NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1299/2013
ze dne 17. prosincem 2013
o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 178 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen "Smlouva o fungování EU) je úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), aby pomáhal odstraňovat zásadní regionální rozdíly v Unii. V souladu s uvedeným článkem a s čl. 174 druhým a třetím pododstavcem Smlouvy o fungování EU má tak EFRR přispívat ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů, v rámci nichž má být zvláštní pozornost věnována venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou například nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se EFRR, Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (4) stanoví zvláštní ustanovení o typu činností, které lze financovat z EFRR, a vymezuje cíle pro tyto činnosti. Uvedená nařízení nejsou plně přizpůsobena zvláštním potřebám cíle Evropská územní spolupráce, kde spolupracují alespoň dva členské státy nebo jeden členský stát a třetí země. Proto je zapotřebí stanovit zvláštní ustanovení pro cíl Evropská územní spolupráce, která se týkají oblasti působnosti, zeměpisného pokrytí, finančních zdrojů, tematického zaměření a investičních priorit, programování, monitorování a hodnocení, technické pomoci, způsobilosti, řízení, kontroly a určení, účasti třetích zemí a finančního řízení.
(3)
Má-li se zvýšit přidaná hodnota politiky soudržnosti Unie, měla by být zvláštní ustanovení zaměřena na značné zjednodušení pro všechny zúčastněné subjekty, jimiž jsou příjemci, programové orgány, případně orgány zúčastněných členských států na místní, regionální nebo celostátní úrovni a třetí země i Komise.
(4)
Za účelem podpory harmonického rozvoje území Unie na různých úrovních by měl EFRR podporovat přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci v rámci cíle Evropská územní spolupráce.
(5)
Cílem přeshraniční spolupráce by mělo být řešení společných problémů určených společně v pohraničních regionech, kterými jsou například: špatná dostupnost, zejména v souvislosti s připojením k sítím informačních a komunikačních technologií (IKT) a také s dopravní infrastrukturou, upadající místní průmyslová odvětví, nevhodné podnikatelské prostředí, nedostatek sítí mezi místními a regionálními správami, nízká úroveň výzkumu a inovací a zavádění IKT, znečištění životního prostředí, předcházení rizikům, záporné postoje vůči občanům sousední země, a cílem by mělo být i využití nevyužitého růstového potenciálu v pohraničních oblastech (rozvoj přeshraničních zařízení a klastrů pro výzkum a inovace, integrace přeshraničního trhu práce, spolupráce mezi vzdělávacími institucemi, včetně univerzit, nebo mezi zdravotnickými centry) a zároveň prohlubování procesu spolupráce za účelem celkově harmonického rozvoje Unie.
(6)
Nadnárodní spolupráce by měla být zaměřena na posílení spolupráce prostřednictvím opatření přispívajících k integrovanému územnímu rozvoji v souvislosti s prioritami politiky soudržnosti Unie a měla by rovněž zahrnovat námořní přeshraniční spolupráci, na kterou se nevztahují programy přeshraniční spolupráce.
(7)
Cílem meziregionální spolupráce by mělo být posílení účinnosti politiky soudržnosti díky podpoře výměny zkušeností mezi regiony, pokud jde o tematické cíle a rozvoj měst, včetně vazeb mezi městem a venkovem, za účelem lepšího provádění programů a opatření v oblasti územní spolupráce a také podpory analýzy trendů rozvoje v oblasti územní soudržnosti prostřednictvím studií, sběru údajů a dalších opatření. Výměna zkušeností týkajících se tematických cílů by měla posílit utváření a uskutečňování zejména operačních programů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, ale popřípadě také programů v rámci cíle Evropská územní spolupráce, včetně podpory vzájemně přínosné spolupráce mezi klastry věnujícími se inovacím a výzkumu a výměny mezi vědci a výzkumnými institucemi v rozvinutých i méně rozvinutých regionech, přičemž je nutné přihlížet ke zkušenostem získaným na základě programů „Regiony znalostí“ a „Výzkumný potenciál v konvergenčních a nejvzdálenějších regionech“ v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum.
(8)
Měla by být stanovena objektivní kritéria pro určování způsobilých regionů a oblastí. K tomuto účelu by mělo být určení způsobilých regionů a oblastí na úrovni Unie založeno na společném systému klasifikace regionů stanoveném nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (5).
(9)
Přeshraniční spolupráce by měla podporovat regiony, které se nacházejí na pozemních nebo námořních hranicích. Na základě zkušeností z předchozích programových období by měla Komise vymezit seznam přeshraničních oblastí, které mohou získat podporu v rámci programů přeshraniční spolupráce jednodušeji, podle programu spolupráce. Komise by měla při přípravě tohoto seznamu přihlédnout k úpravám potřebným pro zajištění soudržnosti, zejména s ohledem na pozemní a námořní hranice, a pokračování programových oblastí stanovených pro programové období 2007-2013. Tyto úpravy by se mohly týkat zmenšení či rozšíření stávající programové oblasti nebo počtu programů přeshraniční spolupráce při současném umožnění zeměpisného překrývání.
(10)
Komise by měla vymezit oblasti pro nadnárodní spolupráci s ohledem na opatření potřebná k podpoře integrovaného územního rozvoje. Komise by při vymezování těchto oblastí měla zohlednit zkušenosti získané na základě předchozích programů a případně strategií pro makroregiony a přímořské oblasti.
(11)
Za účelem zajištění toho, aby všechny regiony Unie mohly využívat výměnu zkušeností a osvědčených postupů, měl by každý program meziregionální spolupráce zahrnovat celé území Unie.
(12)
Je třeba i nadále podporovat nebo případně zřídit přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci se sousedními třetími zeměmi Unie, neboť taková spolupráce je významným nástrojem politiky regionálního rozvoje a prospěla by regionům členských států sousedícím s třetími zeměmi. Za tímto účelem by měl EFRR přispívat na přeshraniční a přímořské programy zřízené v rámci evropského nástroje sousedství (ENS) podle budoucího legislativního aktu Unie o evropském nástroji sousedství pro období 2014-2020 (dále jen „legislativní akt o ENS“) a nástroje předvstupní pomoci (NPP II) podle budoucího legislativního aktu Unie o předvstupní pomoci pro období 2014-2020 (dále jen „legislativní akt o NPP II“).
(13)
Kromě zásahů na vnějších hranicích podporovaných nástroji vnější politiky Unie, které zahrnují pohraniční regiony uvnitř i vně Unie, by mělo být možné, aby programy spolupráce podporované z EFRR zahrnovaly regiony uvnitř a v některých případech i vně Unie, kdy se na regiony mimo Unii nevztahují nástroje vnější politiky, protože se nejedná o vymezenou přijímající zemi nebo protože tyto programy vnější spolupráce nelze vytvořit. Je však nutné zajistit, aby financování podpory z EFRR pro operace prováděné na území třetích zemí přinášelo prospěch především regionům Unie. V rámci těchto omezení by Komise měla zahrnout při sestavování seznamu přeshraničních a nadnárodních programových oblastí i regiony třetích zemí.
(14)
Je zapotřebí stanovit prostředky přidělené každé složce cíle Evropská územní spolupráce a zároveň se neustále výrazně soustředit na přeshraniční spolupráci, mimo jiné na podíl každého členského státu na celkové výši částky určené na přeshraniční a nadnárodní spolupráci a na potenciál, jímž disponují členské státy, pokud jde o flexibilitu mezi těmito složkami, a zajistit dostatečnou výši financování pro spolupráci s nejvzdálenějšími regiony.
(15)
Ve prospěch regionů Unie by měl být zřízen mechanismus organizace podpory z EFRR pro nástroje vnější politiky, jako jsou ENS a NPP II, a to i v případech, kdy nemohou být programy vnější spolupráce přijaty nebo musí být ukončeny. Tento mechanismus by měl usilovat o dosažení optimálního fungování a maximální možné koordinace mezi těmito nástroji.
(16)
Převážná část finančních prostředků EFRR určených na přeshraniční a nadnárodní programy by se měla soustředit na omezený počet tematických cílů, aby se maximalizoval dopad politiky soudržnosti napříč Unií. Soustředění na tematické cíle v rámci programu meziregionální spolupráce by se však mělo projevovat v cíli každé operace, a nikoliv v omezení počtu tematických cílů, aby bylo možné z meziregionální spolupráce vytěžit co nejvíce pro posílení účinnosti politiky soudržnosti především v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost a případně také cíle Evropská územní spolupráce. V případě jiných programů meziregionální spolupráce by mělo tematické zaměření vyplývat z jejich konkrétní oblasti působnosti.
(17)
Za účelem splnění cílů a záměrů stanovených ve strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by EFRR měl v rámci cíle Evropská územní spolupráce přispívat k tematickým cílům rozvoje hospodářství založeného na znalostech, výzkumu a inovacích, mimo jiné podporou spolupráce mezi podniky, především mezi malými a středními podniky, a prosazováním zavádění systémů přeshraniční výměny informací v oblasti IKT a dále k cílům podpory konkurenceschopnější a ekologičtější ekonomiky méně náročné na zdroje, mimo jiné propagací udržitelné přeshraniční mobility, prosazování vysoké zaměstnanosti, která přináší sociální a územní soudržnost, mimo jiné prostřednictvím činností na podporu udržitelného cestovního ruchu, kultury a přírodního dědictví v rámci územní strategie, usilující o dosažení růstu podporujícího zaměstnanost, a rozvoje správní kapacity. Seznam investičních priorit v rámci různých tematických cílů by však měl být přizpůsoben zvláštním potřebám cíle Evropská územní spolupráce tím, že poskytne dodatečné investiční priority, které umožní zejména pokračování právní a správní spolupráce, spolupráce mezi občany a institucemi v rámci přeshraniční spolupráce a spolupráce v oblastech zaměstnanosti, odborného vzdělávání, integrace komunit a sociálního začlenění s přeshraničním rozměrem, a tím že bude rozvíjet a koordinovat strategie pro makroregiony a přímořské oblasti v rámci nadnárodní spolupráce. Pro některé programy meziregionální spolupráce by navíc měly být stanoveny zvláštní nebo dodatečné investiční priority, které by odrážely jejich specifické činnosti
(18)
V rámci tematického cíle podpory sociálního začleňování a boje proti chudobě a při zohlednění jeho praktického významu je třeba zajistit, aby v případě přeshraničního programu PEACE mezi Severním Irskem a sousedními hrabstvími Irska na podporu míru a usmíření přispíval EFRR rovněž k podpoře sociální a hospodářské stability v dotyčných regionech, zejména opatřeními na podporu soudržnosti dotčených komunit. Vzhledem ke zvláštním rysům uvedeného přeshraničního programu některá pravidla tohoto nařízení týkající se výběru operací by se neměla na tento přeshraniční program vztahovat.
(19)
Je třeba přizpůsobit požadavky na obsah programů spolupráce v rámci cíle Evropská územní spolupráce specifickým potřebám. Proto by také měly tyto požadavky zahrnovat aspekty potřebné pro účinné provádění na území zúčastněných členských států, jako jsou požadavky týkající se orgánů zodpovědných za audit a kontrolu, postupu pro zřízení společného sekretariátu a rozdělení závazků v případě finančních oprav. Pokud se členské státy a regiony podílí na strategiích pro makroregiony a přímořské oblasti, mělo by být v dotčených programech spolupráce stanoveno, jakým způsobem by zásahy mohly přispívat k těmto strategiím. Kromě toho by měl být vzhledem k horizontálnímu charakteru programů meziregionální spolupráce obsah těchto programů spolupráce přizpůsoben, zvlášť pokud jde o vymezení příjemce nebo příjemců v rámci současných programů INTERACT a ESPON.
(20)
S cílem posílit koordinaci financování z EFRR pro programy spolupráce přijaté na základě tohoto nařízení, kterých se účastní nejvzdálenější regiony, s případným doplňkovým financováním z Evropského rozvojového fondu (ERF), ENS, NPP II a Evropské investiční banky (EIB) by členské státy a třetí země nebo zámořské země a území (dále jen „území“) účastnící se takových programů spolupráce měly v těchto programech stanovit pravidla pro mechanismy spolupráce.
(21)
Je vhodné zapojit do přípravy programů spolupráce třetí země nebo území, pokud přijaly pozvání k účasti v těchto programech. Pro tuto účast by měly být v tomto nařízení vytvořeny zvláštní postupy. V případě programů spolupráce, do nichž jsou zapojeny nejvzdálenější regiony a třetí země či území, by zúčastněné členské státy odchylně od standardního postupu měly konzultovat příslušné třetí země či území dříve, než tyto programy předloží Komisi. Aby bylo zapojení třetích zemí či území do programů spolupráce účinnější a pragmatičtější, mělo by být rovněž možné, aby dohody o obsahu programů spolupráce a o možném příspěvku třetích zemí či území mohly být vyjádřeny v podobě formálně schválených zápisů z konzultačních jednání s těmito třetími zeměmi nebo územími nebo z jednání organizací pro regionální spolupráci. S ohledem na zásady sdíleného řízení a zjednodušování by postup schvalování operačních programů měl být takový, že Komise bude schvalovat pouze klíčové prvky programů spolupráce, zatímco ostatní prvky by měly být schváleny zúčastněným členským státem nebo zúčastněnými členskými státy. V zájmu právní jistoty a transparentnosti je nutné zajistit, aby v případech, kdy zúčastněný členský stát nebo zúčastněné členské státy změní některý prvek programu spolupráce, jenž nepodléhá schválení Komisí, řídicí orgán tohoto členského státu nebo členských států informoval o tomto rozhodnutí o změně Komisi do jednoho měsíce od daného rozhodnutí o změně.
(22)
V souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by evropské strukturální a investiční fondy měly mít k řešení místních problémů integrovanější přístup podporující začlenění. S cílem posílit tento přístup by podpora z EFRR v pohraničních regionech měla být koordinována s podporou z EZFRV a ENRF a v příslušných případech by měla zahrnovat evropská seskupení pro územní spolupráci vytvořená podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1302/2013 (6), jejichž jedním z cílů je místní rozvoj.
(23)
Na základě zkušeností z programového období 2007-2013 by měly být objasněny a posíleny podmínky pro výběr operací, aby se zajistil výběr pouze ryze společných operací. Vzhledem ke zvláštním souvislostem a specifikům programů spolupráce mezi nejvzdálenějšími regiony a třetími zeměmi nebo územími by měly být stanoveny a uzpůsobeny mírnější podmínky spolupráce, pokud jde o zpracovávání operací v rámci těchto programů. Měl by být vymezen jediný příjemce a tento příjemce by měl mít možnost provádět operace spolupráce sám.
(24)
Měly by se konkrétně stanovit povinnosti hlavních příjemců, kteří nesou celkovou zodpovědnost za provádění operace.
(25)
Požadavky na zprávy o provádění by se měly přizpůsobit souvislostem spolupráce a měly by odrážet fázi provádění programu. V zájmu řádného řízení by mělo být možné provádět každoroční přezkum písemně.
(26)
V souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 by měl řídicí orgán zajistit, aby bylo hodnocení programů spolupráce provedeno na základě plánu hodnocení, a aby zahrnovalo hodnocení za účelem posouzení účinnosti, účelnosti a dopadu těchto programů. Nejméně jednou za programové období by se v rámci hodnocení mělo posoudit, jak poskytnutá podpora přispěla k dosahování cílů programu. Tato hodnocení by měla zahrnovat informace o veškerých úpravách navržených během programového období.
(27)
V příloze k tomuto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů, které usnadní posouzení pokroku při provádění programů vycházející z konkrétního charakteru programů spolupráce. Uvedené ukazatele by měly být doplněny ukazateli výsledků a případně ukazateli výstupů, specifickými pro jednotlivé programy.
(28)
Vzhledem k zapojení více než jednoho členského státu a výsledným vyšším správním nákladům, zejména v souvislosti s kontrolami a překladem, by měl být strop pro výdaje na technickou pomoc vyšší než v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost. Aby bylo možné kompenzovat vyšší správní náklady, členské státy by, bude-li to možné, měly být vybízeny ke snižování administrativní zátěže související s prováděním společných projektů. Kromě toho by programy spolupráce s omezenou podporou z EFRR měly obdržet určitou minimální částku na technickou pomoc, která by mohla převyšovat 6 %, aby bylo zajištěno dostatečné financování účinných činností technické pomoci.
(29)
Kvůli zapojení více než jednoho členského státu není obecné pravidlo stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013, že každý členský stát má přijmout svá vnitrostátní pravidla způsobilosti výdajů, pro cíl Evropská územní spolupráce vhodné. Na základě zkušeností z programového období 2007-2013 by měla být stanovena zřetelná hierarchie pravidel způsobilosti výdajů s větším důrazem na společná pravidla způsobilosti výdajů na úrovni Unie nebo pro program spolupráce v celém jeho rozsahu, aby se zabránilo jakýmkoli možným rozporům či nesrovnalostem mezi jednotlivými nařízeními a mezi nařízeními a vnitrostátními pravidly. Komise by měla zejména na základě zkušeností z programového období 2007-2013 přijmout pravidla způsobilosti výdajů, která by vycházela z kategorií nákladů stanovených v tomto nařízení.
(30)
Kvůli častému zapojování zaměstnanců z více než jednoho členského státu do uskutečňování operací a vzhledem k počtu operací, u kterých náklady na zaměstnance tvoří významný prvek, by se na ostatní přímé náklady na operace spolupráce měly použít paušální náklady na zaměstnance, což by zabránilo individuálnímu vyúčtování za řízení těchto operací.
(31)
Měla by být zjednodušena pravidla pružnosti v souvislosti s operacemi mimo oblast programu. Dále je zapotřebí podporovat a prostřednictvím zvláštních opatření usnadňovat účinnou přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci s třetími zeměmi či územími sousedícími s Unií, kde je to zapotřebí k zajištění účinné pomoci s rozvojem regionů členských států. Proto je vhodné výjimečně a za určitých podmínek povolit podporu z EFRR pro operace situované v programové oblasti, která je mimo území Unie, a na území sousedních třetích zemí, jsou-li tyto operace ve prospěch regionů Unie.
(32)
Členské státy by měly být podporovány, aby pověřovaly funkcí řídicího orgánu ESÚS nebo aby takovéto seskupení učinily zodpovědným za řízení části programu spolupráce, která se vztahuje k území spadajícímu do tohoto ESÚS.
(33)
Řídicí orgán by měl zřídit společný sekretariát, který by měl, mimo jiné, žadatelům o podporu poskytovat informace, zpracovávat projektové žádosti a pomáhat příjemcům s uskutečňováním jejich operací.
(34)
Řídicí orgány by měly být zodpovědné za funkce stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013, včetně ověřování řízení, aby byly zajištěny jednotné standardy v celé programové oblasti. Bude-li však jako řídicí orgán určeno ESÚS, mělo by být toto ověřování prováděno řídicím orgánem nebo na jeho odpovědnost alespoň u těch členských států a třetích zemí či území, z nichž pocházejí členové zúčastnění v ESÚS, zatímco kontrolorů by mělo být využito pouze ve zbývajících členských státech a třetích zemích či územích. I pokud nebude určeno žádné ESÚS, měly by zúčastněné členské státy řídicí orgán oprávnit k provádění ověřování v celé programové oblasti.
(35)
Certifikační orgány by měly být odpovědné za funkce certifikačního orgánu stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013. Členské státy mohou určit řídicí orgán, který bude rovněž vykonávat funkce certifikačního orgánu.
(36)
Za výkon funkcí auditního orgánu stanovených v nařízení (EU) č. 1303/2013 by měl být odpovědný jediný auditní orgán, aby byly zajištěny jednotné standardy v celé programové oblasti. Není-li toto možné, měla by být programovému auditnímu orgánu schopna pomáhat skupina auditorů.
(37)
S cílem upevnit hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie a posílit účinnost její politiky soudržnosti by třetím zemím mělo být umožněno podílet se na nadnárodních a meziregionálních programech spolupráce prostřednictvím příspěvku z NPP II a z prostředků z ENS. Operace spolufinancované v rámci těchto programů by však měly nadále sledovat cíle politiky soudržnosti, i kdyby byly částečně či v plném rozsahu prováděny mimo území Unie. V této souvislosti hraje příspěvek na cíle vnější činnosti Unie pouze podružnou úlohu, neboť těžiště programů spolupráce by mělo být vymezeno prostřednictvím tematických cílů a investičních priorit politiky soudržnosti. Aby byla zajištěna efektivní účast třetích zemí na programech spolupráce řízených podle zásad sdíleného řízení, podmínky provádění programu by měly být stanoveny v samotných programech spolupráce a případně také ve finančních dohodách uzavřených mezi Komisí, vládami jednotlivých třetích zemí a členským státem, v němž se nachází sídlo řídicího orgánu příslušného programu spolupráce. Podmínky provádění programu by měly být v souladu s platnými právem Unie a případně s platnými právními předpisy zúčastněných členských států, které se týkají jeho provádění.
(38)
Měl by být stanoven zřetelný řetězec finančních závazků v souvislosti se zpětným získáváním částek v případě nesrovnalostí, počínaje příjemci přes hlavního příjemce a řídicí orgán až po Komisi. Měl by být stanoven závazek členských států pro případ, že nelze částky získat zpět.
(39)
Na základě zkušeností z programového období 2007-2013 by měla být stanovena jednoznačná odchylka pro převod výdajů vzniklých v jiné měně než v eurech uplatněním měsíčního přepočítacího koeficientu ke dni, který je co nejblíže okamžiku vzniku výdajů, nebo v měsíci, kdy byly výdaje předloženy k ověření nebo v měsíci, kdy byly výdaje převedeny hlavnímu příjemci. Finanční plány, zprávy a účty, které se týkají společných operací spolupráce, by měly být předkládány společnému sekretariátu, programovým orgánům a monitorovacímu výboru pouze v eurech. Měla by být ověřena správnost převodu.
(40)
Za účelem vymezení zvláštních pravidel pro změnu společných ukazatelů výstupů a pro způsobilost výdajů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů stanoveného v příloze tohoto nařízení a pokud jde o zvláštní pravidla pro způsobilost výdajů pro programy spolupráce. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(41)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o seznam přeshraničních a nadnárodních oblastí, seznam všech programů spolupráce a celkovou částku z podpory EFRR pro jednotlivé programy spolupráce, nomenklaturu týkající se kategorií zásahů a vzory programů spolupráce a zprávy o jejich provádění. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(42)
Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci za účelem přijímání rozhodnutí, jimiž se schvalují některé prvky programů spolupráce a následné změny těchto prvků.
(43)
Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 (8) nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na takovou pomoc nebo dotyčné projekty i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 by měly zůstat v platnosti.
(44)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti vyrovnáním hlavní regionální nerovnováhy v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
(45)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví oblast působnosti Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) v souvislosti s cílem Evropská územní spolupráce a zvláštní ustanovení týkající se uvedeného cíle.
2. Toto nařízení vymezuje pro cíl Evropská územní spolupráce prioritní cíle a uspořádání EFRR, kritéria způsobilosti členských států a regionů pro podporu z EFRR, dostupné finanční prostředky pro podporu z EFRR a kritéria pro jejich přidělování.
Stanoví také ustanovení potřebná k zajištění účinného provádění, monitorování, finančního řízení a kontroly operačních programů v rámci cíle Evropská územní spolupráce (dále jen „programy spolupráce“), včetně případů, kdy se těchto programů spolupráce účastní třetí země.
3. Na cíl Evropská územní spolupráce a na programy spolupráce v rámci uvedeného cíle se použije nařízení (EU) č. 1303/2013 a kapitola I nařízení (EU) č. 1301/2013, s výjimkou případů konkrétně stanovených podle tohoto nařízení nebo případů, kdy se uvedená ustanovení vztahují pouze na cíl Investice pro růst a zaměstnanost.
Článek 2
Složky cíle Evropská územní spolupráce
V rámci cíle Evropská územní spolupráce EFRR podporuje tyto složky:
1)
přeshraniční spolupráci mezi přilehlými regiony na podporu integrovaného regionálního rozvoje mezi sousedními pozemními a námořními pohraničními regiony dvou nebo více členských států či mezi sousedními pohraničními regiony alespoň jednoho členského státu a jedné třetí země na vnějších hranicích Unie, na které se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie;
2)
nadnárodní spolupráci na velkých nadnárodních územích, která zahrnuje vnitrostátní, regionální a místní partnery, a také námořní přeshraniční spolupráci v případech, jež nespadají do přeshraniční spolupráce, s cílem dosáhnout vyššího stupně územní integrace uvedených území;
3)
meziregionální spolupráci s cílem posílit účinnost politiky soudržnosti podporou:
a)
výměny zkušeností zaměřené na tematické cíle mezi partnery v celé Unii, a to i v souvislosti s rozvojem regionů uvedených v článku 174 Smlouvy o fungování EU, na určení a šíření osvědčených postupů za účelem jejich přenosu především do operačních programů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, ale případně také do programů spolupráce;
b)
výměny zkušeností, které se týkají určení, přenosu a šíření osvědčených postupů v oblasti udržitelného rozvoje měst, včetně vazeb mezi městem a venkovem;
c)
výměny zkušeností, které se týkají určení, přenosu a šíření osvědčených postupů a inovačních přístupů v souvislosti s prováděním programů a opatření spolupráce a také s využíváním ESÚS;
d)
analýzy trendů rozvoje v souvislosti s cíli územní soudržnosti, včetně územních aspektů hospodářské a sociální soudržnosti, a s harmonickým rozvojem území Unie prostřednictvím studií, sběru údajů a jiných opatření.
Článek 3
Zeměpisné pokrytí
1. Pro účely přeshraniční spolupráce mezi podporované regiony patří regiony Unie úrovně NUTS 3 nacházející se podél všech vnitřních a vnějších pozemních hranic, na něž se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie, a všechny regiony Unie úrovně NUTS 3 podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny nejvýše 150 kilometrů, aniž jsou dotčeny případné úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity programových oblastí spolupráce zřízených pro programové období 2007-2013.
Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí stanovící seznam přeshraničních oblastí, jež mohou získat podporu, rozdělený podle programů spolupráce. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
V seznamu se vymezí rovněž regiony Unie úrovně NUTS 3, na něž se vztahují příspěvky z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatňují vnější finanční nástroje Unie, jako jsou ENS podle legislativního aktu o ENS a NPP II podle legislativního aktu o NPP II.
Při předkládání návrhu programů přeshraniční spolupráce mohou členské státy v řádně odůvodněných případech a v zájmu zajištění soudržnosti přeshraničních oblastí požádat, aby byly k dotyčným přeshraničním oblastem spolupráce uvedeným v rozhodnutí zmíněném v druhém pododstavci přidány další regiony úrovně NUTS 3.
S cílem usnadnit nejvzdálenějším regionům přeshraniční spolupráci na námořních hranicích a aniž je dotčen první pododstavec, může Komise na žádost dotčeného členského státu či dotčených členských států do rozhodnutí uvedeného v druhém pododstavci zařadit regiony úrovně NUTS 3 v nejvzdálenějších regionech podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny více než 150 km, jakožto přeshraniční oblasti, které mohou získat podporu z odpovídajících vyčleněných prostředků těchto členských států.
2. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2 a 3, mohou programy přeshraniční spolupráce zahrnovat regiony Norska a Švýcarska a rovněž zahrnovat Lichtenštejnsko, Andorru, Monako a San Marino a třetí země či území sousedící s nejvzdálenějšími regiony, přičemž všechny z těchto regionů musí být rovnocenné regionům úrovně NUTS 3.
3. Pro účely nadnárodní spolupráce přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí stanovící seznam nadnárodních oblastí, které mohou získat podporu, rozdělený podle programů spolupráce a zahrnující regiony úrovně NUTS 2, přičemž je zároveň zajištěno pokračování této spolupráce ve větších souvislých oblastech na základě předchozích programů, popřípadě s ohledem na strategie pro makroregiony a přímořské oblasti. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Při předkládání návrhů programů nadnárodní spolupráce mohou členské státy požádat, aby do dané oblasti nadnárodní spolupráce byly přidány další regiony úrovně NUTS 2 přilehlé k regionům uvedeným v rozhodnutí zmíněném v prvním pododstavci. Členské státy tuto žádost odůvodní.
4. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2 a 3, mohou programy nadnárodní spolupráce zahrnovat regiony těchto třetích zemí či území:
a)
třetí země nebo území uvedené nebo zmíněné v odstavci 2 tohoto článku;
b)
Faerské ostrovy a Grónsko.
Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2 a 3, mohou programy nadnárodní spolupráce zahrnovat rovněž regiony třetích zemí, na něž se uplatňují vnější finanční nástroje Unie, jako je ENS podle legislativního aktu o ENS, a to včetně příslušných regionů Ruské federace, a NPP II podle legislativního aktu o NPP II. Roční prostředky odpovídající podpoře z ENS a NPP II pro tyto programy se poskytnou, pokud programy přiměřeným způsobem splňují cíle vnější spolupráce.
Tyto regiony musí být rovnocenné regionům úrovně NUTS 2.
5. U meziregionální spolupráce se podpora z EFRR vztahuje na celé území Unie.
Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2 a 3, mohou programy meziregionální spolupráce zahrnovat celé třetí země či území uvedené v odst. 4 prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto článku nebo jejich části.
6. Regiony třetích zemí nebo území uvedené v odstavcích 2 a 4, se uvedou v seznamech zmíněných v odstavcích 1 a 3.
7. V řádně odůvodněných případech a s cílem zvýšit účinnost provádění programu mohou nejvzdálenější regiony v rámci jednoho programu územní spolupráce kombinovat prostředky z EFRR vyčleněné na přeshraniční spolupráci a nadnárodní spolupráci, včetně dodatečně přidělených prostředků stanovených v čl. 4 odst. 2, přičemž musí být dodržena pravidla platná pro každý z těchto prostředků přídělů.
Článek 4
Prostředky pro cíl Evropská územní spolupráce
1. Prostředky pro cíl Evropská územní spolupráce představují 2,75 % z celkových prostředků dostupných pro rozpočtový závazek z EFRR, ESF a Fondu soudržnosti na programové období 2014 až 2020 a stanovených v čl. 91 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 (tj. celkem 8 948 259 330 EUR) a rozdělují se takto:
a)
74,05 % (tj. celkem 6 626 631 760 EUR) na přeshraniční spolupráci,
b)
20,36 % (tj. celkem 1 821 627 570 EUR) na nadnárodní spolupráci,
c)
5,59 % (tj. celkem 500 000 000 EUR) na meziregionální spolupráci.
2. Na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce se pro nejvzdálenější regiony vyčlení nejméně 150 % podpory z EFRR, kterou obdržely na programy spolupráce v programovém období 2007-2013. Kromě toho se na spolupráci nejvzdálenějších regionů vyčlení 50 000 000 EUR z prostředků na meziregionální spolupráci. Pokud jde o tematické zaměření, na toto dodatečné přidělení prostředků se použije čl. 6 odst. 1.
3. Komise každému členskému státu oznámí jeho podíl na celkové částce pro přeshraniční a nadnárodní spolupráci uvedené v odst. 1 písm. a) a b), rozdělený podle jednotlivých let. Jako kritérium pro rozdělení podle členských států se použije počet obyvatel v oblastech uvedených v čl. 3 odst. 1 druhém pododstavci a čl. 3 odst. 3 prvním pododstavci.
Na základě částek oznámených v souladu s prvním pododstavcem každý členský stát informuje Komisi o tom, zda a jak naložil s možností převodu stanovenou článkem 5, jakož i o výsledném rozdělení finančních prostředků mezi přeshraniční a nadnárodní programy, jichž se daný členský stát účastní. Komise na základě informací členských států přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, kterým stanoví seznam všech programů spolupráce a uvede celkovou výši podpory z EFRR pro každý z programů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
4. Příspěvek z EFRR na programy přeshraniční spolupráce a programy spolupráce přímořských oblastí v rámci ENS a na programy přeshraniční spolupráce v rámci NPP II stanoví Komise a dotčené členské státy. Příspěvek z EFRR stanovený pro každý členský stát se následně mezi dotčenými členskými státy nepřerozděluje.
5. Podpora z EFRR na jednotlivé programy přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí v rámci ENS a programy přeshraniční spolupráce v rámci NPP II se poskytne za předpokladu poskytnutí alespoň rovnocenných částek z ENS a NPP II. Tato rovnocennost podléhá maximální částce stanovené v legislativní aktu o ENS nebo legislativních aktu o NPP II.
6. Objem ročních prostředků odpovídající podpoře z EFRR na programy přeshraniční spolupráce a programy spolupráce přímořských oblastí v rámci ENS a na programy přeshraniční spolupráce v rámci NPP II se zapisuje do příslušných rozpočtových linií uvedených nástrojů pro plnění rozpočtu na rok 2014.
7. V roce 2015 a v roce 2016 se roční příspěvek z EFRR na programy v rámci ENS a NPP II, pro které nebyl Komisi předložen žádný program do 30. června v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle ENS a v rámci programů přeshraniční spolupráce podle NPP II a který nebyl přerozdělen do jiného programu předloženého v rámci stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na vnitřní programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčený členský stát nebo dotčené členské státy.
Existují-li k 30. červnu 2017 v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle ENS a programů přeshraniční spolupráce podle NPP II stále programy, které nebyly předloženy Komisi, přidělí se celý příspěvek z EFRR uvedený v odstavci 4 na tyto programy na zbývající léta až do roku 2020, který nebyl přerozdělen do jiného přijatého programu v rámci stejné kategorie programů vnější spolupráce, na vnitřní programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčený členský stát nebo dotčené členské státy.
8. Programy přeshraniční spolupráce a spolupráce pobřežních oblastí zmíněné v odstavci 4, které byly přijaty Komisí, se ukončí nebo se prostředky vyčleněné na tyto programy sníží v souladu s platnými pravidly a postupy, zejména jestliže:
a)
žádná z partnerských zemí zahrnutých do programu nepodepsala příslušnou dohodu o financování ve lhůtě stanovené v souladu s legislativním aktem o ENS nebo legislativním aktem o NPP II; nebo
b)
program nemůže být uskutečněn podle plánu z důvodu problémů vzniklých ve vztazích mezi zúčastněnými zeměmi.
V tomto případě se podpora z EFRR uvedená v odstavci 4, která odpovídá dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přerozděleny do jiného programu stejné kategorie programů vnější pomoci, přidělí na žádost dotčeného členského státu či dotčených členských států na vnitřní programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se dotčený členský stát nebo dotčené členské státy účastní.
9. Komise předloží výboru zřízenému podle čl. 150 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 roční shrnutí finančního plnění programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle ENS a programů přeshraniční spolupráce podle NPP II, na něž EFRR přispívá v souladu s tímto článkem.
Článek 5
Možnost převodu
Každý členský stát může převést až 15 % svého finančního přídělu pro každou složku uvedenou v čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) z jedné z těchto složek do druhé.
KAPITOLA II
Tematické zaměření a investiční priority
Článek 6
Tematické zaměření
1. Nejméně 80 % přídělu z EFRR pro každý program přeshraniční a nadnárodní spolupráce se soustředí na nejvýše čtyři tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro meziregionální spolupráci podle čl. 2 odst. 3 písm. a) tohoto nařízení lze vybrat všechny tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 7
Investiční priority
1. EFRR v rámci své oblasti působnosti stanovené v článku 3 nařízení (EU) č. 1301/2013 přispívá k tematickým cílům stanoveným v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 prostřednictvím společných opatření v rámci programů přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce. Vedle investičních priorit uvedených v článku 5 nařízení (EU) č. 1301/2013 může EFRR podpořit i tyto investiční priority v rámci tematických cílů určených pro každou složku Evropské územní spolupráce:
a)
v rámci přeshraniční spolupráce:
i)
podporu udržitelných a kvalitních pracovních míst a podporu mobility pracovních sil: integrací přeshraničních trhů práce, včetně přeshraniční mobility, společných místních iniciativ na podporu zaměstnanosti, informačních a poradenských služeb a společné odborné přípravy;
ii)
podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě a diskriminaci: přeshraniční podporou rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a integrace komunit;
iii)
investice do vzdělávání, odborné přípravy a školení za účelem získávání dovedností a celoživotního učení: vypracováním a naplňováním společných programů vzdělávání, odborné přípravy a školení;
iv)
posilování institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy: podporou právní a správní spolupráce a spolupráce mezi občany a institucemi.
b)
v rámci nadnárodní spolupráce: posilování institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy: rozvojem a koordinací strategií pro makroregiony a přímořské oblasti.
c)
v rámci meziregionální spolupráce: posilování institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy:
i)
šířením osvědčených postupů a odborných znalostí a využitím výsledků výměny zkušeností týkajících se udržitelného rozvoje měst, včetně vazeb mezi městem a venkovem podle čl. 2 odst. 3 písm. b).
ii)
podporou výměny zkušeností s cílem posílit účinnost programů a opatření v oblasti územní spolupráce, jakož i využívání ESÚS podle čl. 2 odst. 3 písm. c);
iii)
posílením faktické základny s cílem posílit účinnost politiky soudržnosti a dosažení tematických cílů prostřednictvím analýzy trendů rozvoje podle čl. 2 odst. 3 písm. d);
2. V případě přeshraničního programu PEACE a v rámci tematického cíle na podporu sociálního začleňování a boje proti chudobě EFRR přispívá rovněž k prosazování sociální a hospodářské stability v dotčených regionech, zejména prostřednictvím opatření na podporu soudržnosti dotčených komunit.
KAPITOLA III
Programování
Článek 8
Obsah, přijímání a změny programů spolupráce
1. Program spolupráce sestává z prioritních os. Aniž je dotčen článek 59 nařízení (EU) č. 1303/2013, prioritní osa odpovídá tematickému cíli a zahrnuje jednu nebo několik investičních priorit daného tematického cíle v souladu s články 6 a 7 tohoto nařízení. Je-li to vhodné a zvýší-li se tím její dopad a účinnost jako součást tematicky soudržného integrovaného přístupu k plnění cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, lze prioritní osu v řádně odůvodněných případech doplnit o jednu či více doplňujících se investičních priorit z jiných tematických cílů, aby bylo možné dosáhnout maximálního příspěvku k prioritní ose.
2. Program spolupráce přispívá ke strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a k dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti a stanoví:
a)
odůvodnění volby tematických cílů, odpovídajících investičních priorit a finančních příspěvků s ohledem na společný strategický rámec uvedený v příloze I nařízení (EU) č. 1303/2013, vycházející z analýzy potřeb v rámci programové oblasti jako celku a strategie vybrané podle těchto potřeb, přičemž je vhodné zabývat se chybějícími prvky v přeshraniční infrastruktuře a zohlednit výsledky hodnocení ex ante provedeného v souladu s článkem 55 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
pro každou prioritní osu kromě technické pomoci:
i)
investiční priority a odpovídající specifické cíle;
ii)
očekávané výsledky pro specifické cíle a odpovídající ukazatele výsledků spolu s výchozí hodnotou a případně kvantifikovanými cílovými hodnotami, v souladu s článkem 16, s cílem posílit zaměření programování na výsledky;
iii)
popis druhu a příkladů opatření, jež mají být podporovány v rámci jednotlivých investičních priorit, a jejich očekávaný přínos k plnění specifických cílů uvedených v bodě i), včetně hlavních zásad pro výběr operací a případně stanovení hlavních cílových skupin, konkrétních cílových území, druhů příjemců, plánovaného využití finančních nástrojů a velkých projektů;
iv)
společné ukazatele výstupů a ukazatele specifické pro každou investiční prioritu, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by podle očekávání měly v souladu s článkem 16 přispět k dosažení výsledků;
v)
určení prováděcích opatření a finančních ukazatelů a ukazatelů výstupů, a případně ukazatelů výsledků, které mají v souladu s čl. 21 odst. 1 a přílohou II nařízení (EU) č. 1303/2013 plnit funkci milníků a cílů pro výkonnostní rámec;
vi)
případně shrnutí plánovaného využití technické pomoci, jež v případě nutnosti zahrnuje i kroky k posílení správní kapacity orgánů zapojených do řízení a kontroly programů a příjemců a v nezbytném případě také opatření k posílení správní kapacity příslušných partnerů, kteří se mají podílet na provádění programů;
vii)
odpovídající kategorie zásahů vycházející z nomenklatury přijaté Komisí a orientační rozdělení naplánovaných prostředků;
c)
pro každou prioritní osu týkající se technické pomoci:
i)
specifické cíle;
ii)
očekávané výsledky pro jednotlivé specifické cíle a v případech objektivně odůvodněných vzhledem k obsahu opatření odpovídající ukazatele výsledků spolu s výchozí hodnotou a cílovou hodnotou v souladu s článkem 16;
iii)
popis kroků, které mají být podporovány, a jejich očekávaný přínos k plnění specifických cílů uvedených v bodě i);
iv)
ukazatele výstupů, které by podle očekávání měly přispět k dosažení výsledků;
v)
odpovídající kategorie zásahů vycházející z nomenklatury přijaté Komisí a orientační rozdělení naplánovaných prostředků;
Bod ii) se nepoužije, pokud příspěvek Unie k prioritní ose nebo osám týkajícím se technické pomoci v rámci programu spolupráce nepřesahuje částku 15 000 000 EUR.
d)
finanční plán obsahující tyto tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných členských států):
i)
tabulka, jež v souladu s pravidly pro míru spolufinancování stanovenými v článcích 60, 120 a 121 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro každý rok uvádí výši celkového finančního příspěvku plánovaného na podporu z EFRR;
ii)
tabulka, jež pro celé programové období, každý program spolupráce a každou prioritní osu uvádí výši celkového finančního příspěvku podpory z EFRR a spolufinancování jednotlivých států. U prioritních os, které kombinují investiční priority z různých tematických cílů, se v tabulce uvede výše celkového finančního příspěvku a vnitrostátního spolufinancování pro každý z odpovídajících tematických cílů. Sestává-li vnitrostátní spolufinancování z veřejného a soukromého spolufinancování, uvede se v tabulce předběžné rozdělení mezi veřejnou a soukromou složkou. Pro informaci se v ní uvede jakýkoli příspěvek ze třetích zemí, které se programu účastní, a předpokládaná účast EIB;
e)
seznam velkých projektů, jejichž realizace je plánována během programového období.
Komise přijímá prováděcí akty týkající se nomenklatury uvedené v prvním pododstavci písm. b) bodu vii) a písm. c) bodu v). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 150 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. V programu spolupráce se s přihlédnutím k jeho obsahu a cílům a s ohledem na dohody o partnerství zúčastněných členských států popíše integrovaný přístup k územnímu rozvoji, a to i pokud jde o regiony a oblasti uvedené v čl. 174 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, a uvede se, jak tento program spolupráce přispívá k dosažení jejích cílů a očekávaných výsledků, a případně se upřesní:
a)
přístup k využívání nástrojů komunitně vedeného místního rozvoje a zásady pro určení oblastí, v nichž bude tento přístup uplatňován;
b)
zásady pro určení městských oblastí, kde budou přijata integrovaná opatření k udržitelnému rozvoji měst, a předběžný příspěvek podpory z EFRR na tato opatření;
c)
přístup k využívání nástroje pro integrované územní investice uvedeného v článku 11 v případech, na než se nevztahuje písmeno b), a orientační výše finančních prostředků přidělených v rámci jednotlivých prioritních os;
d)
jestliže se členské státy a regiony podílejí na strategiích pro makroregiony a přímořské oblasti, přínos plánovaných zásahů v rámci programu spolupráce pro tyto strategie v závislosti na potřebách programové oblasti, jak je určily příslušné členské státy, a případně s ohledem na strategicky významné projekty určené v těchto strategiích.
4. V programu spolupráce se rovněž určí:
a)
prováděcí ustanovení, která:
i)
určují řídicí orgán, případně certifikační orgán a auditní orgán;
ii)
určují subjekt nebo subjekty pověřené kontrolou;
iii)
určují subjekt nebo subjekty odpovědné za audit;
iv)
stanoví postup zřízení společného sekretariátu;
v)
uvádějí souhrnný popis ustanovení o řízení a kontrole;
vi)
uvádějí rozdělení závazků mezi zúčastněné členské státy v případě finančních oprav uložených řídicím orgánem nebo Komisí.
b)
subjekt, kterému má Komise poukazovat platby;
c)
opatření přijatá s cílem zapojit partnery uvedené v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 do přípravy programu spolupráce a úlohu těchto partnerů při přípravě a provádění programu spolupráce, včetně jejich zapojení do monitorovacího výboru.
5. V programu spolupráce se s ohledem na obsah dohod o partnerství a s přihlédnutím k institucionálnímu a právnímu rámci členských států stanoví:
a)
mechanismus zajišťující účinnou koordinaci mezi EFRR, ESF, Fondem soudržnosti, EZFRV, ENRF a dalšími unijními a vnitrostátními nástroji financování, včetně koordinace a možné kombinace s nástrojem pro propojení Evropy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (9), ENS, ERF, NPP II a EIB, a to s ohledem na přílohu I nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud se členské státy a třetí země nebo území účastní programů spolupráce, které zahrnují využívání prostředků EFRR pro nejvzdálenější regiony a zdrojů ERF, koordinačních mechanismů na příslušné úrovni, aby byla usnadněna účinná koordinace při využívání těchto prostředků a zdrojů;
b)
souhrn posouzení správní zátěže pro příjemce a v případě potřeby plánovaných opatření, včetně orientačního harmonogramu, za účelem snížení správní zátěže.
6. Informace vyžadované podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a), odst. 2 prvního pododstavce písm. b) bodů i) až vii), odstavce 3 a odst. 5 písm. a) se přizpůsobí zvláštnímu charakteru programů spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. b), c) a d). V programech spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. c) a d) nejsou uváděny informace vyžadované podle odst. 2 prvního pododstavce písm. e) a odst. 5 písm. b).
7. Každý program spolupráce v případě potřeby a v závislosti na řádně odůvodněném posouzení jejich významu pro obsah a cíle programu předloženého příslušnými členskými státy zahrnuje popis:
a)
konkrétních opatření, jež ve výběru operací zohledňují požadavky na ochranu životního prostředí, účinnost zdrojů, zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí, odolnost vůči katastrofám, předcházení rizikům a jejich řízení;
b)
konkrétních opatření, jež během přípravy, vytváření a provádění programu spolupráce podporují rovné příležitosti a předcházejí diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to zejména pokud jde o přístup k finančním prostředkům, přičemž se zohlední rovněž potřeby různých cílových skupin ohrožených diskriminací, a zejména popis požadavků zajišťujících přístup k finančním prostředkům pro osoby se zdravotním postižením;
c)
přínosu programu spolupráce k prosazování rovnosti žen a mužů a případně opatření k začlenění genderového hlediska na úrovni programů a operací.
Ustanovení prvního pododstavce písm. a) a b) se nepoužijí na programy spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. b), c) a d).
8. Programy spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. c) a d) vymezí příjemce a mohou specifikovat postup pro udělení grantů.
9. Zúčastněné členské státy a popřípadě třetí země či území, pokud přijaly pozvání k účasti na programu spolupráce, před předložením programu spolupráce Komisi písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem. Tento souhlas také obsahuje závazek všech zúčastněných členských států a případně třetích zemí či území poskytnout spolufinancování potřebné k provádění programu spolupráce a případně závazek třetích zemí či území k poskytnutí finančního příspěvku.
Odchylně od prvního pododstavce, v případě programů spolupráce, do nichž jsou zapojeny nejvzdálenější regiony a třetí země či území, konzultují dotčené členské státy příslušné třetí země či území dříve, než tyto programy spolupráce předloží Komisi. V tomto případě může být souhlas ohledně obsahu programů spolupráce a možného příspěvku třetích zemí či území vyjádřen ve formálně schváleném zápisu z konzultačních jednání se třetími zeměmi či územími nebo ze zasedání organizací pro regionální spolupráci.
10. Zúčastněné členské státy a třetí země či území, pokud přijaly pozvání k účasti na programu spolupráce, vypracují programy spolupráce v souladu se vzorem přijatým Komisí.
11. Komise vzor uvedený v odstavci 10 přijme prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
12. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o schválení všech prvků (včetně budoucích změn), na něž se vztahuje tento článek, s výjimkou prvků, na něž se vztahuje odst. 2 písm. b) bod vii), odst. 2 písm. c) bod v), odst. 2 písm. e), odst. 4 písm. a) bod i), odst. 4 písm. c) a odstavce 5 a 7 tohoto článku, za něž jsou i nadále odpovědné zúčastněné členské státy.
13. Řídicí orgán oznámí Komisi veškerá rozhodnutí o změně prvků programu spolupráce, na něž se rozhodnutí Komise uvedené v odstavci 12 nevztahuje, do jednoho měsíce ode dne tohoto rozhodnutí o změně. V rozhodnutí o změně je upřesněn den jeho vstupu v platnost, který nesmí předcházet dni jeho přijetí.
Článek 9
Společný akční plán
Je-li společný akční plán uvedený v čl. 104 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 uskutečňován v rámci povinností ESÚS jakožto příjemce, mohou se zaměstnanci společného sekretariátu programu spolupráce a členové shromáždění ESÚS stát členy řídícího výboru uvedeného v čl. 108 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013. Členové shromáždění ESÚS nesmí tvořit v uvedeném řídícím výboru většinu.
Článek 10
Komunitně vedený místní rozvoj
Komunitně vedený místní rozvoj podle článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013 může být uskutečňován v rámci programů přeshraniční spolupráce za předpokladu, že skupina pro místní rozvoj je složena ze zástupců alespoň dvou zemí, z nichž jedna je členským státem.
Článek 11
Integrované územní investice
Pokud jde o programy spolupráce, zprostředkujícím subjektem pověřeným řízením a prováděním integrovaných územních investic uvedených v čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 je buď právní subjekt zřízený podle právních předpisů jedné ze zúčastněných zemí, pokud je tvořen orgány veřejné správy nebo subjekty z alespoň dvou zúčastněných zemí, nebo ESÚS.
Článek 12
Výběr operací
1. Operace v rámci programů spolupráce vybírá monitorovací výbor uvedený v článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013. Tento monitorovací výbor může pro výběr operací ustavit řídící výbor, jež jedná z jeho pověření.
2. Operace vybrané v rámci přeshraniční a nadnárodní spolupráce zahrnují příjemce alespoň ze dvou zúčastněných zemí, přičemž přinejmenším jeden z nich je z členského státu. Operaci lze uskutečňovat v jediné zemi za předpokladu, že jsou určeny její přeshraniční nebo nadnárodní dopady a výhody.
Operace v rámci meziregionální spolupráce uvedené v čl. 2 odst. 3 písm. a) a b) zahrnují příjemce alespoň ze tří zemí, přičemž přinejmenším dvě jsou členskými státy.
Podmínky stanovené v prvním pododstavci se nevztahují na operace v rámci přeshraničního programu PEACE mezi Severním Irskem a pohraničními hrabstvími Irska na podporu míru a usmíření podle čl. 7 odst. 2.
3. Bez ohledu na odstavec 2 může být ESÚS nebo jiný právní subjekt zřízený podle právních předpisů jedné ze zúčastněných zemí jediným příjemcem operace za předpokladu, že je v případě přeshraniční a nadnárodní spolupráce tvořen orgány veřejné správy nebo subjekty alespoň ze dvou zúčastněných zemí a v případě meziregionální spolupráce alespoň ze tří zúčastněných zemí.
Právní subjekt, který provádí finanční nástroj nebo případně fond fondů, může být jediným příjemcem operace, aniž by byly uplatňovány požadavky na jeho složení stanovené v prvním pododstavci.
4. Příjemci spolupracují na rozvoji a uskutečňování operací. Kromě toho spolupracují na personálním obsazení nebo na financování operací nebo na obou těchto úkolech.
V případě operací v programech zřízených mezi nejvzdálenějšími regiony a třetími zeměmi či územími se od příjemců vyžaduje, aby spolupracovali pouze ve dvou oblastech uvedených v prvním pododstavci.
5. Pro každou operaci poskytne řídicí orgán hlavnímu nebo jedinému příjemci dokument, který stanoví podmínky podpory operace, včetně zvláštních požadavků, jež se týkají produktů či služeb, které mají být v rámci operace dodány, finančního plánu a lhůty pro provedení.
Článek 13
Příjemci
1. Existují-li v programu spolupráce pro jednu operaci dva nebo více příjemců, určí všichni příjemci jednoho z nich hlavním příjemcem.
2. Hlavní příjemce:
a)
stanoví ujednání s ostatními příjemci v dohodě, která obsahuje ustanovení, jež mimo jiné zaručují řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na operaci, včetně mechanismů pro navrácení neoprávněně vyplacených částek;
b)
přebírá odpovědnost za zajištění uskutečnění celé operace;
c)
zajišťuje, že výdaje předkládané všemi příjemci vznikly při uskutečňování operace a odpovídají činnostem dohodnutým mezi všemi příjemci a že jsou v souladu s dokumentem poskytnutým řídicím orgánem podle čl. 12 odst. 5;
d)
zajišťuje, že výdaje předkládané ostatními příjemci jsou ověřeny kontrolorem nebo kontrolory, pokud toto ověření neprovádí řídicí orgán podle čl. 23 odst. 3.
3. Není-li v ujednáních stanovených v souladu s odst. 2 písm. a) stanoveno jinak, hlavní příjemce zajistí, aby ostatní příjemci obdrželi celkovou částku příspěvku z fondů co nejrychleji a v plné výši. Žádná částka se nesmí odečíst ani zadržovat a nesmí být vymáhány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by snížily tyto částky určené ostatním příjemcům.
4. Hlavní příjemci se nacházejí v členském státě podílejícím se na programu spolupráce. Členské státy a třetí země či území, které se podílejí na programu spolupráce, se však mohou dohodnout na tom, že hlavní příjemce se může nacházet ve třetí zemi či území, které se účastní daného programu spolupráce, za předpokladu, že se řídicí orgán ubezpečí, že hlavní příjemce je schopen provádět úkoly stanovené v odstavcích 2 a 3 a že jsou splněny požadavky na řízení, ověřování a audit.
5. Jediní příjemci jsou zaregistrováni v členském státě účastnícím se programu spolupráce. Avšak pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 12. odst. 3, mohou být registrováni v členských státech, které se programu neúčastní.
KAPITOLA IV
Monitorování a hodnocení
Článek 14
Zprávy o provádění programu
1. Řídicí orgán podá Komisi do 31. května 2016 a do téhož dne každého následujícího roku až do roku 2022 včetně výroční zprávu o provádění v souladu s čl. 50 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013. Zpráva o provádění předložená v roce 2016 zahrnuje finanční roky 2014 a 2015 a také období mezi počátečním datem způsobilosti výdajů a 31. prosincem 2013.
2. U zpráv předkládaných v letech 2017 a 2019 je termínem uvedeným v odstavci 1 30. červen.
3. Výroční prováděcí zprávy uvádějí informace:
a)
o provádění programu spolupráce v souladu s čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
případně o pokroku při přípravě a uskutečňování velkých projektů a společných akčních plánů.
4. Výroční zprávy o provádění předkládané v letech 2017 a 2019 uvedou a vyhodnotí informace požadované podle čl. 50 odst. 4 a 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a informace stanovené v odstavci 2 tohoto článku spolu s těmito informacemi:
a)
pokrok při plnění hodnotícího plánu a následné kroky vzhledem ke zjištěním hodnocení;
b)
výsledky informačních a propagačních opatření prováděných v rámci komunikační strategie;
c)
zapojení partnerů do monitorování a hodnocení programu spolupráce.
Výroční zprávy o provádění předkládané v letech 2017 a 2019 mohou v závislosti na obsahu a cílech každého programu spolupráce uvádět informace a hodnocení týkající se:
a)
pokroku při uskutečňování integrovaného přístupu k územnímu rozvoji, včetně udržitelného rozvoje měst, a komunitně vedeného místního rozvoje v rámci programu spolupráce;
b)
pokroku při provádění opatření na posílení kapacity orgánů a příjemců spravovat a využívat EFRR;
c)
případně přínosu ke strategiím pro makroregiony a přímořské oblasti;
d)
konkrétních opatření přijatých na podporu rovného zacházení s ženami a muži a k prosazování zákazu diskriminace, zejména přístupu osob se zdravotním postižením, a ustanovení prováděných s cílem zajistit zahrnutí genderového hlediska do programu spolupráce a operací;
e)
opatření přijatých v zájmu podpory udržitelného rozvoje;
f)
pokroku při provádění opatření v oblasti sociálních inovací.
5. Výroční a závěrečná zpráva o provádění se vypracuje podle vzorů, jež Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 150 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 15
Každoroční přezkum
Výroční jednání o přezkumu se koná v souladu s článkem 51 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Nekoná-li se výroční jednání o přezkumu podle čl. 51 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, může se každoroční přezkum provést písemně.
Článek 16
Ukazatele pro cíl Evropská územní spolupráce
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se používají v souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 8 odst. 2 prvním pododstavcem písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) tohoto nařízení.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nulu. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty těchto ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze, s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého v provádění programu
Článek 17
Technická pomoc
Výše prostředků z EFRR přidělených na technickou pomoc je omezena na 6 % celkové částky přidělené na program spolupráce. U programů, jejichž celková výše přidělených prostředků nepřekračuje 50 000 000 EUR, je výše prostředků vyčleněných z EFRR na technickou pomoc omezena na 7 % z celkové přidělené částky, avšak nesmí být nižší než 1 500 000 EUR a vyšší než 3 000 000 EUR.
KAPITOLA V
Způsobilost
Článek 18
Pravidla způsobilosti výdajů
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29 za účelem stanovení zvláštních pravidel způsobilosti výdajů pro programy spolupráce s ohledem na náklady na zaměstnance, kancelářské a administrativní výdaje, náklady na cestování a ubytování, náklady na externí odborné poradenství a na služby a výdaje na vybavení. Komise oznámí akty v přenesené pravomoci, přijaté v souladu s článkem 29, současně Evropskému parlamentu a Radě do 22. dubna 2014
2. Aniž jsou dotčena pravidla způsobilosti stanovená v článcích 65 až 71 nařízení (EU) č. 1303/2013, v nařízení (EU) č. 1301/2013, v tomto nařízení nebo v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odstavci 1 tohoto článku či na jejich základě, stanoví zúčastněné členské státy v monitorovacím výboru dodatečná pravidla způsobilosti výdajů pro program spolupráce jako celek.
3. V záležitostech, na které se nevztahují pravidla způsobilosti stanovená v článcích 65 až 71 nařízení (EU) č. 1303/2013, v nařízení (EU) č. 1301/2013, v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odstavci 1 tohoto článku nebo v pravidlech stanovených společně zúčastněnými členskými státy podle odstavce 2 tohoto článku či na jejich základě, se použijí vnitrostátní pravidla členského státu, v němž výdaj vznikl.
Článek 19
Náklady na zaměstnance
Náklady na zaměstnance v rámci operace lze vypočítat paušálně až do výše 20 % jiných přímých nákladů, než jsou náklady na zaměstnance v rámci uvedené operace.
Článek 20
Způsobilost operací v programech spolupráce v závislosti na lokalitě
1. Operace v rámci programů spolupráce, s výhradou výjimek uvedených v odstavcích 2 a 3, se odehrávají v části programové oblasti, která tvoří území Unie (dále jen „unijní část programové oblasti“).
2. Řídicí orgán může souhlasit, že se celá operace nebo její část bude uskutečňovat mimo unijní část programové oblasti za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
operace je ve prospěch programové oblasti;
b)
celková částka přidělená v rámci programu spolupráce na operace mimo unijní část programové oblasti nepřekročí 20 % podpory z EFRR na úrovni programu nebo 30 % v případě programů spolupráce, u kterých unijní část programové oblasti sestává z nejvzdálenějších regionů;
c)
povinnosti řídicího a auditního orgánu v souvislosti s řízením, kontrolou a auditem, které souvisejí s operací, plní orgány programu spolupráce nebo uzavřou dohody s orgány v členském státě nebo třetí zemi nebo území, v níž je operace uskutečňována.
3. Výdaje v souvislosti s technickou pomocí nebo operacemi, které se týkají propagačních činností a budování kapacit, mohou vzniknout mimo unijní část programové oblasti za předpokladu, že jsou splněny podmínky v odst. 2 písm. a) a c).
KAPITOLA VI
Řízení, kontrola a určování
Článek 21
Určení orgánů
1. Členské státy, které se účastní programu spolupráce, určí pro účely čl. 123 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 jediný řídicí orgán; pro účely čl. 123 odst. 2 uvedeného nařízení určí jediný certifikační orgán; a pro účely čl. 123 odst. 4 uvedeného nařízení určí jediný auditní orgán. Řídicí orgán a auditní orgán se nacházejí ve stejném členském státě.
Členské státy účastnící se programu spolupráce mohou určit, že řídicí orgán ponese rovněž odpovědnost za výkon funkcí certifikačního orgánu. Takovým rozhodnutím není dotčeno rozdělení závazků v souvislosti s uplatňováním finančních oprav mezi zúčastněnými členskými státy tak, jak je uvedeno v programu spolupráce.
2. Certifikační orgán obdrží platby uskutečněné Komisí a zpravidla poskytuje platby hlavnímu příjemci v souladu s článkem 132 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Postup pro určení řídicího orgánu a případně certifikačního orgánu stanovený v čl. 124 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí členský stát, ve kterém se daný orgán nachází.
Článek 22
Evropské seskupení pro územní spolupráci
Členské státy, které se účastní programu spolupráce, mohou využít ESÚS a učinit jej odpovědným za řízení daného programu spolupráce nebo jeho části, zejména svěřením povinností řídicího orgánu uvedenému seskupení.
Článek 23
Funkce řídicího orgánu
1. Aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku, řídicí orgán programu spolupráce vykonává funkce stanovené v článku 125 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Řídicí orgán po konzultaci s členskými státy a jakýmikoli třetími zeměmi, které se účastní programu spolupráce, zřídí společný sekretariát.
Společný sekretariát pomáhá řídicímu orgánu a monitorovacímu výboru při výkonu jejich příslušných funkcí. Společný sekretariát také poskytuje informace potenciálním příjemcům o možnostech financování v rámci programů spolupráce a pomáhá příjemcům s uskutečňováním operací.
3. Je-li řídicím orgánem ESÚS, provádí ověření podle čl. 125 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán nebo za jeho provedení odpovídá, a to alespoň pro ty členské státy a třetí země či území, z nichž pocházejí členové zúčastnění v ESÚS.
4. Neprovádí-li řídicí orgán ověření podle čl. 125 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 v celé programové oblasti nebo nejsou-li ověření pro členské státy a třetí země či území, z nichž pocházejí členové zúčastnění v ESÚS, prováděna řídicím orgánem nebo v jeho odpovědnosti v souladu s odstavcem 3, určí každý členský stát nebo každá třetí země či území, pokud přijaly pozvání k účasti v programu spolupráce, orgán či osobu odpovědnou za provádění těchto ověření v souvislosti s příjemci na svém území (dále jen „kontrolor“).
Kontroloři uvedení v prvním pododstavci mohou být tytéž orgány, které odpovídají za provádění těchto ověření u operačních programů v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, nebo v případě třetích zemí za provádění srovnatelných ověření v rámci nástrojů vnější politiky Unie.
Řídicí orgán se přesvědčí, že výdaje každého příjemce, který se účastní operace, ověřil určený kontrolor.
Každý členský stát zajistí, aby bylo možné ověřit výdaje příjemce do tří měsíců poté, co dotčený příjemce předloží příslušné dokumenty.
Každý členský stát nebo každá třetí země, pokud přijala pozvání k účasti v programu spolupráce, odpovídají za ověření prováděná na jejich území.
5. Lze-li dodání spolufinancovaných produktů nebo služeb ověřit pouze ve vztahu k celé operaci, provede ověření řídicí orgán či kontrolor členského státu, v němž se nachází hlavní příjemce.
Článek 24
Funkce certifikačního orgánu
Certifikační orgán programu spolupráce vykonává funkce stanovené v článku 126 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 25
Funkce auditního orgánu
1. Členské státy a třetí země, které se účastní programu spolupráce, mohou oprávnit auditní orgán, aby přímo vykonával funkce stanovené v článku 127 nařízení (EU) č. 1303/2013 na celém území, na něž se vztahuje program spolupráce. Specifikují, kdy auditní orgán doprovází auditor členského státu nebo třetí země.
2. Nemá-li auditní orgán oprávnění uvedené v odstavci 1, pomáhá mu skupina auditorů složená po jednom ze zástupců z každého členského státu nebo třetí země, které se účastní programu spolupráce, jež vykonává funkce stanovené v článku 127 nařízení (EU) č. 1303/2013. Každý členský stát nebo každá třetí země, pokud přijala pozvání k účasti v programu spolupráce, odpovídají za audity prováděné na jejich území.
Každý zástupce z každého členského státu či třetí země, kteří se účastní programu spolupráce, odpovídá za poskytnutí věcných prvků souvisejících s výdaji na jeho území, které auditní orgán požaduje za účelem posouzení.
Do tří měsíců od rozhodnutí o schválení programu spolupráce se zřídí skupina auditorů. Vypracuje svůj jednací řád a předsedá jí auditní orgán pro program spolupráce.
3. Auditoři jsou funkčně nezávislí na kontrolorech, kteří provádějí ověření podle článku 23.
KAPITOLA VII
Účast třetích zemí na nadnárodních a meziregionálních programech spolupráce
Článek 26
Podmínky provádění pro účast třetích zemí
Použitelné podmínky provádění programů, kterými se řídí finanční řízení a programování, monitorování, hodnocení a kontrola účasti třetích zemí prostřednictvím příspěvku ze zdrojů NPP II nebo ENS pro nadnárodní či meziregionální programy, jsou stanoveny v příslušném programu spolupráce a v případě potřeby rovněž v dohodě o financování mezi Komisí, vládami dotčených třetích zemí a členským státem, v němž sídlí řídicí orgán příslušného programu spolupráce. Podmínky provádění programu musí být v souladu s pravidly politiky soudržnosti Unie.
KAPITOLA VIII
Finanční řízení
Článek 27
Rozpočtové závazky, platby a zpětně získávané prostředky
1. Podpora z EFRR na programy spolupráce se vyplácí na jediný účet bez vnitrostátních podúčtů.
2. Řídicí orgán zajistí, aby každou částku vyplacenou v důsledku nesrovnalosti hlavní nebo jediný příjemce vrátil. Příjemci splatí hlavnímu příjemci veškeré neoprávněně vyplacené částky.
3. Jestliže se hlavnímu příjemci nepodaří zajistit splacení od ostatních příjemců nebo jestliže se řídicímu orgánu nepodaří zajistit splacení od hlavního či jediného příjemce, nahradí členský stát nebo třetí země, na jejímž území se dotčený příjemce nachází nebo v případě ESÚS je zaregistrován, řídicímu orgánu jakoukoliv částku neoprávněně vyplacenou uvedenému příjemci. Řídicí orgán odpovídá za vrácení dotčených částek do souhrnného rozpočtu Unie v souladu s rozdělením závazků mezi zúčastněnými členskými státy, jak je stanoveno v programu spolupráce.
Článek 28
Použití eura
Odchylně od článku 133 nařízení (EU) č. 1303/2013 jsou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech převedeny příjemci na eura s použitím měsíčního účetního směnného kurzu Komise platného v měsíci, v němž výdaj buď:
a)
nastal,
b)
byl předložen k ověření řídicímu orgánu nebo kontrolorovi v souladu s článkem 23 tohoto nařízení, nebo
c)
byl oznámen hlavnímu příjemci.
Zvolená metoda se stanoví v programu spolupráce a je platná pro všechny příjemce.
Převod ověří řídicí orgán nebo kontrolor v členském státě či třetí zemi, ve které se příjemce nachází.
KAPITOLA IX
Závěrečná ustanovení
Článek 29
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 16 odst. 4 a čl. 18 odst. 1 je svěřena Komisi od 21. prosincem 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 16 odst. 4 a čl. 18 odst. 1 kdykoli zrušit.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 16 odst. 4 a čl. 18 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 30
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 nebo jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se na uvedenou pomoc nebo dotčené operace použijí i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc předložené nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 před 1. lednem 2014 zůstávají v platnosti.
Článek 31
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají toto nařízení do 31. prosince 2020 v souladu s článkem 178 Smlouvy o fungování EU.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Články 4, 27 a 28 se použijí s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1299/2013
z 17 decembri 2013
o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 178,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
V článku 176 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že zámerom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) je pomáhať odstraňovať hlavné regionálne rozdiely v Únii Podľa uvedeného článku a podľa článku 174 druhého a tretieho odseku ZFEÚ má EFRR prispievať k zmenšovaniu rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a k znižovaniu zaostávania najviac znevýhodnených regiónov, medzi ktorými by sa mala osobitná pozornosť venovať vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva a ostrovné, cezhraničné a horské regióny.
(2)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) stanovuje ustanovenia spoločné pre EFRR, Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond na rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF). Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1301/2013 (4) stanovuje osobitné ustanovenia týkajúce sa druhu činností, ktoré možno financovať z EFRR a vymedzuje ciele uvedených činností. Uvedené nariadenia nie sú v plnej miere prispôsobené osobitným potrebám cieľa Európska územná spolupráca, kde spolupracujú najmenej dva členské štáty alebo jeden členský štát a tretia krajina. Preto je potrebné prijať osobitné ustanovenia pre cieľ Európska územná spolupráca týkajúce sa rozsahu pôsobnosti, zemepisného pokrytia, finančných zdrojov, tematického zamerania a investičných priorít, programovania, monitorovania a hodnotenia, technickej pomoci, oprávnenosti, riadenia, kontroly a určenia, účasti tretích krajín a finančného hospodárenia.
(3)
S cieľom zvýšiť pridanú hodnotu politiky súdržnosti Únie by cieľom týchto osobitných ustanovení malo byť dosiahnutie zásadného zjednodušenia pre všetky zúčastnené subjekty, teda pre prijímateľov, programové orgány, príslušné miestne, regionálne a celonárodné orgány v zúčastnených členských štátoch a tretie krajiny, ako aj pre Komisiu.
(4)
S cieľom podporiť harmonický rozvoj územia Únie na rôznych úrovniach by EFRR mal v rámci cieľa Európska územná spolupráca podporovať cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu.
(5)
Cezhraničná spolupráca by mala byť zameraná na riešenie spoločne identifikovaných výziev v pohraničných regiónoch ako je napríklad zlá dostupnosť, najmä čo sa týka prepojiteľnosti informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“) a dopravnej infraštruktúry, upadajúce miestne priemyselné odvetvia, nevhodné podnikateľské prostredie, nedostatočné prepojenie medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, nízke úrovne výskumu a inovácie a zavádzanie IKT, znečistenie životného prostredia, predchádzanie rizikám, negatívne postoje voči občanom susednej krajiny, a zameraná na využitie existujúceho potenciálu rastu v pohraničnej oblasti (budovanie cezhraničných výskumných a inovačných zariadení a klastrov, cezhraničná integrácia trhu práce, spolupráca medzi poskytovateľmi vzdelávania vrátane vysokých škôl alebo medzi zdravotnými strediskami), ako aj na posilňovanie procesu spolupráce v záujme zabezpečenia celkového harmonického rozvoja Únie.
(6)
Cieľom nadnárodnej spolupráce by malo byť posilňovanie spolupráce pomocou opatrení podporujúcich integrovaný územný rozvoj prepojený na priority politiky súdržnosti Únie a mala by sa zahrnúť aj námorná cezhraničná spolupráca, ktorá nie zahrnutá v programoch cezhraničnej spolupráce.
(7)
Cieľom medziregionálnej spolupráce by malo byť zvyšovanie účinnosti politiky súdržnosti prostredníctvom podnecovania výmeny skúseností medzi regiónmi, pokiaľ ide o tematické ciele a rozvoj miest vrátane prepojenia vidieka a miest, zlepšovanie vykonávania programov a opatrení v oblasti územnej spolupráce, ako aj podpora analýz vývojových trendov v oblasti územnej súdržnosti prostredníctvom štúdií, zhromažďovania údajov a ďalších opatrení. Výmena skúseností v oblasti tematických cieľov by mala predovšetkým zlepšiť prípravu a vykonávanie operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, ale v náležitých prípadoch aj programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca, vrátane podpory vzájomne prospešnej spolupráce medzi klastrami v oblasti inovácií a intenzívneho výskumu a výmeny medzi výskumníkmi a výskumnými inštitúciami v rozvinutých aj menej rozvinutých regiónoch, pričom je potrebné zohľadniť skúsenosti získané pri vykonávaní projektov „Regióny znalostí“ a „Výskumný potenciál konvergenčných a najvzdialenejších regiónov“ v rámci siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu.
(8)
Mali by sa stanoviť objektívne kritériá na určovanie oprávnených regiónov a oblastí. Na tento účel by malo určovanie oprávnených regiónov a oblastí na úrovni Únie vychádzať zo spoločného systému klasifikácie regiónov ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (5).
(9)
V rámci cezhraničnej spolupráce by sa mali podporovať regióny nachádzajúce sa na pozemných alebo morských hraniciach. Na základe skúseností z predchádzajúcich programových období by Komisia mala zostaviť zoznam cezhraničných oblastí, ktorým sa má pomoc v rámci cezhraničných programov spolupráce poskytovať jednoduchším spôsobom, prostredníctvom programu spolupráce. Pri zostavovaní tohto zoznamu by Komisia mala brať do úvahy úpravy potrebné na zabezpečenie koherentnosti, najmä s ohľadom na pozemné a morské hranice, a kontinuity programových oblastí stanovených pre programové obdobie 2007 - 2013. Takéto úpravy by mohli zahŕňať zmenšenie alebo rozšírenie existujúcich programových oblastí alebo zníženie alebo zvýšenie počtu programov cezhraničnej spolupráce, a pritom poskytnúť možnosť zemepisného prekrývania.
(10)
Komisia by mala určiť oblasti nadnárodnej spolupráce so zreteľom na opatrenia potrebné na podporu integrovaného územného rozvoja. Pri určovaní uvedených oblastí by Komisia pritom mala zohľadniť skúsenosti získané pri vykonávaní predchádzajúcich programov a v náležitých prípadoch makroregionálne stratégie a stratégie pre morské oblasti.
(11)
Aby sa zabezpečilo, že všetky regióny v Únii môžu mať prospech z výmeny skúseností a osvedčených postupov, mali by operačné programy medziregionálnej spolupráce zahŕňať celú Úniu.
(12)
Je potrebné naďalej podporovať alebo podľa potreby zavádzať cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu so susednými krajinami Únie, keďže takáto spolupráca je dôležitým nástrojom regionálnej politiky a mala by byť na prospech regiónom členských štátov susediacim s tretími krajinami. EFRR by mal v tomto zmysle prispievať na cezhraničné programy a programy pre morské oblasti prijaté v rámci Nástroja európskeho susedstva (ENI) podľa budúceho legislatívneho aktu Únie týkajúceho sa Nástroja európskeho susedstva na obdobie rokov 2014-2020 („legislatívny akt o ENI“) a Nástroja predvstupovej pomoci (IPA II) podľa budúceho legislatívneho aktu Únie o predvstupovej pomoci na obdobie rokov 2014-2020 („legislatívny akt o IPA II“).
(13)
Popri intervenciách na vonkajších hraniciach podporovaných z nástrojov vonkajšej politiky Únie a zahŕňajúcich pohraničné regióny vo vnútri Únie aj mimo nej by malo byť možné pre programy spolupráce podporované z EFRR, aby zahŕňali regióny vo vnútri Únie a v určitých prípadoch aj mimo nej, a to v prípade, že sa na regióny mimo Únie nevzťahujú nástroje vonkajšej politiky buď z dôvodu, že nepatria medzi stanovené prijímajúce krajiny, alebo že takéto programy vonkajšej spolupráce nie je možné vypracovať. Je však nevyhnutné zabezpečiť, aby podpora z EFRR na operácie, ktoré sa vykonávajú na území tretích krajín, bolo najmä v prospech regiónov Únie. V rámci uvedených obmedzení by Komisia mala pri zostavovaní zoznamov oblastí, na ktoré sa vzťahujú cezhraničné a nadnárodné programy, do týchto zoznamov zahrnúť aj regióny v tretích krajinách.
(14)
Je potrebné stanoviť finančné prostriedky pridelené na každú z jednotlivých zložiek cieľa Európskej územnej spolupráce, pričom sa musí zachovať ich výrazné zameranie na cezhraničnú spoluprácu, a to vrátane podielu každého členského štátu na celkových sumách určených na cezhraničnú a nadnárodnú spoluprácu, a potenciál flexibility medzi týmito zložkami dostupný pre členské štáty a zabezpečiť dostatočnú úroveň financovania určeného na spoluprácu najvzdialenejších regiónov.
(15)
Aby táto spolupráca bola na prospech regiónov Únie, mal by sa vytvoriť mechanizmus, prostredníctvom ktorého by sa organizovala podpora z EFRR pre nástroje vonkajšej politiky, ako sú ENI a IPA II, a to aj v prípadoch, keď programy vonkajšej politiky nie je možné prijať alebo sa musia zrušiť. Cieľom uvedeného mechanizmu by malo byť dosiahnutie optimálneho fungovania a čo najväčšej možnej koordinácie týchto nástrojov.
(16)
Hlavná časť finančných prostriedkov EFRR vyčlenených na programy cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce by sa mala zameriavať na obmedzený počet tematických cieľov, aby sa maximalizoval vplyv politiky súdržnosti v celej Únii. V rámci programu medziregionálnej spolupráce by zameranie programu na tematické ciele malo byť vyjadrené skôr v cieli každej operácie než v obmedzení počtu tematických cieľov, aby sa medziregionálna spolupráca čo najlepšie využila na posilnenie účinnosti politiky súdržnosti predovšetkým v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti a v náležitých prípadoch aj v rámci cieľa Európska územná spolupráca. V prípade ostatných programov medziregionálnych spolupráce by tematické zameranie malo vychádzať z ich osobitného rozsahu pôsobnosti.
(17)
Aby sa dosiahli zámery a ciele stanovené v stratégii Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, malo by EFRR v rámci cieľa Európska územná spolupráca prispievať k tematickým cieľom rozvoja ekonomiky založenej na znalostiach, výskume a inovácii, a to aj prostredníctvom podpory spolupráce medzi podnikmi, najmä medzi MSP, a prostredníctvom presadzovania zriadenia systémov cezhraničnej výmeny informácií v oblasti IKT; podpory ekologickejšieho a konkurencieschopnejšieho hospodárstva efektívne využívajúceho zdroje, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej cezhraničnej mobility; stimulovania vysokej zamestnanosti prinášajúcej sociálnu a územnú súdržnosť, a to aj prostredníctvom činností podporujúcich udržateľný cestovný ruch, kultúru a prírodné dedičstvo ako súčasť územnej stratégie s cieľom dosiahnuť rast podporujúci zamestnanosť; a budovania administratívnych kapacít. Zoznam investičných priorít v rámci jednotlivých tematických cieľov by sa však mal prispôsobiť osobitným potrebám cieľa Európskej územnej spolupráce stanovením dodatočných investičných priorít, ktoré v rámci cezhraničnej spolupráce umožnia pokračovanie právnej a administratívnej spolupráce, spolupráce medzi občanmi a inštitúciami, a spolupráce v oblasti zamestnanosti, odbornej prípravy, začlenenia spoločenstiev a sociálneho začlenenia z cezhraničného hľadiska, prostredníctvom vyvíjania a koordinácie makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti v rámci nadnárodnej spolupráce. Okrem toho by sa v prípade určitých programov medziregionálnej spolupráce mali stanoviť osobitné alebo dodatočné investičné priority, ktoré budú odrážať ich osobitné činnosti.
(18)
V rámci tematického cieľa, ktorým je podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe, a vzhľadom na jeho praktický význam je nevyhnutné zabezpečiť, aby v prípade mierového cezhraničného programu PEACE medzi Severným Írskom a pohraničnými grófstvami Írska podporujúcich mier a zmierenie EFRR prispieval aj na podporu sociálnej a hospodárskej stability v dotknutých regiónoch, najmä prostredníctvom opatrení na posilnenie súdržnosti medzi spoločenstvami. Vzhľadom na osobitosť uvedeného cezhraničného programu by sa určité pravidlá výberu operácií uvedené v tomto nariadení na uvedený cezhraničný program nemali uplatňovať.
(19)
Je potrebné, aby sa požiadavky na obsah programov spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca prispôsobili ich osobitným potrebám. Uvedené požiadavky by mali preto zahŕňať aj aspekty, ktoré sú potrebné na ich účinné vykonávanie na území zúčastnených členských štátov, ako sú napríklad tie, ktoré sa týkajú orgánov zodpovedných za audit a kontrolu, postup na vytvorenie spoločného sekretariátu a určenie zodpovednosti v prípade finančných korekcií. V prípade, že sa členské štáty a regióny zúčastňujú na makroregionálnych stratégiách a stratégiách pre morské oblasti, v príslušných programoch spolupráce by sa malo stanoviť, ako by intervencie mohli prispieť k napĺňaniu týchto stratégií. Okrem toho by sa vzhľadom na horizontálny charakter programov medziregionálnej spolupráce mal prispôsobiť obsah takýchto programov spolupráce, najmä pokiaľ ide o vymedzenie prijímateľa alebo prijímateľov v rámci súčasných programov INTERACT a ESPON.
(20)
S cieľom posilniť koordináciu podpory programov spolupráce prijatých podľa tohto nariadenia, ktoré zahŕňajú najvzdialenejšie regióny s možným doplnkovým financovaním z Európskeho rozvojového fondu (ERF), ENI, IPA II a s účasťou Európskej investičnej banky (EIB) by členské štáty a tretie krajiny alebo zámorské krajiny alebo územia (spoločne ďalej len „územia“) zúčastňujúce sa na takýchto programoch spolupráce by mali stanoviť pravidlá pre mechanizmy koordinácie v uvedených programoch.
(21)
Je vhodné zapojiť tretie krajiny alebo územia do prípravného procesu programov spolupráce, ak prijali pozvanie zúčastniť sa na takýchto programoch. V tomto nariadení by sa mali stanoviť osobitné postupy na takéto zapojenie. Odchylne od štandardného postupu by zúčastnené členské štáty mali v prípade programov spolupráce, do ktorých sú zapojené najvzdialenejšie regióny a tretie krajiny alebo územia, pred predložením programov Komisii viesť konzultácie s príslušnými tretími krajinami alebo územiami. S cieľom dosiahnuť, aby zapojenie tretích krajín alebo území do programov spolupráce bolo účinnejšie a pragmatickejšie, malo by tiež byť možné, aby sa súhlas s obsahom programov spolupráce a dohoda o možnom príspevku tretích krajín alebo území vyjadrili vo formálne schválenej zápisnici z konzultačného zasadnutia s takýmito tretími krajinami alebo územiami alebo vo formálne schválenej zápisnici z rokovaní organizácií regionálnej spolupráce. So zreteľom na zásady spoločného riadenia a zjednodušovania by mal byť postup schválenia operačných programov taký, že Komisia schváli len hlavné prvky programov spolupráce, pričom ostatné prvky by mal schváliť zúčastnený členský štát alebo členské štáty. V záujme právnej istoty a transparentnosti je nevyhnutné zabezpečiť, aby v prípadoch, keď zúčastnený členský štát alebo členské štáty vykonajú zmenu nejakého prvku programu spolupráce, ktorá nebola predmetom schválenia Komisiou, riadiaci orgán pre uvedený program takéto zmenené rozhodnutie oznámil Komisii do jedného mesiaca od dátumu prijatia uvedeného zmeneného rozhodnutia.
(22)
V súlade so stratégiou Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu by sa európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi mal zabezpečiť integrovanejší a inkluzívnejší prístup k riešeniu miestnych problémov. Na posilnenie takéhoto prístupu by sa podpora z EFRR v pohraničných regiónoch mala koordinovať s podporou z EPRFV a z ENRF a tam, kde je to vhodné, by do nej mali byť zapojené aj európske zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS) vytvorené na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1302/2013 (6), pokiaľ je miestny rozvoj jedným z ich cieľov.
(23)
Na základe skúseností z programového obdobia 2007 - 2013 by sa mali objasniť a posilniť podmienky výberu operácií, aby sa zaručilo, že budú vybraté len skutočne spoločné operácie. Vzhľadom na osobitný kontext a osobitosti programov spolupráce medzi najvzdialenejšími regiónmi a tretími krajinami alebo územiami by sa v rámci týchto programov mali stanoviť a upraviť zjednodušené podmienky spolupráce, pokiaľ ide o spracovateľské operácie. Mala by sa vymedziť koncepcia jediných prijímateľov a takýto prijímatelia by mali mať povolené, aby sami vykonávali operácie spolupráce.
(24)
Mali by byť presne určené povinnosti hlavných prijímateľov, ktorí naďalej nesú celkovú zodpovednosť za vykonávanie operácie.
(25)
Požiadavky na správy o vykonávaní by sa mali prispôsobiť kontextu spolupráce a mali by odrážať cyklus vykonávania programu. V záujme správneho riadenia by malo byť možné, aby sa výročné hodnotiace stretnutia vykonali písomne.
(26)
V súlade s nariadením (EÚ) č. 1303/2013 by riadiaci orgán mal zabezpečiť, aby sa hodnotenie programov spolupráce uskutočnilo na základe plánu hodnotenia a aby zahŕňalo hodnotenie účinnosti, efektívnosti a vplyvu uvedených programov. Aspoň raz za programové obdobie by sa v hodnotení malo posúdiť, ako poskytnutá podpora prispela k napĺňaniu cieľov programu. Takéto hodnotenia by mali zahŕňať informácie o všetkých navrhovaných úpravách počas programového obdobia.
(27)
Spoločný súbor ukazovateľov výstupov na uľahčenie hodnotenia pokroku vo vykonávaní programu, prispôsobený osobitnému charakteru programov spolupráce by sa mal stanoviť v prílohe k tomuto nariadeniu. Uvedené ukazovatele by mali byť doplnené ukazovateľmi výsledkov a podľa potreby ukazovateľmi výstupov konkrétnych programov.
(28)
Vzhľadom na účasť viacerých členských štátov a s tým súvisiace vyššie administratívne náklady, najmä na kontrolu a preklady, by strop výdavkov na technickú pomoc mal byť vyšší ako ich strop stanovený pre cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti. S cieľom vyvážiť vyššie administratívne náklady by členské štáty vždy, keď je to možné, mali byť nabádané k tomu, aby znížili administratívnu záťaž súvisiacu s vykonávaním spoločných projektov. Okrem toho by sa na programy spolupráce s obmedzenou podporou z EFRR mala vyčleniť istá minimálna suma na technickú pomoc, ktorá by mohla byť vyššia ako 6 %, v záujme zabezpečenia dostatočného financovania účinných činností v oblasti technickej pomoci.
(29)
Vzhľadom na účasť viacerých členských štátov nie je vhodné, aby sa v rámci cieľa Európska územná spolupráca uplatňovalo všeobecné pravidlo ustanovené v nariadení (EÚ) č. 1303/2013, podľa ktorého každý členský štát má prijať vlastné pravidlá oprávnenosti výdavkov. Na základe skúseností z programového obdobia 2007 - 2013 by sa mala stanoviť presná hierarchia pravidiel oprávnenosti výdavkov s výraznou inklináciou k pravidlám oprávnenosti výdavkov ustanovených na úrovni Únie alebo pre program spolupráce ako celku, aby sa predišlo možným rozporom či nesúladu medzi jednotlivými nariadeniami a medzi nariadeniami a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Komisia by na základe skúseností z programového obdobia 2007 - 2013 mala najmä prijať pravidlá oprávnenosti výdavkov pre kategórie nákladov stanovené v tomto nariadení.
(30)
Vzhľadom na to, že do vykonávania operácií sú často zapojení pracovníci z viacerých členských štátov, a vzhľadom na počet operácií, v ktorých náklady na zamestnancov predstavujú významnú položku, na náklady zamestnancov by sa mala uplatňovať paušálna sadzba na základe ostatných priamych nákladov na operácie spolupráce, aby vedenie týchto operácií nemuselo robiť individuálne účtovanie.
(31)
Pravidlá flexibility týkajúce sa miesta vykonávania operácií mimo programovej oblasti by sa mali zjednodušiť. Okrem toho treba podporovať a pomocou osobitných opatrení uľahčovať účinnú cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu s tretími krajinami alebo územiami susediacimi s Úniou, ak je takáto spolupráca potrebná na zabezpečenie účinnej podpory pre rozvoj regiónov členských štátov. Preto je vhodné vo výnimočných prípadoch a za určitých podmienok povoliť podporu z EFRR pre operácie vykonávané mimo časti Únie týkajúcej sa programovej oblasti a ba území susediacich tretích krajín, pokiaľ sú uvedené operácie prospešné pre regióny Únie.
(32)
Členské štáty by sa mali nabádať k tomu, aby funkcie riadiaceho orgánu zverili EZÚS alebo aby takéto zoskupenie poverili zodpovednosťou za riadenie tej časti programu spolupráce, ktorá sa vzťahuje na územie patriace do tohto EZÚS.
(33)
Riadiaci orgán by mal zriadiť spoločný sekretariát, ktorý by mal okrem iného poskytovať informácie žiadateľom o pomoc, zaoberať sa projektovými žiadosťami, ako aj pomáhať prijímateľom pri vykonávaní projektov.
(34)
Riadiace orgány by mali byť zodpovedné za funkcie ustanovené v nariadení (EÚ) č. 1303/2013 vrátane overovaní týkajúcich sa riadenia s cieľom zaručiť jednotné normy v celej programovej oblasti. Ak je však ako riadiaci orgán určené EZÚS, tieto overovania by mal vykonávať riadiaci orgán alebo by mal byť za ich vykonávanie zodpovedný aspoň v prípade tých členských štátov a tretích krajín alebo území, z ktorých pochádzajú členovia EZÚS, zatiaľ čo kontrolóri by mali pôsobiť iba vo zvyšných členských štátoch a tretích krajinách alebo územiach. Aj v prípade, že ako riadiaci orgán nie je určené EZÚS, zúčastnené členské štáty by mali riadiaci orgán oprávniť na vykonávanie overovaní v celej programovej oblasti.
(35)
Certifikačné orgány by mali byť zodpovedné za funkcie certifikačného orgánu ustanovené v nariadení (EÚ) č. 1303/2013. Členské štáty by mali mať možnosť určiť, že riadiaci orgán vykonáva aj funkcie certifikačného orgánu.
(36)
Jediný orgán auditu by mal byť zodpovedný za vykonávanie funkcií orgánu auditu stanovených v nariadení (EÚ) č. 1303/2013, s cieľom zabezpečiť jednotné normy v celej programovej oblasti. Ak to nie je možné, orgánu auditu pre program by mala pomáhať skupina audítorov.
(37)
S cieľom posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť Únie, ako aj účinnosť jej politiky súdržnosti by mali mať tretie krajiny možnosť zúčastňovať sa na programoch nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce prostredníctvom príspevkov zo zdrojov IPA II a ENI. Operáciami spolufinancovanými v rámci týchto programov by sa však mali naďalej sledovať ciele politiky súdržnosti, a to aj vtedy, ak sa vykonávajú - či už čiastočne, alebo v celom ich rozsahu - mimo územia Únie. V tejto súvislosti ostáva príspevok k cieľom vonkajších činností Únie len vedľajší, keďže ťažisko programov spolupráce by sa malo stanoviť na základe tematických cieľov a investičných priorít politiky súdržnosti. Na účely zabezpečenia efektívnej účasti tretích krajín na programoch spolupráce, ktoré sú riadené v súlade so zásadou spoločného riadenia, by sa mali stanoviť podmienky vykonávania programu, a to v samotných programoch spolupráce a v prípade potreby aj v dohodách o financovaní uzavretých medzi Komisiou, vládou každej tretej krajiny a členským štátom, ktorý je hostiteľom riadiaceho orgánu príslušného programu spolupráce. Podmienky vykonávania programu by mali byť v súlade s platným právom Únie a v náležitých prípadoch s ustanoveniami vnútroštátneho práva zúčastnených členských štátov, ktoré súvisia s jeho uplatňovaním.
(38)
Mala by sa jasne určiť postupnosť finančnej zodpovednosti pri vymáhaní v prípade nezrovnalostí, od prijímateľov cez hlavného prijímateľa, riadiaci orgán až po Komisiu. Malo by sa prijať ustanovenie o zodpovednosti členských štátov v prípade, kde nie je možné dosiahnuť vymáhanie.
(39)
Na základe skúseností z programového obdobia 2007 - 2013 by sa mala ustanoviť výslovná výnimka pre prepočet výdavkov vzniknutých v inej mene, ako je euro, s použitím mesačného prepočítacieho kurzu platného v deň, ktorý je čo najbližší dňu vzniku výdavkov, alebo v mesiaci, v ktorom sa výdavky predložili na overenie alebo v mesiaci, v ktorom boli výdavky oznámené hlavnému prijímateľovi. Finančné plány, správy a účty týkajúce sa spoločných projektov v rámci programu spolupráce by sa spoločnému sekretariátu, orgánom zodpovedným za program a monitorovaciemu výboru mali predkladať len v eurách. Správnosť prepočtu na inú menu by sa mala overovať.
(40)
S cieľom vymedziť osobitné pravidlá o zmene spoločných ukazovateľov výstupov a o oprávnenosti výdavkov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu zoznamu spoločných ukazovateľov výstupov stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu a pokiaľ ide o osobitné pravidlá týkajúce sa oprávnenosti výdavkov na programy spolupráce. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(41)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci týkajúce sa zoznamov cezhraničných a nadnárodných oblastí, zoznamu všetkých programov spolupráce a celkovej sumy z podpory z EFRR pre každý program spolupráce, nomenklatúry kategórií intervencie a modelov programov spolupráce a správ o vykonávaní. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (7).
(42)
S cieľom prijať rozhodnutia schvaľujúce určité prvky programov spolupráce a akékoľvek následné zmeny týchto prvkov by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci.
(43)
Toto nariadenie by nemalo mať vplyv na pokračovanie ani na úpravu pomoci schválenej Komisiou na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 (8) alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na uvedenú pomoc k 31. decembru 2013. Uvedené nariadenie alebo iné takéto uplatniteľné právne predpisy by sa mali naďalej uplatňovať po 31. decembri 2013 na uvedenú pomoc alebo na dotknuté operácie až do ich ukončenia. Žiadosti o pomoc predložené alebo schválené na základe nariadenia (ES) č. 1080/2006 by mali ostať v platnosti.
(44)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti vyrovnávaním hlavných regionálnych rozdielov v Únii, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch, ako aj obmedzenosti finančných zdrojov členských štátov a regiónov, ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(45)
S cieľom umožniť čo najrýchlejšie uplatňovanie opatrení ustanovených v tomto nariadení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1. V tomto nariadení sa ustanovuje rozsah pôsobnosti EFRR so zreteľom na cieľ Európska územná spolupráca a obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa uvedeného cieľa.
2. Pre cieľ Európska územná spolupráca sa v tomto nariadení vymedzujú prioritné ciele a organizácia EFRR, kritériá oprávnenosti členských štátov a regiónov na pomoc z EFRR, finančné zdroje, ktoré sú k dispozícii na pomoc z EFRR, a kritériá ich prideľovania.
Obsahuje aj ustanovenia potrebné na zabezpečenie účinného vykonávania, monitorovania, finančného hospodárenia a účinnej kontroly operačných programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca („programy spolupráce“) vrátane prípadov, keď sa na týchto programoch spolupráce zúčastňujú tretie krajiny.
3. Nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 a kapitola I nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 sa uplatňujú na cieľ Európska územná spolupráca a programy spolupráce patriace pod tento cieľ s výnimkou prípadov, keď je to osobitne ustanovené v tomto nariadení alebo keď sa uvedené ustanovenia môžu uplatňovať len na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti.
Článok 2
Zložky cieľa Európska územná spolupráca
V rámci cieľa Európska územná spolupráca sa z EFRR podporujú tieto zložky:
1)
cezhraničná spolupráca medzi susediacimi regiónmi zameraná na podporu integrovaného regionálneho rozvoja medzi susediacimi pozemnými a námornými pohraničnými regiónmi v dvoch alebo viacerých členských štátoch alebo medzi susediacimi pohraničnými regiónmi v aspoň jednom členskom štáte a jednej tretej krajine na vonkajších hraniciach Únie, okrem regiónov zahrnutých do programov v rámci vonkajších finančných nástrojov Únie;
2)
nadnárodná spolupráca v rámci väčších nadnárodných území, do ktorej sú zapojení národní, regionálni alebo miestni partneri a ktorá zahŕňa námornú cezhraničnú spoluprácu v prípadoch, na ktoré sa nevzťahuje cezhraničná spolupráca, s cieľom dosiahnuť vyššiu mieru územnej integrácie týchto území;
3)
medziregionálna spolupráca na posilnenie účinnosti politiky súdržnosti prostredníctvom podpory:
a)
výmeny skúseností so zameraním na tematické ciele medzi partnermi v celej Únii, a to aj v súvislosti s rozvojom regiónov uvedených v článku 174 ZFEÚ, týkajúce sa identifikácie a šírenia osvedčených postupov s cieľom preniesť ich v prvom rade do operačných programov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti, ale prípadne aj do programov spolupráce;
b)
výmeny skúseností s identifikáciou, prenosom a šírením osvedčených postupov v súvislosti s trvalo udržateľným rozvojom miest vrátane väzieb medzi mestami a vidiekom;
c)
výmeny skúseností s identifikáciou, prenosom a šírením osvedčených postupov a inovačných prístupov v súvislosti s uplatňovaním opatrení a programov spolupráce, ako aj s vyžívaním EZÚS;
d)
analýzy vývojových trendov vo vzťahu k cieľom územnej súdržnosti vrátane územných aspektov hospodárskej a sociálnej súdržnosti a harmonického rozvoja územia Únie prostredníctvom štúdií, zberu údajov a ďalších opatrení.
Článok 3
Geografické rozloženie
1. V prípade cezhraničnej spolupráce sú podporovanými regiónmi regióny Únie na úrovni 3 NUTS pozdĺž všetkých vnútorných a vonkajších pozemných hraníc okrem regiónov, na ktoré sa vzťahujú programy v rámci vonkajších finančných nástrojov Únie, a všetky regióny Únie na úrovni 3 NUTS pozdĺž námorných hraníc, vzdialené od seba najviac 150 km, a to bez toho, aby boli dotknuté prípadné úpravy potrebné na zabezpečenie súdržnosti a kontinuity oblastí programov spolupráce určených na programové obdobie 2007 - 2013.
Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme rozhodnutie, ktorým stanoví zoznam cezhraničné oblasti určené na podporu v členení podľa programov spolupráce. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 150 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
V uvedenom zozname sa tiež špecifikujú tie regióny na úrovni 3 NUTS v rámci Únie, ktoré sú zohľadnené pri prideľovaní prostriedkov z EFRR na cezhraničnú spoluprácu na všetkých vnútorných hraniciach a tých vonkajších hraniciach, na ktoré sa vzťahujú vonkajšie finančné nástroje Únie, ako napríklad ENI podľa legislatívneho aktu o ENI a IPA II podľa legislatívneho aktu o IPA II.
Pri podávaní návrhov programov cezhraničnej spolupráce môžu členské štáty v riadne odôvodnených prípadoch a s cieľom zabezpečiť súdržnosť cezhraničných oblastí požiadať, aby boli regióny na úrovni 3 NUTS, ktoré nie sú uvedené v rozhodnutí uvedenom v druhom pododseku, doplnené do danej oblasti cezhraničnej spolupráce.
Na žiadosť dotknutého členského štátu alebo dotknutých členských štátov a zároveň s cieľom uľahčiť najvzdialenejším regiónom cezhraničnú spoluprácu na námorných hraniciach a bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia prvého pododseku, môže Komisia do rozhodnutia uvedeného v druhom pododseku zaradiť regióny na úrovni 3 NUTS v najvzdialenejších regiónoch pozdĺž námorných hraníc, ktoré oddeľuje viac ako 150 km, medzi cezhraničné oblasti, ktoré môžu čerpať podporu z príslušných prostriedkov týchto členských štátov.
2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 ods. 2 a 3, programy cezhraničnej spolupráce môžu zahŕňať regióny v Nórsku a Švajčiarsku a tiež Lichtenštajnsko, Andorra, Monako a San Marino a tretie krajiny alebo územia susediace s najvzdialenejšími regiónmi, pričom všetky sú ekvivalentné regiónom na úrovni 3 NUTS.
3. Na účely nadnárodnej spolupráce prijme Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie, ktorým stanoví zoznam nadnárodných oblastí, ktoré majú získať podporu, v členení podľa programov spolupráce a so zahrnutím regiónov na úrovni 2 NUTS, pričom zabezpečí kontinuitu tejto spolupráce vo väčších súvislých oblastiach na základe predchádzajúcich programov a v náležitých prípadoch zohľadní makroregionálne stratégie a stratégie pre morské oblasti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 150 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Pri predkladaní návrhov programov nadnárodnej spolupráce môžu členské štáty požiadať, aby sa do danej oblasti nadnárodnej spolupráce začlenili ďalšie regióny na úrovni 2 NUTS susediace s regiónmi uvedenými v rozhodnutí uvedenom v prvom pododseku. Členské štáty takúto žiadosť zdôvodnia.
4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 ods. 2 a 3, programy nadnárodnej spolupráce môžu zahŕňať regióny z obidvoch týchto tretích krajín alebo území:
a)
tretie krajiny alebo územia uvedené v odseku 2 tohto článku;
b)
Faerské ostrovy a Grónsko.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 ods. 2 a 3, programy nadnárodnej spolupráce môžu zahŕňať aj regióny v tretích krajinách, na ktoré sa vzťahujú vonkajšie finančné nástroje Únie, ako je ENI podľa legislatívneho aktu o ENI vrátane príslušných regiónov Ruskej federácie a IPA II podľa legislatívneho aktu o IPA II. Ročné finančné prostriedky zodpovedajúce podpore uvedených programov z ENI a IPA II sa poskytnú, ak sa v programoch primeraným spôsobom zohľadňujú príslušné ciele vonkajšej spolupráce.
Takéto regióny sú ekvivalentné regiónom na úrovni 2 NUTS.
5. Na účely medziregionálnej spolupráce podpora z EFRR zahŕňa celé územie Únie.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 ods. 2 a 3, sa programy medziregionálnej spolupráce môžu vzťahovať na celé tretie krajiny alebo územia uvedené v odseku 4 prvom pododseku písm. a) a b) tohto článku, alebo na ich časť.
6. Na informačné účely sa regióny tretích krajín alebo územia, ktoré sa uvádzajú v odsekoch 2 a 4, uvedú aj v zoznamoch podľa odsekov 1 a 3.
7. V riadne odôvodnených prípadoch môžu najvzdialenejšie regióny v záujme zvýšenia efektívnosti plnenia programov v rámci jedného programu územnej spolupráce kombinovať sumy z EFRR vyčlenené na cezhraničnú a nadnárodnú spoluprácu, vrátane dodatočne pridelených prostriedkov uvedených v článku 4 ods. 2 pri dodržaní príslušných pravidiel pre každú z uvedených pridelených prostriedkov.
Článok 4
Finančné prostriedky na cieľ Európska územná spolupráca
1. Finančné prostriedky na cieľ Európska územná spolupráca predstavujú 2,75 % z celkových prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na rozpočtové záväzky z EFRR, ESF a Kohézneho fondu na programové obdobie rokov 2014 - 2020 a ktoré sú stanovené v článku 91 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 (t. j. spolu 8 948 259 330 EUR), a sú pridelené takto:
a)
74,05 % (t. j. spolu 6 626 631 760 EUR) na cezhraničnú spoluprácu;
b)
20,36 % (t. j. spolu 1 821 627 570 EUR) na nadnárodnú spoluprácu;
c)
5,59 % (t. j. spolu 500 000 000 EUR) na medziregionálnu spoluprácu.
2. Na programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca sa najvzdialenejším regiónom vyčlenia prostriedky z EFRR vo výške najmenej 150 % pomoci poskytnutej na programy spolupráce v programovom období rokov 2007 - 2013. Ďalších 50 000 000 EUR sa na spoluprácu najvzdialenejších regiónov vyčlení z rozpočtových prostriedkov na medziregionálnu spoluprácu. Z hľadiska tematického zamerania sa na uvedené ďalšie prostriedky uplatňuje článok 6 ods. 1.
3. Komisia oznamuje každému členskému štátu jeho každoročný podiel na celkových sumách určených na cezhraničnú a nadnárodnú spoluprácu, ako sa uvádzajú v odseku 1 písm. a) a b). Ako kritérium na rozdelenie pre každý členský štát sa použije veľkosť populácie v oblastiach uvedených v článku 3 ods. 1 druhom pododseku a v článku 3 ods. 3 prvom pododseku.
Každý členský štát na základe sumy, ktorá mu bola oznámená podľa prvého pododseku, oznámi Komisii, či a ako využil možnosť presunu ustanovenú v článku 5, ako aj výsledné rozdelenie prostriedkov medzi cezhraničnými a nadnárodnými programami, na ktorých sa členský štát zúčastňuje. Komisia na základe informácií poskytnutých členskými štátmi prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie, v ktorom stanoví zoznam všetkých programov spolupráce a uvedie výšku celkovej sumy podpory z EFRR na program. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 150 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
4. Príspevok z EFRR na programy cezhraničnej spolupráce a programy pre morské oblasti v rámci ENI a na cezhraničné programy v rámci IPA II určí Komisia a príslušné členské štáty. Príspevok z EFRR stanovený pre jednotlivé členské štáty sa nesmie následne prerozdeliť medzi príslušné členské štáty.
5. Podpora z EFRR na jednotlivé cezhraničné programy a programy pre morskú oblasť v rámci ENI a na cezhraničné programy v rámci IPA II sa poskytne pod podmienkou, že z ENI a z IPA II sa poskytne prinajmenšom ekvivalentná suma. Maximálna výška uvedenej ekvivalentnej sumy je ustanovená v legislatívnom akte o ENI alebo v legislatívnom akte o IPA II.
6. Ročné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce podpore z EFRR pre cezhraničné programy a programy pre morskú oblasť v rámci ENI a cezhraničné programy v rámci IPA II sa zapíšu do príslušných rozpočtových riadkov pre tieto nástroje v rozpočtovom roku 2014.
7. V rokoch 2015 a 2016 sa ročný príspevok z EFRR na programy v rámci ENI a IPA II, pre ktorý nebol Komisii do 30. júna predložený žiadny program v rámci cezhraničných programov alebo programov pre morskú oblasť v rámci ENI a v rámci cezhraničných programov v rámci IPA II a ktorý nebol pridelený na iný program predložený v rámci rovnakej kategórie programov vonkajšej spolupráce, pridelí na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje dotknutý členský štát alebo dotknuté členské štáty.
Ak budú k 30. júnu 2017 ešte existovať cezhraničné programy a programy pre morské oblasti v rámci ENI a cezhraničné programy v rámci IPA II, ktoré neboli predložené Komisii, celý príspevok z EFRR uvedený v odseku 4 tieto programy na zostávajúce roky do roku 2020, ktorý nebol pridelený na iný schválený program v rámci rovnakej kategórie programov vonkajšej spolupráce, sa pridelí na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje dotknutý členský štát alebo dotknuté členské štáty.
8. Cezhraničné programy a programy pre morské oblasti uvedené v odseku 4, ktoré prijala Komisia, sa zastavia alebo sa v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi znížia prostriedky pridelené na program, najmä ak:
a)
ani jedna partnerská krajina zaradená do programu nepodpísala príslušnú dohodu o financovaní do konca lehoty ustanovenej v legislatívnom akte o ENI alebo v legislatívnom akte o IPA II; alebo
b)
program nie je možné uskutočniť podľa plánu vzhľadom na problémy, ktoré vznikli vo vzťahoch medzi zúčastnenými krajinami.
V takýchto prípadoch sa príspevok z EFRR uvedený v odseku 4, ktorý zodpovedá dosiaľ nezaviazaným ročným splátkam alebo viazaným ročným splátkam, ktorých viazanosť sa počas dotknutého rozpočtového roka celkom alebo čiastočne zrušila a ktoré neboli prerozdelené na iný program v rámci rovnakej kategórie programov vonkajšej spolupráce, na žiadosť dotknutého členského štátu alebo dotknutých členských štátov pridelí na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje dotknutý členský štát alebo dotknuté členské štáty.
9. Komisia poskytne výboru zriadenému podľa článku 150 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 ročnú súhrnnú správu o finančnom plnení cezhraničných programov a programov pre morské oblasti v rámci ENI a cezhraničných programov v rámci IPA II, na ktoré EFRR prispieva podľa tohto článku.
Článok 5
Možnosť presunu
Každý členský štát môže presunúť maximálne 15 % svojich pridelených finančných prostriedkov pre každú zložku uvedenú v článku 4 ods. 1 písm. a) a b) z jednej z týchto zložiek na druhú.
KAPITOLA II
Tematické zameranie a investičné priority
Článok 6
Tematické zameranie
1. Najmenej 80 % prostriedkov z EFRR pridelených na každý cezhraničný program spolupráce a nadnárodný program sa zameriava na maximálne štyri tematické ciele uvedené v článku 9 prvom odseku nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
2. Pre programy medziregionálnej spolupráce uvedené v článku 2 bode 3 písm. a) tohto nariadenia sa môžu vybrať všetky tematické ciele stanovené v článku 9 prvom odseku nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Článok 7
Investičné priority
1. EFRR v rámci svojho rozsahu stanoveného v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 prispieva k tematickým cieľom stanoveným v článku 9 prvom odseku nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 prostredníctvom jednotných akcií v rámci programov cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce. Okrem investičných priorít stanovených v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 môže EFRR v rámci tematických cieľov uvedených pre každú zložku cieľa Európska územná spolupráca podporovať aj tieto investičné priority:
a)
v rámci cezhraničnej spolupráce;
i)
podpora udržateľnosti a kvality zamestnanosti a mobility pracovnej sily prostredníctvom: integrácie cezhraničných trhov práce vrátane cezhraničnej mobility, spoločných miestnych iniciatív v oblasti zamestnanosti, informačných a poradenských služieb a spoločného vzdelávania;
ii)
podpora sociálneho začlenenia, boj proti chudobe a akejkoľvek diskriminácii prostredníctvom: presadzovania rodovej rovnosti, rovnosti príležitostí a cezhraničného začleňovania spoločenstiev;
iii)
investovanie do vzdelania, školení a odbornej prípravy, ako aj zručností a celoživotného vzdelávania prostredníctvom: prípravy a vykonávania spoločných vzdelávacích, odborných vzdelávacích a školiacich programov;
iv)
posilnenie inštitucionálnych kapacít verejných orgánov a zainteresovaných strán a efektivity verejnej správy prostredníctvom: podpory právnej a administratívnej spolupráce a spolupráce medzi občanmi a inštitúciami;
b)
v rámci nadnárodnej spolupráce: posilnenie inštitucionálnych kapacít verejných orgánov a zainteresovaných strán a efektivity verejnej správy: rozvoja a koordinácie makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti;
c)
v rámci medziregionálnej spolupráce: posilnenie inštitucionálnych kapacít verejných orgánov a zainteresovaných strán a efektivity verejnej správy prostredníctvom:
i)
šírenia osvedčených postupov a odborných znalostí a využívania výsledkov výmeny skúseností v oblasti udržateľného rozvoja miest vrátane väzieb medzi mestami a vidiekom podľa článku 2 bode 3 písm. b).
ii)
podpory výmeny skúseností s cieľom posilniť účinnosť programov a opatrení v oblasti územnej spolupráce ako aj prostredníctvom využívania EZÚS podľa článku 2 bode 3 písm. c);
iii)
posilnenia základne poznatkov s cieľom zlepšiť účinnosť politiky súdržnosti a dosiahnuť tematické ciele prostredníctvom analýzy rozvojových trendov podľa článku 2 bode 3 písm. d).
2. V prípade cezhraničného programu PEACE, a v rámci tematického cieľa, ktorým je podpora sociálneho začleňovania, boj proti chudobe a akejkoľvek diskriminácii, EFRR tiež prispieva k podpore sociálnej a hospodárskej stability v dotknutých regiónoch, najmä prostredníctvom opatrení na podporu súdržnosti medzi spoločenstvami.
KAPITOLA III
Programovanie
Článok 8
Obsah, prijímanie a zmena programov spolupráce
1. Program spolupráce tvoria prioritné osi. Bez toho, aby bol dotknutý článok 59 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 zodpovedá prioritná os tematickému cieľu a zahŕňa jednu alebo niekoľko investičných priorít uvedeného tematického cieľa v súlade s článkami 6 a 7 tohto nariadenia. Ak je to vhodné a s cieľom zvýšiť jej vplyv a účinnosť prostredníctvom tematicky koherentného integrovaného prístupu k plneniu cieľov stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, možno prioritnú os v riadne odôvodnených prípadoch kombinovať s jednou alebo viacerými doplnkovými investičnými prioritami z rôznych tematických cieľov, aby sa dosiahol maximálny v prospech tejto prioritnej osi.
2. Program spolupráce prispieva k stratégii Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a k dosiahnutiu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a uvádza sa v ňom:
a)
zdôvodnenie výberu tematických cieľov, zodpovedajúcich investičných priorít a pridelených finančných prostriedkov so zreteľom na spoločný strategický rámec stanovený v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013 na základe analýzy potrieb v rámci programovej oblasti ako celku a zvolenej stratégie ako reakcie na takéto potreby, pričom v náležitých prípadoch sa zaoberá chýbajúcimi spojeniami v cezhraničnej infraštruktúre a zohľadňuje výsledky hodnotenia ex ante vykonaného v súlade s článkom 55 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
b)
pre každú prioritnú os, ktorá sa netýka technickej pomoci:
i)
investičné priority a zodpovedajúce konkrétne ciele;
ii)
s cieľom posilniť zameranie tvorby programov na výsledky, očakávané výsledky pre konkrétne ciele a zodpovedajúce ukazovatele výsledkov s východiskovou a prípadne kvantifikovanou cieľovou hodnotou v súlade s článkom 16;
iii)
opis druhu činností a príklady činností, ktoré sa majú podporiť v rámci každej investičnej priority, a ich očakávaný príspevok ku konkrétnym cieľom uvedeným v bode i) vrátane zásad výberu operácií a podľa potreby určenia hlavných cieľových skupín, konkrétnych cieľových území a typov prijímateľov, plánovaného použitia finančných nástrojov a hlavných projektov;
iv)
spoločné a špecifické ukazovatele výstupov pre každú investičnú prioritu, a to vrátane kvantifikovanej cieľovej hodnoty, ktoré by podľa očakávania mali v súlade s článkom 16 prispieť k dosiahnutiu výsledkov;
v)
určenie vykonávacích opatrení, finančných ukazovateľov a ukazovateľov výstupov, ktoré budú čiastkovými a celkovými cieľmi výkonnostného rámca v súlade s článkom 21 ods. 1 nariadenia EÚ č. 1303/2013 a prílohou II k uvedenému nariadeniu;
vi)
v prípade potreby súhrn plánovaného využitia technickej pomoci, prípadne vrátane činností na posilňovanie administratívnej kapacity orgánov zapojených do riadenia a kontroly programov, ako aj prijímateľov a v prípade potreby činností na zvýšenie administratívnej kapacity príslušných partnerov, pokiaľ ide o účasť na vykonávaní programov;
vii)
zodpovedajúce kategórie intervencií na základe nomenklatúry prijatej Komisiou a orientačné rozdelenie plánovaných zdrojov;
c)
pre každú prioritnú os týkajúcu sa technickej pomoci:
i)
osobitné ciele;
ii)
očakávané výsledky pre každý konkrétny cieľ a v prípade, že je to objektívne odôvodnené vzhľadom na obsah opatrení, zodpovedajúce ukazovatele výsledkov s východiskovou a cieľovou hodnotou v súlade s článkom 16;
iii)
opis opatrení, ktoré sa majú podporovať, a ich očakávaný príspevok k dosiahnutiu osobitných cieľov uvedených v bode i);
iv)
ukazovatele výstupov, ktoré by podľa očakávania mali prispieť k dosiahnutiu výsledkov;
v)
zodpovedajúce kategórie intervencií na základe nomenklatúry prijatej Komisiou a orientačné rozdelenie plánovaných zdrojov;
Bod ii) sa neuplatňuje, ak príspevok Únie na prioritnú os alebo osi týkajúce sa technickej pomoci v programe spolupráce nepresahuje 15 000 000 EUR;
d)
finančný plán obsahujúci dve tabuľky (bez rozdelenia na jednotlivé zúčastnené členské štáty):
i)
tabuľku, v ktorej sa v súlade s pravidlami miery spolufinancovania, ako je stanovené v článkoch 60, 120 a 121 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, špecifikuje celková suma predpokladaných finančných prostriedkov na podporu z EFRR;
ii)
tabuľku, v ktorej sa pre program spolupráce a pre každú prioritnú os špecifikujú celkové finančné prostriedky na podporu z EFRR a z národného spolufinancovania na celé programové obdobie. Pre prioritné osi, ktoré zlučujú investičné priority rôznych tematických cieľov, tabuľka špecifikuje výšku celkových finančných prostriedkov a národné spolufinancovanie pre každý zodpovedajúci tematický cieľ. Ak sa národné spolufinancovanie zabezpečuje prostredníctvom verejného a súkromného spolufinancovania, spolufinancovanie sa v tabuľke orientačne rozčlení na verejnú a súkromnú časť. Na informačné účely sa v nej uvedie každý príspevok tretej krajiny, ktorá sa na programe podieľa, ako aj predpokladaná finančná účasť EIB;
e)
zoznam dôležitých projektov, ktorých vykonávanie je naplánované počas programového obdobia.
Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa nomenklatúry uvedenej v prvom pododseku písm. b) bode vii) a písm. c) bode v). Uvedené vykonávacie akty prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 150 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
3. Berúc do úvahy obsah a ciele programu spolupráce sa v ňom opisuje integrovaný prístup k územnému rozvoju, vrátane vo vzťahu k regiónom a oblastiam uvedenými v článku 174 ods. 3 ZFEÚ, so zreteľom na partnerské dohody zúčastňujúcich sa členských štátov, pričom uvedie, ako uvedený program spolupráce prispieva k napĺňaniu jeho cieľov a očakávaných výsledkov, a výslovne sa v prípade potreby uvedie:
a)
prístup k využívaniu nástrojov miestneho rozvoja vedeného komunitou a zásad určovania oblastí, v ktorých sa bude vykonávať;
b)
zásady určovania mestských oblastí, v ktorých sa majú vykonávať integrované opatrenia zamerané na udržateľný rozvoj miest, a orientačné prostriedky pridelené z EFRR na podporu takýchto opatrení;
c)
prístup k využívaniu nástroja integrovaných územných investícií uvedených v článku 11 v iných prípadoch ako tých, na ktoré sa vzťahuje písmeno b), a ich orientačné vyčlenenie financií z každej prioritnej osi;
d)
ak sa členské štáty a regióny zúčastňujú na makroregionálnych stratégiách a stratégiách pre morské oblasti, príspevok plánovaných intervencií v rámci programu spolupráce k týmto stratégiám podľa potrieb oblasti programu stanovených príslušnými členskými štátmi, prípadne so zreteľom na strategicky dôležité projekty určené v týchto stratégiách.
4. V programe spolupráce sa tiež určia:
a)
vykonávacie ustanovenia, ktoré:
i)
stanovia riadiaci orgán, prípadne certifikačný orgán a orgán auditu;
ii)
stanovia orgán alebo orgány určené na vykonávanie kontrolných úloh;
iii)
stanovia orgán alebo orgány určené ako zodpovedné za vykonávanie úloh auditu;
iv)
ustanovia postup na vytvorenie spoločného sekretariátu;
v)
stanovia stručný opis systémov riadenia a kontroly;
vi)
stanovia rozdelenie záväzkov medzi zúčastnené členské štáty v prípade finančných opráv požadovaných riadiacim orgánom alebo Komisiou.
b)
orgán, ktorému má Komisia poukazovať platby;
c)
opatrenia uskutočňované s cieľom zapojiť partnerov uvedených v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 do prípravy programu spolupráce a úlohy uvedených partnerov pri príprave a vykonávaní programu spolupráce vrátane ich zapojenia do monitorovacieho výboru.
5. V programe spolupráce sa so zreteľom na obsah partnerskej dohody a s prihliadnutím na inštitucionálny rámec členských štátov tiež stanovujú:
a)
mechanizmy zabezpečujúce účinnú koordináciu medzi EFRR, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka, EMFF a koordináciu s ďalšími finančnými nástrojmi Únie a členských štátov vrátane koordinácie a možnej kombinácie Nástroja na prepájanie Európy podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013 (9), ENI, ERF a IPA II ako aj s EIB, pričom sa zohľadňujú ustanovenia uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013, ak sa členské štáty a tretie krajiny alebo územia zúčastňujú na programoch spolupráce, ktoré zahŕňajú využitie rozpočtových prostriedkov EFRR v prospech najvzdialenejších regiónov a zdroje z ERF, a mechanizmov koordinácie na príslušnej úrovni s cieľom uľahčiť účinnú koordináciu pri využívaní uvedených rozpočtových prostriedkov a zdrojov;
b)
súhrnné posúdenie administratívnej záťaže prijímateľov a prípadne plánovaných činností na zníženie uvedenej záťaže vrátane orientačného harmonogramu uvedených činností.
6. Informácie požadované podľa odseku 2 prvého pododseku písm. a), odseku 2 prvého pododseku písm. b) bodov i) až vii), odseku 3 a odseku 5 písm. a) sa prispôsobia konkrétnemu charakteru programov spolupráce podľa článku 2 bodu 3 písm. b), c) a d).
Informácie požadované podľa odseku 2 prvého pododseku písm. e) a odseku 5 písm. b) nie sú zahrnuté do programov spolupráce podľa článku 2 bodu 3 písm. c) a d).
7. Každý program spolupráce v prípade potreby a pod podmienkou riadne odôvodneného posúdenia jeho relevantnosti z hľadiska obsahu a cieľov programu príslušných členských štátov zahŕňa opis:
a)
konkrétnych opatrení zameraných na to, aby sa pri výbere operácií zohľadnili požiadavky ochrany životného prostredia, efektívnosť zdrojov, zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa tejto zmene, odolnosť voči katastrofám, predchádzanie rizikám a riadenie rizík;
b)
konkrétnych opatrení na podporu rovnakých príležitostí a predchádzanie diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie počas prípravy, navrhovania a uskutočňovania programu spolupráce a najmä vo vzťahu k dostupnosti financovania so zreteľom na potreby rôznych cieľových skupín ohrozených takouto diskrimináciou, a najmä na potrebu zabezpečiť dostupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím;
c)
príspevku programu spolupráce k podpore rovnosti medzi ženami a mužmi a v prípade potreby opis opatrení na zabezpečenie začlenenia hľadiska rodovej rovnosti na úrovni programu a na úrovni operácie.
Písmená a) a b) prvého pododseku sa nevzťahujú na programy spolupráce podľa článku 2 bodu 3 písm. b), c) a d).
8. V programoch spolupráce podľa článku 2 bodu 3) písm. c) a d) sa vymedzuje prijímateľ alebo prijímatelia a môže sa v nich stanoviť aj postup udeľovania finančných prostriedkov.
9. Zúčastnené členské štáty a prípadne tretie krajiny alebo územia, ak prijali pozvanie zúčastniť sa na programe spolupráce, písomne potvrdia svoj súhlas s obsahom programu spolupráce skôr, ako sa predloží Komisii. Súčasťou tohto súhlasu je aj záväzok všetkých zúčastnených členských štátov, prípadne tretích krajín a území, že poskytnú potrebné spolufinancovanie na vykonávanie programu spolupráce, prípadne záväzok finančného príspevku tretích krajín alebo území.
Odchylne od prvého pododseku v prípade programov spolupráce, na ktorých sa zúčastňujú najvzdialenejšie regióny a tretie krajiny alebo územia, dotknuté členské štáty pred predložením programov spolupráce Komisii konzultujú s príslušnými tretími krajinami alebo územiami. V uvedenom prípade sa súhlas s obsahom programov spolupráce a dohoda, čo sa týka možného príspevku tretích krajín alebo území, môže namiesto toho vyjadriť vo formálne schválenej zápisnici z konzultačných stretnutí s tretími krajinami alebo územiami alebo z rokovaní regionálnych organizácií spolupráce.
10. Zúčastnené členské štáty a tretie krajiny alebo územia, ktoré prijali pozvanie zúčastniť sa na programe spolupráce, vypracujú program spolupráce v súlade so vzorom prijatým Komisiou.
11. Komisia prijme vzor uvedený v článku 10 prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 150 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
12. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie o schválení všetkých prvkov operačného programu vrátane budúcich zmien, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto článku, a to s výnimkou prvkov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti odseku 2 písm. b) bodu vii), odseku 2 písm. c) bodu v), odseku 2 písm. e), odseku 4 písm. a) bodu i), odseku 4 písm. c) a odsekov 5 a 7 tohto článku a za ktoré naďalej zodpovedajú zúčastnené členské štáty.
13. Riadiaci orgán informuje Komisiu o každom rozhodnutí o zmene prvkov programu spolupráce, na ktoré sa nevzťahuje rozhodnutie Komisie uvedené v odseku 12, do jedného mesiaca od dátumu tohto rozhodnutia o zmene. V rozhodnutí o zmene sa spresní dátum nadobudnutia jeho účinnosti, ktorý nesmie byť skorší ako dátum jeho prijatia.
Článok 9
Spoločný akčný plán
Pokiaľ sa spoločný akčný plán uvedený v článku 104 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 vykonáva v rámci zodpovednosti EZÚS ako prijímateľa, zamestnanci spoločného sekretariátu programu spolupráce a členovia valného zhromaždenia EZÚS sa môžu stať členmi riadiaceho výboru uvedeného v článku 108 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Členovia valného zhromaždenia EZÚS netvoria v rámci tohto riadiaceho výboru väčšinu.
Článok 10
Miestny rozvoj vedený komunitou
Miestny rozvoj vedený komunitou podľa článku 32 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 sa môže uskutočňovať prostredníctvom programov cezhraničnej spolupráce za predpokladu, že skupinu pre miestny rozvoj tvoria zástupcovia najmenej dvoch krajín, z ktorých jednou je členský štát.
Článok 11
Integrované územné investície
Pokiaľ ide o programy spolupráce, sprostredkovateľský orgán zodpovedný za vykonávanie riadenia a uskutočňovanie integrovaných územných investícií uvedených v článku 36 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 je buď právny subjekt zriadený podľa práva jednej zo zúčastnených krajín za predpokladu, že ho zriadili orgány verejnej moci alebo sú ním subjekty z najmenej dvoch zúčastnených krajín, alebo je ním EZÚS.
Článok 12
Výber operácií
1. Operácie v rámci programov spolupráce vyberá monitorovací výbor uvedený v článku 47 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Uvedený monitorovací výbor môže zriadiť riadiaci výbor, ktorý bude pri výbere operácií konať v rámci jeho zodpovednosti.
2. Do operácií vybraných v rámci cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce sú zapojení prijímatelia z najmenej dvoch zúčastnených krajín, z ktorých je aspoň jeden z členského štátu. Operácia sa môže uskutočniť v jednej krajine pod podmienkou, že sa preukáže cezhraničný alebo nadnárodný vplyv a prínos.
Operácie v rámci medziregionálnej spolupráce uvedenej v článku 2 bode 3 písm. a) a b) zahŕňajú prijímateľov z najmenej troch krajín, z ktorých najmenej dva sú členské štáty.
Podmienky stanovené v prvom pododseku sa neuplatňujú v prípade operácií v rámci cezhraničného programu PEACE medzi Severným Írskom a pohraničnými grófstvami Írska podporujúcich mier a zmierenie, ako sa uvádza v článku 7 ods. 2.
3. Bez ohľadu na odsek 2, môže byť EZÚS alebo iný právny subjekt zriadený podľa zákonov jednej zo zúčastnených krajín jediný prijímateľ podpory operácie za predpokladu, že ho zriadili verejné orgány alebo subjekty z najmenej dvoch zúčastnených krajín v prípade cezhraničnej alebo nadnárodnej spolupráce alebo z najmenej troch zúčastnených krajín v prípade medziregionálnej spolupráce.
Právny subjekt, ktorý využíva finančný nástroj, prípadne fond fondov, môže byť jediným prijímateľom operácie bez toho, aby sa uplatňovali požiadavky na jeho zloženie uvedené v prvom pododseku.
4. Prijímatelia spolupracujú pri príprave a vykonávaní operácií. Okrem toho spolupracujú na personálnom zabezpečení alebo financovaní operácií, alebo na oboch uvedených úlohách.
Pre každú operáciu v rámci programov medzi najvzdialenejšími regiónmi a tretími krajinami alebo územiami sú prijímatelia povinní spolupracovať iba v dvoch oblastiach uvedených v prvom pododseku.
5. Riadiaci orgán poskytne hlavnému alebo jedinému prijímateľovi pre každú operáciu dokument, v ktorom sú uvedené podmienky poskytovania podpory určenej na operáciu, vrátane osobitných požiadaviek týkajúcich sa výrobkov alebo služieb, ktoré majú byť v rámci operácie poskytnuté, finančný plán a časový limit na realizáciu.
Článok 13
Prijímatelia
1. Pokiaľ pre operáciu v programe spolupráce existujú dvaja alebo viacerí prijímatelia, určia všetci prijímatelia jedného z nich ako hlavného prijímateľa.
2. Hlavný prijímateľ:
a)
s ostatnými prijímateľmi vypracuje dohodu obsahujúcu ustanovenia, ktoré medziiným zaručia správne finančné hospodárenie s prostriedkami pridelenými na každú operáciu vrátane postupov na vymáhanie neoprávnene vyplatených súm;
b)
prevezme zodpovednosť za zabezpečenie vykonávania celej operácie;
c)
uistí sa, že výdavky vykazované všetkými prijímateľmi vznikli pri vykonávaní operácie a zodpovedajú činnostiam, na ktorých sa dohodli všetci prijímatelia, a sú v súlade s dokumentom, ktorý poskytne riadiaci orgán podľa článku 12 ods. 5;
d)
zabezpečí, aby výdavky vykazované ostatnými prijímateľmi overil kontrolór alebo kontrolóri v prípade, že toto overenie nevykonáva riadiaci orgán podľa článku 23 ods. 3.
3. Ak sa v dojednaniach ustanovených v súlade s odsekom 2 písm. a) neuvádza inak, hlavný prijímateľ zabezpečí, aby ostatní prijímatelia dostali celú sumu príspevku z fondov čo najrýchlejšie a v úplnej výške. Nesmie sa odpočítať ani zadržať žiadna suma a nesmie sa uložiť žiadny ďalší osobitný alebo iný poplatok s rovnakým účinkom, ktorý by znížil uvedenú sumu pre ostatných prijímateľov.
4. Hlavní prijímatelia sa nachádzajú v členskom štáte, ktorý sa zúčastňuje na programe spolupráce. Členské štáty a tretie krajiny alebo územia zúčastňujúce sa na programe spolupráce však môžu súhlasiť s tým, aby sa hlavný prijímateľ nachádzal v tretej krajine alebo na území, ktoré sa zúčastňujú na danom programe spolupráce, pod podmienkou, že riadiaci orgán súhlasí s tým, že hlavný prijímateľ je schopný vykonávať úlohy uvedené v odsekoch 2 a 3, a pod podmienkou, že sa splnia požiadavky riadenia, overovania a auditu.
5. Jediní prijímatelia sú registrovaní v členskom štáte, ktorý sa zúčastňuje na programe spolupráce. Môžu byť však registrovaní v členskom štáte, ktorý sa nezúčastňuje na programe, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 12 ods. 3.
KAPITOLA IV
Monitorovanie a hodnotenie
Článok 14
Správy o vykonávaní
1. Riadiaci orgán do 31. mája 2016 a do rovnakého dátumu každého nasledujúceho roku do roku 2022 vrátane predloží Komisii výročnú správu o vykonávaní v súlade s článkom 50 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Správa o vykonávaní predložená v roku 2016 sa vzťahuje na rozpočtové roky 2014 a 2015, ako aj na obdobie medzi začiatočným dátumom oprávnenosti výdavkov a 31. decembrom 2013.
2. Pre správy predkladané v roku 2017 a 2019 je termínom uvedeným v odseku 1 30. jún.
3. Vo výročných správach o vykonávaní sa uvádzajú informácie o:
a)
vykonávaní programu spolupráce v súlade s článkom 50 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013;
b)
v príslušných prípadoch o pokroku dosiahnutom v rámci prípravy a vykonávania hlavných projektov a spoločných akčných plánov.
4. Vo výročných správach o vykonávaní predložených v rokoch 2017 a 2019 sa uvedú a vyhodnotia informácie vyžadované na základe článku 50 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a informácie uvedené v odseku 2 tohto článku, ako aj tieto informácie:
a)
o pokroku vo vykonávaní plánu hodnotenia a následných opatrení v nadväznosti na zistenia z hodnotení;
b)
výsledky informačných opatrení a opatrení publicity prijatých v rámci komunikačnej stratégie;
c)
zapojenie partnerov do vykonávania, monitorovania a hodnotenia programu spolupráce.
Vo výročných správach o vykonávaní predložených v rokoch 2017 a 2019 sa s výhradou obsahu a cieľov každého programu spolupráce uvedú informácie o a vyhodnotia:
a)
pokrok v uskutočňovaní integrovaného prístupu k rozvoju územia vrátane udržateľného rozvoja miest a miestneho rozvoja vedeného komunitou v rámci programu spolupráce;
b)
pokrok pri vykonávaní činností na posilnenie kapacity orgánov a prijímateľov spravovať a využívať EFRR;
c)
prípadne príspevok ku stratégiám pre makroregióny a morské oblasti;
d)
konkrétne opatrenia prijaté na podporu rovnosti medzi ženami a mužmi a presadzovanie nediskriminácie, najmä pokiaľ ide o dostupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím, a opatrenia vykonané na zabezpečenie začlenenia hľadiska rodovej rovnosti do programu spolupráce a operácií;
e)
opatrenia na podporu udržateľného rozvoja;
f)
pokrok pri vykonávaní opatrení v oblasti sociálnej inovácie.
5. Výročná a záverečná správa o vykonávaní sa vypracúvajú podľa vzorov, ktoré prijala Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 150 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Článok 15
Výročné hodnotenie
Výročné hodnotiace zasadnutia sa organizujú v súlade s článkom 51 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Ak sa schôdza venovaná výročnému hodnoteniu neorganizuje podľa článku 51 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, výročné hodnotenie sa môže vykonať písomne.
Článok 16
Ukazovatele pre cieľ Európska územná spolupráca
1. Spoločné ukazovatele výstupov stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu, ukazovatele výsledkov konkrétnych programov a prípadne ukazovatele výstupov konkrétnych programov sa používajú v súlade s článkom 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a s článkom 8 ods. 2 prvým pododsekom písm. b) bodmi ii) a iv) a písm. c) bodmi ii) a iv) tohto nariadenia.
2. Pre spoločné ukazovatele výstupov a ukazovatele výstupov konkrétnych programov sa stanovia nulové východiská. Pre uvedené ukazovatele sa stanovia kumulatívne kvantifikované cieľové hodnoty na rok 2023.
3. V prípade ukazovateľov výsledkov konkrétnych programov, ktoré sa týkajú investičných priorít, sa pri východiskách využívajú najnovšie dostupné údaje a ciele sa stanovia na rok 2023. Ciele možno vyjadriť kvantitatívne alebo kvalitatívne.
4. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 29 prijímať delegované akty na účel zmeny zoznamu spoločných ukazovateľov výstupov stanovených v prílohe, a to s cieľom uskutočniť v odôvodnených prípadoch úpravy v záujme zabezpečenia účinného hodnotenia pokroku dosahovaného pri vykonávaní programu.
Článok 17
Technická pomoc
Výška finančných prostriedkov z EFRR pridelených na technickú pomoc nesmie presiahnuť 6 % celkovej sumy pridelenej na program spolupráce. V prípade programov s celkovou pridelenou sumou nepresahujúcou 50 000 000 EUR je výška finančných prostriedkov z EFRR pridelených na technickú pomoc obmedzená na 7 % z celkovej pridelenej sumy, pričom však nesmie byť nižšia ako 1 500 000 EUR ani vyššia ako 3 000 000 EUR.
KAPITOLA V
Oprávnenosť
Článok 18
Pravidlá týkajúce sa oprávnenosti výdavkov
1. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 29 prijímať delegované akty s cieľom stanoviť osobitné pravidlá týkajúce sa oprávnenosti výdavkov na programy spolupráce, pokiaľ ide o náklady na zamestnancov, kancelárske a administratívne výdavky, cestovné náklady a náklady na ubytovanie, náklady na externú expertízu a služby a výdavky na vybavenie. Komisia do 22 apríl 2014 oznámi delegované akty prijaté v súlade s článkom 29 súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
2. Bez toho, aby boli dotknuté pravidlá oprávnenosti ustanovené v článkoch 65 až 71 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, v nariadení (EÚ) č. 1301/2013, v tomto nariadení alebo v delegovaných aktoch uvedených v odseku 1 tohto článku, alebo na ich základe, zúčastnené členské štáty v monitorovacom výbore stanovia dodatočné pravidlá oprávnenosti výdavkov pre program spolupráce ako celok.
3. Pokiaľ ide o záležitosti, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá oprávnenosti ustanovené v článkoch 65 až 71 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, v nariadení (EÚ) č. 1301/2013, v delegovaných aktoch uvedených v odseku 1 tohto článku alebo v predpisoch ustanovených spoločne zúčastnenými členskými štátmi v súlade s odsekom 2 tohto článku, alebo na ich základe, uplatňujú sa vnútroštátne pravidlá členského štátu, v ktorom vznikli výdavky.
Článok 19
Náklady na zamestnancov
Náklady na zamestnancov v rámci operácie možno vypočítať ako paušálnu sumu až do výšky 20 % priamych nákladov na operáciu bez nákladov na zamestnancov.
Článok 20
Oprávnenosť operácií v programoch spolupráce v závislosti od miesta
1. Operácie v rámci programov spolupráce, s výhradou výnimiek uvedených v odsekoch 2 a 3, sa vykonávajú v tej časti programovej oblasti, ktorej súčasťou je územie Únie („časť programovej oblasti na území Únie“).
2. Riadiaci orgán môže uznať, že celá operácia alebo jej časť sa vykonáva mimo časti programovej oblasti na území Únie za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:
a)
operácia je prínosná pre programovú oblasť;
b)
celková suma pridelená v rámci programu spolupráce na operácie vykonávané mimo časti programovej oblasti na území Únie nepresiahne 20 % pomoci z EFRR na úrovni programu alebo 30 % v prípade programov spolupráce, kde časť programovej oblasti Únie tvoria najodľahlejšie regióny;
c)
povinnosti riadiacich orgánov a orgánov auditu vo vzťahu k riadeniu, kontrole a auditu operácie vykonávajú orgány pre program spolupráce alebo orgány pre program spolupráce uzavrú dohody s orgánmi v členskom štáte alebo v tretej krajine alebo na území, kde sa vykonáva operácia.
3. Pokiaľ ide o operácie týkajúce sa technickej pomoci alebo činností v oblasti reklamy a budovania kapacít, výdavky môžu vzniknúť mimo časti programovej oblasti na území Únie za predpokladu, že sú splnené podmienky ustanovené v odseku 2 písm. a) a c).
KAPITOLA VI
Riadenie, kontrola a určenie
Článok 21
Určenie orgánov
1. Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce, určia na účely článku 123 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 jediný riadiaci orgán; na účely článku 123 ods. 2 uvedeného nariadenia jediný certifikačný orgán; a na účely článku 123 ods. 4 uvedeného nariadenia jediný orgán auditu. Riadiaci orgán a orgán auditu sa nachádzajú v rovnakom členskom štáte.
Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce, môžu určiť jediný riadiaci orgán, ktorý je tiež zodpovedný za vykonávanie funkcií certifikačného orgánu. Takýmto určením nie je dotknuté rozdelenie záväzkov v súvislosti s uplatňovaním finančných opráv medzi zúčastnenými členskými štátmi, ako sa ustanovuje v programe spolupráce.
2. Certifikačný orgán prijíma platby vykonané Komisiou a spravidla vykonáva platby hlavnému prijímateľovi v súlade s článkom 132 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
3. Postup určenia riadiaceho orgánu a prípadne aj certifikačného orgánu podľa článku 124 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 vykoná členský štát, v ktorom sa daný orgán nachádza.
Článok 22
Európske zoskupenie územnej spolupráce
Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce, môžu využiť EZÚS na to, aby ho poverili zodpovednosťou za riadenie uvedeného programu spolupráce alebo jeho časti, najmä zveriť mu povinnosti riadiaceho orgánu.
Článok 23
Funkcie riadiaceho orgánu
1. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 4 tohto článku, vykonáva riadiaci orgán programu spolupráce funkcie ustanovené v článku 125 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
2. Po konzultácii s členskými štátmi a s akýmikoľvek tretími krajinami, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce, riadiaci orgán zriadi spoločný sekretariát.
Spoločný sekretariát pomáha riadiacemu orgánu a monitorovaciemu výboru pri výkone ich funkcií. Spoločný sekretariát takisto poskytuje potenciálnym prijímateľom informácie o možnostiach financovania v rámci programov spolupráce a pomáha prijímateľom pri vykonávaní operácií.
3. Ak je riadiacim orgánom EZÚS, overovania podľa článku 125 ods. 4 písm. a) nariadenia Rady (EÚ) č. 1303/2013 vykonáva riadiaci orgán alebo je za ich vykonávanie zodpovedný aspoň pre tie členské štáty a tretie krajiny alebo územia, z ktorých pochádzajú členovia EZÚS.
4. Ak riadiaci orgán nevykonáva overovania podľa článku 125 ods. 4 písm. a) nariadenia Rady (EÚ) č. 1303/2013 v celej programovej oblasti alebo ak overovania nevykonáva riadiaci orgán, alebo sa nevykonávajú pod jeho zodpovednosťou v prípade tých členských štátov a tretích krajín alebo území, z ktorých pochádzajú členovia EZÚS v súlade s odsekom 3, každý členský štát alebo každá tretia krajina alebo územie, ak prijalo pozvanie na účasť na programe spolupráce, určí orgán alebo osobu zodpovednú za vykonávanie takýchto overovaní vo vzťahu k prijímateľom na jej území („kontrolór(-i)“).
Kontrolórmi uvedenými v prvom pododseku môžu byť tie isté orgány, ktoré sú zodpovedné za vykonávanie týchto overovaní pre operačné programy v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti alebo - v prípade tretích krajín - za vykonávanie porovnateľných overovaní v rámci nástrojov vonkajšej politiky Únie.
Riadiaci orgán sa uistí, že určený kontrolór overil výdavky každého prijímateľa, ktorý sa zúčastňuje na operácii.
Každý členský štát zabezpečí, aby sa výdavky prijímateľa dali overiť v období do troch mesiacov od odovzdania dokumentov dotknutým prijímateľom.
Každý členský štát alebo každá tretia krajina, ak prijala pozvanie na účasť na programe spolupráce, zodpovedá za kontroly vykonávané na svojom území.
5. Ak poskytovanie spolufinancovaných produktov alebo služieb možno overiť len vo vzťahu k celej operácii, toto overenie vykoná riadiaci orgán alebo kontrolór členského štátu, v ktorom sa nachádza hlavný prijímateľ.
Článok 24
Funkcie certifikačného orgánu
Certifikačný orgán programu spolupráce vykonáva funkcie ustanovené v článku 126 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Článok 25
Funkcie orgánu auditu
1. Členské štáty a tretie krajiny, ktoré sa zúčastňujú na programe spolupráce, môžu orgánu auditu povoliť priamo vykonávať úlohy stanovené v článku 127 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 na celom území, na ktoré sa vzťahuje program spolupráce. Určia, kedy má orgán auditu sprevádzať audítor členského štátu alebo tretej krajiny.
2. Ak orgán auditu nemá oprávnenie uvedené v odseku 1, pomáha mu skupina audítorov, v ktorej je zástupca každého členského štátu alebo tretej krajiny zúčastňujúcich sa na programe spolupráce a ktorá vykonáva funkcie stanovené v článku 127 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Každý členský štát alebo každá tretia krajina, ak prijala pozvanie na účasť na programe spolupráce, zodpovedajú za audity vykonávané na ich území.
Každý zástupca z členského štátu alebo tretej krajiny zúčastňujúcich sa na programe spolupráce je zodpovedný za to, že orgánu auditu poskytne faktografické podklady vzťahujúce sa na výdavky na jeho území, ktoré tento orgán potrebuje na vykonanie hodnotenia.
Skupina audítorov sa zriadi do troch mesiacov od rozhodnutia, ktorým sa schváli operačný program. Vypracuje si vlastný rokovací poriadok a predsedá jej orgán auditu pre program spolupráce.
3. Audítori sú funkčne nezávislí od kontrolórov, ktorí vykonávajú overovanie podľa článku 23.
KAPITOLA VII
Účasť tretích krajín na nadnárodných a medziregionálnych programoch spolupráce
Článok 26
Podmienky vykonávania pre účasť tretích krajín
Príslušné podmienky vykonávania programu, ktorými sa riadi finančné hospodárenie, ako aj tvorba programov, monitorovanie, hodnotenie a kontrola účasti tretích krajín prostredníctvom príspevku zo zdrojov IPA II alebo ENI na nadnárodné alebo medziregionálne programy spolupráce, sa stanovia v príslušnom programe spolupráce a v prípade potreby v dohode o financovaní medzi Komisiou, vládami dotknutých tretích krajín a členským štátom, v ktorom sa nachádza riadiaci orgán daného programu spolupráce. Podmienky vykonávania programu sú v súlade s pravidlami Únie v oblasti politiky súdržnosti.
KAPITOLA VIII
Finančné hospodárenie
Článok 27
Rozpočtové záväzky, platby a vymáhanie
1. Pomoc z EFRR pre programy spolupráce sa vypláca na jeden účet bez vnútroštátnych podúčtov.
2. Riadiaci orgán zabezpečí, aby sa každá suma vyplatená ako výsledok nezrovnalosti vymáhala od hlavného alebo jediného prijímateľa. Prijímatelia vrátia hlavnému prijímateľovi všetky neoprávnene vyplatené sumy.
3. Ak sa hlavnému prijímateľovi nepodarí zabezpečiť vrátenie týchto súm od ostatných prijímateľov pomoci alebo ak sa riadiacemu orgánu nepodarí zabezpečiť vrátenie takýchto súm od hlavného alebo jediného prijímateľa, členský štát alebo tretia krajina, na území ktorej sa príslušný prijímateľ nachádza alebo v ktorej je registrovaný EZÚS, nahradí riadiacemu orgánu akúkoľvek sumu neoprávnene vyplatenú tomuto prijímateľovi. Riadiaci orgán je zodpovedný za vrátenie príslušných súm do všeobecného rozpočtu Únie v súlade s rozdelením zodpovednosti medzi zúčastnené členské štáty ustanoveným v programe spolupráce.
Článok 28
Používanie eura
Odchylne od článku 133 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 prijímatelia prepočítajú výdavky vzniknuté v inej mene, ako je euro, na eurá, pričom uplatnia mesačný účtovný výmenný kurz Komisie platný v mesiaci, v ktorom výdavky buď:
a)
vznikli,
b)
v ktorom sa predložili na overenie riadiacemu orgánu alebo kontrolórovi v súlade s článkom 23 tohto nariadenia, alebo
c)
v ktorom boli oznámené hlavnému prijímateľovi.
Zvolená metóda sa stanoví v programe spolupráce a uplatňuje sa v prípade všetkých prijímateľov.
Prepočet overuje riadiaci orgán alebo kontrolór v členskom štáte alebo v tretej krajine, v ktorej sa nachádza prijímateľ.
KAPITOLA IX
Záverečné ustanovenia
Článok 29
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 16 ods. 4 a v článku 18 ods. 1 sa Komisii udeľuje na dobu od 21 decembri 2013 do 31. decembra 2020.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 16 ods. 4 a v článku 18 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 16 ods. 4 a článku 18 ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 30
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani na úpravu vrátane úplného alebo čiastočného zrušenia pomoci schválenej Komisiou na základe nariadenia (ES) č. 1080/2006 alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na túto pomoc k 31. decembru 2013. Uvedené nariadenie alebo iné takéto uplatniteľné právne predpisy sa naďalej uplatňujú po 31. decembri 2013 na túto pomoc alebo na dotknuté operácie až do ich ukončenia. Na účely tohto odseku pomoc zahŕňa operačné programy a veľké projekty.
2. Žiadosti o pomoc predložené alebo schválené na základe nariadenia (ES) č. 1080/2006 pred 1. januárom 2014 zostávajú v platnosti.
Článok 31
Preskúmanie
Európsky parlament a Rada preskúmajú toto nariadenie do 31. decembra 2020 v súlade s článkom 178 ZFEÚ.
Článok 32
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Články 4, 27 a 28 sa uplatňujú s účinnosťou od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. decembra 2013