NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 375/2014
ze dne 3. dubna 2014
o zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci („iniciativa Humanitární dobrovolníci EU“)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 214 odst. 5 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení předlohy legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Solidarita patří mezi základní hodnoty Unie a existuje prostor pro další rozvoj projevů solidarity občanů Unie s lidmi ve třetích zemích, kteří jsou ohroženi nebo byli postiženi člověkem vyvolanou krizí nebo přírodní katastrofou. Unie jako celek je navíc s téměř 50 % podílem na celosvětové humanitární pomoci nejvýznamnějším poskytovatelem humanitární pomoci na světě.
(2)
Konkrétním a viditelným projevem solidarity je dobrovolnictví, které jednotlivcům umožňuje věnovat znalosti, dovednosti a čas službě druhým, aniž by byli finančně motivováni.
(3)
Je nutné dále rozvíjet solidaritu s oběťmi krizí a katastrof ve třetích zemích a zvyšovat povědomí o humanitární pomoci a dobrovolnictví obecně a jejich viditelnost mezi občany Unie.
(4)
Vize Unie v oblasti humanitární pomoci, včetně společných cílů, zásad a osvědčených postupů a společného rámce pro poskytování humanitární pomoci Unie, je vymezena ve Společném prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Evropské komise nazvaném „Evropský konsensus o humanitární pomoci“ (2). Evropský konsensus o humanitární pomoci zdůrazňuje pevné odhodlání Unie uplatňovat přístup založený na potřebách a dodržovat a podporovat základní humanitární zásady lidskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti. Akce Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci (dále jen „iniciativa Humanitární dobrovolníci EU“) by se měla řídit Evropským konsensem o humanitární pomoci.
(5)
Humanitární pomoc Unie se poskytuje v situacích, v nichž mohou působit také další nástroje související s rozvojovou spoluprací, zvládáním krizí a civilní ochranou. V zájmu koordinace odezvy Unie na humanitární krize ve třetích zemích by měla být u iniciativy Humanitární dobrovolníci EU zajištěna soudržnost a doplňkovost s relevantními politikami a nástroji Unie, zejména s politikou humanitární pomoci a politikou rozvojové spolupráce Unie a s mechanismem civilní ochrany Unie zřízeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (3), se střediskem pro koordinaci odezvy na mimořádné události zřízeným uvedeným rozhodnutím a s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a delegacemi EU a nemělo by docházet k překrývání jejich činnosti.
(6)
Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU by měla přispívat k úsilí o zvýšení schopnosti Unie poskytovat humanitární pomoc založenou na potřebách a o budování kapacit a zvyšování odolnosti zranitelných nebo katastrofami zasažených komunit ve třetích zemích. Dále je důležité prohlubovat spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi a dalšími partnery v humanitární oblasti a místními a regionálními aktéry. Tato spolupráce by měla být uskutečňována v souladu s činností Organizace spojených národů s cílem podporovat ústřední a celkovou koordinační úlohu Úřadu OSN pro koordinaci humanitární činnosti.
(7)
V posledních letech se celosvětově výrazně zvýšil počet, rozsah a složitost humanitárních krizí způsobených přírodou i člověkem a stejný trend lze očekávat i v budoucnu, a proto je stále více potřebné, aby humanitární subjekty poskytovaly okamžitou, účelnou, účinnou a soudržnou odezvu a pomáhaly místním komunitám ve třetích zemích snižovat jejich zranitelnost a zvyšovat jejich odolnost vůči katastrofám.
(8)
Dobrovolníci mohou přispět ke zvýšení schopnosti Unie poskytovat humanitární pomoc založenou na potřebách a zásadách a přispět k posílení účinnosti humanitární činnosti, pokud jsou náležitě vybráni, vyškoleni a připraveni k vyslání, aby bylo zajištěno, že budou mít dovednosti a schopnosti potřebné k co nejúčinnější pomoci lidem v nouzi, a pokud jsou jim na místě, kde dobrovolnickou činnost vykonávají, poskytnuty dostatečná podpora a náležité vedení.
(9)
V Evropě i ve světě existují programy pro vysílání dobrovolníků do třetích zemí. Často se jedná o státní systémy, které se zaměřují hlavně nebo výlučně na rozvojové projekty. Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU by proto měla vytvářet přidanou hodnotu tím, že dobrovolníkům poskytne příležitost společně přispět k operacím humanitární pomoci, čímž posílí aktivní evropské občanství. Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU může rovněž vytvářet přidanou hodnotu tím, že podpoří nadnárodní spolupráci organizací, které se účastní provádění akcí v rámci této iniciativy, čímž přispěje ke zlepšení mezinárodních vztahů, k šíření pozitivního obrazu Unie ve světě a k posílení zájmu o celoevropské humanitární projekty.
(10)
Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU by měla být nákladově efektivní, měla by doplňovat stávající vnitrostátní a mezinárodní dobrovolnické programy, aniž by zdvojovala jejich činnost, a měla by se zaměřit na řešení konkrétních potřeb a nedostatků v humanitární oblasti.
(11)
Jak je zdůrazněno ve sdělení Komise ze dne 23. listopadu 2010 nazvaném „Dobrovolnictví jako výraz solidarity občanů EU - první zamyšlení nad Evropským dobrovolnickým sborem humanitární pomoci“, existují v současné podobě dobrovolnictví v humanitární oblasti nedostatky, které může iniciativa Humanitární dobrovolníci EU odstranit vysíláním dobrovolníků se správnými schopnostmi v pravý čas na pravé místo. Tohoto cíle by se mohlo dosáhnout zejména vypracováním evropských norem a postupů pro vyhledávání a výběr humanitárních dobrovolníků, společným stanovením kritérií pro odbornou přípravu humanitárních dobrovolníků a jejich přípravu k vyslání, vedením databáze zájemců o dobrovolnickou činnost, kteří jsou vyhledáni na základě potřeb v terénu, a vytvořením příležitostí, které dobrovolníkům umožní přispívat k humanitárním operacím nejen při vyslání, ale i v zázemí nebo dobrovolnickými činnostmi na internetu.
(12)
Prvořadý význam by nadále měla mít náležitá odborná příprava, jakož i ochrana a bezpečnost dobrovolníků, která by měla být předmětem pravidelné výměny informací, mimo jiné s členskými státy. Humanitární dobrovolníci EU by neměli být vysíláni na operace do míst, která jsou dějištěm mezinárodních a vnitrostátních ozbrojených konfliktů.
(13)
Unie uskutečňuje své operace humanitární pomoci na základě potřeb a ve spolupráci s provádějícími organizacemi. Při provádění iniciativy Humanitární dobrovolníci EU by tyto organizace měly mít významnou roli, aby byla zajištěna vedoucí úloha aktérů v terénu a aby se potenciální přínos akcí v rámci této iniciativy využil na maximum. Unie by měla tyto organizace pověřit zejména vyhledáváním, výběrem, přípravou a vysíláním dobrovolníků v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, jakož i návaznými činnostmi v průběhu mise a po jejím skončení, na základě norem a postupů vypracovaných Komisí. Komise by případně měla mít možnost sama využívat úspěšně vyškolené a připravené dobrovolníky k vyslání do svých místních úřadoven za účelem výkonu podpůrných činností.
(14)
Sdělení Komise ze dne 25. října 2011 nazvané „Obnovená strategie EU pro sociální odpovědnost podniků na období 2011-2014“ uvádí, že soukromé společnosti mohou hrát významnou úlohu a přispívat k humanitárním operacím Unie, zejména dobrovolnickou činností zaměstnanců.
(15)
Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU by měla Evropanům všech věkových skupin pomoci projevit aktivní evropské občanství. Tato iniciativa by tedy měla přispívat k propagaci dobrovolnictví v celé Unii a k osobnímu rozvoji a zvýšení povědomí zúčastněných dobrovolníků o jiných kulturách a tak zlepšit jejich schopnosti a zaměstnatelnost v globálním hospodářství.
(16)
Z unijních zásad rovných příležitostí a nediskriminace vyplývá, že by možnost zapojit se jako aktivní občané měli mít občané Unie a osoby, které na jejím území dlouhodobě legálně pobývají, ze všech sociálních a věkových skupin. S ohledem na specifickou náročnou úlohu humanitární pomoci by měli být humanitární dobrovolníci EU starší 18 let, přičemž by mohli představovat širokou škálu profilů a generací, včetně odborníků a kvalifikovaných důchodců.
(17)
Základním předpokladem pro vysílání dobrovolníků do zemí mimo Unii je jasný právní status. Podmínky vysílání dobrovolníků by měly být stanoveny smluvně, včetně norem ochrany a bezpečnosti dobrovolníků, odpovědnosti vysílajících a přijímajících organizací, pojistného krytí, pokrytí životních nákladů, nákladů na ubytování a dalších relevantních nákladů. Vysílání dobrovolníků do třetích zemí by mělo podléhat odpovídajícím opatřením pro zajištění bezpečnosti.
(18)
Akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU by se měly provádět s ohledem na doporučení obsažená v politickém programu pro dobrovolnictví v Evropě, činnost evropských a mezinárodních dobrovolnických organizací a program OSN pro dobrovolníky, je-li to relevantní.
(19)
Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU by měla podporovat opatření založená na potřebách, jejichž cílem je posilování kapacity přijímajících organizací v oblasti humanitární pomoci ve třetích zemích za účelem zlepšení místní připravenosti a schopnosti reagovat na humanitární krize a zajištění účinného a udržitelného dopadu činnosti dobrovolníků v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU na místě prostřednictvím řízení rizik souvisejících s katastrofami, připravenosti a schopnosti reagovat, coachingu, odborné přípravy v oblasti řízení dobrovolníků a dalších relevantních oblastí.
(20)
Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU by se, je-li to relevantní, měla zasazovat o posílení hlediska rovnosti žen a mužů v politice humanitární pomoci Unie tím, že bude prosazovat vhodnou humanitární odezvu na konkrétní potřeby žen a mužů všech věkových skupin. Zvláštní pozornost by měla být věnována spolupráci se skupinami a sítěmi sdružujícími ženy s cílem podporovat účast a vedoucí postavení žen v rámci humanitární pomoci a využít jejich schopností a odbornosti ve prospěch obnovy, budování míru, snižování rizika katastrof a zvyšování odolnosti dotčených komunit.
(21)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celé rozpočtové období, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (4).
(22)
Přidělování finanční pomoci by mělo probíhat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5). S ohledem na specifickou povahu akcí v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU je vhodné stanovit, že finanční pomoc lze poskytovat fyzickým osobám i právnickým osobám, které se řídí soukromým či veřejným právem. Je rovněž důležité zajistit dodržování pravidel uvedeného nařízení, zejména pokud jde o v něm stanovené zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
(23)
Hlavními zásadami pro dosažení cílů iniciativy Humanitární dobrovolníci EU by mělo být lepší provádění i kvalita výdajů a zároveň zajištění optimálního využití finančních prostředků.
(24)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. Je nutné přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (6), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (7) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (8).
(25)
Na základě dohod o spolupráci by měla být umožněna účast třetích zemí, zejména přistupujících zemí, kandidátských zemí, potenciálních kandidátů, partnerských zemí v rámci evropské politiky sousedství a zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO).
(26)
Zúčastnění dobrovolníci a organizace provádějící akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU ze spolupracujících zemí by rovněž měli dodržovat a prosazovat zásady stanovené v Evropském konsensu o humanitární pomoci, s důrazem na ochranu „humanitárního prostoru“.
(27)
S cílem umožnit stálou zpětnou vazbu a zlepšování a s cílem zvýšit pružnost a účinnost přijímání aktů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o normy pro výběr, řízení a vysílání humanitárních dobrovolníků EU, změny ukazatelů výkonnosti a tematických priorit a přizpůsobování procentních podílů pro rozdělování finančního krytí na provádění tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(28)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9). Postupy pro výběr, řízení a vysílání humanitárních dobrovolníků EU, akreditační postup, program odborné přípravy a roční pracovní program iniciativy Humanitární dobrovolníci EU by měly být přijímány přezkumným postupem.
(29)
Toto nařízení dodržuje základní práva a zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie.
(30)
Zpracování osobních údajů prováděné v rámci tohoto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné a přiměřené pro účely zajištění hladkého fungování iniciativy Humanitární dobrovolníci EU. Zpracování osobních údajů Komisí se bude řídit nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10). Zpracování osobních údajů organizacemi provádějícími činnosti v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, které jsou legálně usazeny v Unii, se bude řídit směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (11),
(31)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 a předložil své stanovisko dne 23. listopadu 2012 (12).
(32)
Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (13). Toto nařízení by se proto mělo použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zřizuje Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci (dále jen „iniciativa Humanitární dobrovolníci EU“) jako rámec pro společný příspěvek evropských dobrovolníků na podporu a pro doplnění humanitární pomoci ve třetích zemích.
Toto nařízení stanoví pravidla a postupy fungování iniciativy Humanitární dobrovolníci EU a pravidla poskytování finanční pomoci.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na:
1)
výběr, odbornou přípravu a vysílání humanitárních dobrovolníků EU na podporu a pro doplnění humanitární pomoci ve třetích zemích;
2)
akce zaměřené na podporu, propagaci a přípravu vysílání humanitárních dobrovolníků EU na podporu a pro doplnění humanitární pomoci ve třetích zemích;
3)
akce v Unii a mimo ni zaměřené na budování kapacit přijímajících organizací ve třetích zemích v oblasti humanitární pomoci.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„dobrovolníkem“ osoba, která se z vlastní vůle a nepeněžní motivace rozhodne zapojit do činností, z nichž má prospěch komunita a společnost obecně;
b)
„zájemcem o dobrovolnickou činnost“ osoba, která je způsobilá v souladu s čl. 11 odst. 3 přihlásit se k účasti na činnostech v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU;
c)
„humanitárním dobrovolníkem EU“ zájemce o dobrovolnickou činnost, který byl vybrán, prošel odbornou přípravou v souladu se zvláštními normami, postupy a referenčními kritérii, byl vyhodnocen jako způsobilý a zaregistrován jako připravený k vyslání na podporu a pro doplnění humanitární pomoci ve třetích zemích;
d)
„humanitární pomocí“ činnosti a operace ve třetích zemích, jejichž cílem je poskytnout na základě potřeb naléhavou pomoc zaměřenou na záchranu života, předcházení lidskému utrpení a jeho zmírňování a zachování lidské důstojnosti při člověkem vyvolaných krizích nebo přírodních katastrofách. Zahrnují operace pomoci, záchrany a ochrany při humanitárních krizích nebo bezprostředně po nich, podpůrná opatření pro zajištění přístupu k lidem v nouzi a pro usnadnění volného toku pomoci, akce zaměřené na posílení připravenosti na katastrofy a snižování rizika katastrof a akce přispívající k posílení odolnosti a schopnosti vyrovnávat se s krizemi a překonávat jejich následky;
e)
„třetí zemí“ země mimo Unii, v níž se uskutečňují činnosti a operace humanitární pomoci uvedené v písmeni d).
Článek 4
Cíl
Cílem iniciativy Humanitární dobrovolníci EU je přispívat k posilování kapacity Unie poskytovat humanitární pomoc založenou na potřebách, zaměřenou na záchranu života, předcházení lidskému utrpení a jeho zmírňování a zachování lidské důstojnosti a na budování kapacit a zvyšování odolnosti zranitelných nebo katastrofami zasažených komunit ve třetích zemích, a to zejména prostřednictvím připravenosti na katastrofy, snižováním rizika katastrof a těsnějším propojením záchrany, obnovy a rozvoje. Tento cíl by měl být naplňován prostřednictvím přidané hodnoty společného příspěvku humanitárních dobrovolníků EU, zhmotněním hodnot Unie a solidarity s lidmi v nouzi a vyzdvihováním vědomí evropského občanství.
Článek 5
Obecné zásady
1. Akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU se provádějí v souladu se zásadami humanitární pomoci, jimiž jsou lidskost, neutralita, nestrannost a nezávislost, a Evropským konsensem o humanitární pomoci.
2. Akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU reagují na humanitární potřeby místních komunit a požadavky přijímajících organizací a přispívají ke zvyšování účinnosti humanitární činnosti.
3. Ochrana a bezpečnost zájemců o dobrovolnickou činnost a humanitárních dobrovolníků EU je prioritou.
4. Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU podporuje společné projekty založené na potřebách a nadnárodní partnerství mezi zúčastněnými dobrovolníky z různých zemí a organizacemi provádějícími akce v rámci této iniciativy, uvedenými v článku 10.
Článek 6
Soudržnost a doplňkovost činnosti Unie
1. Při provádění tohoto nařízení se zajišťuje soudržnost a doplňkovost s dalšími nástroji a oblastmi vnější činnosti Unie a s dalšími příslušnými politikami Unie, především s politikou humanitární pomoci, politikou rozvojové spolupráce a mechanismem civilní ochrany Unie, aniž by docházelo ke zdvojování a překrývání činnosti, přičemž se uznává, že humanitární pomoc se řídí zásadami humanitární pomoci uvedenými v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení. Zvláštní pozornost se věnuje hladkému přechodu mezi záchranou, obnovou a rozvojem.
2. Komise a členské státy spolupracují na dosahování účinnosti a účelnosti zajišťováním soudržnosti a souladu mezi příslušnými vnitrostátními dobrovolnickými programy a akcemi v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU. Tyto akce se opírají o příslušné osvědčené postupy a stávající programy a případně využívají zavedené evropské sítě.
3. Při provádění akcí v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU podporuje Unie spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi a dalšími partnery v humanitární oblasti a místními a regionálními aktéry.
Při prosazování soudržné mezinárodní odezvy na humanitární krize jsou akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU v souladu s akcemi OSN s cílem podporovat ústřední a celkovou koordinační úlohu Úřadu OSN pro koordinaci humanitární činnosti.
Článek 7
Operativní cíle
1. Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU sleduje tyto operativní cíle:
a)
Přispívat ke zvýšení a zlepšení schopnosti Unie poskytovat humanitární pomoc.
Pokrok při dosahování tohoto operativního cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
-
počet humanitárních dobrovolníků EU, kteří byli vysláni nebo kteří jsou připraveni k vyslání a mají požadovanou kvalifikaci, a počet humanitárních dobrovolníků EU, kteří naplnili svou smlouvu o vyslání,
-
počet osob, kterým byla poskytnuta humanitární pomoc prostřednictvím iniciativy Humanitární dobrovolníci EU a průměrné náklady na osobu,
-
míra spokojenosti vyslaných humanitárních dobrovolníků EU a vysílajících a přijímajících organizací, pokud jde o skutečný humanitární přínos humanitárních dobrovolníků EU na místě.
b)
Zlepšovat dovednosti, znalosti a schopnosti dobrovolníků v oblasti humanitární pomoci a zásady a podmínky jejich působení.
Pokrok při dosahování tohoto operativního cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
-
počet zájemců o dobrovolnickou činnost, kteří prošli odbornou přípravou, a dobrovolníků, kteří po odborné přípravě prošli úspěšně hodnocením,
-
počet akreditovaných vysílajících organizací, které uplatňují normy a postupy pro řízení zájemců o dobrovolnickou činnost a humanitárních dobrovolníků EU,
-
míra spokojenosti dobrovolníků, kteří prošli odbornou přípravou a byli vysláni, vysílajících a přijímajících organizací, pokud jde o kvalitu odborné přípravy, úroveň znalostí a schopností dobrovolníků a splnění a vhodnost norem a postupů pro řízení zájemců o dobrovolnickou činnost a humanitárních dobrovolníků EU.
c)
Budovat kapacitu přijímajících organizací a podporovat dobrovolnictví ve třetích zemích :
Pokrok při dosahování tohoto operativního cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
-
počet a druh akcí na budování kapacity ve třetích zemích,
-
počet zaměstnanců a dobrovolníků ze třetích zemí, kteří se účastní akcí na budování kapacity,
-
míra spokojenosti zaměstnanců přijímajících organizací a dobrovolníků ze třetích zemí, kteří se účastní akcí na budování kapacity, pokud jde o kvalitu a účinnost prováděných akcí.
d)
Šířit zásady humanitární pomoci Unie dohodnuté v Evropském konsensu o humanitární pomoci:
Pokrok při dosahování tohoto operativního cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
-
počet a druh informačních, komunikačních a osvětových kampaní a náklady na tyto kampaně.
e)
Zvyšovat soudržnost a soulad dobrovolnictví v členských státech s cílem zlepšit možnosti občanů Unie účastnit se činností a operací humanitární pomoci:
Pokrok při dosahování tohoto operativního cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
-
počet akreditovaných vysílajících organizací,
-
počet a druh akcí technické pomoci vysílajícím organizacím,
-
šíření a přejímání norem a postupů řízení zájemců o dobrovolnickou činnost a humanitárních dobrovolníků EU jinými dobrovolnickými programy.
2. Ukazatele uvedené v odst. 1 písm. a) až e) se použijí ke sledování, hodnocení a přezkumu výkonnosti, podle toho, k čemu se vztahují. Ukazatele jsou orientační a lze je měnit akty v přenesené pravomoci podle článku 24 s cílem zohlednit zkušenosti z měření pokroku.
KAPITOLA II
AKCE V RÁMCI INICIATIVY HUMANITÁRNÍ DOBROVOLNÍCI EU
Článek 8
Akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU
Iniciativa Humanitární dobrovolníci EU sleduje cíle uvedené v článcích 4 a 7 prostřednictvím těchto druhů akcí:
-
vypracování a správa norem a postupů týkajících se zájemců o dobrovolnickou činnost a humanitárních dobrovolníků EU,
-
vypracování a správa postupu akreditace vysílajících a přijímajících organizací,
-
vyhledávání a výběr zájemců o dobrovolnickou činnost,
-
vytvoření programu odborné přípravy a podpora odborné přípravy a stáží,
-
vytvoření, vedení a aktualizace databáze humanitárních dobrovolníků EU,
-
vysílání humanitárních dobrovolníků EU na podporu a pro doplnění humanitární pomoci ve třetích zemích,
-
budování kapacity přijímajících organizací,
-
vytvoření a řízení sítě pro iniciativu Humanitární dobrovolníci EU,
-
komunikace a zvyšování povědomí,
-
pomocné činnosti, které zvyšují odpovědnost, transparentnost a účinnost iniciativy Humanitární dobrovolníci EU.
Článek 9
Normy a postupy týkající se zájemců o dobrovolnickou činnost a humanitárních dobrovolníků EU
1. Na základě příslušných stávajících postupů vypracuje Komise normy a postupy týkající se nezbytných podmínek, postupů a požadavků, jež mají uplatňovat vysílající a přijímající organizace při vyhledávání, výběru, přípravě, řízení a vysílání zájemců o dobrovolnickou činnost a humanitárních dobrovolníků EU na podporu operací humanitární pomoci ve třetích zemích.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24 s cílem stanovit normy týkající se:
-
kompetenčního rámce pro vyhledávání, výběr a přípravu dobrovolníků jako začátečníků či zkušených odborníků,
-
zajištění rovných příležitostí a zamezení diskriminaci při vyhledávání a výběru,
-
zajištění dodržování příslušných vnitrostátních právních předpisů a práva Unie a práva přijímající země ze strany vysílajících a přijímajících organizací,
-
norem upravujících partnerství mezi vysílajícími a přijímajícími organizacemi,
-
zajištění uznávání schopností a dovedností získaných humanitárními dobrovolníky EU v souladu s relevantními stávajícími iniciativami Unie.
3. Komise je zmocněna přijímat prováděcí akty s cílem stanovit:
-
postupy uplatňované při vyhledávání, výběru a nezbytné přípravě zájemců o dobrovolnickou činnost před jejich vysláním, včetně případných stáží,
-
pravidla pro vysílání a řízení humanitárních dobrovolníků EU ve třetích zemích, včetně dozoru na místě, průběžné podpory prostřednictvím coachingu, mentoringu, další přípravy, nezbytných pracovních podmínek a podpory po návratu,
-
pojistné krytí a životní podmínky dobrovolníků včetně pokrytí nákladů na živobytí, ubytování, cestu a dalších relevantních výdajů,
-
postupy uplatňované před vysláním, v jeho průběhu a po návratu pro zajištění povinné péče a náležitých bezpečnostních opatření, včetně protokolů pro stažení vyslaného dobrovolníka ze zdravotních důvodů a bezpečnostních plánů, v nichž jsou stanoveny postupy stažení dobrovolníků ze třetích zemí v případě mimořádné situace, mimo jiné nezbytné postupy spolupráce s vnitrostátními orgány,
-
postupy pro sledování a hodnocení individuálních výkonů humanitárních dobrovolníků EU.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 26 odst. 2.
Článek 10
Akreditace vysílajících a přijímajících organizací
1. Komise vypracuje prostřednictvím prováděcích aktů, případně ve spolupráci s partnery činnými v humanitární oblasti, akreditační postup, který zajistí, aby vysílající organizace splňovaly normy a postupy uvedené v článku 9, a diferencovaný akreditační postup pro přijímající organizace.
Komise stanoví prostřednictvím prováděcích aktů způsob fungování akreditačního postupu na základě relevantních stávajících akreditačních postupů a mechanismů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 26 odst. 2.
2. Při vypracovávání akreditačního postupu usiluje Komise v zájmu zjednodušení administrativy o jeho provázanost s nástroji partnerství Komise v humanitární oblasti a se stávajícími humanitárními normami. Tento akreditační postup umožňuje zapojení všech typů způsobilých organizací bez rozdílu.
3. Vysílající organizace jsou způsobilé k akreditaci, jestliže:
a)
splňují normy a postupy uvedené v článku 9;
b)
působí v oblasti humanitární pomoci podle definice v čl. 3 písm. d) a
c)
patří do jedné z následujících kategorií:
i)
nevládní neziskové organizace se sídlem v Unii, které jsou zřízené v souladu s právem členského státu,
ii)
veřejnoprávní subjekty civilní povahy, které se řídí právem členského státu,
iii)
nevládní neziskové organizace a veřejnoprávní subjekty se sídlem v zemích uvedených v článku 23 za podmínek stanovených v uvedeném článku a v dohodách, které uvedený článek zmiňuje,
iv)
veřejnoprávní subjekty civilní povahy se sídlem v zemích uvedených v článku 23 za podmínek stanovených v uvedeném článku a v dohodách, které uvedený článek zmiňuje,
v)
Mezinárodní federace společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce.
4. Organizace ze třetích zemí jsou způsobilé jako přijímající organizace, pokud:
a)
dodržují normy a postupy uvedené v článku 9;
b)
působí v oblasti humanitární pomoci podle definice v čl. 3 písm. d) a
c)
patří do jedné z následujících kategorií:
i)
nevládní neziskové organizace, které působí nebo jsou zřízeny ve třetí zemi podle platných právních předpisů dané země,
ii)
veřejnoprávní subjekty civilní povahy, které se řídí právem třetí země,
iii)
mezinárodní agentury a organizace.
5. Aniž jsou dotčeny požadavky uvedené v odstavcích 3 a 4, mohou vysílající a přijímající organizace provádět akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU ve spojení se soukromými výdělečně činnými organizacemi.
6. Na základě předchozího posouzení potřeb může být vysílajícím organizacím, které dosud nebyly akreditovány, poskytnuta technická pomoc zaměřená na zvýšení jejich schopnosti účastnit se iniciativy Humanitární dobrovolníci EU a zajištění souladu s normami a postupy uvedenými v článku 9.
Pomoc uvedená v prvním pododstavci může být rovněž poskytnuta přijímajícím organizacím, které dosud nebyly akreditovány, v souvislosti s akcemi uvedenými v článku 15.
7. Komise zveřejní seznam akreditovaných vysílajících a přijímajících organizací bez zbytečného prodlení po udělení akreditace.
Článek 11
Vyhledávání a výběr zájemců o dobrovolnickou činnost
1. Na základě předchozího posouzení potřeb třetích zemí, které provedou vysílající nebo přijímající organizace nebo jiní příslušní aktéři, akreditované organizace vyhledají a vyberou zájemce o dobrovolnickou činnost, kterým bude poskytnuta odborná příprava.
2. Vyhledávání a výběr zájemců o dobrovolnickou činnost musí splňovat normy a postupy uvedené v článku 9 a být v souladu se zásadou nediskriminace a rovných příležitostí.
3. Způsobilými zájemci o dobrovolnickou činnost se mohou stát osoby starší 18 let, které jsou:
a)
občany Unie;
b)
státními příslušníky třetích zemí, kteří dlouhodobě pobývají v členském státě, a
c)
občany zemí uvedených v čl. 23 odst. 1, a to za podmínek stanovených v uvedeném článku.
Článek 12
Program odborné přípravy a podpora odborné přípravy a stáže
1. Na základě stávajících programů a postupů a případně ve spolupráci se specializovanými institucemi Komise vypracuje program odborné přípravy pro přípravu zájemců o dobrovolnickou činnost k vyslání na podporu a pro doplnění humanitární pomoci.
2. Způsobilými k účasti v programu odborné přípravy uskutečňovaném příslušnými organizacemi jsou zájemci o dobrovolnickou činnost, kteří byli vyhledáni a vybráni v souladu s článkem 11. Konkrétní rozsah a obsah odborné přípravy, kterou každý ze zájemců o dobrovolnickou činnost potřebuje, určí příslušná akreditovaná vysílající organizace po konzultaci s akreditovanou přijímající organizací na základě potřeb a s ohledem na předchozí zkušenosti zájemce o dobrovolnickou činnost a plánované vyslání.
3. V rámci odborné přípravy zájemců o dobrovolnickou činnost, a zejména v rámci jejich přípravy k vyslání, lze od zájemců o dobrovolnickou činnost vyžadovat, aby absolvovali stáž v akreditovaných vysílajících organizacích, pokud možno v jiné zemi než v zemi svého původu.
4. Aniž je dotčen odstavec 3, mohou vysílající organizace zájemcům o dobrovolnickou činnost, kteří neabsolvovali stáž, případně poskytnout další přípravu před vysláním speciálně uzpůsobenou potřebám a konkrétním okolnostem vyslání. Tato příprava i stáž musí splňovat normy a postupy přípravy uvedené v článku 9.
5. Součástí programu odborné přípravy je vyhodnocení připravenosti zájemce o dobrovolnickou činnost k vyslání na podporu a pro doplnění humanitární pomoci ve třetích zemích a schopnost uspokojit místní potřeby. Toto vyhodnocení se provádí ve spolupráci s vysílajícími organizacemi.
6. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme podrobnosti týkající se programu odborné přípravy a postupu pro hodnocení připravenosti zájemců o dobrovolnickou činnost k vyslání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 26 odst. 2.
Článek 13
Databáze humanitárních dobrovolníků EU
1. Zájemci o dobrovolnickou činnost, kteří úspěšně prošli hodnocením uvedeným v čl. 12 odst. 5, jsou považováni za humanitární dobrovolníky EU a jsou způsobilí k vyslání. Jako takoví jsou zařazeni do databáze humanitárních dobrovolníků EU.
2. Komise vytvoří, vede a aktualizuje databázi humanitárních dobrovolníků EU, zejména s ohledem na jejich dostupnost a způsobilost pro možné vyslání, a upraví přístup do databáze a její používání. Zpracování osobních údajů shromážděných pro účely této databáze probíhá případně v souladu se směrnicí 95/46/ES a nařízením (ES) č. 45/2001.
Článek 14
Vysílání humanitárních dobrovolníků EU do třetích zemí
1. Humanitární dobrovolníci EU zařazení do databáze mohou být na podporu a pro doplnění humanitární pomoci ve smyslu v čl. 3 písm. d) vysláni:
a)
akreditovanými vysílajícími organizacemi do přijímajících organizací ve třetích zemích nebo
b)
případně Komisí do jejích místních úřadoven, které se věnují humanitární pomoci, za účelem výkonu podpůrných činností.
2. Vyslání reaguje na skutečné potřeby, které na místní úrovni vyjádří přijímající organizace.
3. V případě vyslání podle odst. 1 písm. a) zajistí akreditované vysílající organizace dodržování norem a postupů uvedených v článku 9. Humanitární dobrovolníci EU nejsou vysíláni na operace do míst, která jsou dějištěm mezinárodních a vnitrostátních ozbrojených konfliktů.
4. Akreditované vysílající organizace informují příslušné vnitrostátní orgány členských států a dalších zemí zúčastněných podle článku 23 předtím, než je některý z jejich občanů vyslán jako humanitární dobrovolník EU v souladu s normami a postupy uvedenými v článku 9.
5. Konkrétní podmínky týkající se vyslání a úlohy humanitárních dobrovolníků EU jsou po důkladné konzultaci s přijímajícími organizacemi stanoveny ve smlouvě uzavřené mezi vysílající organizací a humanitárními dobrovolníky EU, přičemž mezi tyto podmínky patří práva a povinnosti, doba trvání, místo vyslání a úkoly humanitárního dobrovolníka EU.
6. V případě vyslání podle odst. 1 písm. b) Komise podepíše s humanitárními dobrovolníky EU smlouvu o vyslání dobrovolníka, v níž vymezí konkrétní podmínky vyslání. Smlouvy o vyslání dobrovolníka neudílejí dobrovolníkům práva a povinnosti vyplývající ze služebního řádu úředníků Evropské unie ani z pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie, jak jsou stanoveny v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (14).
7. Každému humanitárnímu dobrovolníkovi je přidělen mentor z přijímající organizace, který na něj dohlíží a je mu nápomocen během jeho vyslání.
Článek 15
Budování kapacity přijímajících organizací v oblasti humanitární pomoci
Na základě předchozího posouzení potřeb třetích zemí, které provedou vysílající a přijímající organizace nebo jiní příslušní aktéři, Komise podporuje akce zaměřené na posilování kapacity přijímajících organizací v oblasti humanitární pomoci, s cílem zvýšit místní připravenost a zlepšit schopnost reagovat na humanitární krize a zajistit účinný a udržitelný dopad činnosti humanitárních dobrovolníků EU na místě, včetně:
a)
řízení rizik souvisejících s katastrofami, připravenosti a schopnosti reagovat, coachingu, odborné přípravy v oblasti řízení dobrovolníků a dalších oblastí, které mají význam pro zaměstnance a dobrovolníky z přijímajících organizací;
b)
výměny osvědčených postupů, technické pomoci, programů twinningu a výměny zaměstnanců a dobrovolníků, vytváření sítí a dalších relevantních akcí.
Článek 16
Síť iniciativy Humanitární dobrovolníci EU
1. Komise vytvoří a spravuje síť iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, která je tvořena:
a)
zájemci o dobrovolnickou činnost a humanitárními dobrovolníky EU, kteří se účastní nebo účastnili iniciativy;
b)
vysílajícími a přijímajícími organizacemi;
c)
zástupci členských států a Evropského parlamentu.
2. Síť iniciativy Humanitární dobrovolníci EU zejména:
a)
usnadňuje kontakty a slouží jako platforma pro sdílení vědomostí, konzultace a šíření informací, pro výměnu osvědčených postupů a také pro účely posuzování potřeb uvedeného v čl. 21 odst. 3;
b)
usnadňuje budování partnerství a rozvoj společných projektů týkajících se vysílání osob a činností souvisejících s budováním kapacity, do nichž se zapojují vysílající organizace v celé Unii a přijímající organizace ve třetích zemích;
c)
poskytuje základ, o nějž se opírají akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, s cílem zajistit nepřetržité zlepšování a účinné sledování a hodnocení;
d)
poskytuje příležitosti pro dobrovolnickou činnost on-line v rámci projektů spojených s iniciativou Humanitární dobrovolníci EU.
Článek 17
Komunikace a zvyšování povědomí
1. Komise podporuje akce zaměřené na informování veřejnosti, komunikaci a zvyšování povědomí s cílem zviditelnit iniciativu Humanitární dobrovolníci EU a propagovat dobrovolnictví v oblasti humanitární pomoci v Unii a jejích členských státech i ve třetích zemích, které mají z akcí v rámci této iniciativy prospěch.
2. Komise vypracuje akční komunikace o cílech, akcích a viditelných výsledcích iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, v němž vymezí činnosti komunikace s veřejností a šíření informací pro veřejnost, zejména vůči budoucím potenciálním zájemcům o dobrovolnickou činnost a příjemcům akcí v rámci této iniciativy. Tento plán komunikace provádějí Komise a příjemci, zejména vysílající a přijímající organizace, a také humanitární dobrovolníci EU.
KAPITOLA III
PROGRAMOVÁNÍ A PŘIDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ
Článek 18
Způsobilé akce
1. Pro finanční pomoc jsou způsobilé akce uvedené v článku 8, včetně opatření nezbytných pro jejich provádění a potřebných opatření zaměřených na posílení koordinace mezi iniciativou Humanitární dobrovolníci EU a jinými relevantními programy na vnitrostátní a mezinárodní úrovni, založených na stávajících osvědčených postupech.
2. Z finanční pomoci uvedené v odstavci 1 lze hradit rovněž výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou nutné k řízení iniciativy Humanitární dobrovolníci EU a k dosahování jejích cílů.
3. Výdaje uvedené v odstavci 2 mohou pokrývat zejména studie, setkání odborníků, informační a komunikační akce uvedené v článku 17 včetně společné komunikace politických priorit Unie navenek, pokud tyto činnosti souvisejí s cíli iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, výdaje spojené s informačními sítěmi zaměřenými na zpracování a výměnu informací (včetně jejich propojování se stávajícími nebo budoucími systémy určenými k podpoře výměny údajů napříč odvětvími a souvisejících zařízení), jakož i veškeré výdaje na technickou a administrativní pomoc, které vznikly Komisi.
Článek 19
Příjemci finanční pomoci
Na základě tohoto nařízení lze poskytovat finanční pomoc fyzickým osobám a právnickým osobám, jež se řídí veřejným i soukromým právem, které se pak považují za příjemce finanční pomoci ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 20
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení v období od 1. ledna 2014 až 31. prosince 2020 činí 147 936 000 EUR v běžných cenách. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. V případě potřeby by mohly být k pokrytí obdobných výdajů zahrnuty prostředky na platby i do rozpočtu na období po roce 2020, aby bylo možné řídit platby na opatření, jež nebudou dokončena do 31. prosince 2020.
2. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se rozdělí v období 2014-2020 v souladu s operativními cíli, tematickými prioritami a procentními podíly uvedenými v příloze.
3. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24 za účelem změny priority a úpravy jednotlivých číselných údajů uvedených v příloze o více než 10 a nejvýše o 20 procentních bodů. Takovéto úpravy se provedou pouze na základě výsledků přezkumu tematických priorit a procentních podílů stanovených v příloze, který provede Komise s ohledem na výsledek průběžného hodnocení uvedeného v čl. 27 odst. 4 písm. b), přičemž tyto akty v přenesené pravomoci se přijmou do 30. června 2018.
4. V závažných a naléhavých případech, kdy je nutné provést revizi rozpočtových zdrojů vyčleněných na podporu krizových opatření v rámci reakce na mimořádné situace, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci, aby mohla upravit jednotlivé číselné údaje uvedené v příloze o více než 10 a nejvýše o 20 procentních bodů, a to v rámci dostupných rozpočtových prostředků a v souladu s postupem stanoveným v článku 25.
Článek 21
Druhy finančních opatření a prováděcí postupy
1. Komise provádí finanční pomoc Unie v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Finanční pomoc poskytovaná podle tohoto nařízení může mít jakoukoli z forem stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Za účelem provádění tohoto nařízení Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme roční pracovní program iniciativy Humanitární dobrovolníci EU. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 26 odst. 2. Roční pracovní program stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a výši souvisejících celkových výdajů. Roční pracovní program obsahuje také popis financovaných akcí, částku přidělenou na každou akci, přičemž se případně zohledňují vyhodnocené potřeby, a orientační harmonogram provádění. U grantů roční pracovní program zahrnuje priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní program stanoví rovněž účast třetích zemí za podmínek uvedených v článku 23.
Článek 22
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU finanční zájmy Unie chráněny preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) se povoluje provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanými v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat, a to při náležitém dodržení všech příslušných procesních záruk.
KAPITOLA IV
SPOLUPRÁCE S DALŠÍMI ZEMĚMI
Článek 23
Spolupráce s dalšími zeměmi
1. Do iniciativy Humanitární dobrovolníci EU se mohou zapojit:
a)
občané a vysílající organizace z přistupujících zemí, kandidátských zemí, potenciálních kandidátů a partnerských zemí v rámci evropské politiky sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích rad přidružení, nebo podobnými ujednáními;
b)
občané a vysílající organizace ze zemí Evropského sdružení volného obchodu, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
c)
občané a vysílající organizace z ostatních evropských zemí, s výhradou uzavření dvoustranných dohod s těmito zeměmi.
2. Zúčastnění dobrovolníci a organizace provádějící akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU ze spolupracujících zemí rovněž dodržují obecné zásady uvedené v článku 4.
3. Spolupráce se zúčastněnými zeměmi uvedenými v odstavci 1 je v příslušných případech založena na dodatečných rozpočtových prostředcích poskytnutých zúčastněnými zeměmi v souladu s postupy, které byly s těmito zeměmi dohodnuty.
KAPITOLA V
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ USTANOVENÍ
Článek 24
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2, čl. 9 odst. 2 a čl. 20 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 25. dubna 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2, čl. 9 odst. 2 a čl. 20 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2, čl. 9 odst. 2 a čl. 20 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 25
Postup pro naléhavé případy
1. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech vstupují akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v čl. 24 odst. 5. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.
Článek 26
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený podle čl. 17 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1257/96 (15). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA VI
SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 27
Sledování a hodnocení
1. Akce v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU, na něž je poskytována finanční pomoc, podléhají pravidelnému dohledu, s cílem sledovat jejich provádění, a pravidelnému hodnocení vnějšími hodnotiteli, aby byla posouzena jejich účelnost, účinnost a jejich dopad vzhledem k cílům iniciativy Humanitární dobrovolníci EU. Dohled a hodnocení zahrnují vypracování zpráv uvedených v odstavci 4 a další činnosti týkající se konkrétních aspektů tohoto nařízení, které mohou být zahájeny kdykoli během jeho provádění.
2. Organizace, které vysílají humanitární dobrovolníky EU mimo Unii, nesou odpovědnost za kontrolu jejich činnosti a předkládají Komisi pravidelně zprávy o sledování, přičemž jednotlivým dobrovolníkům zaručí veškerá práva související s ochranou osobních údajů.
3. Při hodnocení se používají stávající normy pro hodnocení, včetně těch, které vypracoval Výbor pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, s cílem zjistit dlouhodobý dopad iniciativy Humanitární dobrovolníci EU na humanitární pomoc. Ve fázi hodnocení zajistí Komise pravidelné konzultace všech příslušných zúčastněných stran, včetně dobrovolníků, vysílajících a přijímajících organizací, místních komunit, jimž je pomoc určena, humanitárních organizací a pracovníků v terénu. Výsledky hodnocení budou využity při úpravách podoby programu a přidělování zdrojů.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
výroční zprávy, které zkoumají pokrok dosažený při provádění tohoto nařízení, včetně jeho účinků, a které se pokud možno zabývají nejdůležitějšími výsledky;
b)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění tohoto nařízení, včetně dopadu iniciativy Humanitární dobrovolníci EU v humanitární oblasti a hodnocení nákladové efektivity tohoto programu během prvních tří let jeho provádění;
c)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračujícím provádění tohoto nařízení založené na průběžné hodnotící zprávě uvedené v písmenu b) tohoto odstavce;
d)
do 31. prosince 2021 zprávu o hodnocení ex post za sedmileté finanční období provádění.
5. Komise do 1. září 2019 přezkoumá opatření stanovená tímto nařízením a na základě závěrů průběžné hodnotící zprávy uvedené v odst. 4 písm. b) tohoto článku případně spolu s tímto přezkumem předloží legislativní návrh pozměňující toto nařízení.
6. Komise rovněž o činnostech v rámci iniciativy Humanitární dobrovolníci EU pravidelně informuje Evropskou službu pro vnější činnost podle příslušných pracovních ujednání.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 375/2014
z 3. apríla 2014,
ktorým sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc („iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 214 ods. 5,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),
keďže:
(1)
Solidarita je základnou hodnotou Únie a existuje potenciál pre ďalší rozvoj prostriedkov vyjadrovania solidarity občanov Únie s ľuďmi v tretích krajinách, ktorí sú ohrození alebo postihnutí krízami spôsobenými človekom alebo prírodnými katastrofami. Únia je navyše najväčším poskytovateľom humanitárnej pomoci a jej podiel na celosvetovej humanitárnej pomoci predstavuje takmer 50 %.
(2)
Dobrovoľníctvo je konkrétnym a viditeľným prejavom solidarity. Umožňuje, aby ľudia poslúžili svojimi vedomosťami, zručnosťami a časom ostatným ľuďom bez finančnej motivácie.
(3)
Je potrebné ďalej rozvíjať solidaritu s obeťami kríz a katastrof v tretích krajinách a zároveň zvyšovať úroveň povedomia o humanitárnej pomoci a dobrovoľníctve vo všeobecnosti medzi občanmi Únie a takúto humanitárnu pomoc a dobrovoľníctvo zviditeľňovať.
(4)
Vízia Únie v oblasti humanitárnej pomoci vrátane spoločného cieľa, spoločných zásad a osvedčených postupov, ako aj spoločný rámec pre poskytovanie humanitárnej pomoci Únie, sa uvádzajú v spoločnom vyhlásení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie s názvom „Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci“ (2). Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci zdôrazňuje pevný záväzok Únie uplatňovať prístup, ktorý je založený na potrebách, a zachovávať a presadzovať základné humanitárne zásady humanity, neutrality, nestrannosti a nezávislosti. Činnosť Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc (ďalej len „iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“) by sa mala riadiť Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci.
(5)
Humanitárna pomoc Únie sa poskytuje v situáciách, v ktorých môžu fungovať aj ďalšie nástroje týkajúce sa rozvojovej spolupráce, krízového riadenia a civilnej ochrany. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by sa mala vykonávať súdržným a komplementárnym spôsobom a malo by sa predísť prekrývaniu s príslušnými politikami a nástrojmi Únie, najmä s politikou Únie v oblasti humanitárnej pomoci, politikou rozvojovej spolupráce a mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany zriadeným rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ (3), koordinačným centrom pre reakcie na núdzové situácie zriadeným uvedeným rozhodnutím a s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a delegáciami EÚ s cieľom koordinovať reakciu Únie na humanitárne krízy v tretích krajinách.
(6)
Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala prispievať k úsiliu zvyšovať kapacitu Únie v oblasti poskytovania humanitárnej pomoci, ktorá je založená na potrebách, a posilňovať kapacity a odolnosť zraniteľných spoločenstiev alebo spoločenstiev zasiahnutých katastrofou v tretích krajinách. Zároveň je potrebné upevňovať spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami a ďalšími humanitárnymi partnermi, ako aj so subjektmi na miestnej a regionálnej úrovni. Uvedená spolupráca by sa mala presadzovať v súlade s opatreniami Organizácie spojených národov s cieľom podporiť ústrednú a celkovú koordinačnú úlohu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (UN-OCHA).
(7)
V uplynulých rokoch významne vzrástol počet, rozsah a zložitosť prírodných i ľudskou činnosťou spôsobených humanitárnych kríz na celom svete, pričom tento trend bude pravdepodobne pokračovať, čím sa zvyšujú požiadavky na humanitárne subjekty, aby poskytovali okamžitú, účinnú, efektívnu a jednotnú reakciu a podporovali miestne spoločenstvá v tretích krajinách s cieľom znížiť ich zraniteľnosť a posilniť odolnosť voči katastrofám.
(8)
Dobrovoľníci môžu prispieť k zvýšeniu kapacity Únie poskytovať humanitárnu pomoc, ktorá vychádza z potrieb a zásad, a prispieť k zvýšeniu účinnosti humanitárneho sektora, ak sú vhodne vybraní, vyškolení a pripravení na vyslanie. Zaručí sa tým, že budú mať potrebné odborné znalosti a schopnosti pomôcť ľuďom v núdzi čo najúčinnejším spôsobom, za predpokladu, že sa im na mieste vykonávania danej dobrovoľníckej činnosti poskytne vhodná podpora a zabezpečí sa vhodný dohľad.
(9)
Programy dobrovoľníctva zamerané na tretie krajiny existujú v Európe aj vo svete. Často sú to vnútroštátne programy, ktoré sa sústreďujú hlavne alebo výlučne na rozvojové projekty. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by preto mala vytvárať pridanú hodnotu tým, že poskytne príležitosť dobrovoľníkom spoločne sa podieľať na operáciách humanitárnej pomoci a posilniť tak aktívne európske občianstvo. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ môže priniesť pridanú hodnotu aj tým, že bude podporovať nadnárodnú spoluprácu organizácií podieľajúcich sa na vykonávaní činností v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, čím sa zlepšia medzinárodné vzťahy, vo svete sa rozšíri pozitívny obraz o Únii a podporí sa záujem o paneurópske humanitárne projekty.
(10)
Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala byť nákladovo efektívna, mala by dopĺňať existujúce národné a medzinárodné dobrovoľnícke systémy bez toho, aby zdvojovala ich činnosť, a mala by sa zameriavať na riešenie konkrétnych potrieb a nedostatkov v humanitárnej oblasti.
(11)
Ako bolo zdôraznené v oznámení Komisie z 23. novembra 2010 s názvom „Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc“ v súčasnej štruktúre humanitárneho dobrovoľníctva existujú určité medzery, ktoré iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ môže zaplniť dobrovoľníkmi so správnymi profilmi vyslanými v pravý čas na správne miesto. Mohlo by sa to dosiahnuť predovšetkým stanovením európskych noriem a postupov na vyhľadávanie a výber humanitárnych dobrovoľníkov, prostredníctvom spoločne dohodnutých referenčných kritérií pre odbornú prípravu a prípravu humanitárnych dobrovoľníkov na vyslanie, databázy potenciálnych dobrovoľníkov, ktorí sú identifikovaní na základe potrieb v príslušnej oblasti, ako aj možností pre dobrovoľníkov, aby sa podieľali na operáciách humanitárneho charakteru nielen formou vyslania, ale aj formou kancelárskej podpory a dobrovoľníckej činnosti vykonávanej online.
(12)
Primeraná odborná príprava, ako aj bezpečnosť a ochrana dobrovoľníkov, by mali mať aj naďalej rozhodujúci význam a mali by byť predmetom pravidelnej výmeny informácií, a to aj s členskými štátmi. Dobrovoľníci pomoci EÚ by nemali byť vysielaní do operácií, ktoré sa uskutočňujú v zónach medzinárodných a iných ozbrojených konfliktov.
(13)
Únia vykonáva svoje operácie humanitárnej pomoci na základe potrieb a v partnerstve s implementačnými organizáciami. Pri realizácii iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ by mali uvedené organizácie zohrávať významnú úlohu, aby sa zaistilo, že subjekty v teréne prevezmú za svoju činnosť zodpovednosť a že sa potenciálny prínos činností vykonávaných v rámci uvedenej iniciatívy využije na maximum. Únia by mala poveriť takéto organizácie najmä vyhľadávaním, výberom, prípravou a vysielaním dobrovoľníkov pomoci EÚ, ako aj vykonávaním nadväzujúcich opatrení počas ich činnosti a po jej ukončení, a to v súlade s normami a postupmi stanovenými Komisiou. Komisia by mala mať v prípade potreby možnosť vyslať do svojich vysunutých pracovísk úspešne vyškolených a pripravených dobrovoľníkov, ktorí by tam mali vykonávať podporné úlohy.
(14)
V oznámení Komisie z 25. októbra 2011 s názvom „Obnovená stratégia EÚ pre sociálnu zodpovednosť podnikov na obdobie rokov 2011 - 2014“ sa uvádza, že súkromné spoločnosti môžu zohrávať dôležitú úlohu a prispievať k humanitárnym operáciám Únie najmä prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti svojich zamestnancov.
(15)
Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala Európanom všetkých vekových kategórií pomôcť prejaviť aktívne európske občianstvo. Iniciatíva by mala týmto spôsobom prispieť k podpore dobrovoľníctva v celej Únii a k osobnému rozvoju a multikultúrnemu povedomiu zúčastnených dobrovoľníkov a tým zlepšiť ich znalosti a zamestnateľnosť v globálnom hospodárstve.
(16)
Zo zásad Únie týkajúcich sa rovnakých príležitostí a nediskriminácie vyplýva, že občania Únie a osoby s dlhodobým pobytom v Únii by mali mať vo všetkých sférach života a v každom veku možnosť zapojiť sa do diania ako aktívni občania. Vzhľadom na špecifický charakter humanitárnej oblasti by dobrovoľníci pomoci EÚ mali mať minimálny vek 18 rokov, pričom by mohli predstavovať širokú škálu profilov a generácií vrátane odborníkov a kvalifikovaných dôchodcov.
(17)
Rozhodujúcim predpokladom pre vysielanie dobrovoľníkov do krajín mimo Únie je ich jasný právny štatút. Podmienky vysielania dobrovoľníkov by mali byť zmluvne stanovené, a to vrátane noriem ochrany a bezpečnosti dobrovoľníkov, úloh vysielajúcich a hostiteľských organizácií, poistného krytia, hradenia diét, ubytovania a ďalších príslušných výdavkov. Vysielanie dobrovoľníkov do tretích krajín by mali upravovať príslušné opatrenia v oblasti ochrany a bezpečnosti.
(18)
V rámci činností, ktoré sa vykonávajú na základe iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, by sa mali v prípade potreby zohľadniť odporúčania uvedené v politickom programe dobrovoľníckej práce v Európe, ako aj aktivity európskych organizácií medzinárodného dobrovoľníctva a programu OSN pre dobrovoľníkov.
(19)
Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala podporovať činnosti vychádzajúce z potrieb, ktorých cieľom je posilňovať kapacity hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci v tretích krajinách s cieľom zvyšovať miestnu pripravenosť a schopnosť reakcie na humanitárne krízy a zabezpečovať účinný a trvalý dosah práce dobrovoľníkov v teréne prostredníctvom riadenia rizika katastrof, pripravenosti a reakcie, tútorstva, odborného vzdelávania v riadení dobrovoľníkov a ďalších relevantných oblastí.
(20)
V prípade potreby by iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ mala prispievať k posilňovaniu rodovej perspektívy v rámci humanitárnej politiky Únie a presadzovať náležitú humanitárnu odozvu na konkrétne potreby žien a mužov všetkých vekových kategórií. Osobitná pozornosť by sa mala venovať spolupráci so združeniami a sieťami žien s cieľom podporovať zapájanie žien do humanitárnej pomoci, ako aj ich líderstvo v tejto oblasti, pričom by sa mali využívať ich schopnosti a odborné znalosti v záujme obnovy, budovania mieru, znižovania rizika katastrof a budovania odolnosti zasiahnutých spoločenstiev.
(21)
V tomto nariadení sa stanovuje finančné krytie na celé trvanie rozpočtového obdobia, ktoré v priebehu ročného rozpočtového postupu má predstavovať základnú referenčnú sumu pre Európsky parlament a Radu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou z 2. decembra 2013 o spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení (4).
(22)
Prideľovanie finančnej pomoci by sa malo realizovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5). Z dôvodu osobitného charakteru činností vykonávaných v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ je vhodné ustanoviť, že finančná pomoc sa môže udeľovať fyzickým osobám i právnickým osobám, ktoré sa riadia súkromným alebo verejným právom. Dôležité je taktiež zabezpečiť, aby sa dodržiavali pravidlá nariadenia o rozpočtových pravidlách, najmä pokiaľ ide o zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti v ňom ustanovené.
(23)
Z hľadiska splnenia cieľov iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ by hlavnými zásadami malo byť zlepšenie implementácie a kvalita prostriedkov, pričom by sa zároveň malo zaručiť optimálne využívanie finančných zdrojov.
(24)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním sankcií. S cieľom zabrániť nezrovnalostiam a podvodom by sa mali prijať vhodné opatrenia a potrebné kroky na vymáhanie stratených, chybne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (6), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (7) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (8).
(25)
Účasť tretích krajín, najmä pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín, potenciálnych kandidátov, partnerských krajín Európskej susedskej politiky a krajín Európskeho združenia voľného obchodu, by sa mala umožniť na základe dohôd o spolupráci.
(26)
Zúčastnení dobrovoľníci a organizácie vykonávajúce činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ zo spolupracujúcich krajín by mali zároveň dodržiavať zásady stanovené v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci a podporovať ich dodržiavanie, s dôrazom na ochranu „humanitárneho priestoru“.
(27)
S cieľom umožniť nepretržitú spätnú väzbu a zlepšenie a zvýšiť pružnosť a efektívnosť ich prijímania, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa noriem pre výber, riadenie a vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ, zmeny ukazovateľov výkonu a tematických priorít a úpravy percentuálnych hodnôt pre prideľovanie finančného krytia na vykonávanie tohto nariadenia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(28)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (9). Postup preskúmania by sa mal použiť pri prijímaní postupu výberu, riadenia a vysielania dobrovoľníkov pomoci EÚ, certifikačného mechanizmu, programu odbornej prípravy a ročného pracovného programu iniciatívy dobrovoľníci pomoci EÚ.
(29)
V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané Chartou základných práv Európskej únie.
(30)
Spracovanie osobných údajov, ktoré sa vykonáva v rámci toto nariadenia, neprekračuje rámec toho, čo je potrebné a primerané na účely zabezpečenia hladkého fungovania iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ. Akékoľvek spracovanie osobných údajov Komisiou sa bude riadiť nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10). Akékoľvek spracovanie osobných údajov zo strany organizácií vykonávajúcich činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ usadených v Únii v súlade so zákonom sa bude riadiť smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (11).
(31)
Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bol konzultovaný v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 a vydal stanovisko 23. novembra 2012 (12).
(32)
Je vhodné zosúladiť obdobie uplatňovania tohto nariadenia s nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (13). Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
ÚVODNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc (ďalej len „iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“) ako rámec pre spoločný príspevok európskych dobrovoľníkov, pokiaľ ide o podporu a dopĺňanie humanitárnej pomoci v tretích krajinách.
Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá a postupy pre činnosť iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ a pravidlá poskytovania finančnej pomoci.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Toto nariadenie sa uplatňuje na:
1.
výber, odborná príprava a vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách;
2.
akcie, ktoré podporujú, propagujú a pripravujú vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách;
3.
akcie v rámci i mimo Únie, ktorých cieľom je budovanie kapacít hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci v tretích krajinách.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a)
„dobrovoľník“ je osoba, ktorá sa na základe slobodnej vôle a bez finančnej motivácie rozhodne zapojiť do činností v prospech spoločenstva a spoločnosti ako celku;
b)
„záujemca o dobrovoľnícku činnosť“ je osoba oprávnená v súlade s článkom 11 ods. 3 uchádzať sa o účasť na činnostiach vykonávaných v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ;
c)
„dobrovoľník pomoci EÚ“ je záujemca o dobrovoľnícku činnosť, ktorý bol vybraný, vyškolený podľa príslušných noriem, postupov a referenčných kritérií, posúdený ako spôsobilý a zaregistrovaný ako osoba, ktorá je k dispozícii na vyslanie s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách;
d)
„humanitárna pomoc“ sú činnosti a operácie núdzovej pomoci v tretích krajinách určené na zabezpečenie potrieb a zamerané na zachovanie života, prevenciu a zmiernenie utrpenia ľudí a zachovávanie ľudskej dôstojnosti v podmienkach kríz spôsobených človekom alebo prírodnými katastrofami. Zahŕňa podporu, pomoc a ochranné operácie počas humanitárnych kríz alebo bezprostredne po nich, podporné opatrenia na zabezpečenie prístupu k ľuďom v núdzi a uľahčenie voľného toku pomoci, ako aj opatrenia zamerané na posilnenie pripravenosti na katastrofy a na znižovanie rizika vzniku katastrof, ktoré prispievajú k zvyšovaniu odolnosti a schopnosti zvládať krízy a zotaviť sa z nich;
e)
„tretia krajina“ je krajina mimo Únie, v ktorej sa uskutočňujú činnosti humanitárnej pomoci a operácie uvedené v písmene d).
Článok 4
Cieľ
Cieľom iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ je prispievať k posilňovaniu kapacity Únie poskytovať humanitárnu pomoc vychádzajúcu z potrieb, ktorá je zameraná na ochranu života, predchádzanie ľudskému utrpeniu a zmierňovanie takéhoto utrpenia a zachovávanie ľudskej dôstojnosti, a posilňovať kapacity a odolnosť zraniteľných spoločenstiev alebo spoločenstiev zasiahnutých katastrofou v tretích krajinách, najmä pripravenosťou na katastrofy, znižovaním rizika nešťastí a lepším prepájaním pomoci, obnovy a rozvoja. Tento cieľ sa dosiahne na základe pridanej hodnoty spoločného prínosu dobrovoľníkov pomoci EÚ, rovnako ako zhmotnením hodnôt Únie a solidarity s osobami v núdzi a viditeľným presadzovaním zmyslu pre európske občianstvo.
Článok 5
Všeobecné zásady
1. Činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ sa uskutočňujú v súlade so zásadami humanitárnej pomoci, ktorými sú humanita, neutralita, nestrannosť a nezávislosť, a v súlade s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci.
2. Činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ reagujú na humanitárne potreby miestnych spoločenstiev a požiadavky hostiteľských organizácií a ich cieľom je prispievať k zvyšovaniu účinnosti humanitárneho sektora.
3. Prioritou je ochrana a bezpečnosť záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ.
4. V súlade s článkom 10 iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ propaguje spoločné projekty vychádzajúce z potrieb a nadnárodné partnerstvá zúčastnených dobrovoľníkov z rôznych krajín a organizácií vykonávajúcich činnosti v rámci uvedenej iniciatívy.
Článok 6
Súdržnosť a komplementárnosť opatrení Únie
1. Pri vykonávaní tohto nariadenia sa zabezpečí súdržnosť a komplementárnosť s inými nástrojmi a oblasťami vonkajšej činnosti Únie, ako aj s ostatnými príslušnými politikami Únie, najmä politikou v oblasti humanitárnej pomoci, politikou rozvojovej spolupráce a mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany bez toho, aby došlo k duplicite a prekrývaniu činností, a uznáva, že humanitárna pomoc sa riadi zásadami pre humanitárnu pomoc uvedenými v článku 5 ods. 1 tohto nariadenia. Osobitná pozornosť sa venuje zabezpečeniu bezproblémového prechodu medzi pomocou, obnovou a rozvojom.
2. Komisia a členské štáty spolupracujú s cieľom dosiahnuť efektívnosť a účinnosť tým, že zabezpečujú konzistentnosť a súdržnosť medzi príslušnými vnútroštátnymi systémami dobrovoľníctva a činnosťami vyvíjanými v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ. Uvedené činnosti vychádzajú z príslušných osvedčených postupov a existujúcich programov a v prípade potreby využívajú existujúce európske siete.
3. Pri vykonávaní činností v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ Únia podporuje spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami a inými humanitárnymi partnermi a miestnymi a regionálnymi subjektmi.
Pokiaľ ide o presadzovanie súdržnej medzinárodnej reakcie na humanitárne krízy, činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ sa vykonávajú v súlade s činnosťami Organizácie spojených národov s cieľom podporiť ústrednú a celkovú koordinačnú úlohu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (UN-OCHA).
Článok 7
Operačné ciele
1. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ má tieto operačné ciele:
a)
Podpora zvyšovania a skvalitňovania kapacít Únie na poskytovanie humanitárnej pomoci
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:
-
počet dobrovoľníkov pomoci EÚ vyslaných alebo pripravených na vyslanie s požadovanou kvalifikáciou a počet dobrovoľníkov v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, ktorí už absolvovali svoju dobrovoľnícku misiu,
-
počet ľudí, ku ktorým sa dostala humanitárna pomoc poskytnutá na základe iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, a dosiahnuté priemerné náklady na osobu,
-
úroveň spokojnosti vyslaných dobrovoľníkov pomoci EÚ a vysielajúcich a hostiteľských organizácií, pokiaľ ide o skutočný humanitárny prínos dobrovoľníkov pomoci EÚ v teréne.
b)
Rozšírenie zručností, znalostí a spôsobilosti dobrovoľníkov v oblasti humanitárnej pomoci a podmienky ich účasti
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:
-
počet vyškolených záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov, ktorí úspešne prešli hodnotením v nadväznosti na odbornú prípravu,
-
počet certifikovaných vysielajúcich organizácií uplatňujúcich normy a postupy pre riadenie záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ,
-
úroveň spokojnosti vyškolených a vyslaných dobrovoľníkov a vysielajúcich a hostiteľských organizácií, pokiaľ ide o kvalitu odbornej prípravy, úroveň poznatkov a spôsobilosti dobrovoľníkov a plnenie a primeranosť noriem a postupov riadenia záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ.
c)
Budovanie kapacít hostiteľských organizácií a podpora dobrovoľníckej práce v tretích krajinách
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:
-
počet a typ opatrení zameraných na budovanie kapacít v tretích krajinách,
-
počet pracovníkov a dobrovoľníkov z tretích krajín, ktorí sa zúčastňujú na činnostiach zameraných na budovanie kapacít,
-
úroveň spokojnosti pracovníkov vysielajúcich a hostiteľských organizácií a dobrovoľníkov tretích krajín, ktorí sa zúčastňujú na činnostiach zameraných na budovanie kapacít, pokiaľ ide o kvalitu a účinnosť vykonávaných akcií.
d)
Oznamovanie zásad humanitárnej pomoci Únie dohodnutých v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:
-
počet a druh informačných akcií, komunikačných akcií a akcií na zvyšovanie povedomia a náklady na tieto akcie.
e)
Zvýšenie súdržnosti a zladenosti dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch s cieľom rozšíriť možnosti účasti občanov Únie na aktivitách a operáciách humanitárnej pomoci
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:
-
počet certifikovaných vysielajúcich organizácií,
-
počet a typ akcií technickej pomoci pre vysielajúce organizácie,
-
šírenie a preberanie noriem a postupov riadenia záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ inými systémami dobrovoľníctva.
2. Ukazovatele uvedené v odseku 1 písm. a) až e) sa použijú na monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie výkonnosti. Sú orientačné a môžu byť zmenené prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 24 s cieľom zohľadniť skúsenosti z merania pokroku.
KAPITOLA II
ČINNOSTI V RÁMCI INICIATÍVY DOBROVOĽNÍCI POMOCI EÚ
Článok 8
Činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ
Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ sa usiluje o splnenie cieľov uvedených v článkoch 4 a 7 prostredníctvom týchto druhov činností:
-
vypracúvanie a uplatňovanie noriem a postupov týkajúcich sa záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ,
-
vypracúvanie a uplatňovanie certifikačného mechanizmu pre vysielajúce a hostiteľské organizácie,
-
vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku činnosť,
-
vytvorenie programu odbornej prípravy a podpora odborného vzdelávania a stáží,
-
zriadenie, vedenie a aktualizácia databázy dobrovoľníkov pomoci EÚ,
-
vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách,
-
budovanie kapacít hostiteľských organizácií,
-
zriadenie a správa siete pre iniciatívu Dobrovoľníci pomoci EÚ,
-
informovanosť a zvyšovanie povedomia,
-
vedľajšie činnosti, ktoré zvyšujú zodpovednosť, transparentnosť a účinnosť iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ.
Článok 9
Normy a postupy týkajúce sa záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ
1. V súlade s príslušnou praxou zavedie Komisia normy a postupy týkajúce sa nevyhnutných podmienok, dojednaní a požiadaviek, ktoré majú uplatňovať vysielajúce a hostiteľské organizácie pri vyhľadávaní, vyberaní, školení, riadení a vysielaní záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ, ktorých cieľom je podporovať operácie humanitárnej pomoci v tretích krajinách.
2. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 24 prijímať delegované akty týkajúce sa noriem pre:
-
rámec spôsobilostí, ktorý sa používa na vyhľadanie, výber a vyškolenie dobrovoľníkov ako odborných pracovníkov na nižšej i vedúcej úrovni,
-
opatrenia na zabezpečenie rovnakých príležitostí a nediskriminácie v procese vyhľadávania a výberu,
-
opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby vysielajúce a hostiteľské organizácie dodržiavali príslušné vnútroštátne právo a právo Únie, ako aj právo hostiteľskej krajiny,
-
normy týkajúce sa vzťahu medzi vysielajúcimi a hostiteľskými organizáciami,
-
opatrenia na uznávanie zručností a schopností, ktoré dobrovoľníci pomoci EÚ získajú v súlade s príslušnými iniciatívami Únie.
3. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom stanoviť:
-
postupy, ktoré sa majú dodržiavať v prípade vyhľadávania, výberu a nevyhnutnej prípravy záujemcov o dobrovoľnícku činnosť pred vyslaním, vrátane prípadných stáží,
-
opatrenia na vysielanie a riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ v tretích krajinách vrátane, okrem iného, dohľadu v teréne, trvalej podpory pomocou tútorstva, mentorstva, dodatočnej odbornej prípravy, vyškolenia, nevyhnutných pracovných podmienok, podpory v nadväznosti na vyslanie,
-
zabezpečovanie poistného krytia a životných podmienok pre dobrovoľníkov vrátane úhrady nákladov na stravovanie a ubytovanie, cestovných nákladov a ďalších príslušných nákladov,
-
postupy uplatňované pred vyslaním, počas vyslania a po vyslaní s cieľom zabezpečiť povinnú starostlivosť a náležité opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany vrátane lekárskych záznamov a bezpečnostných plánov, ktoré sa týkajú núdzovej evakuácie z tretích krajín, vrátane nevyhnutných postupov pre spoluprácu s vnútroštátnymi orgánmi,
-
postupy individuálneho monitorovania a hodnotenia dobrovoľníkov pomoci EÚ.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2.
Článok 10
Certifikačný mechanizmus pre vysielajúce a hostiteľské organizácie
1. Komisia ustanoví prostredníctvom vykonávacích aktov a v prípade potreby v spolupráci s humanitárnymi partnermi certifikačný mechanizmus, ktorým sa zaistí, aby vysielajúce organizácie dodržiavali normy a postupy uvedené v článku 9, ako aj diferencovaný certifikačný mechanizmus pre hostiteľské organizácie.
Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví postup fungovania mechanizmov certifikácie na základe relevantných mechanizmov a postupov certifikácie. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2.
2. Pri navrhovaní certifikačného mechanizmu sa Komisia usiluje dosiahnuť synergický účinok so svojimi nástrojmi partnerstva v humanitárnej oblasti a s existujúcimi humanitárnymi normami, aby dosiahla zjednodušenie administratívy. Certifikačný mechanizmus musí byť inkluzívny a nediskriminačný vo vzťahu k akémukoľvek typu oprávnenej organizácie.
3. Vysielajúce organizácie sú oprávnené na získanie osvedčenia v prípade, ak:
a)
dodržiavajú normy a postupy uvedené v článku 9;
b)
pôsobia v oblasti humanitárnej pomoci v zmysle článku 3 písm. d) a
c)
patria do ktorejkoľvek z týchto kategórií:
i)
mimovládne neziskové organizácie so sídlom v Únii, založené v súlade s právnymi predpismi niektorého členského štátu;
ii)
verejnoprávne subjekty civilného charakteru, ktoré sa riadia právom niektorého členského štátu;
iii)
mimovládne neziskové organizácie so sídlom v krajinách uvedených v článku 23 na základe podmienok stanovených v uvedenom článku a dohôd v ňom uvedených;
iv)
verejnoprávne subjekty civilného charakteru so sídlom v krajinách uvedených v článku 23 na základe podmienok stanovených v uvedenom článku a dohôd v ňom uvedených;
v)
Medzinárodná federácia národných spoločností Červeného kríža a Červeného polmesiaca.
4. Organizácie v tretích krajinách sú oprávnené ako hostiteľské organizácie, ak:
a)
dodržiavajú normy a postupy uvedené v článku 9;
b)
pôsobia v oblasti humanitárnej pomoci v zmysle článku 3 písm. d) a
c)
patria do ktorejkoľvek z týchto kategórií:
i)
mimovládne neziskové organizácie, ktoré pôsobia alebo sídlia v tretej krajine na základe zákonov platných v danej krajine;
ii)
verejnoprávne subjekty civilného charakteru, ktoré sa riadia právom tretej krajiny;
iii)
medzinárodné agentúry a organizácie.
5. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky uvedené v odsekoch 3 a 4, môžu vysielajúce a hostiteľské organizácie vykonávať činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ v spojení so ziskovo orientovanými súkromnými organizáciami.
6. Na základe predchádzajúceho posúdenia potrieb môžu vysielajúce organizácie, ktoré majú byť certifikované, využiť technickú pomoc zameranú na zvýšenie ich kapacity zúčastniť sa na iniciatíve Dobrovoľníci pomoci EÚ a zabezpečiť súlad s normami a postupmi uvedenými v článku 9.
Hostiteľské organizácie, ktoré majú byť certifikované, môžu tiež využiť pomoc uvedenú v prvom pododseku v súvislosti s činnosťami uvedenými v článku 15.
7. Komisia zverejní zoznam certifikovaných vysielajúcich a hostiteľských organizácií čo najskôr po udelení certifikácie.
Článok 11
Vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku činnosť
1. Na základe predchádzajúceho posúdenia potrieb v tretích krajinách prostredníctvom vysielajúcich alebo hostiteľských organizácií alebo iných príslušných aktérov certifikované vysielajúce organizácie vyhľadajú a vyberú záujemcov o dobrovoľnícku činnosť na účely odbornej prípravy.
2. Vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku činnosť je v súlade s normami a postupmi uvedenými v článku 9 a tiež so zásadami nediskriminácie a rovnosti príležitostí.
3. Oprávnenými prihlásiť sa ako záujemcovia o dobrovoľnícku činnosť sú tieto osoby s minimálnym vekom 18 rokov:
a)
občania Únie;
b)
štátni príslušníci tretích krajín, ktorí majú dlhodobý pobyt v niektorom členskom štáte, a
c)
občania z krajín uvedených v článku 23 ods. 1 za podmienok stanovených v uvedenom článku.
Článok 12
Program odbornej prípravy a podpora odbornej prípravy a stáží
1. V nadväznosti na existujúce programy a postupy a v prípade potreby v spolupráci so špecializovanými inštitúciami Komisia ustanoví program odbornej prípravy s cieľom pripraviť záujemcov o dobrovoľnícku činnosť na vyslanie, aby mohli podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc.
2. Záujemcovia o dobrovoľnícku činnosť, ktorí boli nájdení a vybraní v súlade s článkom 11, sú oprávnení zúčastniť sa na programe odbornej prípravy, ktorý vykonávajú spôsobilé organizácie. Rozsah a obsah odbornej prípravy každého záujemcu o dobrovoľnícku činnosť stanovuje dotknutá certifikovaná vysielajúca organizácia v súčinnosti s certifikovanou hostiteľskou organizáciou na základe potrieb a so zreteľom na predchádzajúce skúsenosti záujemcu o dobrovoľnícku činnosť a predpokladané vyslanie.
3. Ako súčasť odbornej prípravy, najmä však prípravy na vyslanie, sa môže od záujemcov o dobrovoľnícku činnosť vyžadovať absolvovanie stáží v certifikovaných vysielajúcich organizáciách, pokiaľ možno v krajine, ktorá nie je krajinou ich pôvodu.
4. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, možno záujemcom o dobrovoľnícku činnosť, ktorí neabsolvovali stáž, poskytnúť v prípade potreby dodatočnú prípravu pred vyslaním, ktorá je presne prispôsobená požiadavkám a osobitným okolnostiam vyslania. Táto príprava a stáž sú v súlade s normami a postupmi pre prípravu podľa článku 9.
5. Program odbornej prípravy zahŕňa hodnotenie pripravenosti záujemcov o dobrovoľnícku činnosť na vyslanie, aby mohli podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách, ako aj hodnotenie ich pripravenosti plniť miestne potreby. Hodnotenie sa vykonáva v spolupráci s vysielajúcimi organizáciami.
6. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov dojednania o programe odbornej prípravy a postupe hodnotenia pripravenosti záujemcov o dobrovoľnícku činnosť, ktorí majú byť vyslaní. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2.
Článok 13
Databáza dobrovoľníkov pomoci EÚ
1. Záujemcovia o dobrovoľnícku činnosť, ktorí úspešne prešli hodnotením uvedeným v článku 12 ods. 5, sa považujú za dobrovoľníkov pomoci EÚ a sú spôsobilí na vyslanie. Zapíšu sa takto do databázy dobrovoľníkov pomoci EÚ.
2. Komisia zriadi, vedie a aktualizuje databázu dobrovoľníkov pomoci EÚ vrátane pokiaľ ide o disponibilitu a spôsobilosť dobrovoľníkov pomoci EÚ na vyslanie a upraví prístup k databáze a jej využívanie. Spracovanie osobných údajov zozbieraných v tejto databáze alebo pre túto databázu sa vykonáva, ak je to relevantné, v súlade so smernicou 95/46/ES a nariadenia (ES) č. 45/2001.
Článok 14
Vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ do tretích krajín
1. Dobrovoľníkov pomoci EÚ zapísaných v databáze môžu vysielať, aby mohli podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v zmysle článku 3 písm. d):
a)
certifikované vysielajúce organizácie vyslaním do hostiteľských organizácií v tretích krajinách alebo
b)
v prípade potreby Komisia na jej vysunuté pracoviská pre humanitárnu pomoc, aby mohli vykonávať podporné úlohy.
2. Vysielanie dobrovoľníkov vychádza zo skutočných potrieb, ktoré na miestnej úrovni určia hostiteľské organizácie.
3. Pri vysielaní podľa odseku 1 písm. a) zabezpečia certifikované vysielajúce organizácie súlad s normami a postupmi uvedenými v článku 9. Dobrovoľníci pomoci EÚ sa nevysielajú do operácií, ktoré sa uskutočňujú v zónach medzinárodných a iných ozbrojených konfliktov.
4. Certifikované vysielajúce organizácie informujú príslušné vnútroštátne orgány členských štátov a iných zúčastnených krajín v súlade s článkom 23 predtým, ako vyšlú ich občana ako dobrovoľníka pomoci EÚ v súlade s normami a postupmi uvedenými v článku 9.
5. Konkrétne podmienky vyslania a úloha dobrovoľníkov pomoci EÚ sa stanovia na základe podrobných konzultácií s hostiteľskými organizáciami v zmluve medzi vysielajúcimi organizáciami a dobrovoľníkmi pomoci EÚ, v ktorej sú uvedené práva a povinnosti, trvanie a miesto vyslania a úlohy dobrovoľníkov pomoci EÚ.
6. Pri vyslaní podľa odseku 1 písm. b) podpíše Komisia s dobrovoľníkmi pomoci EÚ zmluvu o vyslaní dobrovoľníka, v ktorej sa určia konkrétne podmienky vyslania. Zmluvami o vyslaní dobrovoľníkov sa na dobrovoľníka neprenášajú práva a povinnosti vyplývajúce zo Služobného poriadku úradníkov Európskej únie a Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie stanovených v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (14).
7. Každému dobrovoľníkovi pomoci EÚ sa pridelí mentor z hostiteľskej organizácie, ktorý na dobrovoľníka pomoci EÚ počas vyslania dohliada a podporuje ho.
Článok 15
Budovanie kapacít hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci
Na základe predchádzajúceho posúdenia potrieb v tretích krajinách vysielajúcimi a hostiteľskými organizáciami podporí Komisia akcie zamerané na zvýšenie kapacity hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci s cieľom zvýšiť miestnu pripravenosť a schopnosť reakcie na humanitárne krízy a zabezpečiť účinnosť a trvalý dosah činnosti dobrovoľníkov pomoci EÚ v teréne vrátane:
a)
riadenia rizika katastrof, pripravenosti a reakcie na katastrofy, tútorstva, odborného vzdelávania v oblasti riadenia dobrovoľníkov a ďalších dôležitých oblastí pre pracovníkov a dobrovoľníkov z hostiteľských organizácií;
b)
výmeny osvedčených postupov, technickej pomoci, twinningových programov a výmeny pracovníkov a dobrovoľníkov, vytvárania sietí a iných príslušných činností.
Článok 16
Sieť v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ
1. Komisia zriadi a spravuje sieť v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, ktorá pozostáva:
a)
zo záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ, ktorí sa zúčastňujú na iniciatíve alebo sa na nej zúčastnili v minulosti;
b)
z vysielajúcich a hostiteľských organizácií;
c)
zo zástupcov členských štátov a Európskeho parlamentu.
2. Sieť v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ najmä:
a)
uľahčuje vzájomnú komunikáciu a slúži ako platforma na výmenu vedomostí, na konzultácie a šírenie informácií, na výmenu osvedčených postupov a na posudzovanie potrieb podľa článku 21 ods. 3;
b)
uľahčuje vytváranie partnerstiev a realizáciu spoločných projektov týkajúcich sa činností súvisiacich s vysielaním a budovaním kapacít, do ktorých sú zapojené vysielajúce organizácie v celej Únii a hostiteľské organizácie v tretích krajinách;
c)
poskytuje základ pre nadväzovanie na činnosti vykonávané v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ s cieľom zabezpečiť neustále zlepšovanie a účinné monitorovanie a hodnotenie;
d)
poskytuje príležitosti pre dobrovoľníctvo online v projektoch súvisiacich s iniciatívou Dobrovoľníci pomoci EÚ.
Článok 17
Komunikácia a zvyšovanie informovanosti
1. Komisia podporuje verejné informačné a komunikačné činnosti a aktivity zamerané na zvyšovanie informovanosti s cieľom zviditeľňovať iniciatívu Dobrovoľníci pomoci EÚ a nabádať na dobrovoľníctvo v oblasti humanitárnej pomoci v rámci Únie a jej členských štátov, ako aj v tretích krajinách, ktoré z činností vykonávaných v rámci tejto iniciatívy čerpajú výhody.
2. Komisia vypracuje komunikačný plán týkajúci sa cieľov, činností a viditeľných výsledkov iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, v ktorom sa určia činnosti zamerané na komunikáciu a šírenie informácií smerom k verejnosti, najmä k európskym občanom a potenciálnym budúcim záujemcom o dobrovoľnícku činnosť, ako aj k tým, ktorí čerpajú výhody z činností vykonávaných v rámci uvedenej iniciatívy. Tento komunikačný plán vykoná Komisia a príjemcovia, najmä vysielajúce a hostiteľské organizácie, ako aj dobrovoľníci pomoci EÚ.
KAPITOLA III
PROGRAMOVANIE A PRIDEĽOVANIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV
Článok 18
Oprávnené činnosti
1. Finančnú pomoc možno poskytovať na činnosti uvedené v článku 8 vrátane opatrení potrebných na ich vykonávanie, ako aj nevyhnutných opatrení zameraných na zlepšenie koordinácie medzi iniciatívou Dobrovoľníci pomoci EÚ a inými relevantnými systémami na úrovni jednotlivých štátov a na medzinárodnej úrovni s využitím existujúcich osvedčených postupov.
2. Finančná pomoc uvedená v odseku 1 môže kryť aj náklady súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na riadenie iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ a na splnenie jej cieľov.
3. Výdavky uvedené v odseku 2 sa môžu vynaložiť najmä na štúdie, stretnutia odborníkov, informačné a komunikačné akcie podľa článku 17 vrátane informovania o politických prioritách Únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, náklady spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu informácií (vrátane ich prepojenia s existujúcimi alebo budúcimi systémami určenými na podporu výmeny údajov medzi sektormi a súvisiacim vybavením) a na krytie všetkých ostatných nákladov na technickú a administratívnu pomoc, ktoré vzniknú Komisii.
Článok 19
Príjemcovia finančnej pomoci
Finančná pomoc v rámci tohto nariadenia sa môže poskytnúť fyzickým a právnickým osobám, či už sa riadia verejným alebo súkromným právom, ktoré sa považujú za príjemcov finančnej pomoci v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 20
Finančne krytie
1. Finančné krytie na vykonávanie tohto nariadenia na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je 147 936 000 EUR v bežných cenách. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca. V prípade potreby by sa platobné rozpočtové prostriedky mohli zahrnúť do rozpočtu po roku 2020 s cieľom pokryť podobné výdavky a umožniť riadenie platieb týkajúcich sa činností, ktoré neboli ukončené k 31. decembru 2020.
2. Finančné krytie uvedené v odseku 1 sa pridelí v rokoch 2014 - 2020 v súlade s operačnými cieľmi, tematickými prioritami a percentuálnymi podielmi stanovenými v prílohe.
3. Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 24 prijímať delegované akty s cieľom zmeniť priority a upraviť ktorúkoľvek z hodnôt v prílohe o viac než 10 a najviac 20 percentuálnych bodov. Takáto úprava sa vykoná jedine v nadväznosti na výsledky preskúmania Komisie týkajúceho sa tematických priorít a percentuálnych hodnôt uvedených v prílohe so zreteľom na výsledok priebežného hodnotenia uvedeného v článku 27 ods. 4 písm. b), pričom v takomto prípade sa delegované akty prijmú do 30. júna 2018.
4. Ak je to potrebné z naliehavých dôvodov v prípade nevyhnutnej revízie rozpočtových zdrojov, ktoré sú k dispozícii na podporu opatrení v oblasti reakcie na núdzové situácie, Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s cieľom upraviť jednotlivé číselné údaje stanovené v prílohe o viac než 10 a najviac 20 percentuálnych bodov, a to v rámci dostupných pridelených rozpočtových prostriedkov a v súlade s postupom stanoveným v článku 25.
Článok 21
Druhy finančného zásahu a vykonávacie postupy
1. Finančnú pomoc Únie poskytuje Komisia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
2. Finančná pomoc podľa tohto nariadenia môže mať akúkoľvek z foriem uvedených v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
3. Na vykonávanie tohto nariadenia Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov ročný pracovný program pre iniciatívu Dobrovoľníci pomoci EÚ. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2. V ročnom pracovnom programe sa stanovia ciele, ktoré sa majú sledovať, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celková výška súvisiacich výdavkov. Ročný pracovný program obsahuje aj opis akcií, ktoré sa majú financovať, informáciu o sume pridelenej na jednotlivé akcie, pričom sa v prípade potreby zohľadnia posúdené potreby, a orientačný časový plán realizácie. Pri grantoch ročný pracovný program uvedie priority, základné kritériá hodnotenia a maximálna miera spolufinancovania. V ročnom pracovnom programe sa stanoví aj zapojenie tretích krajín na základe podmienok uvedených v článku 23.
Článok 22
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní činností financovaných v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odradzujúcich sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) je oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013, aby zistil, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
4. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1 a 2 platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia musia Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľovať právo na vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste, pričom musia byť v náležitom rozsahu splnené všetky príslušné procedurálne záruky.
KAPITOLA IV
SPOLUPRÁCA S INÝMI KRAJINAMI
Článok 23
Spolupráca s inými krajinami
1. Do iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ sa môžu voľne zapojiť:
a)
občania a vysielajúce organizácie z pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín, potenciálnych kandidátov a partnerských krajín európskej susedskej politiky, a to v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie zriadených v príslušných rámcových zmluvách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách;
b)
občania a vysielajúce organizácie z krajín Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), a to v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;
c)
občania a vysielajúce organizácie z iných európskych krajín, pokiaľ sú s nimi uzatvorené dvojstranné dohody.
2. Zúčastnení dobrovoľníci a organizácie vykonávajúce činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ zo spolupracujúcich krajín sa riadia aj všeobecnými zásadami uvedenými v článku 4.
3. V rámci spolupráce so zúčastnenými krajinami uvedenými v odseku 1sa podľa potreby využívajú dodatočné finančné prostriedky zo zúčastnených krajín, ktoré sa poskytnú v súlade s postupmi dohodnutými s uvedenými krajinami.
KAPITOLA V
DELEGOVANIE PRÁVOMOCI A VYKONÁVACIE USTANOVENIA
Článok 24
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 2, článku 9 ods. 2 a článku 20 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od 25. apríla 2014.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 2, článku 9 ods. 2 a článku 20 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 2, článku 9 ods. 2 a článku 20 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament ani Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 25
Postup pre naliehavé prípady
1. Vo výnimočných a náležite odôvodnených prípadoch delegované akty prijaté podľa tohto článku nadobúdajú účinnosť okamžite a uplatňujú sa, pokiaľ voči nim nie je v súlade s odsekom 2 vznesená námietka. V oznámení delegovaného aktu Európskemu parlamentu a Rade sa uvedú dôvody použitia postupu pre naliehavé prípady.
2. Európsky parlament alebo Rada môžu vzniesť voči delegovanému aktu námietku v súlade s postupom uvedeným v článku 24 ods. 5. V takom prípade Komisia bez odkladu po oznámení rozhodnutia Európskeho parlamentu alebo Rady vzniesť námietku akt zruší.
Článok 26
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor zriadený na základe článku 17 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1257/96 (15). Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
KAPITOLA VI
MONITOROVANIE A HODNOTENIE
Článok 27
Monitorovanie a hodnotenie
1. Akcie v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, sa pravidelne monitorujú, pričom sa sleduje ich vykonávanie, a pravidelne vyhodnocujú prostredníctvom nezávislého externého hodnotenia s cieľom posúdiť, či je ich účinnosť, efektívnosť a vplyv v súlade s cieľmi iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ. Súčasťou monitorovania a hodnotenia sú aj správy uvedené v odseku 4 a ďalšie činnosti týkajúce sa špecifických aspektov tohto nariadenia, ktoré sa môžu začať kedykoľvek v priebehu jeho vykonávania.
2. Vysielajúce organizácie, ktoré vysielajú dobrovoľníkov pomoci EÚ mimo Únie, zodpovedajú za monitorovanie ich činnosti a v pravidelných intervaloch predkladajú Komisii monitorovacie správy, pričom jednotlivým dobrovoľníkom zaručujú všetky práva súvisiace s ochranou osobných údajov.
3. Pri hodnotení sa využívajú platné normy na hodnotenie vrátane noriem, ktoré vypracoval Výbor pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, s cieľom posúdiť dlhodobý vplyv iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ na humanitárnu pomoc. Vo fáze hodnotenia Komisia zabezpečuje pravidelné konzultácie so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami vrátane dobrovoľníkov, vysielajúcich a hostiteľských organizácií, miestneho obyvateľstva a spoločenstiev, ktorým sa pomoc poskytuje, humanitárnych organizácií a pracovníkov v teréne. Výsledky hodnotenia sa spätne premietnu do návrhu programu a do rozdelenia zdrojov.
4. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade:
a)
výročné správy, v ktorých posúdi pokrok dosiahnutý pri vykonávaní tohto nariadenia, a to vrátane výsledkov, a v čo najväčšej miere aj pokrok dosiahnutý v súvislosti s hlavnými výsledkami;
b)
priebežnú hodnotiacu správu o dosiahnutých výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania tohto nariadenia vrátane vplyvu iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ v humanitárnej oblasti a nákladovej efektívnosti programu počas prvých troch rokov vykonávania programu, a to najneskôr do 31. decembra 2017;
c)
oznámenie o nepretržitom vykonávaní tohto nariadenia na základe priebežnej hodnotiacej správy uvedenej v písmene b) tohto odseku, a to najneskôr do 31. decembra 2018;
d)
správu z hodnotenia ex post za sedemročné finančné obdobie vykonávania, a to najneskôr do 31. decembra 2021.
5. Komisia do 1. septembra 2019 preskúma opatrenia stanovené v tomto nariadení a v prípade potreby v nadväznosti na závery priebežnej hodnotiacej správy uvedenej v ods. 4 písm. b) tohto článku doplní uvedené preskúmanie legislatívnym návrhom na zmenu tohto nariadenia.
6. Komisia takisto pravidelne informuje ESVČ o činnostiach iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ v súlade s príslušnými pracovnými dojednaniami.
KAPITOLA VII
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 28
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 3. apríla 2014