiky a provádění kontrol.
6. Pokud jde o finanční opravy,
a)
odpovídá za zjištění a opravu finančních nesrovnalostí v prvé řadě dotyčná ZZÚ;
b)
avšak v případě nedostatků na straně dotyčné ZZÚ, jestliže ZZÚ nenapraví situaci a pokusy o urovnání jsou neúspěšné, Komise jedná, aby snížila celkový příděl odpovídající finančnímu rozhodnutí o programovém dokumentu nebo odňala jeho zůstatek.
Článek 91
Monitorování, hodnocení, proces přezkumu a podávání zpráv
1. Finanční spolupráce musí být dostatečně pružná, aby se zajistil ustavičný soulad operací s cíli tohoto rozhodnutí a zohlednily veškeré změny hospodářské situace, priorit a cílů dotčených ZZÚ, zejména prostřednictvím ad hoc přezkumu programového dokumentu.
2. Přezkum může být zahájen Komisí nebo na žádost dotčené ZZÚ a v návaznosti na souhlas Komise.
3. Komise posoudí pokrok dosažený při provádění finanční pomoci poskytnuté ZZÚ v rámci 11. ERF a počínaje rokem 2015 předloží Radě jednou ročně zprávu o provádění a výsledcích a pokud možno o hlavních účincích a dopadech finanční pomoci Unie. Tato zpráva se zasílá rovněž Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
4. Zpráva uvedená v odstavci 3 obsahuje informace týkající se předchozího roku, pokud jde o financovaná opatření, o výsledky monitorování a hodnocení, o zapojení příslušných partnerů a o provádění prostředků na závazky a prostředků na platby 11. ERF. Posoudí se v ní výsledky pomoci, pokud možno s použitím konkrétních a měřitelných ukazatelů. Zpráva odráží hlavní získané poznatky a naplňování doporučení z hodnocení z předešlých let.
Kapitola 4
Zásady způsobilosti
Článek 92
Způsobilost pro získání územních přídělů
1. K získání finanční podpory podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilé veřejnoprávní orgány ZZÚ.
2. S výhradou dohody orgánů dotyčných ZZÚ mohou finanční podporu podle tohoto rozhodnutí obdržet rovněž tyto subjekty nebo orgány:
a)
místní, celostátní a/nebo regionální veřejné nebo poloveřejné agentury a útvary nebo místní orgány ZZÚ, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;
b)
společnosti a podniky ZZÚ a regionálních skupin;
c)
společnosti a podniky členského státu s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět výrobní projekty na území ZZÚ;
d)
finanční zprostředkovatelé ZZÚ nebo Unie, kteří podporují a financují soukromé investice v ZZÚ, a
e)
aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze ZZÚ a z Unie s cílem umožnit jim provádět hospodářské, kulturní, sociální a vzdělávací projekty a programy v ZZÚ v rámci decentralizované spolupráce uvedené v článku 12.
Článek 93
Způsobilost pro získání regionálních přídělů
1. Regionální příděly se použijí na operace, ze kterých mají prospěch a kterých se účastní:
a)
dvě či více ZZÚ bez ohledu na jejich polohu;
b)
jedna či více ZZÚ a jeden či více nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU;
c)
jedna či více ZZÚ a jeden či více sousedních států AKT nebo třetích zemí;
d)
jedna či více ZZÚ, jeden či více nejvzdálenějších regionů a jeden či více států AKT a/nebo třetích zemí;
e)
dvě či více regionálních organizací, jichž jsou ZZÚ členy;
f)
jedna či více ZZÚ a regionálních organizací, jejichž členy jsou ZZÚ, státy AKT nebo jeden či více nejvzdálenějších regionů;
g)
ZZÚ a Unie jako celek nebo
h)
jeden nebo více subjektů, orgánů nebo jiných útvarů z alespoň jedné ZZÚ, které jsou členy některého ESÚS podle článku 8, jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů a jednoho nebo více sousedních států AKT nebo třetích zemí.
2. Finanční prostředky určené na umožnění účasti států AKT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí jsou poskytovány nad rámec finančních prostředků přidělovaných ZZÚ podle tohoto rozhodnutí.
3. Účast států ADT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí v programech zřízených podle tohoto rozhodnutí se plánuje jen za těchto podmínek:
a)
těžiště projektů a programů podporovaných v rámci víceletého finančního rámce spolupráce zůstává v některé ZZÚ;
b)
ve finančních nástrojích Unie jsou obsažena obdobná ustanovení a
c)
je dodržena zásada proporcionality.
4. Vhodná opatření umožní poskytnout odpovídající prostředky na financování úvěrů z ERF a souhrnného rozpočtu Unie určených na projekty spolupráce mezi ZZÚ, státy AKT, nejvzdálenějšími regiony, jakož i jinými zeměmi, zejména na zjednodušení mechanismů pro společné řízení těchto projektů.
Článek 94
Způsobilost pro programy Unie
1. Fyzické osoby ze ZZÚ, definované v článku 50, a případně i příslušné veřejné a/nebo soukromé subjekty a instituce v ZZÚ jsou způsobilé k účasti v programech Unie a k získání finančních prostředků z těchto programů, s výhradou pravidel a cílů a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je ZZÚ spojena.
2. ZZÚ je rovněž způsobilá pro podporu v rámci programů Unie týkajících se spolupráce s dalšími zeměmi, zejména rozvojovými zeměmi, s výhradou pravidel, cílů a režimů obsažených v těchto programech.
3. Na základě informací obsažených ve výroční zprávě o provádění, kterou předloží ZZÚ, a dalších dostupných informací podá Komise zprávu výboru ERF-ZZÚ o účasti ZZÚ v programech Unie.
ČÁST PÁTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 95
Přenesení pravomocí na Komisi
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních postupech je na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 96 pozměňující dodatky k příloze VI.
Článek 96
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 95 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 1. ledna 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v článku 95 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 95 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 97
Změna postavení
Rada v souladu s článekm 203 Smlouvy o fungování EU rozhodne o všech nezbytných úpravách tohoto rozhodnutí, pokud:
a)
některá ze ZZÚ získá nezávislost;
b)
některá ze ZZÚ opustí přidružení;
c)
některá ze ZZÚ se stane nejvzdálenějším regionem;
d)
nejvzdálenější region se stane ZZÚ.
Článek 98
Zrušení
Rozhodnutí Rady 2001/822/ES se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 99
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2014.
Příloha VI se použije podle článku 65 této přílohy.
V Bruselu dne 25. listopadu 2013.
ROZHODNUTIE RADY 2013/755/EÚ
z 25. novembra 2013
o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii
(„rozhodnutie o pridružení zámoria“)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 203,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,
konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Týmto rozhodnutím sa nahrádza rozhodnutie Rady 2001/822/ES (1), ktoré sa uplatňuje do 31. decembra 2013. Podľa článku 62 rozhodnutia 2001/822/ES musí Rada určiť ustanovenia, ktoré sa majú stanoviť pre následné uplatnenie zásad stanovených v článkoch 198 až 202 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).
(2)
Vo svojich záveroch z 22. decembra 2009 týkajúcich sa vzťahov EÚ so zámorskými krajinami a územiami (ZKÚ) Rada vyzvala Komisiu, aby predložila legislatívny návrh na preskúmanie rozhodnutia o pridružení zámoria pred júlom 2012. Rada podporila návrh Komisie, aby budúce partnerstvo medzi Úniou a ZKÚ stálo na troch kľúčových pilieroch: 1. na podpore konkurencieschopnosti; 2. na posilňovaní odolnosti a znižovaní zraniteľnosti a 3. na podpore spolupráce a integrácie medzi ZKÚ a ďalšími partnermi a susednými regiónmi.
(3)
Komisia uskutočnila verejnú konzultáciu medzi júnom a októbrom 2008 a navrhla niekoľko možných smerovaní nového rozhodnutia o pridružení. Výsledky tejto konzultácie boli zhrnuté v oznámení zo 6. novembra 2009 s názvom Prvky nového partnerstva medzi Európskou úniou a zámorskými krajinami a územiami (ZKÚ).
(4)
ZFEÚ a sekundárne právne predpisy sa automaticky neuplatňujú na ZKÚ s výnimkou niektorých ustanovení, v ktorých sa výslovne stanovuje opak. Aj keď ZKÚ nie sú tretími krajinami, netvoria časť jednotného trhu a musia dodržiavať povinnosti ukladané tretím krajinám, pokiaľ ide o obchod, najmä pravidlá pôvodu, zdravia a normy týkajúce sa zdravia rastlín a bezpečnostné opatrenia.
(5)
Osobitný vzťah medzi Úniou a ZKÚ by sa mal posunúť od klasického prístupu rozvojovej spolupráce k recipročnému partnerstvu s cieľom podporiť trvalo udržateľný rast v ZKÚ. Solidarita medzi Úniou a ZKÚ by okrem toho mala vychádzať z ich jedinečného vzťahu a príslušnosti k jednej „európskej rodine“.
(6)
Prispievanie občianskej spoločnosti k rozvoju ZKÚ sa môže zvýšiť posilnením organizácií občianskej spoločnosti vo všetkých sférach spolupráce.
(7)
Vzhľadom na geografickú polohu ZKÚ by sa mala vynakladať snaha o spoluprácu medzi ZKÚ a ich susednými krajinami napriek rozdielnemu právnemu postaveniu, ktoré majú jednotliví aktéri v danej geografickej oblasti z pohľadu právnych predpisov Únie, v záujme všetkých zúčastnených strán s osobitným zameraním na oblasti spoločného záujmu a na podporu hodnôt a noriem Únie. Okrem toho by ZKÚ mohli pôsobiť ako regionálne strediská alebo centrá excelentnosti vo svojich regiónoch.
(8)
Únia by mala podporovať politiky a stratégie ZKÚ v oblasti spoločného záujmu na základe osobitných potrieb, potenciálu a výberu príslušnej ZKÚ.
(9)
Cieľom pridruženia by malo byť zabezpečenie zachovania, obnovy a trvalo udržateľného využívania biologickej diverzity a ekosystémových služieb ako kľúčového prvku pre dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja.
(10)
ZKÚ sú domovským územím bohatej suchozemskej a morskej biodiverzity. Zmena klímy by mohla negatívne ovplyvniť prírodné prostredie ZKÚ a predstavovať hrozbu pre ich trvalo udržateľný rozvoj. Akcie v oblasti zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb, znižovania rizika katastrof, trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a podpory trvalo udržateľnej energetiky by prispeli k prispôsobeniu sa zmene klímy a k zmierneniu jej následkov v ZKÚ.
(11)
Vo vzťahoch medzi Úniou a ZKÚ by mala byť uznaná významnosť úlohy, ktorú by ZKÚ mohli zohrať prispievaním k dodržiavaniu záväzkov Únie v rámci viacstranných environmentálnych dohôd.
(12)
Je dôležité podporovať ZKÚ v ich úsilí stať sa menej závislými od fosílnych palív, čím by sa znížila ich zraniteľnosť vzhľadom na ich prístup k palivám a na nestálosť cien, a tým prispieť k odolnejšiemu hospodárstvu, ktoré by bolo menej citlivé na vonkajšie vplyvy.
(13)
Únia by mohla pomôcť ZKÚ znížiť ich zraniteľnosť voči katastrofám a podporiť akcie a opatrenia, ktoré na tento účel prijímajú.
(14)
Keďže geografická vzdialenosť ZKÚ bráni ich konkurencieschopnosti, je preto dôležité zlepšiť prístupnosť ZKÚ.
(15)
Únia a ZKÚ uznávajú dôležitosť vzdelávania a odbornej prípravy ako hybnej páky pre trvalo udržateľný rozvoj ZKÚ.
(16)
Ďalší hospodársky rozvoj ZKÚ by sa mal navzájom dopĺňať so sociálnym rozvojom v ZKÚ a ich cieľom by malo byť posilnenie konkurencieschopnosti hospodárstva ZKÚ, ako aj dosiahnutie sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia predovšetkým pre zraniteľné skupiny a osoby so zdravotným postihnutím. Na tento účel by spolupráca medzi Úniou a ZKÚ mala zahŕňať výmenu informácií a osvedčených postupov v relevantných oblastiach, a to vrátane rozvoja zručností a sociálnej ochrany, ako aj podporu práv osôb so zdravotným postihnutím, majúc na pamäti zásady Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. Pridruženie medzi Úniou a ZKÚ by navyše malo prispieť k podpore dôstojnej práce vrátane osvedčeného postupu v oblasti sociálneho dialógu, ako aj k dodržiavaniu základných pracovných noriem, rovnakých príležitostí, nediskriminácie a prístupnosti v ZKÚ a v regiónoch, kde sa nachádzajú.
(17)
Jednou z oblastí spolupráce medzi Úniou a ZKÚ by mohol byť cestovný ruch. Cieľom spolupráce by mala byť podpora úsilia orgánov ZKÚ získať maximálny prínos z miestneho, regionálneho a medzinárodného cestovného ruchu a stimulovať súkromné finančné toky z Únie a iných zdrojov do rozvoja cestovného ruchu v ZKÚ. Osobitná pozornosť by sa mala venovať potrebe začleniť cestovný ruch do sociálneho, kultúrneho a hospodárskeho života ľudí, ako aj ochrane životného prostredia.
(18)
Výskyt prenosných ochorení v ZKÚ, ako je horúčka dengue v Karibiku a Tichomorí a vírus chikungunya v regióne Indického oceánu, môže mať negatívny vplyv na zdravie a hospodárstvo. Okrem zníženej produktivity postihnutého obyvateľstva je pravdepodobné, že epidémie v ZKÚ veľmi negatívne ovplyvnia cestovný ruch, ktorý predstavuje hlavnú časť hospodárstiev ZKÚ. Vzhľadom na veľký počet turistov a migrujúcich pracovníkov cestujúcich do ZKÚ sú ZKÚ zraniteľné voči zavlečeniu infekčných chorôb. Naopak, veľký počet ľudí cestujúcich späť zo ZKÚ by sa mohol stať prenášačom a priniesť prenosné ochorenia do Európy. Zaistenie „bezpečného cestovného ruchu“ je preto kritickým faktorom pre dosiahnutie trvalo udržateľných hospodárstiev v tých ZKÚ, ktoré vo veľkej miere závisia od cestovného ruchu.
(19)
Pridruženie medzi Úniou a ZKÚ by malo zohľadniť kultúrnu rozmanitosť a identitu ZKÚ a prispieť k jej zachovaniu.
(20)
Únia uznáva, že je dôležité, aby sa vytvorilo aktívnejšie partnerstvo so ZKÚ, pokiaľ ide o dobrú správu vecí verejných, boj proti organizovanej trestnej činnosti, obchodovanie s ľuďmi, terorizmus a korupciu.
(21)
Obchod a obchodná spolupráca medzi Úniou a ZKÚ by mala prispieť k dosiahnutiu cieľa, ktorým je udržateľný hospodársky rozvoj, sociálny rozvoj, ako aj ochrana životného prostredia.
(22)
Globálne zmeny, odrážajúce sa v pokračujúcom procese obchodnej liberalizácie, vo veľkej miere postihujú Úniu, hlavného obchodného partnera ZKÚ, krajiny AKT, ktoré susedia so ZKÚ, a iných hospodárskych partnerov.
(23)
ZKÚ sú krehké ostrovné prostredia vyžadujúce primeranú ochranu, a to vrátane ochrany súvisiacej s odpadovým hospodárstvom. Pokiaľ ide o rádioaktívny odpad, táto ochrana je stanovená v článku 198 Zmluvy o Euratome a súvisiacich sekundárnych právnych predpisoch s výnimkou Grónska, na ktoré sa Zmluva o Euratome nevzťahuje. Pre ostatný odpad by malo byť špecifikované, ktoré nariadenia Únie sa majú uplatňovať so zreteľom na ZKÚ.
(24)
V tomto rozhodnutí by sa mali stanoviť pružnejšie pravidlá pôvodu vrátane nových možností pre kumuláciu pôvodu. Kumulácia by mala byť možná nielen v ZKÚ a v krajinách dohody o hospodárskom partnerstve, ale po splnení určitých podmienok aj pre výrobky pochádzajúce z krajín, s ktorými má Únia platnú dohodu o voľnom obchode, ako aj pre výrobky, ktoré sa dovážajú do Únie v bezcolnom a bezkvótovom režime v rámci systému všeobecných colných preferencií (2), ktorý takisto podlieha určitým podmienkam. Tieto podmienky sú nevyhnutné na to, aby sa zabránilo obchádzaniu obchodu a aby sa zabezpečilo riadne fungovanie dojednaní o kumulácii.
(25)
Postupy osvedčovania pôvodu ZKÚ by sa mali aktualizovať v záujme príslušných prevádzkovateľov a správnych orgánov v ZKÚ. Ustanovenia o administratívnej spolupráci medzi Úniou a ZKÚ by takisto mali byť náležite aktualizované.
(26)
Mali by sa stanoviť spôsoby administratívnej spolupráce a možnosť dočasne zrušiť preferenčné zaobchádzanie vzhľadom na všetky alebo niektoré výrobky pochádzajúce zo ZKÚ v prípade podvodu, nezrovnalostí alebo systematického nedodržiavania pravidiel týkajúcich sa pôvodu výrobkov alebo v prípade neposkytovania administratívnej spolupráce. Okrem toho by sa mali stanoviť dostatočne podrobné ochranné ustanovenia a ustanovenia o dohľade. To by malo príslušným orgánom ZKÚ a Únie, ako aj hospodárskym subjektom umožniť, aby sa spoľahli na jasné a transparentné pravidlá a postupy. Napokon, je vecou spoločného záujmu zabezpečiť riadne uplatňovanie postupov a dojednaní, ktoré ZKÚ umožnia vyvážať tovar do Únie v bezcolnom a bezkvótovom režime.
(27)
Berúc do úvahy ciele integrácie a rozvoj svetového obchodu v oblasti služieb a zriaďovania podnikov, je potrebné podporiť rozvoj trhov so službami a investičných možností zlepšením prístupu na trh so službami ZKÚ a investovaním do trhu Únie. V tejto súvislosti by Únia mala ZKÚ ponúknuť pokiaľ možno čo najlepšie zaobchádzanie, ktoré ponúka akémukoľvek inému obchodnému partnerovi prostredníctvom komplexných doložiek najvyšších výhod, a zároveň by mala zabezpečiť pružnejšie možnosti obchodných vzťahov pre ZKÚ tým, že podmienky, ktoré ZKÚ ponúkajú Únii, sa obmedzia na také, aké sa ponúkajú iným veľkým obchodným hospodárstvam.
(28)
Práva duševného vlastníctva sú rozhodujúcim prvkom na stimuláciu inovácií a nástrojom na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Sú prínosom pre krajiny, lebo im umožňujú chrániť ich duševné výtvory a aktíva. Ochrana a uplatňovanie týchto práv napomáha obchod, rast a zahraničné investície, ako aj v boji proti zdravotným a bezpečnostným rizikám, ktoré so sebou prináša falšovaný tovar. ZKÚ môžu profitovať z politiky týkajúcej sa práv duševného vlastníctva, a to predovšetkým v súvislosti so zachovaním biodiverzity a s technologickým rozvojom.
(29)
Sanitárne a fytosanitárne opatrenia a technické prekážky v obchode môžu mať vplyv na obchod a vyžadujú si spoluprácu. Obchod a obchodná spolupráca by sa mala týkať aj politiky hospodárskej súťaže a práv duševného vlastníctva, ktoré majú vplyv na spravodlivé rozdelenie ziskov z obchodu.
(30)
S cieľom zabezpečiť, aby sa ZKÚ mohli zúčastňovať na vnútornom trhu Únie, ako aj na regionálnych, subregionálnych a medzinárodných trhoch za čo možno najlepších podmienok, je dôležité rozvíjať kapacitu ZKÚ v relevantných oblastiach. Tieto zahŕňajú rozvoj ľudských zdrojov a zručnosti, rozvoj malých a stredných podnikov, diverzifikáciu hospodárskych odvetví a uplatňovanie náležitého právneho rámca s cieľom dosiahnuť podnikateľské prostredie, ktoré by napomáhalo investíciám.
(31)
Spolupráca v oblasti finančných služieb medzi Úniou a ZKÚ by mala prispieť k bezpečnejšiemu, správnejšie riadenému a transparentnejšiemu finančnému systému, ktorý je nevyhnutný na upevnenie celosvetovej finančnej stability a posilnenie trvalo udržateľného rastu. Úsilie v tejto oblasti by sa malo zamerať na dosiahnutie súladu s medzinárodne schválenými normami a na aproximáciu práva ZKÚ s acquis Únie v oblasti finančných služieb. Primeraná pozornosť by sa mala venovať posilňovaniu administratívnej kapacity orgánov ZKÚ, a to aj v oblasti dohľadu.
(32)
Finančná pomoc pre ZKÚ by mala byť pridelená na základe jednotných, transparentných a účinných kritérií, berúc do úvahy potreby a činnosť ZKÚ. Takéto kritériá by mali zohľadňovať počet obyvateľov, výšku hrubého domáceho produktu (HDP), výšku minulých pridelených rozpočtových prostriedkov z Európskeho rozvojového fondu (ERF) a problémy vyplývajúce z geografickej izolovanosti ZKÚ.
(33)
V záujme účinnosti, zjednodušenia a uznávania riadiacich kapacít orgánov ZKÚ finančné zdroje poskytované ZKÚ by mali byť riadené na základe recipročného partnerstva. Orgány ZKÚ by okrem toho mali prevziať na seba zodpovednosť za formuláciu a uskutočňovanie tých politík, na ktorých sa strany dohodnú v rámci stratégie spolupráce.
(34)
Postupy týkajúce sa finančnej pomoci by mali delegovať hlavnú zodpovednosť za programovanie 11. ERF a vykonávanie spolupráce najmä na ZKÚ. Spolupráca by sa mala vykonávať prevažne v súlade s územnými nariadeniami ZKÚ a mala by byť základom podpory pre sledovanie, vyhodnocovanie a audit naplánovaných činností. V procese plánovania a vykonávania by sa mali zohľadniť obmedzené administratívne a ľudské zdroje ZKÚ. Okrem toho je nevyhnutné objasniť, že ZKÚ sú oprávnené využívať rôzne zdroje financovania.
(35)
ZKÚ sa podľa ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (3) môžu zúčastňovať v európskych zoskupeniach územnej spolupráce (EZÚS). Regionálna spolupráca ZKÚ môže preto spočívať v ich účasti v niektorom EZÚS v súlade s dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené. ZKÚ, ktoré sú členmi niektorého EZÚS, môžu byť oprávnené na regionálne financovanie.
(36)
S cieľom zohľadniť technický rozvoj a zmeny v colných právnych predpisoch by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmeny dodatkov k prílohe VI. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(37)
Na základe tohto rozhodnutia by Rada mala byť v pozícii predložiť na všetky vyššie uvedené skutočnosti inovačnú odpoveď, ktorá by bola v súlade s rozmanitými situáciami a zároveň by im bola aj prispôsobená,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
PRVÁ ČASŤ
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA PRIDRUŽENIA ZÁMORSKÝCH KRAJÍN A ÚZEMÍ K ÚNII
Kapitola 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Účel
1. Týmto rozhodnutím sa zakladá pridruženie zámorských krajín a území (ZKÚ) k Únii (ďalej len „pridruženie“), ktoré predstavuje partnerstvo na základe článku 198 ZFEÚ s cieľom podporovať trvalo udržateľný rozvoj ZKÚ, ako aj šíriť hodnoty a normy Únie v širšom svete.
2. Partnermi tohto pridruženia sú Únia, ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené.
Článok 2
Územná pôsobnosť
Pridruženie sa vzťahuje na ZKÚ uvedené v prílohe II k ZFEÚ.
Článok 3
Ciele, zásady a hodnoty
1. Pridruženie medzi Úniou a ZKÚ vychádza z cieľov, zásad a hodnôt, ktoré majú ZKÚ, členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Únia spoločné.
2. Snahou pridruženia je dosiahnuť celkové ciele stanovené v článku 199 ZFEÚ tým, že sa zvýši konkurencieschopnosť ZKÚ, posilní sa ich odolnosť, zníži ich zraniteľnosť v hospodárskej a environmentálnej sfére a podporí spolupráca medzi ZKÚ a inými partnermi.
3. Pri dosahovaní týchto cieľov pridruženie dodržiava základné zásady slobody, demokracie, ľudských práv a základných slobôd, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sú spoločné pre ZKÚ, ako aj pre členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené.
4. V oblastiach spolupráce, na ktoré sa toto rozhodnutie odvoláva, nebude diskriminácia, ktorá by sa zakladala na pohlaví, rasovom alebo etnickom pôvode, náboženstve alebo viere, zdravotnom postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácii.
5. Partneri navzájom uznávajú právo určiť svoje politiky a priority týkajúce sa trvalo udržateľného rozvoja, stanoviť vlastné úrovne vnútroštátnej ochrany v oblasti životného prostredia a práce a prijať alebo náležite zmeniť svoje príslušné právne predpisy a politiky v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z medzinárodne uznaných noriem a dohôd. Pri uplatňovaní týchto svojich práv sa partneri usilujú zabezpečiť vysokú úroveň ochrany v oblasti životného prostredia a práce.
6. Pri vykonávaní tohto rozhodnutia sa partneri riadia zásadou transparentnosti, subsidiarity a potrebou účinnosti a partneri sa rovnakou mierou zameriavajú na tri piliere trvalo udržateľného rastu ZKÚ: hospodársky rozvoj, sociálny rozvoj a ochranu životného prostredia.
Článok 4
Riadenie pridruženia
Riadenie pridruženia vykonáva Komisia a orgány ZKÚ a v prípade potreby členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, v súlade s príslušnými inštitucionálnymi, právnymi a finančnými právomocami.
Článok 5
Spoločné záujmy, komplementarita a priority
1. Pridruženie predstavuje rámec pre politický dialóg a spoluprácu v otázkach spoločného záujmu.
2. Prioritou bude spolupráca v oblastiach spoločného záujmu, ako napríklad:
a)
hospodárska diverzifikácia hospodárstiev ZKÚ, a to vrátane ich ďalšej integrácie do svetového hospodárstva a regionálnych hospodárstiev;
b)
podpora environmentálne trvalo udržateľného rastu;
c)
trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane zachovania a trvalo udržateľného využívania biodiverzity a ekosystémových služieb;
d)
prispôsobenie sa zmene klímy a zmiernenie jej následkov;
e)
podpora znižovania rizika katastrof;
f)
podpora výskumu, inovácií a činností vedeckej spolupráce;
g)
podpora sociálnej, kultúrnej a hospodárskej výmeny medzi ZKÚ, ich susednými krajinami a ďalšími partnermi.
3. Spolupráca v oblastiach spoločného záujmu sa zameriava na podporu samostatnosti ZKÚ a budovania kapacít v ZKÚ na formuláciu, vykonávanie a monitorovanie stratégií a politík stanovených v odseku 2.
Článok 6
Presadzovanie pridruženia
1. S cieľom upevniť vzťahy medzi Úniou a ZKÚ si obe strany želajú, aby toto pridruženie bolo pre občanov známe, a to predovšetkým vďaka presadzovaniu rozvoja vzťahov a spolupráce medzi orgánmi, akademickou obcou, občianskou spoločnosťou a podnikmi v ZKÚ na jednej strane a ich náprotivkami v Únii na strane druhej.
2. ZKÚ vyvíjajú úsilie s cieľom upevňovať a presadzovať svoje vzťahy s Úniou ako celkom. Členské štáty toto úsilie podporujú.
Článok 7
Regionálna spolupráca, regionálna integrácia a spolupráca s inými partnermi
1. S prihliadnutím na článok 3 tohto rozhodnutia cieľom pridruženia je podpora ZKÚ v ich úsilí zapojiť sa do relevantných medzinárodných, regionálnych a/alebo subregionálnych iniciatív spolupráce, ako aj do regionálnych alebo subregionálnych integračných procesov v súlade s ich vlastnými ambíciami a v súlade s cieľmi a prioritami vymedzenými príslušnými orgánmi ZKÚ.
2. Na tento účel si Únia a ZKÚ môžu vymieňať informácie a osvedčené postupy alebo stanoviť akúkoľvek inú formu úzkej spolupráce a koordinácie s inými partnermi v rámci účasti ZKÚ v regionálnych a medzinárodných organizáciách, v prípade potreby prostredníctvom medzinárodných dohôd.
3. Cieľom pridruženia je podpora spolupráce medzi ZKÚ a inými partnermi v oblastiach spolupráce stanovených v druhej a tretej časti tohto rozhodnutia. V tejto súvislosti je cieľom pridruženia presadzovanie spolupráce medzi ZKÚ a najvzdialenejšími regiónmi, na ktorú sa odkazuje v článku 349 ZFEÚ, ich susednými africkými, karibskými a tichomorskými (AKT) štátmi a štátmi, ktoré nie sú štátmi AKT. Na dosiahnutie tohto cieľa Únia zlepší koordináciu a synergiu medzi programami spolupráce, ktoré získavajú podporu z rôznych finančných nástrojov EÚ. Únia sa tiež usiluje zapojiť ZKÚ do svojich dialógov s ich susednými krajinami, či už to sú štáty AKT, alebo nie, a ak to bude vhodné, s najvzdialenejšími regiónmi.
4. Podpora účasti ZKÚ v príslušných organizáciách pre regionálnu integráciu sa zameriava predovšetkým na:
a)
budovanie kapacít príslušných regionálnych organizácií a inštitúcií, ktorých sú ZKÚ členmi;
b)
regionálne alebo subregionálne iniciatívy, ako je uskutočňovanie politík odvetvových reforiem týkajúcich sa oblastí spolupráce uvedených v druhej a tretej časti tohto rozhodnutia;
c)
informovanosť a znalosti ZKÚ o vplyve, ktorý má regionálny integračný proces na rôzne oblasti;
d)
účasť ZKÚ na rozvoji regionálnych trhov v rámci organizácií pre regionálnu integráciu;
e)
cezhraničné investície medzi ZKÚ a ich susednými krajinami.
Článok 8
Účasť v európskych zoskupeniach územnej spolupráce
Pri uplatňovaní článku 7 ods. 1 až 3 tohto rozhodnutia iniciatívy spolupráce alebo iné formy spolupráce znamenajú tiež, že vládne orgány, regionálne a subregionálne organizácie, miestne orgány a prípadne iné verejné a súkromné subjekty alebo inštitúcie (vrátane poskytovateľov verejných služieb) zo ZKÚ sa môžu zúčastňovať na európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS) v rámci pravidiel a cieľov činností spolupráce tohto rozhodnutia a cieľom nariadenia (ES) č. 1082/2006 a v súlade s dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené.
Článok 9
Osobité zaobchádzanie
1. Pridruženie zohľadňuje rôznorodosť ZKÚ v zmysle hospodárskeho rozvoja a kapacity plne využívať regionálnu spoluprácu a regionálnu integráciu uvedené v článku 7.
2. Stanoví sa osobité zaobchádzanie s izolovanými ZKÚ.
3. S cieľom umožniť izolovaným ZKÚ prekonať štrukturálne a iné prekážky v ich rozvoji toto osobité zaobchádzanie zohľadní ich špecifické ťažkosti okrem iného pri stanovení objemu finančnej pomoci a s ňou spojených podmienok.
4. ZKÚ, ktoré sa považujú za izolované, sú uvedené v prílohe I.
Kapitola 2
Účastníci spolupráce
Článok 10
Všeobecný prístup
1. Pridruženie sa zakladá na širokom dialógu a konzultáciách týkajúcich sa otázok spoločného záujmu medzi ZKÚ, členskými krajinami, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Komisiou a prípadne Európskou investičnou bankou (EIB).
2. ZKÚ v prípade potreby organizujú dialóg a konzultácie s orgánmi a subjektmi, ako sú napríklad:
a)
príslušné miestne a iné verejné orgány;
b)
hospodárski a sociálni partneri;
c)
akýkoľvek iný vhodný subjekt, ktorý zastupuje občiansku spoločnosť, partnerov z oblasti životného prostredia, mimovládne organizácie a subjekty zodpovedné za podporu rovnosti medzi mužmi a ženami.
Článok 11
Účastníci spolupráce
1. Medzi účastníkov spolupráce v ZKÚ patria:
a)
vládne orgány ZKÚ;
b)
miestne orgány v rámci ZKÚ;
c)
poskytovatelia verejnoprospešných služieb a organizácie občianskej spoločnosti, ako sú sociálne, obchodné a odborové združenia, združenia zamestnávateľov a miestne, národné alebo medzinárodné mimovládne organizácie;
d)
regionálne a subregionálne organizácie.
2. Členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, informujú Komisiu do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia o vládnych a miestnych orgánoch uvedených v odseku 1 písm. a) a b).
Článok 12
Úlohy neštátnych subjektov
1. Neštátne subjekty sa môžu zúčastňovať na výmene informácií a na konzultáciách týkajúcich sa spolupráce a predovšetkým prípravy a realizácie pomoci, projektov alebo programov spolupráce. Môžu sa na ne delegovať právomoci finančného hospodárenia na realizáciu takých projektov alebo programov, ktorých účelom je podpora iniciatív miestneho rozvoja.
2. Neštátne subjekty oprávnené na decentralizované riadenie projektov alebo programov budú určené dohodou medzi orgánmi ZKÚ, Komisiou a členským štátom, s ktorým je ZKÚ spojené, berúc do úvahy dotknutý subjekt, jeho odborné znalosti a oblasť činnosti. Akt označenia sa vykoná v každej ZKÚ ako súčasť širokého dialógu a konzultácií uvedených v článku 10.
3. Cieľom pridruženia je prispieť k úsiliu ZKÚ posilniť organizácie občianskej spoločnosti, a to najmä ich vznik a rozvoj a rozvíjanie opatrení nevyhnutných na to, aby sa tieto organizácie mohli začať zúčastňovať na tvorbe, vykonávaní a hodnotení rozvojových stratégií a programov.
Kapitola 3
Inštitucionálny rámec pridruženia
Článok 13
Hlavné zásady dialógu
1. Únia, ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, sa pravidelne angažujú v komplexnom politickom dialógu.
2. Dialóg sa uskutočňuje za plného dodržiavania príslušných inštitucionálnych, právnych a finančných právomocí Únie, ZKÚ a členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené. Dialóg sa vedie pružným spôsobom. Môže byť formálny alebo neformálny, na primeranej úrovni alebo v primeranom formáte a vedie sa v rámci uvedenom v článku 14.
3. Dialóg umožňuje ZKÚ plnú účasť na implementácii pridruženia.
4. Dialóg sa má okrem iného zameriavať na osobitné politické otázky spoločného záujmu alebo všeobecného významu na účely dosiahnutia spoločných cieľov pridruženia.
Článok 14
Nástroje pridruženia
1. Pridružením sa stanovujú tieto nástroje dialógu:
a)
fórum pre dialóg medzi ZKÚ - EÚ (ďalej len „fórum ZKÚ - EÚ“) s každoročným stretnutím orgánov ZKÚ, zástupcov členských štátov a Komisie. Poslanci Európskeho parlamentu, zástupcovia EIB a zástupcovia najvzdialenejších regiónov sa k fóru ZKÚ - EÚ pridružia podľa vhodnosti;
b)
Komisia, ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, pravidelne uskutočňujú trojstranné konzultácie. Tieto konzultácie sa usporiadajú najmenej štyrikrát za rok na podnet Komisie alebo na žiadosť ZKÚ a členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené;
c)
po dohode medzi ZKÚ, členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Komisiou sa vytvoria pracovné skupiny s poradnou funkciou na hodnotenie implementácie pridruženia, ktorých forma bude vhodná pre diskutované otázky. Tieto pracovné skupiny sa môžu zvolať na žiadosť Komisie, členského štátu alebo ZKÚ. Poskytujú odborné príspevky k témam, ktoré sú predmetom špecifického záujmu ZKÚ a členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené, doplňujúc prácu vykonanú v rámci fóra ZKÚ - EÚ a/alebo trojstranných konzultácií.
2. Komisia predsedá fóru ZKÚ - EÚ, trojstranným konzultáciám a pracovným skupinám a plní úlohu ich sekretariátu.
DRUHÁ ČASŤ
OBLASTI SPOLUPRÁCE PRE DOSIAHNUTIE TRVALO UDRŽATEĽNÉHO ROZVOJA V RÁMCI PRIDRUŽENIA
Kapitola 1
Otázky životného prostredia, zmena klímy a znižovanie rizika katastrof
Článok 15
Všeobecné ciele a zásady
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a znižovania rizika katastrof môže vzťahovať na:
a)
podporu úsilia ZKÚ vymedziť a realizovať politiky, stratégie, akčné plány a opatrenia;
b)
podporu úsilia ZKÚ začleniť sa do regionálnych sietí a iniciatív;
c)
presadzovanie udržateľného a efektívneho využívania zdrojov a podporu oddelenia hospodárskeho rastu od zhoršovania životného prostredia a
d)
podporu úsilia ZKÚ fungovať ako regionálne strediská a centrá excelentnosti.
Článok 16
Trvalo udržateľné hospodárenie a zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľného hospodárenia a zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb môže vzťahovať na:
a)
podporu zriaďovania a účinnej správy morských a suchozemských chránených oblastí a dokonalejšej správy existujúcich chránených oblastí;
b)
podporu trvalo udržateľného hospodárenia s morskými a suchozemskými zdrojmi, ktoré prispieva k ochrane druhov, biotopov a funkcií ekosystému mimo chránených oblastí, najmä ohrozených, zraniteľných a vzácnych druhov;
c)
upevnenie zachovávania a trvalo udržateľného využívania morskej a suchozemskej biodiverzity a ekosystémov prostredníctvom:
i)
zamerania sa na širšiu výzvu v oblasti ekosystémov, a to na zmenu klímy zachovávaním zdravých, odolných ekosystémov a podporovaním ekologických infraštruktúr a prístupmi k prispôsobeniu sa zmene klímy a zmierňovaniu jej následkov založenými na ekosystémoch, ktoré často prinášajú viacnásobný úžitok;
ii)
posilňovania kapacít na miestnej, regionálnej a/alebo medzinárodnej úrovni podporovaním výmeny informácií, poznatkov a osvedčených postupov medzi všetkými zainteresovanými subjektmi, a to vrátane verejných orgánov, vlastníkov pôdy, súkromného sektora, výskumníkov a občianskej spoločnosti;
iii)
posilňovania existujúcich programov na ochranu prírody a súvisiaceho úsilia a v chránených oblastiach a mimo nich;
iv)
rozširovania vedomostnej základne a odstraňovania nedostatkov vo vedomostiach, a to vrátane vyčíslenia hodnoty funkcií ekosystému a ekosystémových služieb;
d)
podporu a uľahčenie regionálnej spolupráce s cieľom riešiť problematiku invazívnych cudzích druhov, následky zmeny klímy a iné;
e)
vytvorenie mechanizmov na zvýšenie zdrojov vrátane platieb za ekosystémové služby.
Článok 17
Trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľného obhospodarovania lesov môže vzťahovať na podporu zachovávania a trvalo udržateľného obhospodarovania lesov, a to vrátane ich úlohy pri ochrane životného prostredia pred eróziou a v rámci kontroly rozširovania púští vrátane zalesňovania a riadenia vývozov dreva.
Článok 18
Integrovaný manažment pobrežnej zóny
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti integrovaného manažmentu pobrežnej zóny môže vzťahovať na:
a)
podporu úsilia ZKÚ pri dosahovaní účinného trvalo udržateľného manažmentu morských a pobrežných zón prostredníctvom vymedzenia strategického a integrovaného prístupu k plánovaniu a manažmentu morských a pobrežných zón;
b)
dosiahnutie vyrovnania hospodárskych a spoločenských činností, ako je rybolov a akvakultúra, cestovný ruch, námorná doprava a poľnohospodárstvo, s potenciálom morských a pobrežných zón, pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, suroviny, a za súčasného zohľadnenia následkov zmeny klímy a ľudskej činnosti.
Článok 19
Námorné záležitosti
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti námorných záležitostí môže vzťahovať na:
a)
posilňovanie dialógu o otázkach spoločného záujmu v tejto oblasti;
b)
podporu poznatkov a biotechnológií v námornej oblasti, podporu energie oceánu, námorného dozoru, manažmentu pobrežnej zóny a ekosystémového riadenia;
c)
podporu integrovaných prístupov na medzinárodnej úrovni.
Článok 20
Trvalo udržateľné riadenie zásob rýb
1. V kontexte pridruženia je spolupráca v oblasti trvalo udržateľného riadenia zásob rýb založená na týchto zásadách:
a)
záväzok zodpovedného rybného hospodárstva a zodpovedných rybolovných praktík;
b)
vyhýbanie sa opatreniam alebo činnostiam, ktoré nie sú v súlade so zásadami trvalo udržateľného využívania zdrojov rybného hospodárstva;
c)
bez toho, aby to malo vplyv na existujúce alebo budúce dvojstranné partnerské dohody v oblasti rybného hospodárstva medzi Úniou a ZKÚ, Únia a ZKÚ sa usilujú o pravidelné vzájomné konzultácie týkajúce sa ochrany živých morských zdrojov a hospodárenia s nimi a o výmenu informácií o vývoji stavu zdrojov v kontexte relevantných nástrojov pridruženia stanovených v článku 14.
2. Spolupráca v oblasti uvedenej v odseku 1 sa môže vzťahovať na:
a)
aktívne presadzovanie dobrej správy vecí verejných, osvedčených postupov a zodpovedného rybného hospodárstva pri ochrane a trvalo udržateľnom riadení zásob rýb, a to vrátane zásob rýb spoločného záujmu, ako aj tých, ktoré sú riadené regionálnymi organizáciami rybného hospodárstva;
b)
dialóg a spoluprácu týkajúcu sa ochrany zásob rýb vrátane opatrení na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a na účinnú spoluprácu s regionálnymi organizáciami na riadenie rybného hospodárstva a v rámci týchto organizácií. Dialóg a spolupráca zahŕňajú kontrolné a inšpekčné schémy, podnety a záväzky na účinnejšie riadenie rybného hospodárstva a pobrežného životného prostredia v dlhodobom horizonte.
Článok 21
Trvalo udržateľné hospodárenie s vodou
1. V kontexte pridruženia Únia a ZKÚ môžu spolupracovať v oblasti trvalo udržateľného hospodárenia s vodou prostredníctvom vodohospodárskej stratégie a rozvojom inštitúcií, ochrany vodných zdrojov, zásobovania vodou vo vidieckych a mestských oblastiach na domáce, priemyselné alebo poľnohospodárske účely, skladovania, rozvodu a riadenia vodných zdrojov a zaobchádzania s komunálnymi odpadovými vodami.
2. V oblasti zásobovania vodou a v sektore hygieny, ktorými sa priamo prispieva k rozvoju ľudských zdrojov zlepšovaním zdravotného stavu ľudí a zvyšovaním ich produktivity, sa osobitná pozornosť venuje prístupu k zásobovaniu pitnou vodou a poskytovaniu hygienických služieb v nedostatočne zásobovaných regiónoch a v tých regiónoch, ktoré sú obzvlášť vystavené prírodným katastrofám.
3. Spolupráca v týchto oblastiach sa riadi zásadou, že pretrvávajúca potreba rozšíriť poskytovanie základných služieb v oblasti vodného zásobovania a hygieny tak pre mestské, ako aj vidiecke obyvateľstvo sa musí riešiť trvalo udržateľnými spôsobmi, pokiaľ ide o životné prostredie.
Článok 22
Odpadové hospodárstvo
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti odpadového hospodárstva môže vzťahovať na podporu používania najlepších environmentálnych postupov pri všetkých činnostiach súvisiacich s odpadových hospodárstvom, a to vrátane znižovania tvorby odpadu, recyklovania alebo iných procesov obnovy, napr. obnovy energie a zneškodnenia odpadu.
Článok 23
Energetika
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľnej energie môže vzťahovať na:
a)
výrobu a distribúciu energie a prístup k nej, predovšetkým na rozvoj, presadzovanie, využívanie a skladovanie udržateľnej energie z obnoviteľných zdrojov;
b)
politiky a právne predpisy v oblasti energetiky, predovšetkým na formuláciu politík a prijímanie právnych predpisov, ktorými sa majú zabezpečiť dostupné a trvalo udržateľné energetické tarify;
c)
energetickú účinnosť, a to najmä na vytvorenie a zavedenie noriem energetickej účinnosti a implementáciu opatrení pre energetickú účinnosť v rôznych odvetviach (priemysel, obchod, verejný sektor a domácnosti), ako aj na sprevádzajúce výchovno-vzdelávacie činnosti a činnosti na zvýšenie informovanosti;
d)
dopravu, predovšetkým na rozvoj, presadzovanie a využívanie ekologickejších spôsobov verejnej a súkromnej dopravy, ako sú hybridné a elektrické vozidlá alebo vozidlá s vodíkovým pohonom, programy pre spoločnú jazdu jedným autom (tzv. carpooling) a bicyklovú dopravu;
e)
plánovanie a výstavbu miest, predovšetkým na podporu a zavedenie prísnych environmentálnych noriem a vysokej energetickej hospodárnosti v rámci plánovania a výstavby miest, a
f)
cestovný ruch, a to najmä na podporu energeticky sebestačných (v dôsledku energie z obnoviteľných zdrojov) a/alebo ekologických turistických infraštruktúr.
Článok 24
Zmena klímy
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti zmeny klímy zameriava na podporu iniciatív ZKÚ týkajúcich sa zmiernenia následkov zmeny klímy a prispôsobenia sa nepriaznivým účinkom zmeny klímy a môže zahŕňať:
a)
získavanie dôkazov, určovanie kľúčových rizík a územných, regionálnych a/alebo medzinárodných akcií, plánov alebo opatrení na prispôsobenie sa zmene klímy alebo na zmiernenie jej nepriaznivých účinkov;
b)
začlenenie tematiky prispôsobenia sa zmene klímy a zmierňovania jej následkov do verejných politík a stratégií;
c)
vypracovanie a stanovenie štatistických údajov a ukazovateľov, nástrojov nevyhnutných na tvorbu politiky a jej implementáciu a
d)
podporu účasti ZKÚ na regionálnom a medzinárodnom dialógu s cieľom napomáhať spoluprácu vrátane výmeny poznatkov a skúseností.
Článok 25
Znižovanie rizika katastrof
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti znižovania rizika katastrof môže vzťahovať na:
a)
rozvoj alebo zdokonalenie systémov vrátane infraštruktúr na predchádzanie katastrofám a pripravenosť vrátane systémov predpovede a systémov včasného varovania s cieľom zmierniť následky katastrof;
b)
získavanie podrobných znalostí o riziku katastrof a o súčasných kapacitách v oblasti reakcie na katastrofy v ZKÚ a ich okolitých regiónoch;
c)
posilňovanie existujúcich opatrení na prevenciu katastrof a pripravenosť na miestnej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni;
d)
zvýšenie kapacity v oblasti reakcie na katastrofy dotknutých subjektov, aby boli koordinovanejšie, účinnejšie a efektívnejšie;
e)
zvyšovanie povedomia a informovanosti obyvateľov, pokiaľ ide o mieru rizika, prevenciu, pripravenosť a reakciu na katastrofu v prípade, že k nej príde, pričom patričnú pozornosťou treba venovať osobitným potrebám osôb so zdravotným postihnutím;
f)
posilňovanie spolupráce medzi kľúčovými subjektmi zapojenými do civilnej ochrany a
g)
podporu účasti ZKÚ na regionálnych, európskych a/alebo medzinárodných nástrojoch s cieľom umožniť pravidelnejšiu výmenu informácií a užšiu spoluprácu medzi rozličnými partnermi v prípade katastrofy.
Kapitola 2
Prístupnosť
Článok 26
Všeobecné ciele
1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti prístupnosti zameriava na:
a)
zabezpečenie väčšieho prístupu ZKÚ k svetovým dopravným sieťam a
b)
zabezpečenie väčšieho prístupu ZKÚ k informačným a komunikačným technológiám a službám.
2. Spolupráca v oblastiach uvedených v odseku 1 môže zahŕňať:
a)
tvorbu politík a rozvoj inštitúcií;
b)
cestnú, železničnú, vzdušnú, námornú dopravu alebo dopravu vnútrozemskými vodnými cestami a
c)
skladovacie zariadenia v prístavoch a na letiskách.
Článok 27
Námorná doprava
1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti námornej dopravy zameriava na rozvoj a presadzovanie nákladovo efektívnych a účinných služieb námornej dopravy v ZKÚ a môže sa vzťahovať na:
a)
podporovanie účinnej lodnej prepravy nákladu pri hospodársky a komerčne výhodných sadzbách;
b)
uľahčovanie väčšej účasti ZKÚ na medzinárodných službách lodnej prepravy;
c)
podporu regionálnych programov;
d)
zvýšenie zapojenia miestneho súkromného sektora do činností v oblasti lodnej prepravy a
e)
rozvoj infraštruktúry.
2. Únia a ZKÚ podporia bezpečnosť lodnej prepravy, bezpečnosť posádok a zabránenie znečisťovaniu z lodí.
Článok 28
Letecká doprava
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti leteckej dopravy môže vzťahovať na:
a)
reformu a modernizáciu priemyslu leteckej dopravy v ZKÚ;
b)
podporovanie obchodnej životaschopnosti a konkurencieschopnosti priemyslu leteckej dopravy v ZKÚ;
c)
uľahčenie investovania a účasti súkromného sektora a
d)
presadzovanie výmeny poznatkov a osvedčených podnikateľských postupov.
Článok 29
Bezpečnosť leteckej dopravy
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti bezpečnosti leteckej dopravy zameriava na podporu úsilia ZKÚ dosiahnuť súlad s príslušnými medzinárodnými normami a okrem iného sa môže vzťahovať na:
a)
implementáciu systémov pre bezpečnosť leteckej prevádzky;
b)
implementáciu bezpečnostnej ochrany letísk a posilňovanie schopnosti orgánov civilného letectva riadiť všetky stránky prevádzkovej bezpečnosti spadajúce pod ich kontrolu a
c)
rozvoj infraštruktúry a ľudských zdrojov.
Článok 30
Služby v oblasti informačných a komunikačných technológií
V kontexte pridruženia sa spolupráca týkajúca sa služieb v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT) zameriava na podnecovanie inovácií, hospodárskeho rastu a zlepšenia v bežnom živote občanov a podnikov v ZKÚ, a to vrátane presadzovania prístupnosti osobám so zdravotným postihnutím. Spolupráca sa orientuje predovšetkým na zvýšenie regulačnej kapacity ZKÚ a môže podporiť rozšírenie sietí a služieb IKT prostredníctvom týchto opatrení:
a)
vytvorenie predvídateľného regulačného prostredia, ktoré drží krok s technickým rozvojom, stimuluje rast a inovácie a podnecuje hospodársku súťaž a ochranu spotrebiteľa;
b)
dialóg o rôznych aspektoch politiky podpory a monitorovania informačnej spoločnosti;
c)
výmena informácií o normách a otázkach interoperability;
d)
podpora spolupráce v oblasti výskumu IKT a v oblasti výskumných infraštruktúr založených na IKT;
e)
rozvoj služieb a aplikácií v oblastiach, ktoré majú veľký vplyv na spoločnosť.
Kapitola 3
Výskum a inovácie
Článok 31
Spolupráca v oblasti výskumu a inovácie
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti výskumu a inovácie môže vzťahovať na vedu a techniku vrátane informačných a komunikačných technológií s cieľom prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju ZKÚ a podporiť úlohu ZKÚ ako regionálnych stredísk a centier excelentnosti, ako aj konkurencieschopnosť ich priemyslu. Spolupráca sa môže vzťahovať najmä na:
a)
dialóg, koordináciu a vytvorenie synergií medzi politikami ZKÚ a Únie a na iniciatívy týkajúce sa vedy, techniky a inovácií;
b)
tvorbu politík a rozvoj inštitúcií v rámci ZKÚ a spoločné akcie na miestnej, vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni s cieľom rozvíjať vedecké, technické a inovačné aktivity a ich aplikáciu v praxi;
c)
spoluprácu medzi právnymi subjektmi zo ZKÚ, z Únie, členských štátov a tretích krajín;
d)
účasť jednotlivých výskumníkov ZKÚ, výskumných ústavov a právnych subjektov zo ZKÚ v rámci spolupráce týkajúcej sa programov pre výskum a inovácie v Únii a Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME) a
e)
odbornú prípravu a medzinárodnú mobilitu a výmenu výskumníkov zo ZKÚ.
Kapitola 4
Mládež, vzdelávanie, odborná príprava, zdravie, zamestnanosť a sociálna politika
Článok 32
Mládež
1. Únia zabezpečí, aby sa všetky fyzické osoby zo ZKÚ v zmysle vymedzenia v článku 50 mohli zúčastňovať na iniciatívach Únie týkajúcich sa mládeže na rovnakom základe ako občania členských štátov.
2. Cieľom pridruženia je upevňovanie väzieb medzi mladými ľuďmi žijúcimi v ZKÚ a Únii okrem iného aj presadzovaním mobility na vzdelávacie účely pre mládež zo ZKÚ a podnecovaním vzájomného porozumenia medzi mladými ľuďmi.
Článok 33
Vzdelávanie a odborná príprava
1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy môže vzťahovať na:
a)
poskytovanie vysokokvalitného inkluzívneho vzdelávania na základnom, strednom a vyššom stupni a v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a
b)
podporu ZKÚ pri vymedzení a implementácii politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.
2. Únia zabezpečí, aby sa všetky fyzické osoby zo ZKÚ v zmysle vymedzenia v článku 50 mohli zúčastňovať na vzdelávacích iniciatívach a iniciatívach Únie v oblasti odbornej prípravy na rovnakom základe ako občania členských štátov.
3. Únia zabezpečí, aby sa vzdelávacie subjekty a inštitúcie zo ZKÚ mohli zúčastňovať na iniciatívach Únie týkajúcich sa spolupráce v oblasti vzdelávania na rovnakom základe ako vzdelávacie subjekty a inštitúcie a subjekty a inštitúcie v oblasti odborného vzdelávania z členských štátov.
Článok 34
Zamestnanosť a sociálna politika
1. Únia a ZKÚ udržiavajú dialóg v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky s cieľom prispieť k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju ZKÚ a k presadzovaniu dôstojnej práce v ZKÚ a v ich okolitých regiónoch. Tento dialóg sa zameriava tiež na podporu úsilia orgánov ZKÚ rozvíjať politiky a právne predpisy v tejto oblasti.
2. Dialóg pozostáva predovšetkým z výmeny informácií a osvedčených postupov týkajúcich sa politík a právnych predpisov v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky, ktoré sú spoločným záujmom Únie a ZKÚ. V tejto súvislosti sa zohľadnia aj oblasti, ako je rozvoj zručností, sociálna ochrana, sociálny dialóg, rovnaké príležitosti, nediskriminácia a prístupnosť osobám so zdravotným postihnutím, zdravie a bezpečnosť pri práci a ostatné pracovné normy.
Článok 35
Verejné zdravie
V kontexte pridruženia sa spolupráca v sektore verejného zdravia zameriava na posilňovanie kapacity ZKÚ v oblasti dohľadu, včasného zistenia a reakcie na prepuknutie prenosných ochorení prostredníctvom opatrení, ku ktorým patria:
a)
akcie na posilnenie kapacity v oblasti pripravenosti a reakcie na cezhraničné zdravotné ohrozenia, ako sú infekčné ochorenia, ktoré by sa zakladali na existujúcich štruktúrach a zameriavali by sa na mimoriadne udalosti;
b)
budovanie kapacít upevňovaním sietí verejného zdravia na regionálnej úrovni, uľahčenie výmeny informácií medzi odborníkmi a podpora primeranej odbornej prípravy;
c)
rozvoj nástrojov a komunikačných platforiem, ako aj programov elektronického vzdelávania prispôsobených osobitným potrebám ZKÚ.
Kapitola 5
Kultúra
Článok 36
Kultúrna výmena a dialóg
1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti kultúrnej výmeny a dialógu môže vzťahovať na:
a)
samostatný rozvoj ZKÚ, keďže ide o proces zameraný na samotných ľudí a zakorenený v kultúre všetkých národov;
b)
podporu plánov a opatrení prijatých príslušnými orgánmi ZKÚ na rozvoj vlastných ľudských zdrojov, zvýšenie vlastných tvorivých možností a podporu kultúrnych identít;
c)
účasť obyvateľstva v procese rozvoja;
d)
rozvoj vzájomného porozumenia a zlepšenú výmenu informácií o kultúrnych a audiovizuálnych témach prostredníctvom dialógu.
2. Únia a ZKÚ sa vo vzájomnej spolupráci snažia stimulovať kultúrne výmeny medzi sebou, a to:
a)
spoluprácou medzi kultúrnymi a kreatívnymi odvetviami všetkých partnerov;
b)
podporovaním šírenia kultúrnych a kreatívnych diel a subjektov na oboch stranách;
c)
politickou spoluprácou s cieľom podnecovať rozvoj politiky, inovácie, získavanie a udržiavanie publika a nové obchodné modely.
Článok 37
Spolupráca v audiovizuálnej oblasti
1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v audiovizuálnej oblasti zameriava na vzájomnú podporu audiovizuálnej výroby a môže sa vzťahovať na tieto akcie:
a)
spoluprácu a výmenu medzi vysielacími priemyslami jednotlivých partnerov;
b)
podporovanie výmeny audiovizuálnych diel;
c)
výmenu informácií a názorov, pokiaľ ide o politiku vysielania a audiovizuálnu politiku a regulačný rámec medzi príslušnými orgánmi;
d)
podporovanie návštev a účasti na medzinárodných podujatiach, ktoré sa konajú na území partnerov, ako aj v tretích krajinách.
2. Koprodukčné audiovizuálne diela sú oprávnené využívať akúkoľvek schému pomoci na podporu miestnych alebo regionálnych kultúrnych obsahov vytvorených v Únii, ZKÚ a členských štátoch, s ktorými sú ZKÚ spojené.
Článok 38
Divadelné umenie
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti divadelného umenia môže vzťahovať na:
a)
uľahčenie častejších kontaktov medzi aktérmi divadelného umenia v oblastiach, ako sú profesionálne výmeny a odborná príprava vrátane účasti na konkurzoch, vytváranie sietí a podpora budovania sietí;
b)
podporu koprodukcií medzi producentmi jedného alebo viacerých členských štátov Únie a jednej alebo viacerých ZKÚ a
c)
podporu rozvoja medzinárodných noriem v oblasti divadelnej technológie a používanie značenia divadelnej scény aj prostredníctvom príslušných normalizačných orgánov.
Článok 39
Ochrana kultúrneho dedičstva a historických pamiatok
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti hmotného a nehmotného kultúrneho dedičstva a historických pamiatok zameriava na podporu výmeny odborných poznatkov a osvedčených postupov, a to prostredníctvom:
a)
uľahčovania výmenných pobytov odborníkov;
b)
spolupráce v oblasti odbornej prípravy;
c)
zvyšovania povedomia miestnej verejnosti a
d)
poradenstva v oblasti ochrany historických pamiatok a pamiatkových zón, ako aj v oblasti právnych predpisov a vykonávania opatrení týkajúcich sa ochrany dedičstva, najmä jeho integrácie do miestneho života.
Kapitola 6
Boj proti organizovanej trestnej činnosti
Článok 40
Boj proti organizovanej trestnej činnosti, obchodovaniu s ľuďmi, sexuálnemu zneužívaniu detí, sexuálnemu vykorisťovaniu, terorizmu a korupcii
1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti môže vzťahovať na:
a)
vytváranie inovatívnych a účinných spôsobov policajnej a justičnej spolupráce vrátane spolupráce s inými zainteresovanými subjektmi, ako je občianska spoločnosť, na predchádzanie organizovanej trestnej činnosti, obchodovaniu s ľuďmi, sexuálnemu zneužívaniu detí, sexuálnemu vykorisťovaniu, terorizmu a korupcii a v boji proti nim a
b)
podporu s cieľom zvýšiť účinnosť politík v ZKÚ na predchádzanie organizovanej trestnej činnosti, obchodovaniu s ľuďmi, sexuálnemu zneužívaniu detí, sexuálnemu vykorisťovaniu, terorizmu a korupcii a v boji proti nim, ako aj výroby a distribúcie všetkých druhov omamných a psychotropných látok a obchodovania s nimi a na prevenciu a znižovanie užívania drog a škôd spôsobených drogami, zohľadňujúc prácu, ktorú už v tejto oblasti vykonali medzinárodné orgány okrem iného prostredníctvom:
i)
odbornej prípravy a budovania kapacít na predchádzanie organizovanej trestnej činnosti a v boji proti nej vrátane obchodovania s ľuďmi, sexuálneho zneužívania detí, sexuálneho vykorisťovania, terorizmu a korupcie;
ii)
prevencie vrátane výcvikov, vzdelávania a podpory zdravotníctva a rehabilitácie závislých užívateľov drog spolu s projektmi na opätovné začlenenie závislých užívateľov drog do pracovného a sociálneho prostredia;
iii)
tvorby účinných vykonávacích opatrení;
iv)
technickej, finančnej a administratívnej pomoci pri tvorbe účinných politík a právnych predpisov v oblasti obchodovania s ľuďmi, predovšetkým prostredníctvom kampaní na zvyšovanie informovanosti, mechanizmov pre obete obchodovania s ľuďmi a systémy na ochranu obetí, ktoré by zahŕňali všetkých zainteresovaných aktérov a občiansku spoločnosť;
v)
technickej, finančnej a administratívnej pomoci týkajúcej sa prevencie, zaobchádzania a znižovania škôd spôsobených zneužívaním drog;
vi)
technickej pomoci na podporu tvorby právnych predpisov a politiky zameranej proti sexuálnemu zneužívaniu detí a sexuálnemu vykorisťovaniu a
vii)
technickej pomoci a odbornej prípravy na podporu budovania kapacít a podnecovanie dodržiavania medzinárodných protikorupčných noriem, najmä noriem stanovených v Dohovore OSN proti korupcii.
2. V kontexte pridruženia spolupracujú ZKÚ s Úniou, pokiaľ ide o boj proti praniu špinavých peňazí a financovanie terorizmu, v súlade s článkami 70 a 71.
Kapitola 7
Cestovný ruch
Článok 41
Cestovný ruch
V kontexte pridruženia môže spolupráca v oblasti cestovného ruchu zahŕňať:
a)
opatrenia zamerané na vymedzenie, prispôsobenie a vypracovanie udržateľných politík v oblasti cestovného ruchu;
b)
opatrenia a operácie na rozvoj a podporu udržateľného cestovného ruchu;
c)
opatrenia zamerané na začlenenie udržateľného cestovného ruchu do sociálneho, kultúrneho a hospodárskeho života občanov ZKÚ.
TRETIA ČASŤ
OBCHOD A OBCHODNÁ SPOLUPRÁCA
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 42
Všeobecné ciele
Všeobecnými cieľmi obchodu a obchodnej spolupráce medzi Úniou a ZKÚ sú:
a)
podpora hospodárskeho a sociálneho rozvoja ZKÚ vytváraním úzkych hospodárskych vzťahov medzi nimi a Úniou ako celkom;
b)
povzbudenie účinnej integrácie ZKÚ do regionálnych a svetových hospodárstiev a rozvoj obchodu s tovarom a službami;
c)
podpora ZKÚ pri vytváraní priaznivého investičného prostredia, ktoré by podnecovalo sociálny a hospodársky rozvoj ZKÚ;
d)
presadzovanie stability, integrity a transparentnosti svetového finančného systému a dobrá správa v oblasti daní;
e)
podpora diverzifikačných procesov v hospodárstvach ZKÚ;
f)
zvyšovanie kapacít ZKÚ na formuláciu a vykonávanie politík nevyhnutných na rozvoj ich obchodu s tovarom a službami;
g)
podpora vývozu ZKÚ a ich obchodných kapacít;
h)
podpora úsilia ZKÚ zosúladiť alebo priblížiť ich miestne právne predpisy k právnych predpisom Únie v potrebných prípadoch;
i)
poskytovanie možností pre cielenú spoluprácu a dialóg s Úniou v obchode a oblastiach týkajúcich sa obchodu.
HLAVA II
DOJEDNANIA PRE OBCHOD S TOVAROM A SLUŽBAMI A ZRIAĎOVANIE PODNIKOV
Kapitola 1
Dojednania pre obchod s tovarom
Článok 43
Voľná prístupnosť tovaru s pôvodom
1. Výrobky s pôvodom v ZKÚ sa dovážajú do Únie bez dovozného cla.
2. Vymedzenie výrobkov s pôvodom a spôsobov administratívnej spolupráce, ktorá sa na ne vzťahuje, je stanovené v prílohe VI.
Článok 44
Kvantitatívne obmedzenia a opatrenia s rovnakým účinkom
1. Únia nebude uplatňovať na dovozy výrobkov s pôvodom v ZKÚ žiadne kvantitatívne obmedzenia alebo opatrenia s rovnakým účinkom.
2. Odsekom 1 sa nevylučujú zákazy ani obmedzenia na dovozy, vývozy alebo tranzit odôvodnené na základe verejnej morálky alebo verejného poriadku, ochrany zdravia a života ľudí, zvierat a rastlín, ochrany národného kultúrneho dedičstva umeleckej, historickej alebo archeologickej hodnoty, zachovania vyčerpateľných prírodných zdrojov alebo na základe ochrany priemyselného a obchodného vlastníctva.
Zákazy alebo obmedzenia uvedené v prvom pododseku v žiadnom prípade nepredstavujú prostriedky svojvoľnej alebo neospravedlniteľnej diskriminácie alebo skrytého obmedzovania obchodu všeobecne.
Článok 45
Opatrenia prijaté zámorskými krajinami a územiami
1. Orgány ZKÚ si v súvislosti s dovozmi výrobkov s pôvodom v Únii môžu ponechať alebo zaviesť také clá alebo kvantitatívne obmedzenia, aké budú pokladať za potrebné z hľadiska ich potrieb rozvoja.
2. V oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, ZKÚ uplatňujú v styku s Úniou aspoň také priaznivé zaobchádzanie, ako je najpriaznivejšie zaobchádzanie uplatňované na akékoľvek hlavné obchodné hospodárstvo v zmysle vymedzenia v odseku 4.
3. Odsekom 2 sa nebráni ZKÚ, aby poskytla určitým iným ZKÚ alebo iným rozvojovým krajinám priaznivejšie zaobchádzanie, než aké je poskytované Únii.
4. Na účely tejto hlavy pojem „hlavné obchodné hospodárstvo“ znamená akúkoľvek rozvinutú krajinu alebo akúkoľvek krajinu, ktorej podiel na svetových vývozoch tovaru tvorí viac ako jedno percento, alebo (bez toho, aby tým bol dotknutý odsek 3) akúkoľvek skupinu krajín konajúcich jednotlivo, spoločne alebo prostredníctvom dohody o hospodárskej integrácii, ktorej podiel na svetových vývozoch tovaru tvorí viac ako 1,5 %. Na tento výpočet sa používajú najnovšie dostupné oficiálne údaje WTO o vedúcich vývozcoch v rámci svetového obchodu s tovarom (okrem obchodu v rámci Únie).
5. Orgány ZKÚ oznámia Komisii do 2. apríla 2014 colné sadzobníky a zoznamy kvantitatívnych obmedzení, ktoré uplatňujú v súlade s týmto rozhodnutím.
Orgány ZKÚ takisto oznámia Komisii akékoľvek dodatočné zmeny takýchto opatrení, ktoré prijmú.
Článok 46
Nediskriminácia
1. Únia nediskriminuje jednotlivé ZKÚ a ZKÚ nediskriminujú jednotlivé členské štáty.
2. V súlade s článkom 65 vykonávanie osobitných ustanovení tohto rozhodnutia, a to predovšetkým jeho článku 44 ods. 2, článkov 45 a 48, 49, 51 a článku 59 ods. 3, sa nepovažuje za diskrimináciu.
Článok 47
Podmienky týkajúce sa pohybov odpadu
1. Pohyby odpadu medzi členskými štátmi a ZKÚ sa kontrolujú v súlade s medzinárodným právom a právom Únie. Únia podporuje nadviazanie a rozvoj účinnej medzinárodnej spolupráce v tejto oblasti s cieľom ochrany prostredia a verejného zdravia.
2. Únia zakáže všetok priamy alebo nepriamy vývoz odpadu do ZKÚ s výnimkou vývozov odpadu, ktorý nie je nebezpečný, určeného na činnosti týkajúce sa obnovy, zatiaľ čo orgány ZKÚ zároveň zakážu priamy alebo nepriamy dovoz takéhoto odpadu z Únie alebo akejkoľvek inej tretej krajiny na svoje územie bez toho, aby boli dotknuté osobitné medzinárodné záväzky týkajúce sa týchto oblastí, ktoré boli prijaté alebo sa môžu prijať v budúcnosti na príslušných medzinárodných fórach.
3. Pokiaľ ide o tie ZKÚ, ktoré kvôli svojmu ústavnému postaveniu nie sú zmluvnou stranou Bazilejského dohovoru, ich príslušné orgány urýchlia prijatie potrebných vnútroštátnych právnych predpisov a správnych opatrení na vykonávanie ustanovení Bazilejského dohovoru v týchto ZKÚ.
4. Členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, navyše presadzujú, aby ZKÚ prijali potrebné vnútroštátne právne predpisy a správne opatrenia na vykonávanie týchto aktov:
a)
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 (4) v zmysle:
-
článku 40 týkajúceho sa vývozu odpadu do zámorských krajín alebo území,
-
článku 46 týkajúceho sa dovozu odpadu zo zámorských krajín alebo území;
b)
nariadenie Komisie (ES) č. 1418/2007 (5) a
c)
smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/59/ES (6) podliehajúca časovým obmedzeniam pre transpozíciu stanoveným v jej článku 16.
5. Jedna alebo viaceré ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, môžu uplatňovať vlastné postupy týkajúce sa vývozu odpadu zo ZKÚ do daného členského štátu.
6. V takom prípade členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené, oznámi Komisii platné právne predpisy do 2. júla 2014, ako aj akékoľvek budúce príslušné vnútroštátne právne predpisy a všetky následné zmeny takýchto právnych predpisov.
Článok 48
Dočasné zrušenie preferencií
V prípade, že sa Komisia domnieva, že existujú dostatočné dôvody pochybovať o správnom vykonávaní tohto rozhodnutia, Komisia začne konzultácie so ZKÚ a členským štátom, s ktorým má ZKÚ osobitný vzťah, s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie tohto rozhodnutia. V prípade, že konzultácie nevedú k vzájomne prijateľnému spôsobu vykonávania tohto rozhodnutia, Únia môže dočasne zrušiť preferencie vzťahujúce sa na dotknutú ZKÚ v súlade s prílohou VII.
Článok 49
Ochranné opatrenia a opatrenia dohľadu
S cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie tohto rozhodnutia Únia môže prijať ochranné opatrenia a opatrenia dohľadu stanovené v prílohe VIII.
Kapitola 2
Dojednania pre obchod so službami a pre zriaďovanie podnikov
Článok 50
Vymedzenie pojmov
Na účely tejto kapitoly:
a)
„fyzická osoba zo ZKÚ“ je osoba so zvyčajným miestom pobytu v ZKÚ, ktorá je občanom členského štátu alebo ktorá má právne postavenie špecifické pre niektorú ZKÚ. Toto vymedzenie nemá vplyv na práva udelené na základe občianstva Únie v zmysle ZFEÚ;
b)
„právnická osoba zo ZKÚ“ je právnická osoba zo ZKÚ zriadená v súlade s platným právom v danej ZKÚ, ktorej registrovaná kancelária, ústredné riadenie alebo hlavné miesto podnikania je na území tejto ZKÚ. Ak právnická osoba má svoju registrovanú kanceláriu alebo ústredné riadenie iba v ZKÚ, nepovažuje sa za právnickú osobu zo ZKÚ, pokiaľ sa neangažuje v činnosti, ktorá predstavuje skutočné a neustále spojenie s hospodárstvom tejto krajiny alebo územia;
c)
príslušné vymedzenia stanovené v dohodách o hospodárskej integrácii, na ktoré sa odkazuje v článku 51 ods. 1, sa uplatňujú na zaobchádzanie dohodnuté medzi Úniou a ZKÚ.
Článok 51
Najpriaznivejšie zaobchádzanie
1. V súvislosti s akýmikoľvek opatreniami, ktoré majú vplyv na obchod so službami a zriaďovanie podnikov vykonávajúcich hospodársku činnosť:
a)
Únia udelí fyzickým a právnickým osobám zo ZKÚ aspoň také priaznivé zaobchádzanie, ako je najpriaznivejšie zaobchádzanie, aké Únia uplatňuje na fyzické a právnické osoby z akejkoľvek tretej krajiny, s ktorou Únia uzatvára alebo už uzatvorila dohodu o hospodárskej integrácii;
b)
ZKÚ udelí fyzickým a právnickým osobám z Únie aspoň také priaznivé zaobchádzanie, ako je najpriaznivejšie zaobchádzanie, aké ZKÚ uplatňuje na fyzické a právnické osoby z akéhokoľvek hlavného obchodného hospodárstva, s ktorým ZKÚ uzatvorila dohodu o hospodárskej integrácii po 1. januára 2014.
2. Povinnosti stanovené v odseku 1 tohto článku sa neuplatňujú na zaobchádzanie poskytnuté:
a)
v rámci vnútorného trhu, na ktorom sa od strán vyžaduje, aby významne aproximovali svoje právne predpisy s cieľom odstrániť nediskriminačné prekážky v zriaďovaní podnikov a v obchode so službami;
b)
v rámci opatrení stanovujúcich uznávanie kvalifikácií, licencií alebo opatrení obozretnosti v súlade s článkom VII Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS) alebo jej prílohou o finančných službách. Nemá to vplyv na osobitné opatrenia ZKÚ podľa tohto článku;
c)
v rámci akejkoľvek medzinárodnej dohody alebo dojednaní, ktoré sa týkajú výlučne alebo hlavne zdaňovania;
d)
v rámci opatrení, na ktoré sa vzťahuje výnimka z doložky najvyšších výhod uvedená v súlade s článkom II ods. 2 GATS.
3. Orgány ZKÚ môžu s cieľom podporovania alebo napomáhania miestnej zamestnanosti prijať nariadenia na pomoc svojim fyzickým osobám a miestnym činnostiam. V takom prípade budú orgány ZKÚ informovať Komisiu o nariadeniach, ktoré prijmú, aby mohla o tom informovať členské štáty.
Článok 52
Odborná kvalifikácia
Pokiaľ ide o profesie ako lekár, dentista, pôrodná asistentka, nešpecializovaná ošetrovateľka, lekárnik a veterinár, Rada prijme v súlade s článkom 203 ZFEÚ zoznam odborných kvalifikácií charakteristických pre ZKÚ, ktoré sa majú uznávať v členských štátoch.
HLAVA III
OBLASTI SÚVISIACE S OBCHODOM
Kapitola 1
Obchod a trvalo udržateľný rozvoj
Článok 53
Všeobecný prístup
Cieľom obchodu a obchodnej spolupráce v rámci pridruženia je prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju v hospodárskom, sociálnom a environmentálnom rozmere. V tomto kontexte domáce zákony a iné právne predpisy v ZKÚ v oblasti životného prostredia alebo práce nesmú znížiť požiadavky s cieľom podporiť obchod alebo investície.
Článok 54
Normy týkajúce sa životného prostredia a zmeny klímy v obchode
1. Cieľom obchodu a obchodnej spolupráce v rámci pridruženia je upevniť vzájomný podporný vzťah medzi politikami a záväzkami v oblasti obchodu a životného prostredia. Obchod a obchodná spolupráca v rámci pridruženia zohľadňuje zásady medzinárodnej environmentálnej správy a viacstranných environmentálnych dohôd.
2. Sleduje sa hlavný cieľ Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a jeho Kjótskeho protokolu. Spolupráca sa zakladá na vypracovaní budúcej právne záväznej medzinárodnej dohody zahŕňajúcej záväzky všetkých strán týkajúce sa zmiernenia dôsledkov zmeny klímy v súlade s vykonávaním rozhodnutí vyplývajúcich z konferencií strán dohovoru UNFCCC.
3. Opatrenia na vykonávanie viacstranných environmentálnych dohôd sa neuplatňujú spôsobom, ktorý by znamenal svojvoľnú alebo bezdôvodnú diskrimináciu medzi partnermi alebo skryté obmedzovanie obchodu.
Článok 55
Pracovné normy v obchode
1. Cieľom pridruženia je podporovať obchod takým spôsobom, ktorý prispieva k plnej a produktívnej zamestnanosti a dôstojnej práci pre všetkých.
2. Medzinárodne uznávané základné pracovné normy, ako sú vymedzené príslušnými dohovormi Medzinárodnej organizácie práce, sa dodržiavajú a uplatňujú v právnych predpisoch a v praxi. Tieto pracovné normy zahŕňajú predovšetkým dodržiavanie slobody združovania, práva na kolektívne vyjednávanie, odstránenie všetkých foriem nútenej alebo povinnej práce, odstránenie najhorších foriem detskej práce, dodržiavanie minimálneho veku pre vstup do zamestnania a nediskriminácie v súvislosti so zamestnaním.
3. Nedodržanie základných pracovných noriem sa nemôže považovať za legitímnu komparatívnu výhodu ani žiadnym spôsobom použiť ako legitímna komparatívna výhoda. Tieto normy sa nesmú použiť na protekcionistické účely.
Článok 56
Trvalo udržateľný obchod s produktmi rybného hospodárstva
S cieľom podporovať trvalo udržateľné riadenie zásob rýb môže byť súčasťou pridruženia spolupráca v oblasti boja proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a s ním súvisiacemu obchodu. Spolupráca v tejto oblasti sa zameriava na:
a)
presadzovanie vykonávania opatrení na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a s ním súvisiacemu obchodu v ZKÚ;
b)
uľahčenie spolupráce medzi ZKÚ a regionálnymi organizáciami rybného hospodárstva, a to predovšetkým vzhľadom na rozvoj a účinné vykonávanie kontrolných a inšpekčných systémov, podnetov a opatrení na účinné dlhodobé rybné hospodárstvo a hospodárenie s morskými ekosystémami.
Článok 57
Trvalo udržateľný obchod s drevom
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti obchodu s drevom zameriava na podporu obchodu s legálne ťaženým drevom. Takáto spolupráca môže zahŕňať dialóg týkajúci sa regulačných opatrení, ako aj výmenu informácií o trhovo založených alebo dobrovoľných opatreniach, ako je certifikácia lesov alebo ekologická politika obstarávania.
Článok 58
Trvalo udržateľný rozvoj v obchode
1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľného rozvoja v obchode môže zamerať na:
a)
uľahčenie a podporu obchodu s environmentálnym tovarom a službami, a to aj prostredníctvom vypracovania a vykonania miestnych právnych predpisov, ako aj s tým tovarom, ktorý prispieva k zlepšeniu sociálnych podmienok v ZKÚ, a investícií do nich;
b)
uľahčenie odstránenia prekážok v obchode s tovarom alebo službami, ktoré majú osobitný význam pre zmiernenie následkov zmeny klímy alebo prekážok v investovaní do nich, ako je napríklad udržateľná energia z obnoviteľných zdrojov a energeticky účinné výrobky a služby, a to vrátane prijatia politického rámca, ktorý by prispel k využitiu najlepších dostupných technológií, a presadzovania noriem, ktoré zodpovedajú environmentálnym a hospodárskym potrebám a ktoré minimalizujú technické prekážky v obchode;
c)
podporu obchodu s tovarom, ktorý prispieva k lepším sociálnym podmienkam a praxi nepoškodzujúcej životné prostredie, vrátane tovaru, na ktorý sa vzťahujú dobrovoľné schémy zaručujúce udržateľné hospodárstvo, ako sú napríklad schémy spravodlivého a etického obchodovania, schémy environmentálnych značiek a certifikačné schémy pre výrobky z prírodných zdrojov;
d)
podporu medzinárodne uznávaných zásad a usmernení v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a povzbudzovanie podnikov pôsobiacich na území ZKÚ, aby ich uplatňovali;
e)
výmenu informácií a osvedčených postupov v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov.
2. Pri tvorbe a vykonávaní opatrení zameraných na ochranu životného prostredia alebo pracovných podmienok, ktoré môžu mať vplyv na obchod alebo investície, Únia a ZKÚ zohľadnia dostupné vedecko-technické poznatky a medzinárodné normy, usmernenia alebo odporúčania vrátane zásady predbežnej opatrnosti.
3. Únia a ZKÚ uplatňujú plnú transparentnosť pri tvorbe, zavádzaní a vykonávaní akýchkoľvek opatrení zameraných na ochranu životného prostredia a pracovných podmienok, ktoré majú vplyv na obchod alebo investície.
Kapitola 2
Ostatné oblasti súvisiace s obchodom
Článok 59
Bežné platby a pohyby kapitálu
1. Na platby vo voľne prevoditeľnej mene na bežný účet platobnej bilancie medzi osobami s pobytom v Únii a ZKÚ neukladajú strany žiadne obmedzenia.
2. Pokiaľ ide o transakcie na kapitálový účet platobnej bilancie, členské štáty a orgány ZKÚ neuložia obmedzenia na voľný pohyb kapitálu pre priame investície v spoločnostiach vytvorených v súlade so zákonmi hostiteľského členského štátu, krajiny alebo územia a na zabezpečenie repatriácie aktív vytvorených týmito investíciami a akéhokoľvek z nich pochádzajúceho zisku.
3. Únia a ZKÚ sú oprávnené prijímať opatrenia uvedené v článkoch 64, 65, 66, 75 a 215 ZFEÚ v súlade s podmienkami stanovenými v nej mutatis mutandis.
4. Orgány ZKÚ, dotknuté členské štáty alebo Únia sa okamžite navzájom informujú o všetkých takýchto opatreniach a čo najskôr predložia časový rozpis na ich odstránenie.
Článok 60
Politika hospodárskej súťaže
S patričným zreteľom na rozdielne úrovne rozvoja a hospodárskych potrieb každej ZKÚ sa pri odstraňovaní narušení hospodárskej súťaže uplatňujú miestne, vnútroštátne alebo regionálne pravidlá a postupy zahŕňajúce kontrolu a za určitých podmienok zákaz dohôd medzi podnikmi, rozhodnutí prijatých združeniami podnikov a zosúladených postupov medzi podnikmi, ktoré majú za cieľ alebo následok vylúčenie, obmedzovanie alebo narušenie hospodárskej súťaže. Tento zákaz sa takisto vzťahuje na zneužitie dominantného postavenia jedným alebo viacerými podnikmi na území Únie alebo ZKÚ.
Článok 61
Ochrana práv duševného vlastníctva
1. Dostatočná a účinná úroveň ochrany práv duševného vlastníctva vrátane prostriedkov na presadzovanie takýchto práv sa zabezpečí v súlade s najvyššími medzinárodnými normami a v prípade potreby s cieľom obmedziť prekážky v dvojstrannom obchode a jeho narušenia.
2. V kontexte pridruženia sa spolupráca v tejto oblasti týka prípravy zákonov a iných právnych predpisov na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva, prevenciu zneužívania takýchto práv ich držiteľmi a porušenia takýchto práv zo strany konkurencie a na podporu regionálnych organizácií práv duševného vlastníctva zúčastňujúcich sa na presadzovaní a chránení týchto práv, a to vrátane odbornej prípravy zamestnancov.
Článok 62
Technické prekážky v obchode
Pridruženie môže zahŕňať spoluprácu pri technickej regulácii v oblasti tovaru, normalizácie, posudzovania zhody, akreditácie, dohľadu nad trhom a zabezpečenia kvality s cieľom odstrániť zbytočné technické prekážky v obchode medzi Úniou a ZKÚ a odstrániť rozdiely v týchto oblastiach.
Článok 63
Spotrebiteľská politika, ochrana zdravia spotrebiteľa a obchod
V kontexte pridruženia môže spolupráca v oblasti spotrebiteľskej politiky, ochrany zdravia spotrebiteľa a obchodu zahŕňať prípravu zákonov a iných právnych predpisov a v oblasti spotrebiteľskej politiky a ochrany zdravia spotrebiteľa s cieľom predchádzať zbytočným prekážkam v obchode.
Článok 64
Sanitárne a fytosanitárne opatrenia
V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení zameriava na:
a)
uľahčenie obchodu medzi Úniou a ZKÚ ako celkom a medzi ZKÚ a tretími krajinami pri súčasnom zachovaní zdravia alebo života ľudí, zvierat a rastlín v súlade s Dohodou WTO o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (ďalej len „dohoda WTO o SPS“);
b)
riešenie problémov vyplývajúcich zo sanitárnych a fytosanitárnych opatrení;
c)
zabezpečenie transparentnosti, pokiaľ ide o sanitárne a fytosanitárne opatrenia v obchode medzi Úniou a ZKÚ;
d)
presadzovanie harmonizácie opatrení s medzinárodnými normami v súlade s dohodou WTO o SPS;
e)
podporu účinnej účasti ZKÚ v organizáciách, ktoré stanovujú medzinárodné sanitárne a fytosanitárne normy;
f)
podporu konzultácií a výmeny medzi ZKÚ a európskymi ústavmi a laboratóriami;
g)
vybudovanie a zvyšovanie technickej kapacity ZKÚ na vykonávanie a monitorovanie sanitárnych a fytosanitárnych opatrení;
h)
presadzovanie transferu technológií v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení.
Článok 65
Zákaz protekcionistických opatrení
Ustanovenia kapitoly 1 a 2 sa nepoužijú ako prostriedok svojvoľnej diskriminácie alebo skrytého obmedzovania obchodu.
Kapitola 3
Menové a daňové otázky
Článok 66
Vyňatie daní
1. Bez toho, aby to malo vplyv na ustanovenia článku 67, udeľovanie doložky najvyšších výhod poskytnutej v súlade s týmto rozhodnutím sa neuplatňuje na daňové výhody, ktoré členské štáty alebo orgány ZKÚ poskytujú alebo môžu poskytovať v budúcnosti na základe dohôd s cieľom zabrániť dvojitému zdaneniu alebo na základe iných daňových dojednaní alebo platných domácich daňových právnych predpisov.
2. Nič v tomto rozhodnutí sa nesmie vykladať tak, aby to bránilo prijatiu alebo vykonávaniu akéhokoľvek opatrenia zameraného na predchádzanie daňovým podvodom a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam v súlade s daňovými ustanoveniami zmlúv o zabránení dvojitému zdaneniu alebo iných daňových dojednaní, alebo platných domácich daňových právnych predpisov.
3. Nič v tomto rozhodnutí sa nevykladá tak, aby to bránilo príslušným orgánom jednotlivých krajín rozlišovať pri uplatňovaní relevantných ustanovení ich daňových právnych predpisov medzi daňovníkmi, ktorí nie sú v rovnakej situácii, najmä pokiaľ ide o ich miesto pobytu, alebo pokiaľ ide o miesto, kde je investovaný ich kapitál.
Článok 67
Daňové a colné dojednania pre zmluvy financované Úniou
1. ZKÚ uplatňujú na zmluvy financované Úniou daňové a colné dojednania, ktoré nie sú menej priaznivé ako dojednania uplatňované na členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené, alebo na štáty, ktorým je udelená doložka najvyšších výhod, alebo na medzinárodné rozvojové organizácie, s ktorými majú vzťahy, podľa toho, ktoré zaobchádzanie je najpriaznivejšie.
2. S výhradou odseku 1 sa na zmluvy financované Úniou vzťahujú nasledujúce dojednania:
a)
zmluva nepodlieha kolkovým ani registračným poplatkom alebo fiškálnym poplatkom s rovnakým účinkom v oprávnenej ZKÚ, či už takéto poplatky existujú, alebo sa iba pripravujú v budúcnosti; avšak takéto zmluvy sa zaregistrujú v súlade so zákonmi platnými v ZKÚ, a preto možno účtovať poplatok zodpovedajúci poskytnutým službám;
b)
zisky a/alebo príjmy vyplývajúce z plnenia zmlúv sú zdaniteľné podľa vnútorných fiškálnych opatrení príslušných ZKÚ za predpokladu, že fyzická alebo právnická osoba, ktorá takýto zisk a/alebo príjem dosiahla, má svoje stále miesto podnikania v tejto ZKÚ alebo plnenie zmluvy trvá dlhšie ako šesť mesiacov;
c)
podniky, ktoré musia dovážať zariadenia na vykonanie zákaziek na uskutočnenie stavebných prác, ak o to požiadajú, využívajú režim dočasného použitia, ako je to stanovené právnymi predpismi oprávnenej ZKÚ s ohľadom na toto zariadenie;
d)
profesionálne zariadenie potrebné na vykonávanie úloh definovaných v zákazke na poskytnutie služieb bude dočasne vpustené do oprávnenej ZKÚ bez fiškálnych, dovozných poplatkov a ciel a iných poplatkov s rovnakým účinkom tam, kde tieto clá a poplatky netvoria náhradu za poskytnuté služby;
e)
dovozy v rámci zákaziek na dodanie tovaru sa vpustia do oprávnenej ZKÚ bez ciel, dovozných ciel, daní alebo fiškálnych poplatkov s rovnakým účinkom. Zákazka na dodanie tovaru s pôvodom v dotknutých ZKÚ sa uzatvára na základe cien tovaru zo závodu, ku ktorým možno pridať také vnútorné fiškálne poplatky, ktoré môžu byť uplatniteľné na tieto dodávky v ZKÚ;
f)
palivá, mazivá a uhľovodíkové spojivá a všetky materiály používané pri plnení zákaziek na uskutočnenie stavebných prác sa považujú za zakúpené na miestnom trhu a podliehajú fiškálnym pravidlám podľa platných vnútroštátnych právnych predpisov v oprávnenej ZKÚ;
g)
tovar osobnej potreby a úžitkový tovar dovážaný na používanie inými fyzickými osobami, ako sú miestne najaté osoby zapojené do vykonávania úloh formulovaných v zákazke na poskytnutie služieb a členovia ich rodín, sú oslobodené od ciel alebo dovozného cla, daní a iných fiškálnych poplatkov s rovnakým účinkom v rámci obmedzení právnych predpisov oprávnenej ZKÚ.
3. Akákoľvek záležitosť týkajúca sa zmluvy nezahrnutá do odsekov 1 a 2 naďalej podlieha právnym predpisom príslušnej ZKÚ.
Kapitola 4
Rozvoj obchodnej kapacity
Článok 68
Všeobecný prístup
Na zabezpečenie toho, aby ZKÚ maximálne využili výhody plynúce z ustanovení tohto rozhodnutia a aby sa mohli za najlepších možných podmienok zúčastňovať na vnútornom trhu Únie, ako aj na regionálnych, subregionálnych a medzinárodných trhoch, cieľom pridruženia je prispievať k rozvoju obchodnej kapacity ZKÚ týmto spôsobom:
a)
zvyšovaním konkurencieschopnosti ZKÚ, samostatnosti a hospodárskej pružnosti prostredníctvom diverzifikácie rozsahu obchodu s tovarom a službami ZKÚ a zvyšovaním jeho hodnoty a objemu a posilňovaním schopnosti ZKÚ prilákať súkromných investorov do rôznych odvetví hospodárskej činnosti;
b)
zlepšením spolupráce v obchode s tovarom, službách a pri zriaďovaní podnikov medzi ZKÚ a susednými krajinami.
Článok 69
Obchodný dialóg, spolupráca a rozvoj kapacít
V kontexte pridruženia môžu iniciatívy v oblasti obchodného dialógu, spolupráce a rozvoja kapacít zahŕňať:
a)
zvyšovanie kapacít ZKÚ na formuláciu a vykonávanie politík nevyhnutných pre rozvoj ich obchodu s tovarom a službami;
b)
podporu úsilia ZKÚ prijať náležité právne, regulačné a inštitucionálne rámce, ako aj potrebné správne postupy;
c)
podporu rozvoja miestneho súkromného sektora, najmä podporu MSP;
d)
uľahčovanie rozvoja v oblasti trhu a výrobkov vrátane zvyšovania kvality výrobkov;
e)
prispievanie k rozvoju ľudských zdrojov a odborných zručností relevantných pre obchod s tovarom a službami;
f)
zvyšovanie kapacity sprostredkovateľských organizácií poskytovať podnikom ZKÚ služby náležité pre ich vývoznú činnosť, ako je napríklad poskytovanie informácií o trhu;
g)
prispenie k vytvoreniu podnikateľského prostredia, ktoré napomáha investíciám.
Kapitola 5
Spolupráca v oblasti finančných služieb a daňových záležitostí
Článok 70
Spolupráca v oblasti medzinárodných finančných služieb
S cieľom presadzovať stabilitu, integritu a transparentnosť svetového finančného systému môže pridruženie zahŕňať spoluprácu v oblasti medzinárodných finančných služieb. Takáto spolupráca sa môže vzťahovať na:
a)
poskytovanie účinnej a primeranej ochrany investorom a iným spotrebiteľom finančných služieb;
b)
predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a boj proti nim;
c)
presadzovanie spolupráce medzi rôznymi aktérmi finančného systému vrátane regulátorov a orgánov dohľadu;
d)
zriadenie nezávislého a účinného mechanizmu pre dohľad nad finančnými službami.
Článok 71
Zosúladenie právnych predpisov v oblasti finančných služieb
Únia a ZKÚ presadzujú konvergenciu právnych predpisov s uznávanými medzinárodnými normami pre reguláciu a dohľad v oblasti finančných služieb, a to vrátane týchto noriem: Základné zásady pre efektívny bankový dohľad Bazilejského výboru, Základné zásady a metodika poisťovníctva Medzinárodného združenia orgánov dohľadu nad poistením, Ciele a zásady regulácie cenných papierov Medzinárodnej organizácie komisií pre cenné papiere, Dohoda o výmene informácií o daňových záležitostiach Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“), Vyhlásenie o transparentnosti a výmene informácií na daňové účely G20, Kľúčové atribúty účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie Rady pre finančnú stabilitu a Medzinárodné normy boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a šíreniu zbraní - odporúčania FATF Finančnej akčnej skupiny.
Ak je to vhodné, alebo na žiadosť dotknutej ZKÚ, môže Únia a ZKÚ vyvinúť úsilie s cieľom presadzovať väčšiu mieru zosúladenia právnych predpisov ZKÚ s právnymi predpismi Únie v oblasti finančných služieb.
Článok 72
Spolupráca medzi regulačnými a dozornými orgánmi
Únia a ZKÚ podporujú spoluprácu medzi príslušnými regulačnými a dozornými orgánmi vrátane výmeny informácií, odborných poznatkov o finančných trhoch a iných opatrení na tento účel. Osobitná pozornosť sa venuje posilňovaniu administratívnej kapacity týchto orgánov okrem iného prostredníctvom výmeny personálu a spoločných odborných výcvikov.
Článok 73
Spolupráca v daňových záležitostiach
Únia a ZKÚ presadzujú spoluprácu v daňovej oblasti s cieľom uľahčiť výber oprávnených daňových príjmov a prijať opatrenia na účinné vykonávanie zásad dobrej správy v oblasti daní, a to vrátane transparentnosti, výmeny informácií a spravodlivej daňovej súťaže.
ŠTVRTÁ ČASŤ
NÁSTROJE PRE TRVALO UDRŽATEĽNÝ ROZVOJ
Kapitola 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 74
Všeobecné ciele
Únia prispieva k dosiahnutiu celkových cieľov pridruženia poskytovaním:
a)
adekvátnych finančných zdrojov a primeranej technickej pomoci v záujme posilňovania kapacity ZKÚ na formuláciu a vykonávanie strategických a regulačných rámcov;
b)
dlhodobého financovania na podporu rastu súkromného sektora.
Článok 75
Vymedzenie pojmov
Na účely tejto časti sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
„programovateľná pomoc“ znamená nenávratnú pomoc v rámci Európskeho rozvojového fondu vyčlenenú pre ZKÚ s cieľom financovať územné alebo regionálne stratégie a priority stanovené v programovacích dokumentoch;
b)
„programovanie“ znamená proces organizácie, rozhodovania a prideľovania predbežných finančných zdrojov, ktorým sa majú vykonávať akcie v jednej z oblastí uvedených v druhej časti tohto rozhodnutia na viacročnom základe na dosiahnutie cieľov pridruženia pre trvalo udržateľný rozvoj ZKÚ;
c)
„programovací dokument“ znamená dokument, v ktorom sa stanovuje stratégia, priority a dojednania ZKÚ a ktorý premieta ciele a úlohy ZKÚ v oblasti ich trvalo udržateľného rozvoja tak, aby sa účinným a efektívnym spôsobom dali sledovať ciele pridruženia;
d)
„plány rozvoja“ uvedené v článku 83 znamenajú súvislý súbor operácií definovaných a financovaných výhradne zo strany ZKÚ v rámci ich vlastných politík a stratégií rozvoja a operácií schválených ZKÚ a členským štátom, s ktorými sú ZKÚ spojené;
e)
„prostriedky pridelené na územnom základe“ znamenajú sumu pridelenú na programovateľnú pomoc jednotlivým ZKÚ v rámci Európskeho rozvojového fondu s cieľom financovať regionálne stratégie a priority stanovené v programovacích dokumentoch;
f)
„regionálne pridelené prostriedky“ znamenajú sumu pridelenú na programovateľnú pomoc v rámci Európskeho rozvojového fondu s cieľom financovať regionálne stratégie spolupráce alebo tematické priority spoločné pre viaceré ZKÚ stanovené v programovacích dokumentoch;
g)
„rozhodnutie o financovaní“ znamená akt prijatý Komisiou, v ktorom sa uvádzajú všetky podrobné údaje o finančnom príspevku Únie a ktorým sa schvaľuje poskytnutie finančnej pomoci z Európskeho rozvojového fondu.
Článok 76
Zásady finančnej spolupráce
1. Finančná pomoc Únie vychádza zo zásady partnerstva, zodpovednosti, zosúladenia územných systémov, komplementarity a subsidiarity.
2. Operácie financované v rámci tohto rozhodnutia sa môžu uskutočniť vo forme programovateľnej alebo neprogramovateľnej pomoci.
3. Finančná pomoc Únie:
a)
sa uskutočňuje s náležitým ohľadom na geografické, sociálne a kultúrne vlastnosti jednotlivých ZKÚ, ako aj ich osobitný potenciál;
b)
zabezpečuje, aby sa zdrojové toky poskytovali na predvídateľnom a pravidelnom základe;
c)
je flexibilná a prispôsobená situácii v každej ZKÚ a
d)
sa vykonáva v úplnom súlade s príslušnými inštitucionálnymi, právnymi a finančnými právomocami každého z partnerov.
4. Príslušné orgány ZKÚ zodpovedajú za uskutočňovanie operácií bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie zamerané na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia pri využívaní prostriedkov Únie.
Kapitola 2
Finančné zdroje
Článok 77
Zdroje financovania
ZKÚ sú oprávnené získať prostriedky z týchto zdrojov financovania:
a)
zdroje pridelené ZKÚ v rámci vnútornej dohody medzi členskými štátmi Únie, ktorou sa stanovuje 11. Európsky rozvojový fond (ERF);
b)
programy a nástroje Únie stanovené v rámci všeobecného rozpočtu Únie a
c)
fondy spravované EIB v rámci vlastných zdrojov EIB a zdroje vyčlenené na investičný nástroj ERF v súlade s podmienkami vnútornej dohody medzi členskými štátmi Únie, ktorou sa stanovuje 11. ERF (7) (ďalej len „vnútorná dohoda o 11. ERF“).
Kapitola 3
Osobitné ustanovenia týkajúce sa finančnej pomoci v rámci 11. ERF
Článok 78
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
V rámci stratégie a priorít stanovených dotknutými ZKÚ na miestnej alebo regionálnej úrovni a bez toho, aby to malo vplyv na humanitárnu a núdzovú pomoc, sa finančná podpora môže poskytnúť týmto činnostiam pomáhajúcim dosiahnuť ciele stanovené v tomto rozhodnutí:
a)
sektorové politiky a reformy, ako aj projekty, ktoré sú s nimi spojené;
b)
inštitucionálny rozvoj, budovanie kapacít a začlenenie environmentálnych aspektov;
c)
technická spolupráca a
d)
dodatočná pomoc v prípade výkyvov vo výnosoch z vývozu tovaru a služieb uvedených v článku 82.
Článok 79
Humanitárna a núdzová pomoc
1. Humanitárna a núdzová pomoc sa poskytuje ZKÚ, ktoré čelia vážnym hospodárskym a sociálnym ťažkostiam výnimočnej povahy vyplývajúcim z prírodných katastrof alebo katastrof spôsobených ľudskou činnosťou alebo mimoriadnych okolností s porovnateľnými účinkami. S poskytovaním humanitárnej a núdzovej pomoci sa pokračuje tak dlho, ako je potrebné na vyriešenie naliehavých problémov vznikajúcich v takých situáciách.
Humanitárna a núdzová pomoc sa poskytuje výlučne na základe potrieb a záujmov obetí katastrof.
2. Cieľom humanitárnej a núdzovej pomoci je:
a)
zachraňovať ľudské životy, zabraňovať utrpeniu a zmierňovať ho a zachovávať ľudskú dôstojnosť v krízových situáciách a v situáciách po skončení krízy;
b)
prispievať k financovaniu a dodávke humanitárnej pomoci a priamemu prístupu k tejto pomoci zo strany určených príjemcov všetkými dostupnými logistickými prostriedkami;
c)
vykonávať krátkodobú obnovu a rekonštrukciu, aby sa obetiam umožnila minimálna socioekonomická integrácia a aby sa čo najskôr vytvorili podmienky pre opätovné pokračovanie rozvoja na základe dlhodobých cieľov;
d)
zaoberať sa potrebami vyplývajúcimi z presídlenia ľudí, ako sú utečenci, presídlené osoby a navrátilci po prírodnej katastrofe alebo katastrofe spôsobenej človekom, tak aby sa počas nevyhnutného času mohli uspokojiť všetky potreby utečencov a presídlených osôb bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú, a aby sa uľahčili kroky pre ich dobrovoľnú repatriáciu a opätovné začlenenie v ich krajine pôvodu, a
e)
pomôcť ZKÚ pri vytváraní krátkodobých mechanizmov predchádzania katastrofám a pripravenosti na ne, ako aj systémov predpovede a včasného varovania s cieľom zmierniť následky katastrof.
3. Pomoc poskytovaná podľa tohto článku môže byť poskytnutá aj ZKÚ, ktoré poskytnú prístrešie utečencom alebo navrátilcom s cieľom pokryť naliehavé potreby, na ktoré sa nevzťahuje núdzová pomoc.
4. Pomoc stanovená týmto článkom sa financuje zo všeobecného rozpočtu Únie. Okrem financovania z príslušných rozpočtových riadkov však môže byť výnimočne financovaná z pridelených prostriedkov stanovených v prílohe II.
5. Operácie humanitárnej a núdzovej pomoci sa uskutočňujú na žiadosť postihnutých ZKÚ, Komisie, členského štátu, s ktorým je ZKÚ spojená, medzinárodných organizácií alebo miestnych alebo medzinárodných mimovládnych organizácií. Takáto pomoc sa spravuje a uskutočňuje podľa postupov, ktoré uľahčujú rýchle, pružné a účinné operácie.
Článok 80
Budovanie kapacít
1. Finančná pomoc môže prispieť okrem iného na podporu ZKÚ pri budovaní potrebných kapacít na vymedzenie, vykonávanie a monitorovanie územných a/alebo regionálnych stratégií a akcií s cieľom dosiahnuť všeobecné ciele v oblastiach spolupráce uvedených v druhej a tretej časti.
2. Pokiaľ ide o tieto oblasti, Únia podporuje úsilie ZKÚ v rozvíjaní spoľahlivých štatistických údajov o uvedených oblastiach.
3. Únia môže podporovať ZKÚ v ich úsilí zlepšiť porovnateľnosť ich makroekonomických ukazovateľov.
Článok 81
Technická pomoc
1. Na podnet Komisie možno financovať výskumné štúdie alebo opatrenia technickej pomoci s cieľom zaistiť prípravu, monitorovanie, hodnotenie a dohľad potrebný na implementáciu a celkové hodnotenie tohto rozhodnutia. Technická pomoc poskytnutá na miestnej úrovni sa vykonáva vo všetkých prípadoch v súlade s pravidlami platnými pre decentralizované finančné hospodárenie.
2. Na podnet ZKÚ možno financovať štúdie alebo opatrenia technickej pomoci v súvislosti s implementáciou činností obsiahnutých v programovacích dokumentoch. Komisia môže rozhodnúť o financovaní takejto akcie buď z programovateľnej pomoci, alebo z prostriedkov vyčlenených na opatrenia technickej spolupráce.
Článok 82
Dodatočná pomoc v prípade výkyvov vo výnosoch z vývozu
1. S cieľom zmierniť nepriaznivé účinky akýchkoľvek krátkodobých výkyvov vo výnosoch z vývozu, a to najmä v poľnohospodárskom, rybárskom a ťažobnom odvetví, ktoré by mohli ohroziť dosiahnutie rozvojových cieľov dotknutých ZKÚ, zavedie sa systém dodatočnej pomoci v rámci finančného prídelu uvedeného v prílohe II.
2. Pomoc v prípade krátkodobých výkyvov vo výnosoch z vývozu sa zameria na ochranu makroekonomických a odvetvových reforiem a politík, ktoré sú ohrozené v dôsledku poklesu vo výnosoch a na odstránenie nepriaznivých účinkov nestability výnosov z vývozu, a to najmä poľnohospodárskych a ťažobných výrobkov.
Závislosť hospodárstiev ZKÚ od vývozu najmä v poľnohospodárskom a ťažobnom odvetví sa berie do úvahy pri rozdeľovaní zdrojov uvedených v prílohe V. V tomto kontexte sa v súlade s podmienkami stanovenými v prílohe V bude zaobchádzať priaznivejšie s izolovanými ZKÚ uvedenými v prílohe I.
3. Dodatočné zdroje sa poskytnú v súlade s osobitnými modalitami podporného mechanizmu, ako je vysvetlené v prílohe V.
4. Únia poskytne pomoc aj trhovo založeným poistným schémam vytvoreným pre ZKÚ, ktoré sa snažia chrániť pred rizikom výkyvov vo výnosoch z vývozu.
Článok 83
Programovanie
1. Na účely tohto rozhodnutia sa programovateľná pomoc zakladá na programovacom dokumente.
2. V programovacom dokumente sa môžu zohľadniť plány rozvoja územia alebo iné plány schválené ZKÚ a členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené.
3. Podľa článku 10 preberajú orgány ZKÚ primárnu zodpovednosť za formuláciu stratégií, priorít a dojednaní tým, že pripravujú programovacie dokumenty v koordinácii s Komisiou a členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené.
4. Orgány ZKÚ zodpovedajú za:
a)
stanovenie svojich priorít, na ktorých sa stratégia bude zakladať, a
b)
formuláciu návrhov na projekty a programy, ktoré sa predložia Komisii a ktoré Komisia preskúma.
Článok 84
Vypracovanie, vyhodnotenie a schválenie programovacieho dokumentu
1. Príslušný územný povoľovací úradník, alebo v prípade regionálnych programov regionálny povoľovací úradník, vypracuje návrh programovacieho dokumentu po konzultáciách s čo najširšou škálou zainteresovaných strán a využije získané poznatky a osvedčené postupy.
2. Každý návrh programovacieho dokumentu sa prispôsobí potrebám a konkrétnym okolnostiam každého ZKÚ. Uvedú sa v ňom hlavné odvetvia vybrané na financovanie zo strany Únie, konkrétne ciele, očakávané výsledky, ukazovatele výkonnosti, pomocou ktorých sa bude posudzovať a hodnotiť, a orientačné pridelené finančné prostriedky. Podporuje miestnu zodpovednosť za programy spolupráce.
3. Návrh programovacieho dokumentu je predmetom výmeny názorov medzi ZKÚ a dotknutým členským štátom a Komisiou od skorých štádií programovacieho procesu s cieľom podporovať komplementárnosť a jednotnosť medzi ich príslušnými činnosťami spolupráce.
4. Komisia vyhodnotí návrh programovacieho dokumentu s cieľom určiť, či obsahuje všetky požadované prvky a či je v súlade s cieľmi tohto rozhodnutia a príslušnými politikami Únie. Komisia sa o návrhu programovacieho dokumentu radí s Európskou investičnou bankou.
5. ZKÚ poskytuje všetky potrebné informácie vrátane výsledkov všetkých štúdií uskutočniteľnosti s cieľom čo najviac zefektívniť hodnotenie programovacieho dokumentu Komisiou.
6. Orgány ZKÚ a Komisia sú spoločne zodpovedné za schválenie programovacieho dokumentu. Komisia schváli programovací dokument podľa postupu stanoveného v článku 86.
Článok 85
Vykonávanie
1. Komisia prijme rozhodnutie o financovaní zodpovedajúce programovaciemu dokumentu v súlade s normami uvedenými v nariadení o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na 11. ERF, a v súlade s postupom stanoveným v článku 87.
2. Komisia poskytuje prostriedky ZKÚ v rámci 11. ERF akýmkoľvek spôsobom stanoveným v nariadení o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na 11. ERF, a v súlade s podmienkami stanovenými v tomto rozhodnutí a vo vykonávacích opatreniach tohto rozhodnutia. Na tento účel uzatvorí dohody o financovaní s príslušnými orgánmi ZKÚ.
3. Orgány ZKÚ zodpovedajú za:
a)
pripravovanie, prerokovanie a uzatváranie zmlúv;
b)
implementáciu a riadenie projektov a programov a
c)
pokračovanie na projektoch a programoch a zabezpečenie ich udržateľnosti.
4. Príslušné orgány ZKÚ a Komisia sú spoločne zodpovedné za:
a)
zabezpečenie rovnosti podmienok pre účasť na výzvach na predkladanie ponúk a na zadávanie zákaziek;
b)
monitorovanie a vyhodnotenie účinkov a výsledkov projektov a programov a
c)
zabezpečenie riadneho, včasného a účinného uskutočňovania projektov a programov.
5. S cieľom uľahčiť výmenu názorov sa najmenej raz za rok konajú technické stretnutia medzi územnými povoľovacími úradníkmi, dotknutými členskými štátmi a zástupcami Komisie zapojenými do plánovania, a to najmä prostredníctvom využívania moderných technológií alebo podľa možnosti ako súčasť dialógu v rámci fóra ZKÚ - EÚ.
6. Akcie financované v rámci 11. ERF sa môžu vykonávať súbežným alebo spoločným spolufinancovaním v súlade s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na 11. ERF.
Článok 86
Územní a regionálni povoľovací úradníci
1. Vláda každej ZKÚ vymenuje územného povoľovacieho úradníka, ktorý ju zastupuje pri všetkých činnostiach financovaných zo zdrojov 11. ERF spravovaných Komisiou a Európskou investičnou bankou. Územný povoľovací úradník vymenuje jedného alebo viacerých zástupcov územného povoľovacieho úradníka, ktorí ho nahradia v prípade, že nemôže vykonávať svoje povinnosti, a o tomto vymenovaní informuje Komisiu. Ak sú splnené podmienky týkajúce sa inštitucionálnej kapacity a riadneho finančného hospodárenia, územný povoľovací úradník môže delegovať svoje funkcie súvisiace s vykonávaním príslušných programov a projektov na orgán zodpovedný v rámci príslušného orgánu ZKÚ. Územný povoľovací úradník vopred informuje Komisiu o každom takomto delegovaní.
Keď Komisia zistí problémy vo vykonávaní postupov týkajúcich sa hospodárenia so zdrojmi z 11. ERF, v spolupráci s územným povoľovacím úradníkom nadviaže všetky kontakty potrebné na nápravu situácie a prijme prípadné vhodné opatrenia. Územný povoľovací úradník preberá finančnú zodpovednosť iba za výkonné úlohy, ktoré mu boli zverené.
V prípade, že sa so zdrojmi z 11. ERF hospodári nepriamo, a v závislosti od prípadných ďalších právomocí, ktoré môže udeliť Komisia, územný povoľovací úradník:
a)
je zodpovedný za koordináciu, plánovanie, pravidelné monitorovanie a preskúmanie vykonávania spolupráce a za koordináciu s darcami;
b)
v úzkej spolupráci s Komisiou je zodpovedný za vypracovanie, predloženie a hodnotenie programov a projektov.
2. V prípade, že sa so zdrojmi z 11. ERF hospodári nepriamo, a v závislosti od prípadných ďalších právomocí, ktoré môže udeliť Komisia, príslušný územný povoľovací úradník pôsobí ako verejný obstarávateľ pre programy vykonávané prostredníctvom tendrov alebo výzev na predkladanie návrhov, pod kontrolou ex-ante Komisie.
3. Územný povoľovací úradník počas výkonu činností a vzhľadom na povinnosť informovať Komisiu rozhoduje:
a)
o technických úpravách a modifikáciách programov a projektov, pokiaľ tieto neovplyvňujú prijaté technické riešenie a zostávajú v medziach rezervy na úpravy stanovené v dohode o financovaní;
b)
o zmenách miesta programov a projektov s viacerými jednotkami v prípadoch, keď je to odôvodnené technickými, hospodárskymi alebo sociálnymi dôvodmi;
c)
o uložení alebo odpustení pokút z omeškania;
d)
o aktoch vyplatenia ručiteľov;
e)
o uzatváraní subdodávateľských zmlúv;
f)
o záverečnom preberacom konaní za predpokladu, že Komisia schválila príslušnú zápisnicu, a v prípade potreby je prítomný pri záverečnom preberacom konaní, najmä v prípadoch, keď rozsah výhrad zaznamenaných v predbežnom preberacom konaní si vyžaduje značnú dodatočnú prácu, a o najímaní konzultantov a iných odborníkov v oblasti technickej pomoci.
4. V prípade regionálnych programov orgány zúčastnených ZKÚ vymenujú spomedzi aktérov spolupráce uvedených v článku 11 regionálneho povoľovacieho úradníka. Povinnosti regionálneho povoľovacieho úradníka zodpovedajú mutatis mutandis povinnostiam územného povoľovacieho úradníka.
Článok 87
Výbor ERF - ZKÚ
1. Komisii v prípade potreby pomáha výbor zriadený v rámci vnútornej dohody o 11. ERF.
2. Pri uplatňovaní právomocí, ktoré sa mu udelia týmto rozhodnutím, sa výbor označuje ako „výbor ERF - ZKÚ“. Na výbor ERF - ZKÚ sa uplatňujú postupy výboru stanovené vo vnútornej dohode o 11. ERF a vo vykonávacom nariadení vzťahujúcom sa na 11. ERF. Do nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa uplatňujú postupy stanovené v nariadení Rady (ES) č. 617/2007 (8).
3. Výbor zameriava svoju prácu na podstatné otázky spolupráce na úrovni ZKÚ a na regionálnej úrovni. V záujme súdržnosti, koordinácie a komplementarity monitoruje vykonávanie programovacích dokumentov.
4. Výbor vyjadruje svoje stanovisko k:
a)
návrhu programovacích dokumentov a akýmkoľvek dodatkom k nim a
b)
rozhodnutiam o financovaní týkajúcich sa vykonávania tejto časti rozhodnutia.
Článok 88
Úloha delegácií Únie
1. Ak je Únia zastúpená delegáciou pod vedením vedúceho delegácie, uplatňujú sa ustanovenia nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na 11. ERF, týkajúce sa poverených povoľujúcich úradníkov a účtovníkov.
2. Územný a/alebo regionálny povoľovací úradník spolupracuje a pôsobí v úzkom spojení s vedúcim delegácie, ktorý je hlavnou kontaktnou osobou pre rôznych aktérov spolupráce v príslušnej ZKÚ.
Článok 89
Pravidlá pre ZKÚ o štátnej príslušnosti a pôvode na účely verejného obstarávania, udeľovania grantov a ostatných postupov zadávania zákaziek
1. Všeobecné pravidlá týkajúce sa oprávnenosti:
a)
Účasť na zadávaní verejných zákaziek, grantov a ostatných postupov zadávania zákaziek na akcie financované na základe tohto rozhodnutia v prospech tretích strán je otvorená pre všetky fyzické osoby, ktoré sú štátnymi príslušníkmi oprávnenej krajiny alebo územia, a pre všetky právnické osoby, ktoré majú skutočné sídlo v oprávnenej krajine alebo na oprávnenom území, ako sú vymedzené v odseku 2, ako aj pre medzinárodné organizácie.
b)
V prípade akcií spolufinancovaných s partnerom alebo iným darcom alebo opatrení vykonávaných členským štátom prostredníctvom zdieľaného hospodárenia alebo prostredníctvom trustového fondu zriadeného Komisiou, krajiny, ktoré sú oprávnené podľa pravidiel tohto partnera, iného darcu alebo členského štátu alebo určené v akte, ktorým sa zriaďuje trustový fond, sú tiež oprávnené.
V prípade akcií vykonávaných prostredníctvom poverených subjektov, ako sú napríklad členské štáty alebo ich agentúry, alebo Európska investičná banka, alebo prostredníctvom medzinárodných organizácií alebo ich agentúr sú rovnako oprávnené fyzické a právnické osoby podľa pravidiel daného povereného orgánu, tak ako sa to uvádza v dohodách uzatvorených so spolufinancujúcim alebo vykonávajúcim orgánom.
c)
V prípade akcií financovaných podľa tohto rozhodnutia a okrem toho z ďalšieho nástroja v oblasti vonkajšej činnosti vrátane Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanej v Cotonou 23. júna 2000 (9), naposledy zmenenej v Ouagadougou 22. júna 2010 (10), sa na účely uvedených opatrení za oprávnené považujú aj krajiny, ktoré sú uvedené v ktoromkoľvek z týchto nástrojov.
V prípade akcií globálnej, regionálnej alebo cezhraničnej povahy financovaných na základe tohto rozhodnutia sa fyzické a právnické osoby z krajín, území a regiónov, na ktoré sa takáto akcia vzťahuje, môžu zúčastňovať na postupoch, ktorými sa takéto akcie vykonávajú.
d)
Všetky dodávky zakúpené na základe zmluvy o verejnom obstarávaní alebo dohody o grante, financované podľa tohto rozhodnutia, pochádzajú z oprávnenej krajiny alebo z oprávneného územia. Môžu však pochádzať z ktorejkoľvek inej krajiny alebo územia v prípade, že množstvo kupovaného tovaru je pod prahovou hodnotou na použitie súťažného rokovacieho konania. Na účely tohto článku je výraz „pôvod“ vymedzený v článkoch 23 a 24 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 (11) a v príslušných právnych predpisoch Únie upravujúcich nepreferenčný pôvod.
e)
Pravidlá uvedené v tomto článku sa nevzťahujú na fyzické osoby, ktoré sú zamestnané oprávnenými dodávateľmi, prípadne subdodávateľmi, alebo ktoré majú s nimi zákonne uzavreté iné zmluvy a nepredstavujú pre ne obmedzenia týkajúce sa štátnej príslušnosti.
f)
Oprávnenosť, ako je vymedzená v tomto článku, sa môže obmedziť, pokiaľ ide o štátnu príslušnosť, lokalizáciu alebo povahu žiadateľov, keď si to vyžaduje povaha a ciele akcie a keď je to nevyhnutné na účely jeho efektívneho vykonávania.
g)
Fyzické a právnické osoby, ktorým boli udelené zákazky, dodržiavajú príslušné právne predpisy v oblasti životného prostredia vrátane mnohostranných dohôd o životnom prostredí, ako aj medzinárodne dohodnuté základné pracovné normy.
2. O financovanie na základe tohto rozhodnutia sa môžu uchádzať uchádzači, žiadatelia a záujemcovia z týchto krajín a území:
a)
z členských štátov, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín uznaných Úniou a z členských krajín Európskeho hospodárskeho priestoru;
b)
zo ZKÚ;
c)
z rozvojových krajín a území, ktoré sú uvedené v zozname príjemcov oficiálnej rozvojovej pomoci Výboru pre rozvojovú pomoc OECD a ktoré nie sú členmi skupiny G-20;
d)
z krajín, ktorým Komisia umožnila recipročný prístup k vonkajšej pomoci. Recipročný prístup sa môže povoliť na obmedzené obdobie v trvaní aspoň jedného roka, vždy keď krajina zabezpečí oprávnenosť za rovnakých podmienok pre subjekty z Únie a zo ZKÚ;
e)
z členských štátov OECD v prípade zmlúv vykonávaných v niektorej z najmenej rozvinutých krajín;
f)
ak sa to vopred oznámi v dokumentoch pre príslušné konanie:
i)
z krajín, ktoré majú tradičné hospodárske, obchodné alebo geografické väzby so susednou krajinou prijímajúcou pomoc;
ii)
zo všetkých krajín, a to v naliehavých prípadoch alebo v prípade nedostupnosti výrobkov a služieb na trhoch oprávnených krajín.
3. Komisia môže považovať za oprávnených aj uchádzačov, žiadateľov a záujemcov z neoprávnených krajín alebo za oprávnený aj tovar neoprávneného pôvodu v riadne odôvodnených prípadoch, ak by na základe pravidiel oprávnenosti bola realizácia projektu, programu alebo akcie nemožná alebo nadmerne zložitá.
4. V prípade akcií vykonávaných v rámci zdieľaného hospodárenia má príslušný členský štát, na ktorý Komisia delegovala úlohy spojené s vykonávaním činnosti, právo v mene Komisie povoliť účasť uchádzačov, žiadateľov a záujemcov z iných krajín a povoliť tovar z iných krajín v zmysle odseku 2 písm. f) a akceptovať ako oprávnených uchádzačov, žiadateľov a záujemcov z neoprávnených krajín v zmysle odseku 3 alebo ako oprávnený tovar neoprávneného pôvodu v zmysle odseku 1 písm. d).
Článok 90
Ochrana finančných záujmov Únie a finančné kontroly
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných na základe tohto rozhodnutia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
2. Komisia a Dvor audítorov (EDA) majú právomoc vykonávať audit na základe dokumentov a na mieste u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste v hospodárskych subjektoch, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi stanovenými v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante, alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu.
Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek, platí, že dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy, ktoré budú výsledkom vykonávania tohto rozhodnutia, musia Komisii, EDA a úradu OLAF výslovne udeľovať právo na vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste, a to v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na príslušný ERF.
3. Základnú zodpovednosť za finančný dohľad nad finančnými prostriedkami Únie nesú ZKÚ. Toto sa uskutočňuje podľa potreby v koordinácii s členským štátom, s ktorým je ZKÚ spojená, v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.
4. Komisia zodpovedá za:
a)
zabezpečenie toho, aby existovali riadiace a kontrolné systémy a aby v príslušných ZKÚ riadne fungovali na zaistenie toho, že finančné prostriedky Únie sa použijú správne a účinne, a
b)
v prípade nezrovnalostí zasielanie odporúčaní alebo žiadostí o nápravné opatrenia na nápravu týchto nezrovnalostí a nápravu akýchkoľvek nedostatkov zistených v riadení.
5. Komisia, ZKÚ a podľa potreby i členský štát, s ktorým je ZKÚ spojená, spolupracujú na základe administratívnych dojednaní na každoročných alebo polročných stretnutiach s cieľom koordinovať plány, metodiky a vykonávanie kontrol.
6. Pokiaľ ide o finančné opravy:
a)
dotknuté ZKÚ sú zodpovedné v prvom rade za zistenie a nápravu finančných nezrovnalostí;
b)
v prípade nedostatkov spôsobených príslušnými ZKÚ však Komisia zasiahne, ak sa ZKÚ nepodarí napraviť situáciu a pokusy o urovnanie sú neúspešné, s cieľom znížiť alebo odobrať zostatok celkového prídelu finančných prostriedkov zodpovedajúcemu rozhodnutiu o financovaní programovacieho dokumentu.
Článok 91
Monitorovanie, hodnotenie, proces preskúmania a podávanie správ
1. Finančná spolupráca musí byť dostatočne flexibilná, aby sa zabezpečilo, že činnosti sú stále v súlade s cieľmi tohto rozhodnutia a zohľadňujú akékoľvek zmeny, ktoré v hospodárskej situácii nastali, ako aj priority a ciele príslušných ZKÚ, najmä prostredníctvom ad hoc preskúmania programovacieho dokumentu.
2. Preskúmanie môže začať Komisia alebo sa môže začať na žiadosť dotknutej ZKÚ a po udelení súhlasu Komisie.
3. Komisia preskúma pokrok dosiahnutý vo vykonávaní finančnej pomoci poskytnutej ZKÚ v rámci 11. ERF a počnúc rokom 2015 predloží Rade každý rok správu o vykonávaní a výsledkoch a pokiaľ možno aj o hlavných účinkoch a vplyvoch finančnej pomoci Únie. Správa sa zašle aj Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
4. Správa uvedená v odseku 3 obsahuje informácie týkajúce sa predchádzajúceho roka o financovaných opatreniach, výsledkoch monitorovania a hodnotenia, účasti príslušných partnerov a o plnení záväzkov z 11. ERF a o platobných rozpočtových prostriedkoch. V správe sa zhodnotia výsledky pomoci použitím, pokiaľ je to možné, osobitných a merateľných ukazovateľov. Uvádzajú sa v nej hlavné získané poznatky a následné opatrenia nadväzujúce na odporúčania z hodnotení z predchádzajúcich rokov.
Kapitola 4
Zásady oprávnenosti
Článok 92
Oprávnenosť na poskytnutie územného financovania
1. Verejné orgány ZKÚ sú oprávnené získať finančnú podporu stanovenú v tomto rozhodnutí.
2. S prihliadnutím na dohodu orgánov príslušných ZKÚ sú na získanie finančnej podpory stanovenej v tomto rozhodnutí oprávnené aj tieto subjekty alebo orgány:
a)
miestne, národné a/alebo regionálne verejné alebo poloverejné výkonné orgány, oddelenia alebo miestne orgány ZKÚ, a najmä ich finančné inštitúcie a rozvojové banky;
b)
spoločnosti a podniky zo ZKÚ a z regionálnych zoskupení;
c)
spoločnosti a podniky členského štátu s cieľom umožniť im okrem ich vlastného príspevku realizovať užitočné projekty na území ZKÚ;
d)
finanční sprostredkovatelia ZKÚ alebo Únie podporujúci a financujúci súkromné investície v ZKÚ a
e)
aktéri decentralizovanej spolupráce a ostatné neštátne subjekty zo ZKÚ a z Únie s cieľom umožniť im realizovať hospodárske, kultúrne, sociálne a vzdelávacie projekty a programy v ZKÚ v rámci decentralizovanej spolupráce, ako sa uvádza v článku 12.
Článok 93
Oprávnenosť na poskytnutie regionálneho financovania
1. Regionálne prideľovanie finančných prostriedkov sa použije na operácie, ktoré zahŕňajú a z ktorých majú osoh:
a)
dve alebo viaceré ZKÚ bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú;
b)
jedna alebo viaceré ZKÚ a jeden alebo viaceré najvzdialenejšie regióny uvedené v článku 349 ZFEÚ;
c)
jedna alebo viaceré ZKÚ a jeden alebo viaceré susediace štáty AKT a/alebo štáty, ktoré nie sú štátmi AKT;
d)
jedna alebo viaceré ZKÚ a jeden alebo viaceré najvzdialenejšie regióny a jeden alebo viaceré susediace štáty AKT a/alebo štáty, ktoré nie sú štátmi AKT;
e)
dva alebo viac regionálnych orgánov, ktorých sú ZKÚ členmi;
f)
jedna alebo viaceré ZKÚ a regionálne orgány, ktorých členmi sú ZKÚ, štáty AKT alebo jeden alebo viaceré najvzdialenejšie regióny;
g)
ZKÚ a Únia ako celok alebo
h)
jeden alebo viacero subjektov, orgánov alebo iných útvarov najmenej z jednej ZKÚ, ktoré sú členmi EZÚS v súlade s článkom 8, jeden alebo viacero najvzdialenejších regiónov a jeden alebo viacero susedných štátov AKT a/alebo susedných štátov AKT, ktoré nepatria do skupiny AKT.
2. Financovanie na umožnenie účasti štátov AKT, najvzdialenejších regiónov a iných krajín sa poskytuje dodatočne k finančným prostriedkom prideleným ZKÚ v rámci tohto rozhodnutia.
3. Účasť štátov AKT, najvzdialenejších regiónov a iných krajín na programoch zriadených v zmysle tohto rozhodnutia sa predpokladá len v tom rozsahu, že:
a)
ťažisko projektov a programov financovaných v rámci viacročného finančného rámca spolupráce zostane v ZKÚ;
b)
rovnocenné ustanovenia existujú v rámci finančných nástrojov Únie a
c)
dodržiava sa zásada proporcionality.
4. Vhodné opatrenia umožnia kombinovať úvery z ERF a zo všeobecného rozpočtu Únie na financovanie projektov spolupráce medzi ZKÚ, štátmi AKT, najvzdialenejšími regiónmi, ako aj inými krajinami, a to najmä zjednodušené mechanizmy na spoločné riadenie takýchto projektov.
Článok 94
Oprávnenosť na účasť na programoch Únie
1. Fyzické osoby zo ZKÚ v zmysle vymedzenia v článku 50 a prípadne aj príslušné verejné a/alebo súkromné subjekty a inštitúcie v ZKÚ sú oprávnené zúčastniť sa na programoch Únie a získať financovanie z Únie pod podmienkou, že budú zachované pravidlá a ciele týchto programov a prípadné dojednania, ktoré platia pre členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené.
2. ZKÚ sú takisto oprávnené získať podporu v rámci programov Únie pre spoluprácu s inými krajinami, a to predovšetkým s rozvojovými krajinami pod podmienkou, že budú zachované pravidlá, ciele a prípadné dojednania týchto programov.
3. Komisia podáva správu výboru ERF - ZKÚ o účasti ZKÚ na programoch Únie na základe informácií uvedených vo výročnej správe o vykonávaní, ktorú predložili ZKÚ, ako aj na základe iných dostupných informácií.
PIATA ČASŤ
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 95
Delegovanie právomocí Komisii
Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa menia dodatky prílohy VI s cieľom zohľadniť technický pokrok a zmeny v colných predpisoch v súlade s postupom stanoveným v článku 96.
Článok 96
Vykonávanie delegovania právomocí
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 95 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 1. januára 2014. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Rada nevznesie voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 95 môže Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie v ňom uvedených právomocí. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom uvedený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 95 nadobudne účinnosť, len ak Rada voči nemu nevzniesla námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Rada informovala Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 97
Zmena postavenia
Rada konajúca v súlade podľa článku 203 ZFEÚ rozhodne o akýchkoľvek potrebných úpravách tohto rozhodnutia, ak:
a)
niektorá ZKÚ získa nezávislosť;
b)
niektorá ZKÚ opustí pridruženie;
c)
niektorá ZKÚ nadobudne postavenie najvzdialenejšieho regiónu;
d)
niektorý najvzdialenejší región nadobudne postavenie ZKÚ.
Článok 98
Zrušenie
Rozhodnutie Rady 2001/822/ES sa týmto zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutie sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie.
Článok 99
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 2014.
Príloha VI sa uplatňuje, ako je stanovené v článku 65 tejto prílohy.
V Bruseli 25. novembra 2013