NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 517/2014
ze dne 16. dubna 2014
o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu („IPCC“) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), jejíž stranou Unie je (3), bylo uvedeno, že na základě stávajících vědeckých údajů by měly rozvinuté země do roku 2050 snížit emise skleníkových plynů o 80 až 95 % oproti úrovním z roku 1990, aby se globální změna klimatu omezila na nárůst teploty o 2 °C, a tím se zabránilo nežádoucím dopadům na klima.
(2)
K dosažení tohoto cíle přijala Komise Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050, který vzala Rada na vědomí ve svých závěrech ze dne 17. května 2011 a Evropský parlament jej schválil usnesením ze dne 15. března 2012. V tomto plánu přechodu vymezila Komise nákladově účinný způsob, jak dosáhnout nezbytného celkového snížení emisí v Unii do roku 2050. Tento plán přechodu stanoví příspěvky jednotlivých odvětví požadované v šesti oblastech. Jiné emise než CO2, včetně fluorovaných skleníkových plynů, ale vyjma jiných emisí než CO2 ze zemědělství, by se měly do roku 2030 snížit o 72 až 73 % a do roku 2050 o 70 až 78 % oproti úrovním z roku 1990. Pokud se vychází z referenčního roku 2005, je nutno jiné emise než CO2, s výjimkou emisí ze zemědělství, snížit do roku 2030 o 60 až 61 %. Emise fluorovaných skleníkových plynů byly v roce 2005 odhadovány na 90 milionů tun ekvivalentu CO2. Snížení o 60 % znamená, že do roku 2030 by se emise musely snížit přibližně o 35 milionů tun ekvivalentu CO2. Vzhledem k odhadovaným emisím 104 milionů tun ekvivalentu CO2 v roce 2030 na základě uplatnění současných právních předpisů Unie v plném rozsahu je nutné další snížení přibližně o 70 milionů tun ekvivalentu CO2.
(3)
Zpráva Komise ze dne 26. září 2011 o používání, účincích a přiměřenosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (4) dospěla k závěru, že současná opatření k omezování úniků mají v případě, že budou uplatněna v plném rozsahu, potenciál snížit emise fluorovaných skleníkových plynů. Tato opatření by proto měla být zachována a upřesněna na základě zkušeností získaných při jejich provádění. Některá opatření by se měla rovněž rozšířit na jiná zařízení, v nichž se používají značná množství fluorovaných skleníkových plynů, například chladírenská nákladní vozidla a přívěsy. Povinnost zřídit a vést záznamy o zařízeních, která tyto plyny obsahují, by se měla vztahovat rovněž na elektrická spínací zařízení. Vzhledem k důležitosti opatření k omezování úniků na konci životnosti výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny by členské státy měly zohlednit význam režimů odpovědnosti výrobce a podporovat jejich zavádění, a to na základě stávajících osvědčených postupů.
(4)
Uvedená zpráva rovněž dospěla k závěru, že pro snížení emisí fluorovaných skleníkových plynů v Unii lze udělat více, zejména tím, že se takové plyny přestanou používat tam, kde existují bezpečné a energeticky účinné alternativní technologie s nulovým nebo nižším dopadem na klima. Snížení emisí z roku 2010 do roku 2030 až o dvě třetiny je nákladově efektivní, protože v řadě odvětví existují osvědčené a vyzkoušené alternativy.
(5)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. září 2011 o komplexním přístupu k jiným antropogenním emisím ovlivňujícím klima, než jsou emise CO2, byl uvítán závazek Unie podporovat opatření související s částečně fluorovanými uhlovodíky založená na Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (dále jen „Montrealský protokol“), jako ukázkový příklad přístupu ke snižování emisí skleníkových plynů, který není orientován tržně. Toto usnesení rovněž vyzývá k prozkoumání různých možností, jak na mezinárodní úrovni prostřednictvím Montrealského protokolu prosadit okamžité zahájení postupného ukončování používání částečně fluorovaných uhlovodíků.
(6)
Aby bylo podpořeno používání technologií s nulovým nebo nižším dopadem na klima, měla by školení fyzických osob, které pracují s fluorovanými skleníkovými plyny, zahrnovat rovněž informace o technologiích, které slouží k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů. Vzhledem k tomu, že některé alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům používaným ve výrobcích a zařízeních, sloužící k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů, mohou být toxické, hořlavé či vysokotlaké, měla by Komise přezkoumat stávající právní předpisy Unie vztahující se na školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, a případně předložit Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
(7)
Certifikační a školicí programy by měly být zavedeny nebo upraveny s ohledem na programy zavedené podle nařízení (ES) č. 842/2006 a lze je začlenit do systémů odborného vzdělávání.
(8)
K zajištění soudržnosti s požadavky na monitorování a podávání zpráv podle úmluvy UNFCCC a s rozhodnutím 4/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu k úmluvě UNFCCC, přijatého sedmou konferencí smluvních stran úmluvy UNFCCC v Durbanu dne 11. prosince 2011, by se měly potenciály globálního oteplování vypočítávat na základě stoletého potenciálu globálního oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Tam, kde je to možné, měl by výpočet vycházet ze čtvrté hodnotící zprávy přijaté panelem IPCC.
(9)
Účinné monitorování emisí fluorovaných skleníkových plynů má zásadní význam pro sledování pokroku při dosahování cílů snižování emisí a pro hodnocení účinků tohoto nařízení. K zajištění kvalitního vykazování emisí je nezbytné využívat k vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů konzistentní a vysoce kvalitní údaje. Zavedení systémů vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů členskými státy by zajistilo soudržnost s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (5). K výraznému zlepšení těchto systémů vykazování emisí by mohly přispět údaje o úniku fluorovaných skleníkových plynů ze zařízení nashromážděné společnostmi podle tohoto nařízení. Tímto způsobem by se mohla kontrolovat konzistentnost údajů použitých k odvození emisí a mohly by se tak zlepšit odhady na základě výpočtů, což by vedlo k lepšímu odhadu množství emisí fluorovaných skleníkových plynů v národních inventurách skleníkových plynů.
(10)
Vzhledem k tomu, že existují vhodné alternativy, měl by se současný zákaz používání fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin rozšířit i na zařízení, která používají méně než 850 kg fluoridu sírového ročně. Stejně tak by mělo být, při poskytnutí odpovídajícího přechodného období, zakázáno používání chladiv s velmi vysokým potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo více při servisu nebo údržbě chladírenských zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
(11)
Měly by být zaváděny zákazy uvádění na trh v případě nových zařízení pro chladírenství, klimatizaci a požární ochranu, která obsahují určité fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud k použití těchto látek existují vhodné alternativy. Pokud nejsou k dispozici alternativy nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít nebo pokud by použití těchto alternativ znamenalo nepřiměřené náklady, měla by mít Komise možnost povolit výjimku dočasně umožňující uvádění těchto výrobků a zařízení na trh. Komise by měla s ohledem na budoucí technický vývoj dále posoudit zákazy uvádět na trh nová zařízení pro druhotná spínací zařízení středního napětí a nové malé dělené klimatizační systémy s jednou vnitřní jednotkou.
(12)
Mělo by být povoleno uvádět na trh zařízení obsahující fluorované skleníkové plyny, pokud jeho celkové emise skleníkových plynů vzniklé během jeho životního cyklu, při zohlednění reálné míry úniku a znovuzískávání, jsou nižší než emise, jež by vznikly z rovnocenného zařízení, které fluorované skleníkové plny neobsahuje a jehož maximální povolená spotřeba energie odpovídá spotřebě stanovené v příslušných prováděcích opatřeních přijatých podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Pravidelný a včasný přezkum těchto prováděcích opatření v souladu s uvedenou směrnicí by napomohl zajistit, aby daná prováděcí opatření byla nadále účinná a vhodná.
(13)
Bylo zjištěno, že nejefektivnějším a nákladově nejúčinnějším způsobem dlouhodobého snižování emisí těchto látek je postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh.
(14)
Aby bylo možné realizovat postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh Unie, měla by Komise přidělit jednotlivým výrobcům a dovozcům kvóty pro uvádění těchto látek na trh tak, aby nebyl překročen celkový množstevní limit pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh. S cílem zabezpečit jednotnost postupného snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh by měly být do systému kvót Unie započítány částečně fluorované uhlovodíky, jimiž jsou naplněna zařízení. Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh před naplněním zařízení, vyžaduje se jako doklad o započítání těchto látek do systému kvót Unie prohlášení o shodě.
(15)
Výpočet referenčních hodnot a přidělování kvót jednotlivým výrobcům a dovozcům by v první řadě mělo vycházet z množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které podle svého oznámení uvedli na trh během referenčního období let 2009 až 2012. Aby však nebyly vyloučeny malé podniky, mělo by se jedenáct procent celkového množstevního limitu vyhradit pro dovozce a výrobce, kteří v daném referenčním období neuvedli na trh 1 tunu nebo více fluorovaných skleníkových plynů.
(16)
Pravidelným přepočítáváním referenčních hodnot a kvót by Komise měla zajistit, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti na základě průměrných objemů, které uvedly na trh v uplynulých letech.
(17)
Proces výroby některých fluorovaných plynů může vést k významným emisím dalších fluorovaných skleníkových plynů vznikajících jako vedlejší produkt. Podmínkou uvedení fluorovaných skleníkových plynů na trh by mělo být zneškodnění těchto emisí vzniklých jako vedlejší produkt nebo jejich znovuzískání za účelem dalšího využití.
(18)
Komise by měla zajistit, aby byl zaveden ústřední elektronický rejstřík za účelem správy kvót, pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh a podávání zpráv, včetně oznamování zařízení uvedeného na trh v případech, kdy je zařízení předem naplněno částečně fluorovanými uhlovodíky, které nebyly před naplněním uvedeny na trh, a proto vyžaduji ověření prostřednictvím prohlášení o shodě a následného ověření třetí stranou, že množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou započítaná do systému kvót Unie.
(19)
K zachování pružnosti trhu s velkými objemy částečně fluorovaných uhlovodíků by mělo být možné převádět kvóty přidělené na základě referenčních hodnot jinému výrobci či dovozci v Unii nebo jinému výrobci či dovozci, který je v Unii zastoupen výhradním zástupcem.
(20)
Aby bylo možno sledovat účinnost tohoto nařízení, měla by být působnost současných povinností spojených s podáváním zpráv rozšířena tak, aby zahrnovala i další fluorované látky, které mají významný potenciál globálního oteplování nebo které pravděpodobně nahradí fluorované skleníkové plyny uvedené v příloze I. Z téhož důvodu by mělo být rovněž hlášeno zneškodnění fluorovaných skleníkových plynů a dovoz těchto plynů do Unie, pokud jsou obsaženy ve výrobcích a zařízeních. Měly by být stanoveny minimální prahové hodnoty, aby se zabránilo neúměrné administrativní zátěži, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky.
(21)
Komise by měla soustavně sledovat účinky snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh, včetně účinku na dodávky pro zařízení, kde by použití částečně fluorovaných uhlovodíků vedlo k nižším emisím vznikajícím během životního cyklu, než kdyby byla použita alternativní technologie. Do konce roku 2020 by měla Komise připravit zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie. Do konce roku 2022 by měla Komise provést komplexní přezkum, aby byl čas upravit toto nařízení s ohledem na jeho provádění a nový vývoj a mezinárodní závazky a případně navrhnout další opatření ke snížení.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(23)
Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Jelikož je toto nařízení přijímáno na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, není překážkou tomu, aby členské státy zachovávaly nebo zaváděly přísnější ochranná opatření, která jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU. Podle článku 193 Smlouvy o fungování EU mají členské státy každé takové opatření oznámit Komisi.
(25)
Tímto nařízením se mění a doplňuje předmět nařízení (ES) č. 842/2006, které by proto mělo být zrušeno. S cílem zajistit plynulý přechod ze starého systému na nový je však vhodné stanovit, že by nařízení Komise (ES) č. 1493/2007 (8), (ES) č. 1494/2007 (9), (ES) č. 1497/2007 (10), (ES) č. 1516/2007 (11), (ES) č. 303/2008 (12), (ES) č. 304/2008 (13), (ES) č. 305/2008 (14), (ES) č. 306/2008 (15), (ES) č. 307/2008 (16) a (ES) č. 308/2008 (17) měla zůstat v platnosti a měla by se nadále používat, pokud a dokud nebudou zrušena akty v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty přijatými Komisí podle tohoto nařízení.
(26)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy řešeného environmentálního problému a účinků tohoto nařízení na obchod v rámci Unie i na vnější obchod, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Cílem tohoto nařízení je chránit životní prostředí snižováním emisí fluorovaných skleníkových plynů. Toto nařízení proto
a)
stanoví pravidla pro omezování úniků, používání, znovuzískávání a zneškodňování fluorovaných skleníkových plynů a související doplňková opatření;
b)
ukládá podmínky pro uvádění na trh v případě určitých výrobků a zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
c)
ukládá podmínky pro konkrétní způsoby použití fluorovaných skleníkových plynů; a
d)
stanoví množstevní limity pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky, zcela fluorované uhlovodíky, fluorid sírový a další skleníkové plyny s obsahem fluoru uvedené v příloze I, nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
2)
„částečně fluorovanými uhlovodíky“ (HFC) látky uvedené v oddíle 1 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
3)
„zcela fluorovanými uhlovodíky“ (PFC) látky uvedené v oddíle 2 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
4)
„fluoridem sírovým“ (SF6) látka uvedená v oddíle 3 přílohy I nebo směsi obsahující tuto látku;
5)
„směsí“ tekutina skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je látka uvedená v příloze I nebo v příloze II;
6)
„potenciálem globálního oteplování“ (GWP) potenciál skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého (CO2), počítaný jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu skleníkového plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2 v souladu s přílohami I, II a IV nebo, v případě směsí, počítaný podle přílohy IV;
7)
„tunou (tunami) ekvivalentu CO2“ množství skleníkových plynů vyjádřené jako součin hmotnosti skleníkových plynů v metrických tunách a jejich potenciálu globálního oteplování;
8)
„provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba skutečně zajišťující technický provoz výrobků nebo zařízení, na něž se toto nařízení vztahuje; členský stát může v určitých vymezených situacích určit vlastníka za osobu odpovědnou za plnění povinností provozovatele;
9)
„použitím“ používání fluorovaných skleníkových plynů při výrobě, údržbě nebo servisu včetně opětovného plnění výrobků a zařízení nebo při jiných procesech uvedených v tomto nařízení;
10)
„uvedením na trh“ první dodání či poskytnutí jiné straně v Unii, za úplatu nebo bezplatně, nebo v případě výrobce použití pro vlastní účely, včetně propuštění do volného oběhu v Unii;
11)
„hermeticky uzavřeným zařízením“ zařízení, v němž všechny díly obsahující fluorovaný skleníkový plyn jsou utěsněny sváry, tvrdými pájenými spoji nebo podobným pevným spojením, které může obsahovat uzavřené ventily nebo uzavřené obslužné body umožňující řádnou opravu nebo likvidaci a které má prověřenou míru úniků menší než 3 gramy ročně pod tlakem alespoň čtvrtiny maximálního povoleného tlaku;
12)
„nádobou“ výrobek primárně určený pro přepravu nebo skladování fluorovaných skleníkových plynů;
13)
„nádobou na jedno použití“ nádoba, kterou nelze opětovně naplnit, aniž by byla pro tento účel uzpůsobena, nebo která se uvádí na trh, aniž by ji bylo možné vrátit k opětovnému naplnění;
14)
„znovuzískáváním“ sběr a skladování fluorovaných skleníkových plynů z výrobků, včetně nádob, a zařízení během údržby nebo servisu nebo před likvidací výrobků či zařízení;
15)
„recyklací“ opětovné použití znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů po základním přečištění;
16)
„regenerací“ přepracování znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů tak, aby odpovídaly vlastnostem nově vyrobené látky, s ohledem na jejich zamýšlené použití;
17)
„zneškodněním“ proces, kdy se všechen fluorovaný skleníkový plyn nebo jeho převážná část trvale přemění nebo rozloží na jednu nebo více stabilních látek, které nejsou fluorovanými skleníkovými plyny;
18)
„vyřazením z provozu“ konečné odstavení a vyloučení z provozu či používání v případě výrobku nebo jednotlivého zařízení obsahujícího fluorované skleníkové plyny;
19)
„opravou“ obnova poškozených nebo netěsnících výrobků nebo zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, týkající se části, která tyto plyny obsahuje nebo je k tomuto účelu určena;
20)
„instalací“ spojení dvou nebo více zařízení nebo okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, za účelem montáže systému na místě, kde bude v provozu, včetně postupu, kterým jsou vodiče plynu systému spojeny dohromady za účelem uzavření okruhu, bez ohledu na nutnost systém po montáži naplnit;
21)
„údržbou nebo servisem“ všechny činnosti kromě znovuzískávání podle článku 8 a kontrol těsnosti podle článku 4 a čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, které představují zásah do okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, zvláště napouštění systému fluorovanými skleníkovými plyny, odstraňování jednoho nebo více dílů okruhu nebo zařízení, opětovná montáž dvou nebo více částí okruhu nebo zařízení, jakož i oprava netěsností;
22)
„nově vyrobenou látkou“ látka, která dosud nebyla použita;
23)
„stacionárním“ obvykle se nepřesouvající během provozu a zahrnující přenosná pokojová klimatizační zařízení;
24)
„mobilním“ obvykle se přesouvající během provozu;
25)
„jednosložkovou pěnou“ pěnová směs obsažená v jediném aerosolovém rozprašovači v nezreagovaném nebo částečně zreagovaném kapalném stavu, která se po opuštění rozprašovače rozpíná a tuhne;
26)
„chladírenským nákladním vozidlem“ motorové vozidlo s hmotností nad 3,5 tuny, které je navrženo a zkonstruováno primárně pro přepravu zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
27)
„chladírenským přívěsem“ vozidlo, které je navrženo a zkonstruováno k vlečení za nákladním vozidlem nebo tahačem primárně k přepravě zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
28)
„technickým aerosolem“ aerosolový rozprašovač používaný pro údržbu, opravy, čištění, testování, dezinsekci a výrobu výrobků a zařízení, instalaci zařízení a pro jiné aplikace;
29)
„systémem detekce úniků“ kalibrované mechanické, elektrické nebo elektronické zařízení pro zjišťování úniků fluorovaných skleníkových plynů, které provozovatele při zjištění úniku varuje;
30)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, která:
a)
vyrábí, používá, znovuzískává, sbírá, recykluje, regeneruje nebo zneškodňuje fluorované skleníkové plyny;
b)
dováží nebo vyváží fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení obsahující tyto plyny;
c)
uvádí na trh fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení, které tyto plyny obsahují nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
d)
provádí instalaci, servis, údržbu, opravy, kontroly těsnosti nebo vyřazení z provozu zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
e)
je provozovatelem zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý;
f)
vyrábí, dováží, vyváží, uvádí na trh nebo zneškodňuje plyny uvedené v příloze II;
g)
uvádí na trh výrobky nebo zařízení obsahující plyny uvedené v příloze II;
31)
„vstupní surovinou“ jakýkoli fluorovaný skleníkový plyn nebo látka uvedená v příloze II, jež jsou předmětem chemické transformace v procesu, při kterém jsou zcela změněny proti svému původnímu složení, a jejichž emise jsou zanedbatelné;
32)
„komerčním využitím“ použití ke skladování, prezentaci nebo šíření výrobků, k prodeji konečným uživatelům, v maloobchodě a stravovacích službách;
33)
„protipožárním zařízením“ zařízení a systémy používané k protipožární ochraně, včetně hasicích přístrojů;
34)
„organickým Rankinovým cyklem“ cyklus obsahující kondenzovatelný fluorovaný skleníkový plyn, při němž se teplo z tepelného zdroje přeměňuje a vytváří elektrickou nebo mechanickou energii;
35)
„vojenským zařízením“ zbraně, střelivo a válečný materiál určené výhradně pro vojenské účely, které jsou nezbytné k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů členských států;
36)
„elektrickým spínacím zařízením“ spínací zařízení a jejich kombinace se souvisejícím ovládacím, měřicím, ochranným a regulačním zařízením a soubory těchto přístrojů a zařízení se souvisejícími propojeními, příslušenstvími, zapouzdřeními a podpůrnými strukturami určená k použití v souvislosti s výrobou, přenosem, rozvodem a přeměnou elektrické energie;
37)
„sdruženými centrálními chladicími systémy“ systémy dvou či více kompresorů se souběžným chodem, které jsou propojeny s jedním nebo více společnými kondenzátory a s řadou chladicích zařízení, jako jsou chladicí vitríny, skříně, mrazicí boxy, nebo s chlazenými skladovacími prostorami;
38)
„primárním chladicím okruhem kaskádních systémů“ primární okruh nepřímých systémů pro středně vysoké teploty se sériovým zapojením dvou či více samostatných chladicích okruhů tak, že primární okruh pohlcuje teplo z kondenzátoru ze sekundárního okruhu pro středně vysoké teploty;
39)
„dělenými klimatizačními systémy s jednou vnitřní jednotkou“ systémy pro pokojovou klimatizaci sestávající z jedné vnější jednotky a jedné vnitřní jednotky, které jsou propojeny chladicím potrubím, a vyžadující instalaci na místě použití.
KAPITOLA II
OMEZOVÁNÍ ÚNIKŮ
Článek 3
Prevence vzniku emisí fluorovaných skleníkových plynů
1. Úmyslné vypouštění fluorovaných skleníkových plynů do atmosféry je zakázáno, pokud toto vypouštění není technicky nezbytné pro určené použití.
2. Provozovatelé zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny, přijmou preventivní opatření, aby zabránili jejich neúmyslnému vypouštění (dále jen „únik“). Přijmou veškerá technicky a ekonomicky proveditelná opatření za účelem minimalizace úniků fluorovaných skleníkových plynů.
3. Je-li zjištěn únik fluorovaných skleníkových plynů, provozovatelé zajistí, aby bylo zařízení bez zbytečného prodlení opraveno.
Pokud je zařízení předmětem kontroly těsnosti podle čl. 4 odst. 1 a netěsnost byla u tohoto zařízení opravena, provozovatelé zajistí, aby toto zařízení do jednoho měsíce po jeho opravě zkontrolovaly certifikované fyzické osoby, které ověří, zda byla oprava účinná.
4. Fyzické osoby provádějící úkoly uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) až c) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 4 a 7 a provádějí preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 6 a 7 a přijmou preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Článek 4
Kontrola těsnosti
1. Provozovatelé zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším v jiné než pěnové formě, zajistí u tohoto zařízení kontroly těsnosti.
Na hermeticky uzavřené zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství nižším než 10 tun ekvivalentu CO2, se kontroly těsnosti podle tohoto článku nevztahují, pokud je toto zařízení označeno jako hermeticky uzavřené.
Kontroly těsnosti podle tohoto článku se nevztahují na elektrické spínací zařízení, pokud splňuje jednu z těchto podmínek:
a)
má podle technické specifikace prověřenou míru úniku nižší než 0,1 % za rok a je příslušně označeno;
b)
je vybaveno přístrojem pro sledování tlaku či hustoty; nebo
c)
obsahuje méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
2. Odstavec 1 se vztahuje na provozovatele následujících zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny:
a)
stacionární chladicí zařízení;
b)
stacionární klimatizační zařízení;
c)
stacionární tepelná čerpadla;
d)
stacionární protipožární zařízení;
e)
chladicí jednotky chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
f)
elektrická spínací zařízení;
g)
organické Rankinovy cykly.
Pokud jde o zařízení uvedená v prvním pododstavci písm. a) až e), provádějí kontroly fyzické osoby certifikované v souladu s pravidly stanovenými v článku 10.
Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce se požadavky na kontrolu těsnosti nevztahují do 31. prosince 2016 na zařízení obsahující méně než 3 kg fluorovaných skleníkových plynů nebo hermeticky uzavřená zařízení, která jsou příslušně označena a obsahují méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
3. Kontroly těsnosti podle odstavce 1 se provádějí v následujících intervalech:
a)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 50 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za 12 měsíců, nebo nejméně jednou za 24 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
b)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 50 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 500 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za šest měsíců, nebo nejméně jednou za 12 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
c)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším: nejméně jednou za tři měsíce, nebo nejméně jednou za šest měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků.
4. Pokud jde o protipožární zařízení uvedená v odst. 2 prvním pododstavci písm. d), má se za to, že povinnosti stanovené odstavcem 1 jsou splněny, pokud jsou dodrženy tyto dvě podmínky:
a)
zavedený systém inspekcí splňuje normy ISO 14520 nebo EN 15004 a
b)
inspekce protipožárního zařízení se provádějí tak často, jak vyžaduje odstavec 3.
5. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů vymezit požadavky na kontroly těsnosti, jež mají být prováděny podle odstavce 1 tohoto článku, pro každý typ zařízení uvedený v daném odstavci, určit ty části zařízení, u kterých je únik nejpravděpodobnější, a zrušit akty přijaté podle čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
Článek 5
Systémy detekce úniků
1. Provozovatelé zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a obsahujícího fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším zajistí, aby toto zařízení bylo vybaveno systémem detekce úniků, které na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
2. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f) a g) a obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, která byla instalována po 1. lednu 2017, zajistí, aby tato zařízení byla vybavena systémem detekce úniků, který na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
3. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a g), na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za dvanáct měsíců, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
4. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f), na které se vztahuje odstavec 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za šest let, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
Článek 6
Vedení záznamů
1. Provozovatelé zařízení, u něhož je třeba provádět kontrolu těsnosti podle čl. 4 odst. 1, zřídí a vedou o každém z těchto zařízení záznamy uvádějící tyto informace:
a)
množství a typ instalovaných fluorovaných skleníkových plynů;
b)
množství fluorovaných skleníkových plynů doplněných v průběhu instalace, údržby či servisu, nebo v důsledku úniku;
c)
zda byla daná množství instalovaných fluorovaných skleníkových plynů recyklována nebo regenerována, včetně názvu a adresy recyklačního nebo regeneračního zařízení a případně čísla certifikátu;
d)
množství znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů;
e)
identifikační údaje podniku, který provedl instalaci, servis, údržbu a případně opravu nebo vyřazení z provozu daného zařízení, v příslušných případech včetně čísla jeho certifikátu;
f)
termíny a výsledky kontrol prováděných podle čl. 4 odst. 1 až 3;
g)
pokud bylo zařízení vyřazeno z provozu, opatření podniknutá k znovuzískání a likvidaci fluorovaných skleníkových plynů.
2. Nejsou-li záznamy uvedené v odstavci 1 uchovávány v databázi zřízené příslušnými orgány členských států, použijí se tato pravidla:
a)
provozovatelé uvedení v odstavci 1 vedou záznamy zmíněné v uvedeném odstavci nejméně po dobu pěti let;
b)
podniky vykonávající pro provozovatele činnosti uvedené v odst. 1 písm. e) uchovávají kopie záznamů uvedených v odstavci 1 nejméně po dobu pěti let.
Záznamy uvedené v odstavci 1 se na vyžádání zpřístupní příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije případně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19).
3. Pro účely čl. 11 odst. 4 podniky dodávající fluorované skleníkové plyny vedou záznamy příslušných informací týkajících se osob, které fluorované skleníkové plyny nakupují, zejména:
a)
čísla certifikátů osob nakupujících uvedené plyny a
b)
zakoupená množství fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny uchovávají tyto záznamy nejméně po dobu pěti let.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny na vyžádání zpřístupní záznamy příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije směrnice 2003/4/ES nebo případně nařízení (ES) č. 1367/2006.
4. Komise může prostřednictvím prováděcího aktu určit formát záznamů uvedených v odstavcích 1 a 3 tohoto článku a upřesnit způsob jejich zřízení a vedení. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 7
Emise fluorovaných skleníkových plynů týkající se výroby
1. Výrobci fluorovaných sloučenin přijmou veškerá nezbytná preventivní opatření k tomu, aby byly v největším možném rozsahu omezeny emise fluorovaných skleníkových plynů během:
a)
výroby,
b)
přepravy a
c)
skladování.
Tento článek se použije i v případě, že fluorované skleníkové plyny vznikají jako vedlejší produkty.
2. Aniž je dotčen čl. 11 odst. 1, je zakázáno uvádět na trh fluorované skleníkové plyny a plyny uvedené v příloze II, ledaže výrobci nebo dovozci v příslušných případech při uvedení těchto plynů na trh doloží, že trifluormethan (HFC-23) vznikající jako vedlejší produkt během výrobního procesu, a to i během výroby vstupních surovin pro vlastní výrobu, byl v souladu s nejlepšími dostupnými technikami zneškodněn nebo znovuzískán pro další použití.
Tento požadavek se použije od 11. června 2015.
Článek 8
Znovuzískávání
1. Provozovatelé stacionárních zařízení nebo chladících jednotek chladírenských nákladních vozidel a přívěsů, které obsahují fluorované skleníkové plyny v jiné než pěnové formě, zajistí, aby znovuzískání těchto plynů prováděly fyzické osoby, které jsou držiteli příslušných certifikátů stanovených v článku 10, aby tyto plyny byly recyklovány, regenerovány nebo zneškodněny.
Tato povinnost se vztahuje na provozovatele kteréhokoli z těchto zařízení:
a)
chladicích okruhů stacionárních chladicích a klimatizačních zařízení a stacionárních tepelných čerpadel;
b)
chladicích okruhů chladicích jednotek nebo chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
c)
stacionárních zařízení, která obsahují rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
d)
stacionárních protipožárních zařízení;
e)
stacionárních elektrických spínacích zařízení.
2. Podnik, který používá nádobu na fluorovaný skleníkový plyn bezprostředně před její likvidací, zařídí znovuzískání jakýchkoli zbytkových plynů, aby se zajistila jejich recyklace, regenerace nebo zneškodnění.
3. Provozovatelé výrobků a zařízení, jež nejsou uvedeny v odstavci 1, včetně mobilních zařízení, a které obsahují fluorované skleníkové plyny, zařídí znovuzískání těchto plynů v rozsahu, který je technicky proveditelný a nevyžaduje nepřiměřené náklady, prostřednictvím příslušně kvalifikované fyzické osoby tak, aby byly recyklovány, regenerovány či zneškodněny, nebo zařídí jejich zneškodnění bez předchozího znovuzískání.
Znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení silničních vozidel nespadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/40/ES (20) provádějí příslušně kvalifikované fyzické osoby.
V případě znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů motorových vozidel spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES se za příslušně kvalifikovanou osobu považuje pouze fyzická osoba, která je alespoň držitelem osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2.
Článek 9
Režimy odpovědnosti výrobce
Aniž jsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, členské státy podporují vytvoření režimů odpovědnosti výrobce, pokud jde o znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů a jejich recyklaci, regeneraci nebo zneškodnění.
Členské státy informují Komisi o opatřeních přijatých podle prvního pododstavce.
Článek 10
Školení a certifikace
1. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy včetně procesů hodnocení. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby provádějící tyto úkoly:
a)
instalace, servis, údržba, oprava nebo vyřazení z provozu zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až f);
b)
kontroly těsnosti zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až e), jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů podle čl. 8 odst. 1.
2. Členské státy zajistí, aby byly k dispozici školicí programy pro fyzické osoby provádějící znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení v motorových vozidlech, spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES, a to na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5.
3. Certifikační programy a školení stanovené v odstavcích 1 a 2 musí zahrnovat:
a)
platné předpisy a technické normy;
b)
prevenci vzniku emisí;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů;
d)
bezpečné nakládání se zařízením typu a velikosti, na které se vztahuje certifikát;
e)
informace o příslušných technologiích nahrazování nebo omezování použití fluorovaných skleníkových plynů a bezpečném nakládání s těmito plyny.
4. Certifikáty podle certifikačních programů stanovených v odstavci 1 se vydávají za podmínky, že žadatel úspěšně absolvuje proces hodnocení zavedený podle odstavců 1, 3 a 5.
5. Minimální požadavky pro certifikační programy jsou stanoveny v nařízeních (ES) č. 303/2008 až (ES) č. 306/2008 a v odstavci 12. Minimální požadavky pro osvědčení o školení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 307/2008 a v odstavci 12. Uvedené minimální požadavky stanoví pro každý typ zařízení podle odstavců 1 a 2 potřebné praktické dovednosti a teoretické znalosti, rozdělené případně podle jednotlivých činností, které je třeba pokrýt, jakož i podmínky pro vzájemné uznávání certifikátů a osvědčení o školení.
6. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy pro podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu v případě zařízení uvedeného v čl. 4. odst. 2 písm. a) až d) pro třetí strany.
7. Stávající certifikáty a osvědčení o školení vydaná v souladu s nařízením (ES) č. 842/2006 zůstávají v platnosti v souladu s podmínkami, za nichž byly původně vydány.
8. Členské státy zajistí, aby všechny fyzické osoby, které jsou držiteli certifikátů podle certifikačních programů uvedených v odstavcích 1 a 7, měly přístup k informacím souvisejícím s:
a)
technologiemi podle odst. 3 písm. e) a
b)
stávajícími regulačními požadavky pro práci se zařízením obsahujícím jiná chladiva, než jsou fluorované skleníkové plyny.
9. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby, které si chtějí doplnit znalosti související se záležitostmi uvedenými v odstavci 3.
10. Do 1. ledna 2017 členské státy oznámí Komisi certifikační a školicí programy.
Členské státy uznávají certifikáty a osvědčení o školení vydaná jiným členským státem v souladu s tímto článkem. Neomezují volný pohyb služeb ani svobodu usazování z důvodu, že byl certifikát vydán v jiném členském státě.
11. Každý podnik, který svěřuje úkol uvedený v odstavci 1 jinému podniku, přijme přiměřené kroky k tomu, aby zajistil, že tento druhý podnik je pro požadované úkoly držitelem nezbytných certifikátů podle tohoto článku.
12. Pokud se zdá být nutné stanovit pro účely uplatňování tohoto článku harmonizovanější přístup ke školení a certifikaci, Komise prostřednictvím prováděcích aktů upraví a aktualizuje minimální požadavky týkající se dovedností a znalostí, které je třeba pokrýt, vymezí způsoby certifikace nebo potvrzování a podmínky pro vzájemné uznávání a zruší akty přijaté podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení. Při výkonu pravomocí, které jí svěřuje tento odstavec, Komise zohlední příslušné stávající kvalifikační nebo certifikační systémy.
13. Komise může pomocí prováděcích aktů stanovit formát oznámení uvedeného v odstavci 10 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
14. Pokud by povinnosti podle tohoto článku v souvislosti s certifikací a školením znamenaly pro některý členský stát nepřiměřenou zátěž z důvodu malého počtu obyvatel a z něho vyplývající nedostatečné poptávky po těchto školeních a certifikacích, lze souladu s předpisy dosáhnout uznáním certifikátů vydaných v jiných členských státech.
Členské státy uplatňující tento odstavec informují Komisi a ta informuje ostatní členské státy.
15. Nic v tomto článku nebrání členským státům v zavádění dalších certifikačních a školicích programů týkajících se jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavci 1.
KAPITOLA III
UVÁDĚNÍ NA TRH A KONTROLA POUŽITÍ
Článek 11
Omezení pro uvádění na trh
1. Uvádění výrobků a zařízení uvedených v příloze III na trh, s výjimkou vojenského zařízení, se zakazuje od data uvedeného v této příloze, případně s rozlišením podle typu nebo potenciálu globálního oteplování obsaženého fluorovaného skleníkového plynu.
2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se nevztahuje na zařízení, u kterého bylo v požadavcích na ekodesign přijatých podle směrnice 2009/125/ES stanoveno, že v důsledku vyšší energetické účinnosti během jeho provozu by jeho emise vyjádřené ekvivalentem CO2 vznikající během životního cyklu byly nižší než tyto emise vznikající během životního cyklu rovnocenného zařízení, které splňuje příslušné požadavky na ekodesign a neobsahuje částečně fluorované uhlovodíky.
3. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů dočasnou výjimku v trvání maximálně čtyř let umožňující uvádět na trh výrobky a zařízení uvedené v příloze III, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud je prokázáno, že:
a)
pro určitý výrobek nebo zařízení nebo pro určitou kategorii výrobků nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít, nebo
b)
použití technicky proveditelných a bezpečných alternativ by vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Pro účely instalace, servisu, údržby nebo opravy zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý, k nimž je podle článku 10 vyžadován certifikát či osvědčení, jsou fluorované skleníkové plyny prodávány pouze podnikům, které jsou držiteli příslušného certifikátu či osvědčení v souladu s článkem 10 nebo které zaměstnávají osoby, jež jsou držiteli certifikátu či osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2 a 5, a pouze takové podniky mohou uvedené plyny nakupovat. Tento odstavec nebrání necertifikovaným podnikům, které neprovádějí činnosti uvedené v první větě tohoto odstavce, ve sběru, přepravě či dodávání fluorovaných skleníkových plynů.
5. Nehermeticky uzavřená zařízení plněná fluorovanými skleníkovými plyny jsou prodávána konečnému uživateli pouze tehdy, je-li doloženo, že instalaci provede podnik certifikovaný v souladu s článkem 10.
6. Komise na základě údajů poskytnutých členskými státy shromažďuje informace o vnitrostátních kodexech, normách nebo právních předpisech členských států, pokud jde o náhradní technologie využívající v chladicích a klimatizačních zařízeních, tepelných čerpadlech a pěnách alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům.
Komise zveřejní do 1. ledna 2017 souhrnnou zprávu o informacích shromážděných podle prvního pododstavce.
Článek 12
Označování a informace o výrobku a zařízení
1. Výrobky a zařízení, jež obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, nesmějí být uváděny na trh bez označení. Jedná se o tyto výrobky a zařízení:
a)
chladicí zařízení;
b)
klimatizační zařízení;
c)
tepelná čerpadla;
d)
protipožární zařízení;
e)
elektrická spínací zařízení;
f)
aerosolové rozprašovače, které obsahují fluorované skleníkové plyny, s výjimkou inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků;
g)
všechny nádoby na fluorované skleníkové plyny;
h)
rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
i)
organické Rankinovy cykly.
2. U výrobků nebo zařízení, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 11 odst. 3, se tato skutečnost označí na štítku a v označení se uvede, že tyto výrobky a zařízení lze použít pouze pro účely, k nimž je udělena výjimka podle uvedeného článku.
3. Na štítku požadovaném podle odstavce 1 jsou uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že výrobek nebo zařízení obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo že jejich provoz je na těchto plynech závislý;
b)
název fluorovaných skleníkových plynů za použití uznávaného průmyslového označení, nebo není-li toto označení k dispozici, chemického názvu;
c)
od 1. ledna 2017 množství fluorovaných skleníkových plynů obsažených ve výrobku nebo zařízení nebo množství fluorovaných skleníkových plynů, pro jaké je zařízení určeno, vyjádřené hmotností a ekvivalentem CO2, a potenciál globálního oteplování těchto plynů.
Na štítku vyžadovaném podle odstavce 1 jsou případně uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že jsou fluorované skleníkové plyny obsaženy v hermeticky uzavřeném zařízení;
b)
skutečnost, že prověřená míra úniku elektrického spínacího zařízení uvedená v technické specifikaci od výrobce je nižší než 0,1 % za rok.
4. Štítek musí být jasně čitelný a nesmazatelný a musí být upevněn:
a)
v blízkosti obslužných míst pro plnění nebo znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů, nebo
b)
na té části výrobku či zařízení, která fluorovaný skleníkový plyn obsahuje.
Štítek je v úředních jazycích členského státu, v němž má být uváděn na trh.
5. Pěny a předem smíšené polyoly, které obsahují fluorované skleníkové plyny, se nesmějí uvádět na trh, pokud nejsou fluorované skleníkové plyny označeny štítkem s uznávaným průmyslovým označením nebo, není-li toto označení k dispozici, chemickým názvem. Na štítku musí být jasně uvedeno, že pěna nebo předem smíšené polyoly obsahují fluorované skleníkové plyny. V případě pěnových desek musí být tato informace na deskách uvedena jasným a nesmazatelným způsobem.
6. Regenerované nebo recyklované fluorované skleníkové plyny jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že daná látka byla regenerována nebo recyklována, a údaji o čísle šarže a názvu a adrese regeneračního nebo recyklačního zařízení.
7. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem zneškodnění jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze ke zneškodnění.
8. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem přímého vývozu jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze k přímému vývozu.
9. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem použití ve vojenském zařízení jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
10. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
11. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh jako vstupní surovina jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze jako vstupní surovinu.
12. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem výroby inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
13. Informace uvedené v odstavcích 3 a 5 musí být obsaženy v návodech k použití těchto výrobků a zařízení.
V případě výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování 150 nebo vyšším musí být tyto informace rovněž obsaženy v popisech používaných k reklamě.
14. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát štítků uvedených v odstavci 1 a odstavcích 4 až 12 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
15. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými s ohledem na obchodní nebo technický vývoj podle potřeby změní požadavky na označování stanovené v odstavcích 4 až 12 tohoto článku.
Článek 13
Kontrola použití
1. Použití fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin je zakázáno.
V případě zařízení používajících fluorid sírový v množství nižším než 850 kg za rok, v souvislosti s tlakovým litím hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin, se tento zákaz použije od 1. ledna 2018.
2. Použití fluoridu sírového při plnění pneumatik vozidel se zakazuje.
3. Od 1. ledna 2020 je zakázáno použití fluorovaných skleníkových plynů s potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo vyšším při servisu nebo údržbě chladicích zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
Tento odstavec se nevztahuje na vojenská zařízení nebo zařízení určená pro aplikace, které jsou určeny k chlazení produktů při teplotách nižších než - 50 °C.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se do 1. ledna 2030 nepoužije na tyto kategorie fluorovaných skleníkových plynů:
a)
regenerované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly označeny v souladu s čl. 12 odst. 6;
b)
recyklované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly z daného zařízení znovuzískány. Tyto recyklované plyny může použít pouze podnik, který je znovuzískal v rámci údržby nebo servisu, nebo podnik, pro nějž byly v rámci údržby nebo servisu znovuzískány.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se nepoužije na chladicí zařízení, v jehož případě byla povolena výjimka podle čl. 11 odst. 3.
Článek 14
Plnění zařízení částečně fluorovanými uhlovodíky předem
1. Od 1. ledna 2017 se chladicí a klimatizační zařízení a tepelná čerpadla plněná částečně fluorovanými uhlovodíky nesmějí uvádět na trh, pokud částečně fluorované uhlovodíky, jimiž je dané zařízení naplněno, nejsou započítány do systému kvót uvedeného v kapitole IV.
2. Při uvádění předem naplněného zařízení uvedeného v odstavci 1 na trh výrobci a dovozci zařízení zajistí, aby byl řádně doložen soulad s odstavcem 1, a vypracují v tomto ohledu prohlášení o shodě.
Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, od 1. ledna 2018 dovozci zařízení zajistí, aby byla každý rok do 31. března ověřena správnost dokumentace a prohlášení o shodě za předchozí kalendářní rok nezávislým auditorem. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (21) nebo
b)
akreditován k ověřování finančních výkazů v souladu s právními předpisy dotčených členských států.
Výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 uchovávají dokumentaci a prohlášení o shodě po dobu nejméně pěti let po uvedení zařízení na trh. Dovozci zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, zajistí, aby byli zapsáni v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 písm. e).
3. Vypracováním prohlášení o shodě výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 přebírají odpovědnost za dodržení souladu s odstavci 1 a 2.
4. Komise pomocí prováděcích aktů stanoví podrobná pravidla související s prohlášením o shodě a ověřením nezávislým auditorem podle odst. 2 druhého pododstavce tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
KAPITOLA IV
SNIŽOVÁNÍ MNOŽSTVÍ ČÁSTEČNĚ FLUOROVANÝCH UHLOVODÍKŮ UVÁDĚNÝCH NA TRH
Článek 15
Snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděných na trh
1. Komise zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají výrobci a dovozci právo každoročně uvést na trh v Unii, nepřekročilo maximální množství vypočítané pro příslušný rok podle přílohy V.
Výrobci a dovozci zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků vypočítané podle přílohy V, které každý z nich uvede na trh, nepřekročilo kvótu, jež jim byla přidělena podle čl. 16 odst. 5 nebo převedena podle článku 18.
2. Tento článek se nepoužije na výrobce ani dovozce menšího množství částečně fluorovaných uhlovodíků než 100 tun ekvivalentu CO2 ročně.
Tento článek se dále nepoužije na tyto kategorie částečně fluorovaných uhlovodíků:
a)
částečně fluorované uhlovodíky dovezené do Unie za účelem zneškodnění;
b)
částečně fluorované uhlovodíky používané výrobcem jako vstupní suroviny nebo dodávané přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům k použití jako vstupní suroviny;
c)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům a určeny k vývozu z Unie, pokud tyto uhlovodíky nejsou následně poskytnuty před vývozem jiné straně v Unii;
d)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem pro použití ve vojenském zařízení;
e)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku, který je používá k leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů;
f)
od 1. ledna 2018 částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku vyrábějícímu inhalátory odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků.
3. Tento článek a články 16, 18, 19 a 25 se rovněž vztahují na částečně fluorované uhlovodíky obsažené v předem smíšených polyolech.
4. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů výjimku v trvání až čtyř let, kterou se z požadavku na kvóty podle odstavce 1 vyjmou částečně fluorované uhlovodíky pro použití v určitých aplikacích nebo určitých kategoriích výrobků nebo zařízení, pokud je prokázáno, že:
a)
pro tyto konkrétní aplikace, výrobky nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít; a
b)
dostatečné dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků nelze zajistit, aniž by to vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 16
Přidělování kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh
1. Do 31. října 2014 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pro každého výrobce a dovozce, který oznámí údaje podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/206, referenční hodnotu na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků, která výrobce nebo dovozce oznámil jako uvedená na trh od roku 2009 do roku 2012. Referenční hodnoty se vypočítají podle přílohy V tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
2. Výrobci a dovozci, kteří neoznámili uvedení na trh částečně fluorovaných uhlovodíků podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/2006 za referenční období uvedené v odstavci 1 tohoto článku, mohou formou prohlášení oznámit svůj záměr uvádět částečně fluorované uhlovodíky na trh v následujícím roce.
V tomto prohlášení, které se zasílá Komisi, musí být uvedeny typy částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají být uvedeny na trh, a jejich předpokládaná množství.
Komise oznámí lhůtu pro předložení těchto prohlášení. Před předložením prohlášení podle odstavců 2 a 4 tohoto článku se podniky zaregistrují v rejstříku stanoveném v článku 17 tohoto nařízení.
3. Komise do 31. října 2017 a poté jednou za tři roky přepočítá referenční hodnoty pro výrobce a dovozce uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků zákonně uvedených na trh od 1. ledna 2015 a oznámených podle článku 19 pro roky, pro něž jsou k dispozici. Komise tyto referenční hodnoty stanoví prostřednictvím prováděcích aktů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Výrobci a dovozci, pro které byly stanoveny referenční hodnoty, mohou formou prohlášení oznámit další předpokládaná množství postupem stanoveným v odstavci 2.
5. Komise přidělí každému výrobci a dovozci kvóty pro uvedení částečně fluorovaných uhlovodíků na trh v každém roce počínaje rokem 2015, k čemuž použije mechanismus přidělování stanovený v příloze VI.
Kvóty se přidělují pouze výrobcům nebo dovozcům, kteří jsou usazeni v Unii nebo kteří zmocnili výhradního zástupce usazeného v Unii pro účely dodržování požadavků tohoto nařízení. Uvedený výhradní zástupce může být tentýž, který byl zmocněn podle článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (22).
Výhradní zástupce musí plnit všechny povinnosti výrobců a dovozců podle tohoto nařízení.
Článek 17
Rejstřík
1. Komise do 1. ledna 2015 zřídí elektronický rejstřík kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh (dále jen „rejstřík“) a zajistí jeho provoz.
Registrace v rejstříku je povinná pro:
a)
výrobce a dovozce, kterým byla přidělena kvóta částečně fluorovaných uhlovodíků pro uvedení na trh podle čl. 16 odst. 5;
b)
podniky, kterým je převedena kvóta podle článku 18;
c)
výrobce a dovozce oznamující svůj záměr předložit prohlášení podle čl. 16 odst. 2;
d)
výrobce a dovozce dodávající nebo podniky přijímající částečně fluorované uhlovodíky pro účely uvedené v čl. 15 odst. 2 druhém pododstavci písm. a) až f);
e)
dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním tohoto zařízení podle článku 14.
Registrace probíhá na základě žádosti předložené Komisi v souladu s postupy stanovenými Komisí.
2. Komise může v nezbytném rozsahu prostřednictvím prováděcích aktů zajistit bezproblémové fungování rejstříku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
3. Komise zajistí, aby zaregistrovaní výrobci a dovozci byli prostřednictvím tohoto rejstříku informováni o přidělené kvótě a o všech jejích změnách během období přidělování.
4. Příslušné orgány členských států, včetně celních orgánů, mají do rejstříku přístup pro informační účely.
Článek 18
Převod kvót a povolení využívat kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků v dovezeném zařízení na trh
1. Výrobce nebo dovozce, pro nějž byla stanovena referenční hodnota podle čl. 16 odst. 1 nebo 3 a kterému byla přidělena kvóta podle čl. 16 odst. 5, smí tuto kvótu na všechna nebo libovolná množství převést v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 jinému výrobci nebo dovozci v Unii nebo jinému výrobci nebo dovozci, kterého v Unii zastupuje výhradní zástupce uvedený v čl. 16 odst. 5 druhém a třetím pododstavci.
2. Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu podle čl. 16 odst. 1 a 3 nebo jemuž byla kvóta převedena podle odstavce 1 tohoto článku, může oprávnit jiný podnik, aby jeho kvótu použil pro účely článku 14.
Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu výhradně na základě prohlášení podle čl. 16 odst. 2, může oprávnit jiný podnik, aby použil jeho kvótu pro účely článku 14 pouze tehdy, dodá-li opravňující výrobce nebo dovozce fyzicky odpovídající množství částečně fluorovaných uhlovodíků.
Pro účely článků 15 a 16 a čl. 19 odst. 1 a 6 se předpokládá, že příslušná množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou uvedena na trh opravňujícím výrobcem nebo dovozcem v okamžiku oprávnění. Komise může požádat opravňujícího výrobce nebo dovozce o předložení důkazu o aktivní činnosti, pokud jde o dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků.
KAPITOLA V
PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Článek 19
Podávání zpráv o výrobě, dovozu, vývozu, používání vstupních surovin a zneškodňování látek uvedených v přílohách I a II
1. Každý výrobce, dovozce a vývozce, který během předchozího kalendářního roku vyrobil, dovezl nebo vyvezl nejméně jednu metrickou tunu nebo 100 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok. Tento odstavec se použije rovněž na podniky získávající kvótu podle čl. 18 odst. 1.
2. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku zneškodnil nejméně jednu metrickou tunu nebo 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
3. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku použil jako vstupní surovinu nejméně 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
4. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku uvedl na trh nejméně 500 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II obsažených ve výrobcích či v zařízení, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
5. Každý dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, předloží Komisi ověřovací dokument vydaný podle čl. 14 odst. 2.
6. Každý podnik, který je povinen podle odstavce 1 oznámit uvedení nejméně 10 000 tun ekvivalentu CO2 částečně fluorovaných uhlovodíků na trh během předchozího kalendářního roku, musí do 30. června 2015 a následně každý rok navíc zajistit, aby přesnost údajů ověřil nezávislý auditor. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice 2003/87/ES; nebo
b)
akreditován pro ověřování finančních výkazů podle právních předpisů dotyčného členského státu.
Podnik ověřovací zprávu uchovává nejméně po dobu pěti let. Ověřovací zpráva musí být na vyžádání zpřístupněna příslušnému orgánu dotyčného členského státu a Komisi.
7. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v tomto článku.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
8. Komise přijme příslušná opatření k ochraně důvěrnosti informací předložených podle tohoto článku.
Článek 20
Shromažďování údajů o emisích
Členské státy zavedou pro příslušné oblasti uvedené v tomto nařízení systémy podávání zpráv s cílem získávat v možné míře údaje o emisích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Přezkum
1. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými aktualizuje přílohy I, II a IV na základě nových hodnotících zpráv panelu přijatých Mezivládním panelem pro změnu klimatu nebo nových zpráv panelu pro vědecká hodnocení zřízeného Montrealským protokolem, týkajících se potenciálu globálního oteplování látek uvedených na seznamu.
2. Komise sleduje uplatňování a účinky tohoto nařízení na základě informací o uvádění plynů uvedených v přílohách I a II na trh, které jí jsou oznamovány podle článku 19, a o emisích fluorovaných skleníkových plynů zpřístupněných podle článku 20 a na základě veškerých příslušných informací získaných od členských států.
Komise zveřejní do 31. prosince 2020 zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie.
Do 31. prosince 2022 zveřejní komplexní zprávu o účincích tohoto nařízení obsahující zejména:
a)
prognózy další poptávky po částečně fluorovaných uhlovodících do roku 2030 a v dalších letech;
b)
posouzení potřeby dalších opatření Unie a členských států s ohledem na stávající a nové mezinárodní závazky, které se týkají snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů;
c)
přehledu evropských a mezinárodních norem, vnitrostátních bezpečnostních předpisů a stavebních předpisů členských států, které se týkají přechodu na alternativní chladiva;
d)
přezkumu dostupnosti technicky proveditelných a nákladově efektivních alternativ k výrobkům a zařízením obsahujícím fluorované skleníkové plyny pro výrobky a zařízení, které nejsou uvedeny v příloze III, a to s ohledem na energetickou účinnost.
3. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující zákaz podle bodu 13 přílohy III, v níž zváží zejména dostupnost nákladově efektivních, technicky proveditelných, energeticky účinných a spolehlivých alternativ ke sdruženým centrálním chladicím systémům uvedeným v daném ustanovení. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu bodu 13 přílohy III.
4. Do 1. července 2020 zveřejní Komise zprávu posuzující, zda existují nákladově efektivní, technicky proveditelné, energeticky účinné a spolehlivé alternativy, které umožňují nahrazení fluorovaných skleníkových plynů v nových druhotných spínacích zařízeních středního napětí a nových malých dělených klimatizačních systémech s jednou vnitřní jednotkou, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu seznamu uvedeného v příloze III.
5. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující způsob přidělování kvót, včetně dopadu přidělování kvót zdarma, náklady na provádění tohoto nařízení v členských státech a případně možnou mezinárodní dohodu o částečně fluorovaných uhlovodících. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh za účelem:
a)
změny způsobu přidělování kvót;
b)
stanovení vhodného způsobu rozdělování jakýchkoli případných příjmů.
6. Do 1. ledna 2017 zveřejní Komise zprávu o přezkumu právních předpisů Unie týkajících se školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, která mají nahradit nebo omezit používání fluorovaných skleníkových plynů, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 22
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 10. června 2014. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o další pětiletá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 23
Konzultační fórum
Při provádění tohoto nařízení zajistí Komise vyváženou účast zástupců členských států, zástupců občanské společnosti, včetně environmentálních organizací, zástupců výrobců, provozovatelů a certifikovaných osob. Za tímto účelem zřídí konzultační fórum, v rámci něhož by se tyto strany setkávaly a poskytovaly Komisi poradenství a odborné znalosti v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, zejména pokud jde o dostupnost alternativ k fluorovaným skleníkovým plynům, včetně environmentálních, technických, ekonomických a bezpečnostních aspektů jejich používání. Jednací řád konzultačního fóra stanoví Komise a zveřejní jej.
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy tato ustanovení oznámí Komisi do 1. ledna 2017 a neprodleně jí oznámí veškeré následné změny, které se jich týkají.
2. Podnikům, které překročily své kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh přidělené podle čl. 16 odst. 5 nebo převedené podle článku 18, lze poté, co bylo překročení zjištěno, kromě uložení sankcí uvedených v odstavci 1 tohoto článku rovněž přidělit pouze sníženou kvótu na období přidělování.
Snížené množství je vypočteno jako 200 % množství, o které byla kvóta překročena. Je-li snížené množství vyšší než množství, jež má být podle čl. 16 odst. 5 přiděleno jako kvóta na období přidělování poté, co bylo překročení zjištěno, není na dané období přidělování přidělena žádná kvóta a kvóta na následující období přidělování je obdobně snižována tak dlouho, dokud není odečteno celé množství.
Článek 26
Zrušení
Nařízení (ES) č. 842/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015, aniž je dotčeno dodržování požadavků uvedeného nařízení v souladu s harmonogramem v něm stanoveným.
Nařízení (ES) č. 1493/2007, (ES) č. 1494/2007, (ES) č. 1497/2007, (ES) č. 1516/2007, (ES) č. 303/2008, (ES) č. 304/2008, (ES) č. 305/2008, (ES) č. 306/2008, (ES) č. 307/2008 a (ES) č. 308/2008 však zůstávají v platnosti a nadále se používají, pokud a dokud nejsou zrušena prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů Komise přijatých v souladu s tímto nařízením.
Odkazy na nařízení (ES) č. 842/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VIII.
Článek 27
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 517/2014
zo 16. apríla 2014
o fluórovaných skleníkových plynoch, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 842/2006
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Vo štvrtej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), ktorého je EÚ zmluvnou stranou (3), sa uvádza, že na základe existujúcich vedeckých údajov musia rozvinuté krajiny do roku 2050 znížiť emisie skleníkových plynov o 80 % až 95 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990 s cieľom obmedziť globálnu zmenu klímy na nárast teploty o 2 °C a tak zabrániť nežiaducim klimatickým účinkom.
(2)
V záujme splnenia tohto cieľa Komisia prijala Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050, ktoré bolo oznámené Radou v jej záveroch zo 17. mája 2011 a potvrdené Európskym parlamentom v jeho uznesení z 15. marca 2012. V tomto pláne Komisia navrhla nákladovo efektívny spôsob dosiahnutia potrebného celkového zníženia emisií v Únii do roku 2050. V tomto pláne sú stanovené príspevky odvetví potrebné v šiestich oblastiach. Emisie iných látok ako CO2 vrátane fluórovaných skleníkových plynov, ale bez iných emisií ako CO2 z poľnohospodárstva, by sa v porovnaní s úrovňami v roku 1990 mali do roku 2030 znížiť o 72 % až 73 % a do roku 2050 o 70 % až 78 %. Ak sa za referenčný rok považuje rok 2005, je do roku 2030 potrebné 60 % až 61 % zníženie iných emisií ako CO2 bez emisií z poľnohospodárstva. Množstvo emisií fluórovaných skleníkových plynov sa v roku 2005 odhadoval na 90 miliónov ton (Mt) ekvivalentu CO2. 60 % zníženie znamená, že do roku 2030 by sa emisie museli znížiť približne na 35 miliónov ton (Mt) ekvivalentu CO2. Keďže v prípade úplného uplatňovania platných právnych predpisov Únie sa množstvo emisií v roku 2030 odhaduje na 104 Mt ekvivalentu CO2, je potrebné ďalšie zníženie približne o 70 Mt ekvivalentu CO2.
(3)
Zo správy Komisie z 26. septembra 2011 o používaní, účinkoch a adekvátnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (4) vyplýva, že emisie fluórovaných skleníkových plynov možno znížiť úplným uplatňovaním súčasných opatrení na obmedzovanie. Tieto opatrenia by sa preto mali zachovať a sprehľadniť na základe skúseností získaných pri ich realizácii. Určité opatrenia by sa mali okrem toho rozšíriť aj na iné zariadenia, v ktorých sa používajú významné množstvá fluórovaných skleníkových plynov, ako sú napríklad chladiarenské nákladné autá a prípojné vozidlá. Povinnosť zriadiť a viesť záznamy o zariadeniach obsahujúcich takéto plyny by sa mala vzťahovať aj na elektrické rozvádzače. Vzhľadom na význam opatrení na obmedzovanie po skončení životnosti výrobkov a zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny by členské štáty mali brať ohľad na hodnotu systémov zodpovednosti výrobcov a podnecovať ich vytváranie na základe existujúcich najlepších postupov.
(4)
Z uvedenej správy vyplýva aj to, že pre zníženie emisií fluórovaných skleníkových plynov v Únii možno urobiť viac, najmä ak sa takéto plyny nebudú používať v prípadoch, keď existujú bezpečné a energeticky efektívne alternatívne technológie so žiadnym alebo menším vplyvom na klímu. Znížiť do roku 2030 emisie až o dve tretiny v porovnaní s rokom 2010 je nákladovo efektívne, pretože v mnohých odvetviach sú k dispozícii osvedčené a otestované alternatívy.
(5)
Európsky parlament vo svojom uznesení zo 14. septembra 2011 o komplexnom prístupe k antropogénnym emisiám iných látok ako CO2, ktoré prispievajú k zmene klímy, uvítal záväzok Únie podporovať opatrenia v súvislosti s fluórovanými uhľovodíkmi vyplývajúce z Montrealského protokolu o látkach poškodzujúcich ozónovú vrstvu Zeme (ďalej len „Montrealský protokol“) ako najlepší príklad netrhového prístupu k znižovaniu emisií skleníkových plynov. Okrem toho uvedené uznesenie vyzvalo na preskúmanie možností presadenia okamžitého začatia postupného ukončovania výroby a spotreby fluórovaných uhľovodíkov na medzinárodnej úrovni prostredníctvom Montrealského protokolu.
(6)
Odborná príprava fyzických osôb, ktoré vykonávajú činnosti súvisiace s fluórovanými skleníkovými plynmi, by v záujme podpory využívania technológií so žiadnym alebo menším vplyvom na klímu mala zahŕňať informácie o technológiách, ktoré slúžia na nahradenie a obmedzenie používania fluórovaných skleníkových plynov. Vzhľadom na to, že niektoré alternatívy fluórovaných skleníkových plynov používané vo výrobkoch a zariadeniach na účely nahradenia a zníženia používania fluórovaných skleníkových plynov môžu byť toxické, horľavé alebo vysoko tlakované, mala by Komisia preskúmať existujúce právne predpisy Únie upravujúce odbornú prípravu fyzických osôb zameranú na bezpečnú manipuláciu s alternatívnymi chladivami a podľa potreby by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu príslušných právnych predpisov Únie.
(7)
Mali by sa zaviesť alebo upraviť certifikačné programy a programy odbornej prípravy, a to s ohľadom na tie, ktoré sa zaviedli na základe nariadenia (ES) č. 842/2006, pričom sa môžu začleniť do systémov odbornej prípravy.
(8)
Potenciály globálneho otepľovania by sa v záujme zabezpečenia súladu s požiadavkami na monitorovanie a nahlasovanie podľa dohovoru UNFCCC a súladu s rozhodnutím 4/CMP.7 Konferencie zmluvných strán, ktorá predstavuje stretnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu k dohovoru UNFCCC, prijatým na siedmej Konferencii zmluvných strán UNFCCC na stretnutí v Durbane 11. decembra 2011, mali vypočítať ako 100-ročný potenciál globálneho otepľovania jedného kilogramu plynu v pomere k jednému kilogramu CO2. Výpočty by mali pokiaľ možno vychádzať zo štvrtej hodnotiacej správy prijatej panelom IPCC.
(9)
Účinné monitorovanie emisií fluórovaných skleníkových plynov je nevyhnutné na sledovanie pokroku pri plnení cieľov v oblasti znižovania emisií a pri posudzovaní vplyvu tohto nariadenia. Používanie ucelených kvalitných údajov pri nahlasovaní emisií fluórovaných skleníkových plynov je nevyhnutné na zabezpečenie kvality nahlasovania emisií. Ak členské štáty vytvoria systémy nahlasovania emisií fluórovaných skleníkových plynov, zabezpečí sa súlad s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (5). K výraznému zlepšeniu týchto systémov nahlasovania emisií by prispeli údaje o úniku fluórovaných skleníkových plynov zo zariadení, ktoré podniky zhromažďujú podľa tohto nariadenia. Týmto spôsobom by sa malo umožniť kontrolovať ucelenosť údajov používaných na odvodenie emisií a zlepšiť odhady založené na výpočtoch, čo by viedlo k zlepšeniu odhadov emisií fluórovaných skleníkových plynov v rámci národných inventúr skleníkových plynov.
(10)
Pretože sú dostupné vhodné alternatívy, súčasný zákaz používania fluoridu sírového pri tlakovom odlievaní horčíka a recyklovania zliatin tlakového odlievania horčíka by sa mal rozšíriť na zariadenia, v ktorých sa používa menej ako 850 kg fluoridu sírového ročne. Podobne by sa malo po uplynutí primeraného prechodného obdobia zakázať používanie chladiacich látok s veľmi vysokým potenciálom globálneho otepľovania na úrovni 2 500 alebo viac na vykonávanie servisu alebo údržbu chladiarenských zariadení s množstvom chladiacej zmesi minimálne 40 ton ekvivalentu CO2.
(11)
Pokiaľ existujú vhodné alternatívy používania osobitných fluórovaných skleníkových plynov, malo by sa zakázať uvádzať na trh nové chladiarenské, klimatizačné a protipožiarne zariadenia, ktoré obsahujú takéto látky alebo ktorých fungovanie od nich závisí. V prípade, ak alternatívy nie sú dostupné alebo ich nemožno použiť z technických alebo bezpečnostných dôvodov, alebo ak by použitie týchto alternatív spôsobilo neprimerané náklady, môže Komisia povoliť výnimku na to, aby sa umožnilo uvedenie takýchto výrobkov a zariadení na trh na obmedzené obdobie. Na základe ďalšieho technického vývoja by Komisia mala ďalej posúdiť zákaz uvádzať na trh nové zariadenia pre strednonapäťové sekundárne rozvádzače a nové malé jednoduché rozdelené klimatizačné systémy.
(12)
Zariadenia obsahujúce fluórované skleníkové plyny by sa mali môcť uviesť na trh v prípadoch, keď sú celkové emisie skleníkových plynov z týchto zariadení pri zohľadnení realistických mier úniku a zhodnotenia počas ich životného cyklu nižšie ako emisie, ktoré by vznikli z ekvivalentného zariadenia bez fluórovaných skleníkových plynov, ktoré má maximálnu povolenú spotrebu energie stanovenú v relevantných vykonávacích opatreniach prijatých podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Pravidelné a včasné preskúmanie týchto vykonávacích opatrení v súlade s uvedenou smernicou by pomohlo zabezpečiť, aby tieto vykonávacie opatrenia boli naďalej účinné a primerané.
(13)
Postupné obmedzovanie množstiev fluórovaných uhľovodíkov, ktoré môžu byť uvedené na trh, sa určilo ako najúčinnejší a nákladovo najefektívnejší spôsob dlhodobého zníženia emisií týchto látok.
(14)
Komisia by na realizáciu postupného obmedzovania množstva fluórovaných uhľovodíkov, ktoré sa môžu uviesť na trh Únie, mala jednotlivým výrobcom a dovozcom prideliť kvóty na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh, aby sa zabezpečilo dodržanie celkového kvantitatívneho limitu na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh. V záujme ochrany konzistentnosti postupného znižovania množstva fluórovaných uhľovodíkov uvádzaných na trh by sa mali fluórované uhľovodíky obsiahnuté v zariadeniach započítavať v rámci systému kvót Únie. Ak sa fluórované uhľovodíky obsiahnuté v zariadeniach neuviedli na trh predtým, ako sa zariadenia naplnili, malo by sa vyžadovať vyhlásenie o zhode na dôkaz toho, že tieto fluórované uhľovodíky sú započítané v rámci systému kvót Únie.
(15)
Výpočet referenčných hodnôt a pridelenie kvót jednotlivým výrobcom a dovozcom by najprv malo vychádzať z množstva fluórovaných uhľovodíkov, ktoré vykázali, že boli uvedené na trh počas referenčného obdobia 2009 až 2012. Na to, aby neboli vylúčené malé podniky, by sa však malo jedenásť percent celkového kvantitatívneho limitu vyhradiť pre dovozcov a výrobcov, ktorí v referenčnom období neuviedli na trh 1 tonu alebo viac fluórovaných skleníkových plynov.
(16)
Komisia by pravidelným prepočítavaním referenčných hodnôt a kvót mala zaistiť, aby sa podnikom umožnilo pokračovať v činnosti na základe priemerných množstiev, ktoré na trh uviedli v posledných rokoch.
(17)
Proces výroby niektorých fluórovaných plynov môže viesť k významným emisiám iných fluórovaných skleníkových plynov vyprodukovaných ako vedľajšie produkty. Podmienkou uvedenia fluórovaných skleníkových plynov na trh by malo byť, že tieto vedľajšie emisie sa zneškodnia alebo zhodnotia na ďalšie využitie.
(18)
Komisia by mala zabezpečiť zriadenie centrálneho elektronického registra na spravovanie kvót, na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh a vykazovanie vrátane vykazovania zariadení uvedených na trh, najmä ak sú takéto zariadenia vopred plnené fluórovanými uhľovodíkmi, ktoré neboli uvedené na trh pred naplnením, a preto si vyžadujú overenie prostredníctvom vyhlásenia o zhode a následného overenia treťou stranou, že množstvá fluórovaných uhľovodíkov sú započítané v rámci systému kvót Únie.
(19)
Na zachovanie pružnosti trhu s veľkým množstvom fluórovaných uhľovodíkov by sa mal umožniť prevod kvót pridelených na základe referenčných hodnôt na iného výrobcu alebo dovozcu v Únii, alebo na iného výrobcu alebo dovozcu, ktorého v Únii zastupuje len jediný zástupca.
(20)
Aby bolo možné monitorovať účinnosť tohto nariadenia, mal by sa rozsah súčasných povinností nahlasovania rozšíriť aj na ďalšie fluórované látky, ktoré majú významný potenciál globálneho otepľovania alebo ktoré pravdepodobne nahradia fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I. Z rovnakého dôvodu by sa malo nahlasovať aj zneškodňovanie fluórovaných skleníkových plynov a dovoz týchto plynov do Únie, ak sa nachádzajú vo výrobkoch a zariadeniach. Mali by sa zaviesť minimálne prahové hodnoty, aby sa zamedzilo neprimeranej administratívnej záťaži najmä pre malé a stredné podniky a mikropodniky.
(21)
Komisia by mala priebežne monitorovať účinky obmedzovania množstva fluórovaných uhľovodíkov uvádzaných na trh vrátane jeho účinkov na ponuku zariadení, v prípade ktorých by použitie fluórovaných uhľovodíkov viedlo k nižším emisiám za celý životný cyklus ako v prípade použitia alternatívnych technológii. Komisia by mala do konca roka 2020 vypracovať správu o dostupnosti fluórovaných uhľovodíkov na trhu Únie. Do konca roka 2022 by Komisia mala vykonať komplexné preskúmanie, aby bol čas prispôsobiť ustanovenia tohto nariadenia na základe ich vykonávania a nového vývoja a medzinárodných záväzkov a aby sa v prípade potreby navrhli ďalšie opatrenia na zníženie.
(22)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (7).
(23)
S cieľom zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(24)
Keďže toto nariadenie bolo prijaté podľa článku 192 ods. 1 ZFEÚ, nebráni členským štátom v tom, aby udržiavali alebo zavádzali prísnejšie ochranné opatrenia, ktoré sú v súlade so ZFEÚ. Podľa článku 193 ZFEÚ musia členské štáty Komisiu upovedomiť o akýchkoľvek opatreniach tohto druhu.
(25)
Týmto nariadením sa mení a dopĺňa predmet úpravy nariadenia (ES) č. 842/2006, ktoré by sa preto malo zrušiť. V záujme zabezpečenia plynulého prechodu zo starého režimu na nový je však vhodné ustanoviť, že nariadenia Komisie (ES) č. 1493/2007 (8), (ES) č. 1494/2007 (9), (ES) č. 1497/2007 (10), (ES) č. 1516/2007 (11), (ES) č. 303/2008 (12), (ES) č. 304/2008 (13), (ES) č. 305/2008 (14), (ES) č. 306/2008 (15), (ES) č. 307/2008 (16) a (ES) č. 308/2008 (17) by mali zostať v platnosti a naďalej sa uplatňovať, pokiaľ a pokým sa nezrušia delegovanými alebo vykonávacími aktmi prijatými Komisiou podľa tohto nariadenia.
(26)
Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu cezhraničnej povahy riešených environmentálnych problémov a účinkov tohto nariadenia v rámci Únie a na vonkajší obchod ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadene neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Cieľom tohto nariadenia je chrániť životné prostredie znižovaním emisií fluórovaných skleníkových plynov. Preto sa týmto nariadením:
a)
stanovujú pravidlá obmedzovania, používania, zhodnotenia a zneškodňovania fluórovaných skleníkových plynov, ako aj súvisiace ďalšie opatrenia;
b)
ukladajú podmienky uvádzania na trh pri špecifických výrobkoch a zariadeniach, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí;
c)
ukladajú podmienky špecifického používania fluórovaných skleníkových plynov a
d)
stanovujú kvantitatívne limity na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„fluórované skleníkové plyny“ sú fluórované uhľovodíky, plnofluórované uhľovodíky, fluorid sírový a ďalšie skleníkové plyny obsahujúce fluór uvedené v prílohe I alebo zmesi obsahujúce ktorúkoľvek z uvedených látok;
2.
„fluórované uhľovodíky“ alebo „HFC“ sú látky uvedené v oddiele 1 prílohy I alebo zmesi obsahujúce ktorúkoľvek z týchto látok;
3.
„plnofluórované uhľovodíky“ alebo „PFC“ sú látky uvedené v oddiele 2 prílohy I alebo zmesi obsahujúce ktorúkoľvek z týchto látok;
4.
„fluorid sírový“ alebo „SF6“ je látka uvedená v oddiele 3 prílohy I alebo zmesi obsahujúce túto látku;
5.
„zmes“ je tekutina zložená z dvoch alebo viacerých látok, z ktorých je aspoň jedna látka uvedená v prílohe I alebo v prílohe II;
6.
„potenciál globálneho otepľovania“ alebo „GWP“ je potenciál klimatického otepľovania skleníkového plynu v pomere k potenciálu klimatického otepľovania oxidu uhličitého („CO2“), počíta sa ako 100-ročný potenciál otepľovania jedného kilogramu skleníkového plynu v pomere k jednému kilogramu CO2, ako je stanovené v prílohách I, II a IV, alebo v prípade zmesí sa počíta podľa prílohy IV;
7.
„tona (tony) ekvivalentu CO2“ je množstvo skleníkových plynov vyjadrené ako súčin hmotnosti skleníkových plynov v metrických tonách a ich potenciálu globálneho otepľovania;
8.
„prevádzkovateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá má skutočnú právomoc nad technickým fungovaním výrobkov a zariadení, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie; členský štát môže v konkrétnych vymedzených situáciách určiť, že za záväzky prevádzkovateľa je zodpovedný vlastník;
9.
„používanie“ je využívanie fluórovaných skleníkových plynov vo výrobe, údržbe alebo pri servise výrobkov a zariadení vrátane ich opätovného plnenia alebo ich využívanie v iných procesoch uvedených v tomto nariadení;
10.
„uvedenie na trh“ je prvé spoplatnené či nespoplatnené dodanie alebo sprístupnenie tretím stranám v Únii alebo prípad, keď výrobca používa tieto plyny na vlastné účely, pričom zahŕňa prepustenie do colného režimu na voľný obeh v Únii;
11.
„hermeticky uzavreté zariadenie“ je zariadenie, v ktorom sú všetky časti obsahujúce fluórovaný skleníkový plyn utesnené zváraním, tvrdým spájkovaním alebo podobným trvalým spojením, ktoré môže zahŕňať uzatvorené ventily alebo uzatvorené servisné uzávery, ktoré umožňujú riadnu opravu alebo zneškodnenie, a ktorých preskúšaná miera úniku je menej ako 3 gramy ročne pod tlakom najmenej štvrtiny maximálne prípustného tlaku;
12.
„nádoba“ je výrobok, ktorý je určený primárne na prepravu alebo skladovanie fluórovaných skleníkových plynov;
13.
„jednorazová nádoba“ je nádoba, ktorú nie je možné bez úpravy na tento účel opätovne plniť alebo ktorá sa uvádza na trh bez zabezpečenia možnosti jej vrátenia na účely opätovného naplnenia;
14.
„zhodnotenie“ je zber a skladovanie fluórovaných skleníkových plynov z výrobkov vrátane nádob a zo zariadení počas údržby alebo servisu, alebo pred likvidáciou výrobkov alebo zariadení;
15.
„recyklácia“ je opätovné využitie zhodnotených fluórovaných skleníkových plynov po procese základného očistenia;
16.
„regenerácia“ je opätovné spracovanie zhodnotených fluórovaných skleníkových plynov tak, aby fungovali ako pôvodné látky, pričom sa zohľadní ich zamýšľané použitie;
17.
„zneškodnenie“ je proces, ktorým sa všetok fluórovaný skleníkový plyn alebo jeho väčšia časť natrvalo premení alebo rozloží na jednu stabilnú látku alebo viac stabilných látok, ktoré nie sú fluórovanými skleníkovými plynmi;
18.
„vyradenie“ je konečné zastavenie prevádzky alebo používania výrobku alebo zariadenia obsahujúceho fluórované skleníkové plyny a ich odstavenie z prevádzky alebo od používania;
19.
„oprava“ je náprava poškodených výrobkov alebo zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí, alebo výrobkov a zariadení, z ktorých tieto plyny unikajú, vrátane časti obsahujúcej tieto plyny alebo navrhnutej na to, aby tieto plyny obsahovala;
20.
„inštalácia“ je spojenie dvoch alebo viacerých kusov zariadenia alebo okruhov, ktoré obsahujú alebo sú navrhnuté tak, aby obsahovali fluórované skleníkové plyny, na účely montáže systému na mieste, kde sa bude prevádzkovať, ktorá zahŕňa spojenie plynového vedenia systému, aby vznikol úplný okruh bez ohľadu na potrebu naplnenia systému po montáži;
21.
„údržba alebo servis“ sú všetky činnosti okrem zhodnotenia v súlade s článkom 8 a kontrol úniku v súlade s článkom 4 a článkom 10 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia, ktoré si vyžadujú prerušenie okruhov obsahujúcich alebo navrhnutých tak, aby obsahovali fluórované skleníkové plyny, najmä okruhov na prívod fluórovaných skleníkových plynov do systému, odstránenie jednej časti alebo viacerých častí okruhu alebo zariadenia, premontovanie dvoch alebo viacerých častí okruhov alebo zariadenia, ako aj opravu únikov;
22.
„pôvodná látka“ je látka, ktorá sa ešte nepoužila;
23.
„stacionárny“ je taký, ktorý sa obvykle pri používaní nepremiestňuje, zahŕňa mobilné interiérové klimatizačné zariadenia;
24.
„mobilný“ je taký, ktorý sa pri používaní obvykle premiestňuje;
25.
„jednozložková pena“ je penová zmes obsiahnutá v jednom aerosólovom rozprašovači v nezreagovanom alebo čiastočne zreagovanom tekutom stave, ktorá sa mimo rozprašovača zväčšuje a tvrdne;
26.
„chladiarenské nákladné vozidlo“ je motorové vozidlo s hmotnosťou viac ako 3,5 tony, ktoré je určené a vyrobené najmä na prepravu tovaru a vybavené chladiacou jednotkou;
27.
„chladiarenské prípojné vozidlo“ je vozidlo, ktoré je určené a vyrobené na ťahanie nákladným vozidlom alebo ťahačom primárne na účely prepravy tovaru a ktoré je vybavené chladiacou jednotkou;
28.
„technický aerosól“ je aerosólový rozprašovač používaný na údržbu, opravu, čistenie, testovanie, odhmyzovanie a výrobu výrobkov a zariadení, na inštaláciu zariadení a na iné účely;
29.
„systém detekcie úniku“ je kalibrovaný mechanický, elektrický alebo elektronický prístroj na zisťovanie úniku fluórovaných skleníkových plynov, ktorý po takomto zistení varuje prevádzkovateľa;
30.
„podnik“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá:
a)
vyrába, používa, zhodnocuje, zbiera, recykluje, regeneruje alebo zneškodňuje fluórované skleníkové plyny;
b)
dováža alebo vyváža fluórované skleníkové plyny alebo výrobky a zariadenia, ktoré obsahujú takéto plyny;
c)
uvádza na trh fluórované skleníkové plyny alebo výrobky a zariadenia, ktoré obsahujú takéto plyny alebo ktorých fungovanie od takýchto plynov závisí;
d)
vykonáva inštaláciu, servis, údržbu, opravy, kontroly úniku alebo vyradenie zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí;
e)
je prevádzkovateľom zariadenia, ktoré obsahuje fluórované skleníkové plyny alebo ktorého fungovanie od týchto plynov závisí;
f)
vyrába, dováža, vyváža, uvádza na trh alebo zneškodňuje plyny uvedené v prílohe II;
g)
uvádza na trh výrobky alebo zariadenia, ktoré obsahujú plyny uvedené v prílohe II;
31.
„východisková surovina“ je akýkoľvek fluórovaný skleníkový plyn alebo látka uvedená v prílohe II, ktorá prejde chemickou premenou v procese, v ktorom sa úplne zmení zo svojho pôvodného zloženia, a ktorej emisie sú nepatrné;
32.
„komerčné použitie“ je použitie na skladovanie, prezentáciu alebo výdaj výrobkov, na predaj konečným používateľom, a to v maloobchodných a stravovacích službách;
33.
„protipožiarne zariadenia“ sú zariadenia a systémy používané na prevenciu alebo likvidáciu požiarov vrátane hasiacich prístrojov;
34.
„organický Rankinov cyklus“ je cyklus obsahujúci kondenzovateľný fluórovaný skleníkový plyn, pri ktorom sa teplo z tepelného zdroja mení na energiu na výrobu elektrickej alebo mechanickej energie;
35.
„vojenské vybavenie“ sú zbrane, strelivo a vojenský materiál určený konkrétne na vojenské účely, pričom toto vybavenie je nevyhnutné na ochranu zásadných záujmov týkajúcich sa bezpečnosti členských štátov;
36.
„elektrický rozvádzač“ sú spínacie zariadenia a ich kombinácia s prepojeným ovládacím, meracím, ochranným a regulačným zariadením a súbory takýchto prístrojov a zariadení so súvisiacimi prepojeniami, príslušenstvom, ochrannými krytmi a nosnými konštrukciami, určené na použitie v súvislosti s výrobou, prenosom, distribúciou a konverziou elektrickej energie;
37.
„združené centralizované chladiace systémy“ sú systémy s dvoma alebo viacerými kompresormi, ktoré fungujú paralelne a ktoré sú napojené na jeden alebo viacero spoločných kondenzátorov a na niekoľko chladiacich zariadení, ako sú vitríny, chladiace boxy, mrazničky alebo chladiace sklady;
38.
„primárny chladiaci okruh kaskádových systémov“ je primárny okruh nepriamych strednoteplotných systémov, v ktorom sú dva alebo viacero samostatných chladiacich okruhov prepojených tak, že primárny okruh absorbuje kondenzačné teplo zo sekundárneho okruhu pre stredne vysokú teplotu;
39.
„jednoduché rozdelené klimatizačné systémy“ sú izbové klimatizačné systémy, ktoré pozostávajú z jednej vonkajšej jednotky a jednej vnútornej jednotky, ktoré sú prepojené chladivovým potrubím, čo si vyžaduje inštaláciu na mieste použitia.
KAPITOLA II
OBMEDZOVANIE
Článok 3
Zamedzovanie emisiám fluórovaných skleníkových plynov
1. Úmyselné uvoľňovanie fluórovaných skleníkových plynov do atmosféry je zakázané v prípadoch, keď takéto uvoľnenie nie je technicky nutné na zamýšľaný účel.
2. Prevádzkovatelia zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny prijmú opatrenia na zamedzenie neúmyselnému uvoľňovaniu (ďalej len „únik“) týchto plynov. Prijmú všetky opatrenia, ktoré sú technicky a ekonomicky uskutočniteľné, na minimalizovanie úniku fluórovaných skleníkových plynov.
3. V prípade detekcie úniku fluórovaných skleníkových plynov prevádzkovatelia bezodkladne zabezpečia opravu zariadenia.
Ak zariadenie podlieha kontrole úniku podľa článku 4 ods. 1 a netesnosť zariadenia bola opravená, prevádzkovatelia zabezpečia, aby fyzická osoba s osvedčením do jedného mesiaca po oprave skontrolovala zariadenie a overila, či bola oprava účinná.
4. Fyzické osoby, ktoré vykonávajú úlohy uvedené v článku 10 ods. 1 písm. a) až c), sú držiteľmi osvedčení v súlade s článkom 10 ods. 4 a 7 a prijímajú preventívne opatrenia na zamedzenie úniku fluórovaných skleníkových plynov.
Podniky, ktoré vykonávajú inštaláciu, servis, údržbu, opravu alebo vyraďovanie zariadení uvedených v článku 4 ods. 2 písm. a) až d), sú držiteľmi osvedčení v súlade s článkom 10 ods. 6 a 7 a prijímajú preventívne opatrenia na zamedzenie úniku fluórovaných skleníkových plynov.
Článok 4
Kontrola úniku
1. Prevádzkovatelia zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny v množstve 5 ton ekvivalentu CO2 alebo vo väčšom množstve a v inej ako penovej forme zabezpečia v týchto zariadeniach vykonávanie kontrol úniku.
Hermeticky uzavreté zariadenia, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny v množstvách menej ako 10 ton ekvivalentu CO2, nepodliehajú kontrolám úniku podľa tohto článku v prípade, že zariadenia sú označené ako hermeticky uzavreté.
Elektrický rozvádzač nepodlieha kontrole úniku podľa tohto článku, ak spĺňa jednu z týchto podmienok:
a)
má preskúšanú mieru úniku menej ako 0,1 % ročne, ktorá sa uvádza v technických špecifikáciách výrobcu, pričom je takto aj označený;
b)
je vybavený zariadením na monitorovanie tlaku alebo hustoty alebo
c)
obsahuje menej ako 6 kg fluórovaných skleníkových plynov.
2. Odsek 1 sa vzťahuje na prevádzkovateľov týchto zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny:
a)
stacionárne chladiace zariadenia;
b)
stacionárne klimatizačné zariadenia;
c)
stacionárne tepelné čerpadlá;
d)
stacionárne protipožiarne zariadenia;
e)
chladiace jednotky chladiarenských nákladných vozidiel a prípojných vozidiel;
f)
elektrické rozvádzače;
g)
organické Rankinove cykly.
Pokiaľ ide o zariadenia uvedené v prvom pododseku písmen a) až e), kontroly vykonávajú fyzické osoby s osvedčením v súlade s pravidlami ustanovenými v článku 10.
Odchylne od odseku 1 prvého pododseku do 31. decembra 2016 nepodliehajú kontrole úniku zariadenia, ktoré obsahujú menej ako 3 kg fluórovaných skleníkových plynov, ani hermeticky uzavreté zariadenia, ktoré sú takto označené a obsahujú menej ako 6 kg fluórovaných skleníkových plynov.
3. Kontroly úniku podľa odseku 1 sa vykonávajú v týchto intervaloch:
a)
pre zariadenia, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny v množstve 5 ton ekvivalentu CO2 alebo vo väčšom množstve, ale nedosahujú 50 ton ekvivalentu CO2, aspoň každých 12 mesiacov, alebo v prípade, že sa nainštaloval systém detekcie úniku, aspoň každých 24 mesiacov;
b)
pre zariadenia, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny v množstve 50 ton ekvivalentu CO2 alebo vo väčšom množstve, ale nedosahujú 500 ton ekvivalentu CO2, aspoň každých šesť mesiacov, alebo v prípade, že sa nainštaloval systém detekcie úniku, aspoň každých 12 mesiacov;
c)
pre zariadenia, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny v množstve 500 ton ekvivalentu CO2 alebo vo väčšom množstve, aspoň každé tri mesiace, alebo v prípade, že sa nainštaloval systém detekcie úniku, aspoň každých šesť mesiacov.
4. Povinnosti v odseku 1 týkajúce sa protipožiarneho zariadenia uvedeného v odseku 2 písm. d) sa považujú za splnené, ak sú dodržané tieto dve podmienky:
a)
existujúci systém kontroly spĺňa normu ISO 14520 alebo EN 15004 a
b)
protipožiarne zariadenie sa kontroluje tak často, ako sa to požaduje v odseku 3.
5. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov stanoviť požiadavky týkajúce sa vykonávania kontrol úniku v súlade s odsekom 1 tohto článku pre každý typ zariadenia uvedený v uvedenom odseku s cieľom určiť časti zariadenia, v prípade ktorých existuje najvyššia pravdepodobnosť úniku, a zrušiť akty prijaté podľa článku 3 ods. 7 nariadenia (ES) č. 842/2006. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
Článok 5
Systémy detekcie úniku
1. Prevádzkovatelia zariadení uvedených v článku 4 ods. 2 písm. a) až d), ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny v množstve 500 ton ekvivalentu CO2 alebo vo väčšom množstve, zabezpečia, aby boli tieto zariadenia vybavené systémom detekcie úniku, ktorý prevádzkovateľa alebo servisnú spoločnosť upozorní na akýkoľvek únik.
2. Prevádzkovatelia zariadení uvedených v článku 4 ods. 2 písm. f) a g), ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny v množstve 500 ton ekvivalentu CO2 alebo vo väčšom množstve a ktoré boli nainštalované od 1. januára 2017, zabezpečia, aby boli tieto zariadenia vybavené systémom detekcie úniku, ktorý prevádzkovateľa alebo servisnú spoločnosť upozorní na akýkoľvek únik.
3. Prevádzkovatelia zariadení uvedených v článku 4 ods. 2 písm. a) až d) a g), na ktorých sa vzťahuje odsek 1 alebo 2 tohto článku, zabezpečia, aby sa systémy detekcie úniku kontrolovali aspoň raz za dvanásť mesiacov s cieľom zabezpečiť ich správne fungovanie.
4. Prevádzkovatelia zariadení uvedených v článku 4 ods. 2 písm. f), na ktorých sa vzťahuje odsek 2 tohto článku, zabezpečia, aby sa systémy detekcie úniku kontrolovali aspoň raz za šesť rokov s cieľom zabezpečiť ich správne fungovanie.
Článok 6
Vedenie záznamov
1. Prevádzkovatelia zariadení, ktoré je potrebné kontrolovať na únik podľa článku 4 ods. 1, vytvoria a vedú pre každé takéto zariadenie záznamy, pričom uvedú tieto informácie:
a)
množstvo a typ nainštalovaných fluórovaných skleníkových plynov;
b)
množstvo fluórovaných skleníkových plynov pridaných počas inštalácie, údržby alebo servisu, alebo z dôvodu úniku;
c)
či množstvo inštalovaných fluórovaných skleníkových plynov bolo recyklované alebo regenerované, ako aj meno a adresu podniku, ktorý túto recykláciu alebo regeneráciu vykonal, a v príslušných prípadoch aj číslo osvedčenia;
d)
množstvo zhodnotených fluórovaných skleníkových plynov;
e)
totožnosť podniku, ktorý zariadenie nainštaloval, vykonával jeho servis a údržbu a prípadne ho opravoval alebo vyradil, a v relevantných prípadoch aj číslo jeho osvedčenia;
f)
dátumy a výsledky kontrol vykonaných podľa článku 4 ods. 1 až 3;
g)
v prípade vyradenia zariadenia opatrenia prijaté na zhodnotenie a zneškodnenie fluórovaných skleníkových plynov.
2. Pokiaľ sa záznamy uvedené v odseku 1 neuschovávajú v databáze zriadenej príslušnými orgánmi členských štátov, uplatňujú sa tieto pravidlá:
a)
prevádzkovatelia uvedení v odseku 1 uchovávajú záznamy uvedené v danom odseku aspoň päť rokov;
b)
podniky, ktoré pre prevádzkovateľov vykonávajú činnosti uvedené v odseku 1 písm. e), uchovávajú kópie záznamov uvedených v odseku 1 aspoň päť rokov.
Záznamy uvedené v odseku 1 sa na základe žiadosti poskytnú príslušnému orgánu dotknutého členského štátu alebo Komisii. V rozsahu, v akom tieto záznamy obsahujú environmentálne informácie, sa podľa potreby uplatňuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) alebo nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19).
3. Na účely článku 11 ods. 4 podniky, ktoré dodávajú fluórované skleníkové plyny, vytvoria záznamy s relevantnými informáciami o odberateľoch fluórovaných skleníkových plynov, ktoré obsahujú tieto údaje:
a)
čísla osvedčení odberateľov a
b)
príslušné množstvá fluórovaných skleníkových plynov, ktoré nakúpili.
Podniky dodávajúce fluórované skleníkové plyny vedú takéto záznamy aspoň päť rokov.
Podniky dodávajúce fluórované skleníkové plyny poskytnú tieto záznamy na základe žiadosti príslušnému orgánu dotknutého členského štátu alebo Komisii. V rozsahu, v akom záznamy obsahujú environmentálne informácie, sa podľa potreby uplatňuje smernica 2003/4/ES alebo nariadenie (ES) č. 1367/2006.
4. Komisia môže prostredníctvom vykonávacieho aktu stanoviť formát záznamov uvedených v odsekoch 1 a 3 tohto článku a určiť, ako sa majú vytvárať a viesť. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
Článok 7
Emisie fluórovaných skleníkových plynov v súvislosti s výrobou
1. Výrobcovia fluórovaných zlúčenín prijmú všetky potrebné preventívne opatrenia na čo možno najväčšie obmedzenie emisií fluórovaných skleníkových plynov počas:
a)
výroby;
b)
prepravy a
c)
skladovania.
Tento článok platí aj v prípade, že fluórované skleníkové plyny vznikajú ako vedľajšie produkty.
2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 11 ods. 1, sa zakazuje uvádzať na trh fluórované skleníkové plyny a plyny uvedené v prílohe II, pokiaľ výrobcovia alebo dovozcovia pri tomto uvádzaní na trh, ak je to relevantné, neposkytnú dôkazy o tom, že trifluórmetán, ktorý vzniká ako vedľajší produkt počas výrobného procesu, a to aj počas výroby východiskových surovín na ich výrobu, sa zneškodňuje alebo zhodnocuje na účely následného využitia v súlade s najlepšími dostupnými technikami.
Táto požiadavka sa uplatňuje od 11. júna 2015.
Článok 8
Zhodnotenie
1. Prevádzkovatelia stacionárnych zariadení alebo chladiacich jednotiek chladiarenských nákladných automobilov a prípojných vozidiel obsahujúcich fluórované skleníkové plyny v inej ako penovej podobe zabezpečia, aby zhodnotenie týchto plynov vykonávali fyzické osoby, ktoré sú držiteľmi relevantných osvedčení podľa článku 10, s cieľom zaistiť recykláciu, regeneráciu alebo zneškodnenie týchto plynov.
Táto povinnosť sa vzťahuje na prevádzkovateľov týchto zariadení:
a)
chladiace okruhy stacionárnych chladiacich a stacionárnych klimatizačných zariadení a stacionárnych tepelných čerpadiel;
b)
chladiace okruhy chladiacich jednotiek chladiarenských nákladných automobilov a prípojných vozidiel;
c)
stacionárne zariadenia obsahujúce rozpúšťadlá založené na báze fluórovaných skleníkových plynov;
d)
stacionárne protipožiarne zariadenia;
e)
stacionárne elektrické rozvádzače.
2. Podnik, ktorý použije nádobu na fluórované skleníkové plyny bezprostredne pred jej likvidáciou, zabezpečí zhodnotenie akýchkoľvek zvyškových plynov s cieľom zaistiť ich recykláciu, regeneráciu alebo zneškodnenie.
3. Prevádzkovatelia výrobkov a zariadení, ktoré nie sú uvedené v odseku 1, vrátane mobilných zariadení, a ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny, zabezpečia zhodnotenie plynov v technicky realizovateľnom rozsahu, ktorý si nevyžaduje neprimerané náklady, primerane kvalifikovanými fyzickými osobami s cieľom zaistiť ich recykláciu, regeneráciu alebo zneškodnenie, alebo zabezpečia ich zneškodnenie bez predchádzajúceho zhodnotenia.
Zhodnotenie fluórovaných skleníkových plynov z klimatizačných systémov motorových vozidiel, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/40/ES (20), vykonávajú primerane kvalifikované fyzické osoby.
Na účely zhodnotenia fluórovaných skleníkových plynov z klimatizačných zariadení motorových vozidiel, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2006/40/ES, sa za primerane kvalifikované považujú iba fyzické osoby aspoň s osvedčením o odbornej príprave v súlade s článkom 10 ods. 2.
Článok 9
Systém zodpovednosti výrobcov
Bez toho, aby boli dotknuté existujúce právne predpisy Únie, členské štáty nabádajú na tvorbu systémov zodpovednosti výrobcov na účely zhodnotenia fluórovaných skleníkových plynov, ich recyklácie, regenerácie alebo zneškodnenia.
Členské štáty informujú Komisiu o opatreniach prijatých podľa prvého odseku.
Článok 10
Odborná príprava a vydávanie osvedčení
1. Členské štáty zriadia alebo upravia na základe minimálnych požiadaviek uvedených v odseku 5 certifikačné programy vrátane hodnotiacich postupov.Členské štáty zabezpečia dostupnosť odbornej prípravy pre fyzické osoby, ktoré vykonávajú tieto úlohy:
a)
inštaláciu, servis, údržbu, opravu alebo vyraďovanie zariadení uvedených v článku 4 ods. 2 písm. a) až f);
b)
kontroly úniku zariadenia uvedeného v článku 4 ods. 2 písm. a) až e), ako sa stanovuje v článku 4 ods. 1;
c)
zhodnotenie fluórovaných skleníkových plynov ustanovené v článku 8 ods. 1.
2. Členské štáty zabezpečia dostupnosť programov odbornej prípravy pre fyzické osoby, ktoré zhodnocujú fluórované skleníkové plyny z klimatizačných zariadení motorových vozidiel, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2006/40/ES, a to na základe minimálnych požiadaviek uvedených v odseku 5.
3. Certifikačné programy a odborná príprava podľa odsekov 1 a 2 zahŕňajú:
a)
uplatniteľné právne predpisy a technické normy;
b)
zamedzovanie vzniku emisií;
c)
zhodnotenie fluórovaných skleníkových plynov;
d)
bezpečné zaobchádzanie so zariadeniami typov a veľkostí, na ktoré sa vzťahuje osvedčenie;
e)
informácie o príslušných technológiách na nahradenie alebo obmedzenie používania fluórovaných skleníkových plynov a o bezpečnom zaobchádzaní s nimi.
4. Osvedčenia v rámci certifikačných programov ustanovených v odseku 1 podliehajú podmienke, že uchádzač úspešne dokončil hodnotiaci postup vytvorený podľa odsekov 1, 3 a 5.
5. Minimálne požiadavky na certifikačné programy sú ustanovené v nariadeniach (ES) č. 303/2008 až (ES) č. 306/2008 a v odseku 12. Minimálne požiadavky na osvedčenia o odbornej príprave sú ustanovené v nariadení (ES) č. 307/2008 a v odseku 12. V týchto minimálnych požiadavkách sa v súvislosti s každým druhom zariadení uvedených v odsekoch 1 a 2 uvedú požadované praktické zručnosti a teoretické znalosti, pričom v príslušných prípadoch sa rozlíši medzi jednotlivými príslušnými činnosťami, ako aj podmienky vzájomného uznávania osvedčení a potvrdení o absolvovaní odbornej prípravy.
6. Členské štáty zriadia alebo upravia na základe minimálnych požiadaviek uvedených v odseku 5 certifikačné programy pre podniky, ktoré pre iné strany vykonávajú inštaláciu, servis, údržbu, opravu alebo vyraďovanie zariadení uvedených v článku 4 ods. 2 písm. a) až d).
7. Existujúce osvedčenia a potvrdenia o absolvovaní odbornej prípravy vydané v súlade s nariadením (ES) č. 842/2006 ostávajú v platnosti v súlade s podmienkami, za akých boli pôvodne vydané.
8. Členské štáty zabezpečia, aby všetky fyzické osoby, ktoré sú držiteľmi osvedčení podľa certifikačných programov stanovených v odsekoch 1 a 7, mali prístup k informáciám týkajúcim sa každého z nasledujúcich prvkov:
a)
technológie uvedené v odseku 3 písm. e) a
b)
existujúce regulačné požiadavky na prácu so zariadeniami obsahujúcimi alternatívne chladivá k fluórovaným skleníkovým plynom.
9. Členské štáty zabezpečia dostupnosť odbornej prípravy pre fyzické osoby, ktoré si chcú aktualizovať znalosti v oblastiach uvedených v odseku 3.
10. Členské štáty oznámia Komisii certifikačné programy a programy odbornej prípravy do 1. januára 2017.
Členské štáty uznávajú osvedčenia a potvrdenia o absolvovaní odbornej prípravy vydané v inom členskom štáte v súlade s týmto článkom. Neobmedzujú slobodu poskytovania služieb ani slobodu usadiť sa z dôvodu, že osvedčenie bolo vydané v inom členskom štáte.
11. Akýkoľvek podnik, ktorý pridelí úlohu uvedenú v odseku 1 inému podniku, podnikne vhodné kroky na to, aby sa ubezpečil, že druhý podnik je na požadované úlohy držiteľom potrebných osvedčení podľa tohto článku.
12. Ak sa zdá byť potrebné ustanoviť na účely uplatňovania tohto článku harmonizovanejší prístup k odbornej príprave a certifikácii, Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov upraví a aktualizuje minimálne požiadavky, pokiaľ ide o príslušné zručnosti a znalosti, stanoví postupy udeľovania osvedčení alebo potvrdení a podmienky vzájomného uznávania, ako aj zruší akty prijaté podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 842/2006. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24. Komisia pri výkone právomoci, ktorá sa na ňu prenáša týmto odsekom, berie do úvahy príslušné existujúce kvalifikačné alebo certifikačné systémy.
13. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov stanoviť formát oznámení uvedených v odseku 10 tohto článku a zrušiť akty prijaté podľa článku 5 ods. 5 nariadenia (ES) č. 842/2006. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
14. Ak by povinnosti uložené podľa tohto článku, ktoré sa týkajú poskytovania osvedčení a odbornej prípravy, predstavovali neprimeranú záťaž pre niektorý členský štát, pretože má malý počet obyvateľov a následný nižší dopyt po takejto odbornej príprave a osvedčovaní, súlad možno dosiahnuť prostredníctvom uznania osvedčení vydaných v iných členských štátoch.
Členské štáty uplatňujúce tento odsek o tom informujú Komisiu, ktorá informuje ostatné členské štáty.
15. Tento článok nebráni členským štátom, aby vytvorili ďalšie certifikačné programy a programy odbornej prípravy v súvislosti so zariadeniami, ktoré sa neuvádzajú v odseku 1.
KAPITOLA III
UVÁDZANIE NA TRH A KONTROLA POUŽÍVANIA
Článok 11
Obmedzenia uvedenia na trh
1. Uvedenie výrobkov a zariadení uvedených v prílohe III na trh s výnimkou vojenského vybavenia sa zakazuje od dátumu určeného v uvedenej prílohe, v prípade potreby odlíšeného podľa typu alebo potenciálu globálneho otepľovania fluórovaných skleníkových plynov, ktoré tieto výrobky a zariadenia obsahujú.
2. Zákaz stanovený v odseku 1 sa neuplatňuje na zariadenia, v prípade ktorých sa v požiadavkách na ekodizajn prijatých na základe smernice 2009/125/ES stanovilo, že v dôsledku vyššej energetickej účinnosti počas prevádzky týchto zariadení by použitie fluórovaných uhľovodíkov v týchto zariadeniach viedlo k nižším emisiám ekvivalentu CO2 za celý životný cyklus ako v prípade použitia rovnocenných zariadení, ktoré spĺňajú relevantné požiadavky na ekodizajn a neobsahujú fluórované uhľovodíky.
3. Na základe podloženej žiadosti príslušného orgánu členského štátu a s ohľadom na ciele tohto nariadenia môže Komisia v mimoriadnych prípadoch prostredníctvom vykonávacích aktov povoliť výnimku v trvaní najviac štyroch rokov na umožnenie uvedenia výrobkov a zariadení uvedených v prílohe III na trh, ak tieto výrobky a zariadenia obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ak ich fungovanie závisí od takýchto plynov, a to v prípade, ak sa preukázalo, že:
a)
pre konkrétny výrobok alebo zariadenie alebo pre konkrétnu kategóriu výrobkov alebo zariadení neexistujú alternatívy ani ich nemožno použiť z technických alebo bezpečnostných dôvodov alebo
b)
by z použitia technicky uskutočniteľných a bezpečných alternatív vyplývali neprimerané náklady.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
4. Na účely vykonávania inštalácie, servisu, údržby alebo opravy zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie závisí od týchto plynov, pre ktoré sa vyžaduje udeľovanie osvedčení alebo potvrdení podľa článku 10, sa fluórované skleníkové plyny predávajú len podnikom, ktoré sú držiteľmi príslušných osvedčení alebo potvrdení v súlade s článkom 10, alebo podnikom, ktoré zamestnávajú osobu, ktorá je držiteľom osvedčenia alebo potvrdenia o absolvovaní odbornej prípravy v súlade s článkom 10 ods. 2 a 5, a len tieto podniky môžu takéto fluórované skleníkové plyny nakupovať. Týmto odsekom sa nebráni podnikom bez osvedčenia, ktoré nevykonávajú činnosti uvedené v prvej vete tohto odseku, aby zbierali, prepravovali alebo dodávali fluórované skleníkové plyny.
5. Nehermeticky uzatvorené zariadenia naplnené fluórovanými skleníkovými plynmi sa predávajú konečným používateľom len vtedy, ak sa poskytnú dôkazy, že inštaláciu vykoná podnik s osvedčením v súlade s článkom 10.
6. Komisia zhromažďuje na základe dostupných údajov od členských štátov informácie o vnútroštátnych kódexoch, normách alebo právnych predpisoch členských štátov v súvislosti s náhradou technológií, ktoré využívajú alternatívy fluórovaných skleníkových plynov v chladiarenských a klimatizačných zariadeniach a v tepelných čerpadlách a v penách.
Komisia uverejní do 1. januára 2017 súhrnnú správu o informáciách zozbieraných podľa prvého pododseku.
Článok 12
Označovanie a informácie o výrobkoch a zariadeniach
1. Výrobky a zariadenia, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí, sa neuvedú na trh bez označenia. Toto sa uplatňuje iba na:
a)
chladiace zariadenia;
b)
klimatizačné zariadenia;
c)
tepelné čerpadlá;
d)
protipožiarne zariadenia;
e)
elektrické rozvádzače;
f)
aerosólové rozprašovače obsahujúce fluórované skleníkové plyny s výnimkou dávkovacích inhalátorov na podávanie zložiek farmaceutických výrobkov;
g)
všetky nádoby na fluórované skleníkové plyny;
h)
rozpúšťadlá na báze fluórovaných skleníkových plynov;
i)
organické Rankinove cykly.
2. Výrobky alebo zariadenia, ktoré podliehajú výnimke podľa článku 11 ods. 3, sa podľa toho označia a obsahujú informáciu, že uvedené výrobky alebo zariadenia možno použiť len na účely, na ktoré sa udelila výnimka podľa uvedeného článku.
3. Na označení požadovanom podľa odseku 1 sa uvádzajú tieto informácie:
a)
informácia, že výrobok alebo zariadenie obsahuje fluórované skleníkové plyny alebo že jeho fungovanie od týchto plynov závisí;
b)
akceptované priemyselné označenie daného fluórovaného skleníkového plynu alebo ak takéto označenie neexistuje, chemický názov;
c)
od 1. januára 2017 množstvo vyjadrené hmotnosťou a ekvivalentom CO2 fluórovaných skleníkových plynov obsiahnutých vo výrobku alebo v zariadení alebo množstvo fluórovaných skleníkových plynov, na ktoré je takéto zariadenie navrhnuté, a potenciál globálneho otepľovania týchto plynov.
Na označení požadovanom podľa odseku 1 sa prípadne uvedú aj tieto informácie:
a)
informácia, že fluórované skleníkové plyny sú obsiahnuté v hermeticky uzavretom zariadení;
b)
informácia, že elektrický rozvádzač má preskúšanú mieru úniku podľa technickej špecifikácie výrobcu menej ako 0,1 % za rok.
4. Označenie je zreteľne čitateľné a neodstrániteľné a umiestňuje sa buď:
a)
v blízkosti servisných uzáverov na napĺňanie alebo zhodnotenie fluórovaných skleníkových plynov, alebo
b)
na tej časti výrobku alebo zariadenia, ktorá obsahuje fluórované skleníkové plyny.
Označenie sa vyhotoví v úradných jazykoch členského štátu, v ktorom sa výrobok alebo zariadenie uvádza na trh.
5. Peny a predmiešané polyoly obsahujúce fluórované skleníkové plyny sa môžu uviesť na trh len s označením, na ktorom sú uvedené dané fluórované skleníkové plyny, pričom sa použije akceptované priemyselné označenie, alebo ak takéto označenie neexistuje, chemický názov. Na označení sa zreteľne uvádza, že pena alebo predmiešaný polyol obsahuje fluórované skleníkové plyny. V prípade penových dosiek je táto informácia zreteľne a neodstrániteľne uvedená na týchto doskách.
6. Regenerované alebo recyklované fluórované skleníkové plyny sa označia informáciou, že látka bola regenerovaná alebo recyklovaná, a informáciou o čísle šarže a názve a adrese regeneračného alebo recyklačného zariadenia.
7. Fluórované skleníkové plyny uvedené na trh na zneškodnenie sa označia informáciou, že obsah nádoby možno len zneškodniť.
8. Fluórované skleníkové plyny uvedené na trh na priamy vývoz sa označia informáciou, že obsah nádoby možno len priamo vyviezť.
9. Fluórované skleníkové plyny uvedené na trh na použitie vo vojenskom vybavení sa označia informáciou, že obsah nádoby možno použiť len na tento účel.
10. Fluórované skleníkové plyny uvedené na trh na použitie pri leptaní polovodičových materiálov alebo čistení komôr na chemickú depozíciu z plynnej fázy v sektore výroby polovodičov sa označia informáciou, že obsah nádoby možno použiť len na tento účel.
11. Fluórované skleníkové plyny uvedené na trh na použitie ako východisková surovina sa označia informáciou, že obsah nádoby možno použiť len ako východiskovú surovinu.
12. Fluórované skleníkové plyny uvedené na trh na výrobu dávkovacích inhalátorov na podávanie zložiek farmaceutických výrobkov sa označia informáciou, že obsah nádoby možno použiť len na tento účel.
13. Informácie uvedené v odsekoch 3 a 5 sa uvádzajú v návode na použitie pre dané výrobky a zariadenia.
V prípade výrobkov a zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny, ktorých potenciál globálneho otepľovania je 150 alebo viac, sa tieto informácie uvádzajú aj v opisoch výrobkov používaných na reklamu.
14. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov stanoviť formát označení uvedených v odseku 1 a odsekoch 4 až 12 a zrušiť akty prijaté podľa článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 842/2006. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
15. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 22 na účely zmeny požiadaviek na označovanie stanovených v odsekoch 4 až 12 v prípadoch, keď je to vhodné z hľadiska komerčného alebo technologického vývoja.
Článok 13
Kontrola používania
1. Zakazuje sa používanie fluoridu sírového pri tlakovom liatí horčíka a pri recyklácii zliatin tlakového liatia horčíka.
V prípade zariadení, ktoré pri tlakovom liatí horčíka a pri recyklácii zliatin tlakového liatia horčíka používajú fluorid sírový v množstve do 850 kg ročne, sa tento zákaz uplatňuje až od 1. januára 2018.
2. Zakazuje sa používanie fluoridu sírového na plnenie pneumatík vozidiel.
3. Od 1. januára 2020 sa zakazuje používanie fluórovaných skleníkových plynov s potenciálom globálneho otepľovania 2 500 alebo viac na vykonávanie servisu alebo údržby chladiacich zariadení s množstvom chladiacej zmesi minimálne 40 ton ekvivalentu CO2.
Tento odsek sa neuplatňuje na vojenské vybavenie ani zariadenia určené pre aplikácie na chladenie výrobkov na teploty nižšie ako - 50 °C.
Do 1. januára 2030 sa zákaz uvedený v prvom pododseku neuplatňuje na tieto kategórie fluórovaných skleníkových plynov:
a)
regenerované fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania 2 500 alebo viac a používané na vykonávanie údržby alebo servisu existujúcich chladiacich zariadení, ak boli označené v súlade s článkom 12 ods. 6;
b)
recyklované fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania 2 500 alebo viac a používané na vykonávanie údržby alebo servisu existujúcich chladiacich zariadení, ak boli zhodnotené z takýchto zariadení. Takéto recyklované plyny môže používať len podnik, ktorý vykonal ich zhodnotenie v rámci údržby alebo servisu, alebo podnik, pre ktorý sa zhodnotenie v rámci údržby alebo servisu uskutočnilo.
Zákaz uvedený v prvom pododseku sa neuplatňuje na chladiace zariadenia, pre ktoré sa povolila výnimka podľa článku 11 ods. 3.
Článok 14
Plnenie zariadení fluórovanými uhľovodíkmi vopred
1. Od 1. januára 2017 sa chladiace a klimatizačné zariadenia a tepelné čerpadlá naplnené fluórovanými uhľovodíkmi neuvádzajú na trh, ak sa fluórované uhľovodíky, ktorými sú tieto zariadenia naplnené, nezapočítavajú do systému kvót uvedeného v kapitole IV.
2. Keď sa zariadenia plnené vopred, ktoré sú uvedené v odseku 1, uvádzajú na trh, výrobcovia a dovozcovia zariadení zabezpečia úplnú dokumentáciu súladu s odsekom 1 a v tejto súvislosti vypracujú vyhlásenie o zhode.
Od 1. januára 2018, ak sa fluórované uhľovodíky obsiahnuté v zariadeniach neuviedli na trh pred naplnením takýchto zariadení, dovozcovia týchto zariadení zabezpečia, aby nezávislý audítor každoročne do 31. marca overil presnosť dokumentácie a vyhlásenia o zhode za predchádzajúci kalendárny rok. Audítor musí byť buď:
a)
akreditovaný podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (21), alebo
b)
akreditovaný na overenie účtovnej závierky v súlade s právnymi predpismi dotknutého členského štátu.
Výrobcovia a dovozcovia zariadení uvedených v odseku 1 uchovávajú dokumentáciu a vyhlásenie o zhode počas najmenej piatich rokov od uvedenia daného zariadenia na trh. Dovozcovia zariadení, ktorí uvádzajú na trh vopred plnené zariadenia, pričom fluórované uhľovodíky, ktoré tieto zariadenia obsahujú, sa neuviedli na trh pred naplnením uvedených zariadení, zabezpečia ich registráciu podľa článku 17 ods. 1 písm. e).
3. Vypracovaním vyhlásenia o zhode prevezmú výrobcovia a dovozcovia zariadení uvedených v odseku 1 zodpovednosť za súlad s odsekmi 1 a 2.
4. Komisia určí prostredníctvom vykonávacích aktov podrobnosti týkajúce sa vyhlásenia o zhode a overenia nezávislým audítorom, ktoré sa uvádzajú v druhom pododseku odseku 2 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
KAPITOLA IV
OBMEDZOVANIE MNOŽSTVA FLUÓROVANÝCH UHĽOVODÍKOV UVÁDZANÝCH NA TRH
Článok 15
Obmedzovanie množstva fluórovaných uhľovodíkov uvádzaných na trh
1. Komisia zabezpečí, aby množstvo fluórovaných uhľovodíkov, ktoré sú výrobcovia a dovozcovia oprávnení každoročne uviesť na trh v Únii, nepresiahlo maximálne množstvo na daný rok vypočítané podľa prílohy V.
Výrobcovia a dovozcovia zabezpečia, aby množstvo fluórovaných uhľovodíkov vypočítané podľa prílohy V, ktoré každý z nich uvádza na trh, nepresiahlo ich príslušnú kvótu, ktorá mu bola pridelená podľa článku 16 ods. 5 alebo na neho prevedená podľa článku 18.
2. Tento článok sa neuplatňuje na výrobcov alebo dovozcov menej ako 100 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných uhľovodíkov ročne.
Tento článok sa tiež neuplatňuje na tieto kategórie fluórovaných uhľovodíkov:
a)
fluórované uhľovodíky dovezené do Únie na zneškodnenie;
b)
fluórované uhľovodíky používané výrobcom ako východisková surovina alebo dodávané priamo výrobcom alebo dovozcom podnikom na použitie ako východisková surovina;
c)
fluórované uhľovodíky dodávané priamo výrobcom alebo dovozcom podnikom na vývoz z Únie, ak sa tieto fluórované uhľovodíky následne pred vývozom nesprístupnia žiadnej inej osobe v Únii;
d)
fluórované uhľovodíky dodávané priamo výrobcom alebo dovozcom na použitie vo vojenskom vybavení;
e)
fluórované uhľovodíky dodávané priamo výrobcom alebo dovozcom podniku na použitie pri leptaní polovodičových materiálov alebo čistení komôr na chemickú depozíciu z plynnej fázy v sektore výroby polovodičov;
f)
od 1. januára 2018 fluórované uhľovodíky dodávané priamo výrobcom alebo dovozcom podniku vyrábajúcemu dávkovacie inhalátory na podávanie zložiek farmaceutických výrobkov.
3. Tento článok a články 16, 18, 19 a 25 sa uplatňujú aj na fluórované uhľovodíky obsiahnuté v predmiešaných polyoloch.
4. Na základe podloženej žiadosti príslušného orgánu členského štátu a s ohľadom na ciele tohto nariadenia môže Komisia v mimoriadnych prípadoch prostredníctvom vykonávacích aktov povoliť výnimku v trvaní najviac štyroch rokov na oslobodenie fluórovaných uhľovodíkov na použitie v špecifických aplikáciách alebo špecifických kategórií výrobkov alebo zariadení od požiadavky na kvótu uvedenej v odseku 1, a to v prípade, ak sa preukáže, že:
a)
pre tieto konkrétne aplikácie, výrobky alebo zariadenia nie sú dostupné alternatívy alebo ich nemožno použiť z technických alebo bezpečnostných dôvodov a
b)
dodávka dostatočného množstva fluórovaných uhľovodíkov sa nedá zabezpečiť bez neprimeraných nákladov.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
Článok 16
Prideľovanie kvót na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh
1. Komisia do 31. októbra 2014 prostredníctvom vykonávacích aktov určí pre každého výrobcu alebo dovozcu, ktorý nahlasoval údaje podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 842/2006, referenčnú hodnotu založenú na ročnom priemernom množstve fluórovaných uhľovodíkov, ktorých uvedenie na trh v období 2009 až 2012 daný výrobca alebo dovozca nahlásil. Tieto referenčné hodnoty sa vypočítajú podľa prílohy V k tomuto nariadeniu.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
2. Výrobcovia a dovozcovia, ktorí za referenčné obdobie uvedené v odseku 1 nenahlasovali uvedenie fluórovaných uhľovodíkov na trh podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 842/2006, môžu oznámiť svoj úmysel uviesť fluórované uhľovodíky na trh v nasledujúcom roku.
Toto oznámenie je určené Komisii a obsahuje druhy a množstvá fluórovaných uhľovodíkov, ktoré by sa mali uviesť na trh.
Komisia vydá oznam o lehote na predloženie týchto oznámení. Podniky sa pred predložením oznámenia podľa odsekov 2 a 4 tohto článku zaregistrujú v registri ustanovenom v článku 17.
3. Komisia do 31. októbra 2017 a potom každé tri roky prepočíta referenčné hodnoty pre výrobcov a dovozcov uvedených v odsekoch 1 a 2 tohto článku na základe ročného priemerného množstva fluórovaných uhľovodíkov uvedených na trh v súlade s príslušnými právnymi predpismi od 1. januára 2015, ktoré boli nahlásené podľa článku 19 za dostupné roky. Komisia stanoví tieto referenčné hodnoty prostredníctvom vykonávacích aktov.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
4. Výrobcovia a dovozcovia, pre ktorých boli stanovené referenčné hodnoty, môžu vykázať ďalšie predpokladané množstvá na základe postupu stanoveného v odseku 2.
5. Komisia prideľuje každému výrobcovi a dovozcovi kvóty na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh na každý rok počnúc rokom 2015 na základe mechanizmu prideľovania stanoveného v prílohe VI.
Kvóty sa pridelia len výrobcom alebo dovozcom, ktorí sú usadení v Únii alebo ktorí na účely dosiahnutia súladu s požiadavkami tohto nariadenia poverili jediného zástupcu usadeného v Únii. Jediný zástupca môže byť tá istá osoba, ktorá je poverená podľa článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (22).
Jediný zástupca musí dodržiavať všetky povinnosti výrobcov a dovozcov podľa tohto nariadenia.
Článok 17
Register
1. Komisia zriadi do 1. januára 2015 elektronický register kvót na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh a zabezpečí jeho fungovanie (ďalej len „register“).
Registrácia v registri je povinná pre tieto subjekty:
a)
výrobcovia a dovozcovia, ktorým sa v súlade s článkom 16 ods. 5 pridelila kvóta na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh;
b)
podniky, na ktoré sa previedla kvóta v súlade s článkom 18;
c)
výrobcovia a dovozcovia, ktorí ohlásili svoj zámer predložiť vyhlásenie podľa článku 16 ods. 2;
d)
výrobcovia a dovozcovia, ktorí dodávajú fluórované uhľovodíky na účely uvedené v článku 15 ods. 2 druhom pododseku písm. a) až f), alebo podniky, ktoré tieto uhľovodíky odberajú;
e)
dovozcovia zariadení, ktorí uvádzajú na trh vopred plnené zariadenia, ak sa fluórované uhľovodíky, ktoré tieto zariadenia obsahujú, neuviedli na trh pred naplnením týchto zariadení v súlade s článkom 14.
Registrácia sa uskutoční prostredníctvom žiadosti adresovanej Komisii v súlade s postupmi, ktoré stanoví Komisia.
2. Komisia môže v potrebnom rozsahu prostredníctvom vykonávacích aktov zabezpečiť bezproblémové fungovanie registra. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
3. Komisia zabezpečí, aby boli registrovaní výrobcovia a dovozcovia prostredníctvom registra informovaní o pridelených kvótach a o všetkých ich zmenách počas alokačného obdobia.
4. Príslušné orgány členských štátov vrátane ich colných orgánov majú prístup do registra na informačné účely.
Článok 18
Prevod kvót a povolenie na použitie kvót na uvedenie fluórovaných uhľovodíkov v dovážaných zariadeniach na trh
1. Výrobcovia alebo dovozcovia, pre ktorých sa podľa článku 16 ods. 1 alebo 3 stanovila referenčná hodnota a ktorým sa v súlade s článkom 16 ods. 5 pridelila kvóta, môžu previesť v registri uvedenom v článku 17 ods. 1 danú kvótu na celé množstvo alebo ľubovoľné množstvá na iného výrobcu alebo dovozcu v Únii alebo na iného výrobcu alebo dovozcu, ktorého zastupuje v Únii jediný zástupca uvedený v článku 16 ods. 5 druhom a treťom pododseku.
2. Výrobcovia alebo dovozcovia, ktorým sa podľa článku 16 ods. 1 a 3 pridelila kvóta alebo na ktorých sa kvóta previedla podľa odseku 1 tohto článku, môžu poveriť iný podnik, aby použil ich kvótu na účely článku 14.
Každý výrobca alebo dovozca, ktorý získal kvótu výlučne na základe vyhlásenia podľa článku 16 ods. 2, môže len poveriť iný podnik, aby použil ich kvótu na účely článku 14, a to za predpokladu, že zodpovedajúce množstvá fluórovaných uhľovodíkov fyzicky dodá povoľujúci výrobca alebo dovozca.
Na účely článkov 15 a 16 a článku 19 ods. 1 a 6 sa príslušné množstvá fluórovaných uhľovodíkov považujú za uvedené na trh povoľujúcim výrobcom alebo dovozcom v okamihu udelenia povolenia. Komisia si môže od povoľujúceho výrobcu alebo dovozcu vyžiadať dôkaz, že je aktívnym dodávateľom fluórovaných uhľovodíkov.
KAPITOLA V
NAHLASOVANIE
Článok 19
Nahlasovanie výroby, dovozu, vývozu, použitia ako východiskovej suroviny a zneškodnenia látok uvedených v prílohe I alebo II
1. Každý výrobca, dovozca a vývozca, ktorý v predchádzajúcom kalendárnom roku vyrobil, doviezol alebo vyviezol fluórované skleníkové plyny a plyny uvedené v prílohe II v množstve jednej metrickej tony alebo 100 ton ekvivalentu CO2 alebo viac, nahlási Komisii do 31. marca 2015 a potom každý rok údaje uvedené v prílohe VII za každú z týchto látok za daný kalendárny rok. Tento odsek sa vzťahuje aj na podniky, ktoré získali kvóty podľa článku 18 ods. 1.
2. Každý podnik, ktorý v predchádzajúcom kalendárnom roku zneškodnil jednu metrickú tonu alebo 1 000 ton ekvivalentu CO2 alebo viac fluórovaných skleníkových plynov a plynov uvedených v prílohe II, nahlási Komisii do 31. marca 2015 a potom každý rok údaje uvedené v prílohe VII za každú z týchto látok za daný kalendárny rok.
3. Každý podnik, ktorý v predchádzajúcom kalendárnom roku použil ako východiskovú surovinu fluórované skleníkové plyny v množstve 1 000 ton ekvivalentu CO2 alebo viac, nahlási Komisii do 31. marca 2015 a potom každý rok údaje uvedené v prílohe VII za každú z týchto látok za daný kalendárny rok.
4. Každý podnik, ktorý v predchádzajúcom kalendárnom roku uviedol na trh fluórované skleníkové plyny a plyny uvedené v prílohe II obsiahnuté vo výrobkoch a zariadeniach v množstve 500 ton ekvivalentu CO2 alebo viac, nahlási Komisii do 31. marca 2015 a potom každý rok údaje uvedené v prílohe VII za každú z týchto látok za daný kalendárny rok.
5. Každý dovozca zariadení, ktorý uvádza na trh vopred plnené zariadenia, pričom fluórované uhľovodíky, ktoré tieto zariadenia obsahujú, sa neuviedli na trh pred naplnením uvedených zariadení, predloží Komisii overovací doklad vydaný podľa článku 14 ods. 2.
6. Každý podnik, ktorý má podľa odseku 1 nahlasovať, že v predchádzajúcom kalendárnom roku uviedol na trh fluórované uhľovodíky v množstve 10 000 ton ekvivalentu CO2 alebo viac, do 30. júna 2015 a potom každý rok zabezpečí overenie správnosti údajov nezávislým audítorom. Audítor musí byť buď:
a)
akreditovaný podľa smernice 2003/87/ES, alebo
b)
akreditovaný na overovanie účtovnej závierky v súlade s právnymi predpismi dotknutého členského štátu.
Podnik uchováva overovaciu správu minimálne päť rokov. Overovacia správa sa na žiadosť sprístupní príslušnému orgánu dotknutého členského štátu a Komisii.
7. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov určiť formát a prostriedky nahlasovania uvedeného v tomto článku.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24.
8. Komisia prijme primerané opatrenia na ochranu dôvernosti informácií, ktoré jej boli predložené v súlade s týmto článkom.
Článok 20
Zhromažďovanie údajov o emisiách
Členské štáty vytvoria systémy nahlasovania pre príslušné odvetvia uvedené v tomto nariadení s cieľom získať v najväčšom možnom rozsahu údaje o emisiách.
KAPITOLA VI
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 21
Preskúmanie
1. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 22 na účely aktualizácie príloh I, II a IV na základe nových hodnotiacich správ prijatých Medzivládnym panelom o zmene klímy alebo nových správ vedeckej posudkovej skupiny Montrealského protokolu (SAP) týkajúcich sa potenciálu globálneho otepľovania látok uvedených v zozname.
2. Komisia monitoruje uplatňovanie a účinky tohto nariadenia na základe informácií o uvedení plynov uvedených v prílohách I a II na trh nahlásených v súlade s článkom 19 a informácií o emisiách fluórovaných skleníkových plynov sprístupnených v súlade s článkom 20 a na základe akýchkoľvek relevantných informácií od členských štátov.
Komisia najneskôr 31. decembra 2020 uverejní správu o dostupnosti fluórovaných uhľovodíkov na trhu Únie.
Najneskôr 31. decembra 2022 uverejní komplexnú správu o účinkoch tohto nariadenia, ktorá obsahuje najmä:
a)
prognózu pretrvávajúceho dopytu po fluórovaných uhľovodíkoch do roku 2030 a po ňom;
b)
posúdenie potreby ďalších opatrení Únie a jej členských štátov v dôsledku existujúcich a nových medzinárodných záväzkov, pokiaľ ide o zníženie emisií fluórovaných skleníkových plynov;
c)
prehľad európskych a medzinárodných noriem, vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti bezpečnosti a stavebných kódexov v členských štátoch, ktoré súvisia s prechodom na alternatívne chladivá;
d)
revíziu dostupnosti technicky možných a nákladovo efektívnych alternatív výrobkov a zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny v prípade výrobkov a zariadení neuvedených v prílohe III, a to so zreteľom na energetickú účinnosť.
3. Komisia najneskôr 1. júla 2017 uverejní správu, v ktorej posúdi zákaz podľa prílohy III bodu 13, pričom zohľadní najmä dostupnosť nákladovo efektívnych, technicky uskutočniteľných, energeticky efektívnych a spoľahlivých alternatív združených centralizovaných chladiacich systémov uvedených v danom ustanovení. Na základe tejto správy Komisia podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh s cieľom zmeniť ustanovenie prílohy III bodu 13.
4. Komisia najneskôr 1. júla 2020 uverejní správu, v ktorej posúdi, či existujú nákladovo efektívne, technicky uskutočniteľné, energeticky efektívne a spoľahlivé alternatívy, ktoré umožňujú nahradiť fluórované skleníkové plyny v nových strednonapäťových sekundárnych rozvádzačoch a nových malých jednoducho rozdelených klimatizačných systémoch, a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh s cieľom zmeniť zoznam uvedený v prílohe III.
5. Komisia najneskôr 1. júla 2017 uverejní správu, v ktorej posúdi metódu prideľovania kvót vrátane vplyvu bezplatného prideľovania kvót a nákladov na vykonávanie tohto nariadenia v členských štátoch, prípadne aj možnej medzinárodnej dohody o fluórovaných uhľovodíkoch. Na základe tejto správy Komisia podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh s cieľom:
a)
zmeniť metódu prideľovania kvót;
b)
ustanoviť vhodnú metódu rozdeľovania prípadných výnosov.
6. Komisia najneskôr 1. januára 2017 uverejní správu, v ktorej preskúma právne predpisy Únie v súvislosti s odbornou prípravou fyzických osôb na účely bezpečného zaobchádzania s alternatívnymi chladivami na nahradenie alebo obmedzenie používania fluórovaných skleníkových plynov, a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh s cieľom zmeniť príslušné právne predpisy Únie.
Článok 22
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 12 ods. 15 a v článku 21 ods. 1 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 10. júna 2014. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred skončením päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o ďalšie obdobie piatich rokov, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 12 ods. 15 a v článku 21 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 12 ods. 15 a článku 21 ods. 1 nadobúda účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 23
Konzultačné fórum
Pri vykonávaní tohto nariadenia Komisia zabezpečí vyváženú účasť zástupcov členských štátov a zástupcov občianskej spoločnosti vrátane environmentálnych organizácií, zástupcov výrobcov, prevádzkovateľov a osôb s osvedčením. Na tento účel zriadi konzultačné fórum pre uvedené strany, v rámci ktorého sa majú stretávať a poskytovať Komisii poradenstvo a odborné znalosti v súvislosti s vykonávaním tohto nariadenia, najmä pokiaľ ide o dostupnosť alternatív fluórovaných skleníkových plynov vrátane environmentálnych, technických, hospodárskych a bezpečnostných aspektov ich používania. Komisia vypracuje rokovací poriadok konzultačného fóra, ktorý sa uverejní.
Článok 24
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 25
Sankcie
1. Členské štáty ustanovia pravidlá sankcií za porušenie tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
Členské štáty oznámia tieto opatrenia Komisii najneskôr do 1. januára 2017 a bezodkladne jej oznámia každú následnú zmenu, ktorá má na ne vplyv.
2. Okrem sankcií uvedených v odseku 1 sa podnikom, ktoré prekročili svoju kvótu na uvedenie fluórovaných uhľovodíkov na trh, ktorá im bola pridelená v súlade s článkom 16 ods. 5 alebo ktorá bola na ne prevedená v súlade s článkom 18, na alokačné obdobie, ktoré nasleduje po zistení prekročenia, pridelí len znížená kvóta.
Množstvo, o ktoré sa kvóta zníži, sa vypočíta ako 200 % množstva, o ktoré bola táto kvóta prekročená. Ak je množstvo, o ktoré sa kvóta zníži, väčšie ako množstvo, ktoré sa má prideliť v súlade s článkom 16 ods. 5 ako kvóta na alokačné obdobie, ktoré nasleduje po zistení prekročenia, nepridelí sa na toto alokačné obdobie žiadna kvóta a kvóta na nasledujúce obdobia sa znižuje, pokým sa neodpočíta celé množstvo.
Článok 26
Zrušenie
Nariadenie (ES) č. 842/2006 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2015, a to bez toho, aby bolo dotknuté dodržiavanie požiadaviek uvedeného nariadenia v súlade s harmonogramom, ktorý sa v ňom uvádza.
Nariadenia (ES) č. 1493/2007, (ES) č. 1494/2007, (ES) č. 1497/2007, (ES) č. 1516/2007, (ES) č. 303/2008, (ES) č. 304/2008, (ES) č. 305/2008, (ES) č. 306/2008, (ES) č. 307/2008 a (ES) č. 308/2008 však ostávajú v platnosti a uplatňujú sa, až kým sa nezrušia prostredníctvom delegovaných alebo vykonávacích aktov prijatých Komisiou podľa tohto nariadenia.
Odkazy na nariadenie (ES) č. 842/2006 sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe VIII.
Článok 27
Nadobudnutie účinnosti a dátum začatia uplatňovania
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2015.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Strasburgu 16. apríla 2014.