NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 813/2013
ze dne 2. srpna 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný podíl na trhu, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení o energetické účinnosti kotlů byla stanovena směrnicí Rady 92/42/EHS ze dne 21. května 1992 o požadavcích na účinnost nových teplovodních kotlů na kapalná nebo plynná paliva (2).
(3)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje topná zařízení a zařízení pro ohřev vody.
(4)
Komise vypracovala přípravnou studii analyzující technické, environmentální a hospodářské aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (vytápění a ohřev vody), které se obvykle používají v Unii. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z Unie i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(5)
Environmentálními aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejich používání a (u ohřívačů s tepelným čerpadlem) hladina akustického výkonu. U ohřívačů využívajících fosilní paliva byly navíc mezi významné environmentální aspekty zařazeny také emise oxidů dusíku, oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků.
(6)
Není účelné určovat požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků, protože dosud nejsou k dispozici žádné vhodné evropské metody měření. S cílem vyvinout takové metody měření Komise pověřila evropské normalizační organizace, aby během přezkumu tohoto nařízení zvážily požadavky na ekodesign pro tento typ emisí. Dokud nevstoupí v platnost odpovídající požadavky Unie na ekodesign, mohou zůstat zachovány nebo být zavedeny vnitrostátní právní předpisy s požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků z ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů. Ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/142/ES ze dne 30. listopadu 2009 o spotřebičích plynných paliv (3), jež omezují množství spalin produkovaných spotřebiči plynných paliv s ohledem na zdraví a bezpečnost, nejsou dotčena.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou v případě ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů potřebné. Zejména emise skleníkových plynů v souvislosti s chladivy využívanými v ohřívačích s tepelnými čerpadly pro vytápění dnešního evropského fondu budov se nejeví jako významné. Při přezkumu tohoto nařízení bude znovu posouzena vhodnost určení požadavků na ekodesign pro tyto skleníkové plyny.
(8)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla zahrnovat kotlové ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů a ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů, a kotlové kombinované ohřívače a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů i teplo pro dodávku teplé pitné a užitkové vody. Tyto ohřívače jsou navrženy tak, aby využívaly plynná nebo kapalná paliva, včetně paliv z biomasy (jestliže netvoří hlavní podíl), elektřinu a teplo okolního prostředí nebo odpadní teplo.
(9)
Ohřívače navržené pro využívání plynných či kapalných paliv vyrobených převážně (z více než 50 %) z biomasy mají specifické technické vlastnosti, které si vyžadují další technické, hospodářské a environmentální analýzy. Na základě výsledků těchto analýz by měly být v pozdější fázi případně stanoveny požadavky na ekodesign těchto ohřívačů.
(10)
Roční spotřeba energie spojená s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii byla za rok 2005 odhadnuta na 12 089 PJ (zhruba 289 Mtoe), což odpovídá emisím ve výši 698 Mt CO2. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba energie 10 688 PJ. Roční emise oxidů dusíku v souvislosti s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii v roce 2005 podle odhadů činily 821 kt ekvivalentu SOx. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhnou roční emise 783 kt ekvivalentu SOx. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu energie ve fázi používání a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze podstatně snížit.
(11)
Spotřebu energie ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze snížit uplatněním existujících nákladově efektivních technologií nechráněných vlastnickým právem, což povede ke snížení úhrnných nákladů spojených se zakoupením a používáním těchto výrobků.
(12)
V Unii existuje téměř pět milionů bytových jednotek se systémy se společným otevřeným kouřovodem. Nahrazení stávajících kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů účinnými kondenzačními kotli není v bytových jednotkách se společným otevřeným kouřovodem z technických důvodů možné. Požadavky uvedené v tomto nařízení umožňují, aby nekondenzační kotle konkrétně navržené pro tuto konfiguraci zůstaly nadále na trhu; toto opatření má zabránit nepatřičným nákladům pro spotřebitele, poskytnout výrobcům čas na vývoj kotlů využívajících účinnější technologie vytápění a členským státům poskytnout čas na zvážení úprav vnitrostátních stavebních předpisů.
(13)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013 ze dne 18. února 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů, kombinovaných ohřívačů, souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení a souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení (4), povede do roku 2020 ve srovnání se situací v případě nepřijetí žádných opatření k ročním úsporám energie přibližně ve výši 1 900 PJ (zhruba 45 Mtoe), což odpovídá emisím přibližně 110 Mt CO2, a ke snížení ročních emisí oxidů dusíku o přibližně 270 kt ekvivalentu SOx.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na spotřebu energie, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů v celé Unii, což přispěje k lepšímu fungování vnitřního trhu a ke zlepšení vlivu těchto výrobků na životní prostředí.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost nebo cenovou dostupnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů či kombinovaných ohřívačů z hlediska koncového uživatele ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost či životní prostředí.
(16)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby měli výrobci dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Načasování by mělo být takové, aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(17)
Měření a výpočty parametrů výrobků by měly být prováděny za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejnovější metody měření a výpočtů, včetně harmonizovaných norem, jsou-li k dispozici, přijatých evropskými normalizačními organizacemi na žádost Komise v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (5).
(18)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES toto nařízení určuje, jaké postupy se použijí pro posuzování shody.
(19)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(20)
V zájmu dalšího omezení dopadu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí by výrobci měli poskytovat informace o demontáži, recyklaci a/nebo likvidaci výrobku.
(21)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby bylo zajištěno, že informace o vlivu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí během jejich celého životního cyklu budou široce dostupné a snadno přístupné.
(22)
Směrnice 92/42/EHS by měla být s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušena a toto nařízení by mělo stanovit nová ustanovení, aby bylo zajištěno rozšíření oblasti působnosti o jiné ohřívače než kotle, dále se zvýšila energetická účinnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů i kombinovaných ohřívačů a zlepšily se také ostatní environmentální aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů o jmenovitém tepelném výkonu ≤ 400 kW pro účely jejich uvádění na trh a/nebo do provozu, včetně ohřívačů začleněných do souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení nebo souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení definovaných v článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013,
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
ohřívače speciálně navržené pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
b)
ohřívače využívající pevná paliva;
c)
ohřívače v oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6);
d)
ohřívače vyrábějící teplo pouze pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody;
e)
ohřívače sloužící k ohřevu a distribuci plynných teplonosných látek jako je pára nebo vzduch;
f)
kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů o maximální elektrické kapacitě 50 kW nebo vyšší;
g)
zdroje tepla navržené pro ohřívače a pláště ohřívačů, jež mají být takovými zdroji tepla vybaveny, které budou uvedeny na trh před 1. lednem 2018 náhradou za identické zdroje tepla a identické pláště ohřívačů. Na náhradním výrobku nebo jeho obalu musí být jasně uvedeno, pro jaký ohřívač je určen.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač;
2)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí zařízení, které
a)
dodává teplo do teplovodního systému ústředního topení za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřených prostor jako jsou budovy, bytové jednotky nebo místnosti a
b)
je vybaveno jedním či více zdroji tepla;
3)
„kombinovaným ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
4)
„teplovodním systémem ústředního topení“ se rozumí systém využívající vodu jako teplonosnou látku přenášející centrálně vyráběné teplo do topných těles určených k vytápění budov nebo jejích částí;
5)
„zdrojem tepla“ se rozumí ta část ohřívače, která vyrábí teplo za využití jednoho nebo více z následujících procesů:
a)
spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
b)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
c)
zachycování tepla okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadního tepla;
z toho plyne, že zdroj tepla navržený pro ohřívač a plášť ohřívače, který má být takovým zdrojem tepla vybaven, musí být také považovány za ohřívače;
6)
„pláštěm ohřívače“ se rozumí část ohřívače navržená tak, aby do ní mohl být vsazen zdroj tepla;
7)
„jmenovitým tepelným výkonem“ (Prated) se rozumí deklarovaný tepelný výkon ohřívače během procesu vytápění, popřípadě i ohřevu vody za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; u ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinovaných ohřívačů s tepelným čerpadlem jsou standardními jmenovitými podmínkami pro stanovení jmenovitého tepelného výkonu referenční návrhové podmínky uvedené v tabulce 4 přílohy III;
8)
„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí provozní podmínky ohřívačů za průměrných klimatických podmínek využívané při stanovení jmenovitého tepelného výkonu, energetické účinnosti vytápění v daném období, energetické účinnosti ohřevu vody, hladiny akustického výkonu a emisí oxidu dusíku;
9)
„biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část výrobků, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví a souvisejících odvětví, včetně rybolovu a akvakultury, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a komunálního odpadu;
10)
„palivem z biomasy“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo vyrobené z biomasy;
11)
„fosilním palivem“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo fosilního původu;
12)
„kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo za využití spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy nebo Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
13)
„kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
14)
„elektrickým kotlem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
15)
„elektrickým kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový kombinovaný ohřívač, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
16)
„kogeneračním ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který během jediného procesu zároveň vyrábí teplo a elektřinu;
17)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který k výrobě tepla využívá teplo okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadní teplo; ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem může být vybaven jedním nebo více přídavnými ohřívači využívajícími Jouleův jev v prvcích elektrického odporového ohřevu nebo spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
18)
„kombinovaným ohřívačem s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
19)
„přídavným ohřívačem“ se rozumí nepreferovaný ohřívač, který vyrábí teplo v případě, že potřeba tepla pro vytápění převyšuje jmenovitý tepelný výkon preferovaného ohřívače;
20)
„sezónní energetickou účinností vytápění“ (ηs ) se rozumí poměr mezi potřebou tepla pro vytápění v určeném otopném období, zajišťovaném ohřívačem, a roční spotřebou energie potřebné k uspokojení této potřeby, vyjádřený v %;
21)
„energetickou účinností ohřevu vody“ (ηwh ) se rozumí poměr mezi užitečnou energií v pitné či užitkové vodě dodávanou kombinovaným ohřívačem a energií potřebnou pro její výrobu, vyjádřený v %;
22)
„hladinou akustického výkonu“ (LWA ) se rozumí hladina akustického výkonu A ve vnitřním a/nebo venkovním prostředí, vyjádřená v dB;
23)
„převodním koeficientem“ (CC) se rozumí koeficient vyjadřující odhadovanou 40 % průměrnou účinnost při výrobě energie v EU uvedenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (7); hodnota převodního koeficientu je 2,5.
Další definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign ohřívačů jsou stanoveny v příloze II.
2. Požadavky na ekodesign se použijí podle tohoto harmonogramu:
a)
od 26. září 2015:
i)
ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. a) a dále v bodech 3 a 5 přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. a) přílohy II;
b)
od 26. září 2017:
i)
elektrické ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, elektrické kombinované ohřívače, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. b) přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. b) přílohy II;
c)
od 26. září 2018 musí ohřívače splňovat požadavky stanovené v bodě 4 písm. a) přílohy II.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze III.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice, aniž jsou tím dotčena ustanovení čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V směrnice Rady 92/42/EHS.
2. Pro účely posuzování shody musí technická dokumentace obsahovat informace o výrobcích stanovené v bodě 5 písm. b) přílohy II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES za účelem splnění požadavků stanovených v příloze II tohoto nařízení použijí orgány členských států postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty ohřívačů s nejlepšími výkonnostními parametry, které jsou dostupné na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok v oblasti ohřívačů a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost. Tento přezkum bude zahrnovat zejména posouzení následujících aspektů:
a)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign pro emise skleníkových plynů vzniklé v souvislosti s chladivy;
b)
jakou úroveň požadavků na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, uhlovodíků a částic lze zavést na základě vyvíjených metod měření;
c)
vhodnost stanovení přísnějších požadavků na ekodesign, pokud jde o energetickou účinnost kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku;
d)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign ohřívačů speciálně navržených pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
e)
platnost hodnoty převodního koeficientu;
f)
vhodnost certifikace provedené třetími stranami.
Článek 8
Přechodná ustanovení
1. Až do 26. září 2015 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se sezónní energetické účinnosti vytápění, energetické účinnosti ohřevu vody a hladiny akustického výkonu, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
2. Až do 26. září 2018 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se emisí oxidů dusíku, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
Článek 9
Zrušení
Směrnice Rady 92/42/EHS se s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se provedení uvedené směrnice do vnitrostátního práva a její použitelnosti, dokud nezačnou platit požadavky na ekodesign stanovené v příloze II tohoto nařízení.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. srpna 2013.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 813/2013
z 2. augusta 2013,
ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokiaľ ide o požiadavky na ekodizajn tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (1), a najmä na jej článok 15 ods. 1,
po porade s Konzultačným fórom pre ekodizajn,
keďže:
(1)
Podľa smernice 2009/125/ES by Komisia mala ustanoviť požiadavky na ekodizajn energeticky významných výrobkov, ktoré predstavujú významný objem odbytu, majú významný dopad na životné prostredie a predstavujú významný potenciál zlepšenia, pokiaľ ide o znižovanie vplyvu na životné prostredie prostredníctvom lepšieho projektovania bez nadmerných nákladov.
(2)
V smernici Rady 92/42/EHS z 21. mája 1992 o požiadavkách na účinnosť nových teplovodných kotlov na kvapalné alebo plynné palivá (2) sa prijali ustanovenia o účinnosti kotlov.
(3)
V článku 16 ods. 2 písm. a) smernice 2009/125/ES sa ustanovuje, že Komisia by v súlade s postupom uvedeným v článku 19 ods. 3 a kritériami vymedzenými v článku 15 ods. 2, a po porade s Konzultačným fórom pre ekodizajn mala podľa potreby zaviesť vykonávacie opatrenia pre výrobky, ktoré poskytujú značný potenciál na nákladovo efektívne zníženie emisií skleníkových plynov, ako napríklad v prípade zariadení na vykurovanie a ohrev teplej vody.
(4)
Komisia vypracovala prípravnú štúdiu o technických, environmentálnych a ekonomických aspektoch tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov (priestor a voda), ktoré sa zvyčajne používajú v Únii. Štúdia bola vypracovaná spolu so zainteresovanými subjektmi a zúčastnenými stranami z Únie a tretích krajín a výsledky sú verejne prístupné.
(5)
Medzi environmentálne aspekty tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov, ktoré sa určili ako významné na účely tohto nariadenia, patria spotreba energie vo fáze používania a (pre tepelné zdroje - tepelné čerpadlá) hladiny akustického výkonu. Okrem toho pre tepelné zdroje, ktoré využívajú fosílne palivá, sú ako významné environmentálne aspekty stanovené emisie oxidov dusíka, oxidu uhoľnatého, tuhých znečisťujúcich látok a uhľovodíkov.
(6)
Nie je vhodné stanoviť požiadavky na ekodizajn pre emisie oxidu uhoľnatého, tuhých znečisťujúcich látok a uhľovodíkov, keďže zatiaľ nie sú k dispozícii vhodné európske metódy merania. Komisia na účel vypracovania takýchto metód merania uložila európskym normalizačným organizáciám posúdiť požiadavky na ekodizajn pre tieto emisie počas preskúmania tohto nariadenia. Vnútroštátne ustanovenia s požiadavkami na ekodizajn pre emisie oxidu uhoľnatého, tuhých znečisťujúcich látok a uhľovodíkov z tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov sa môžu zachovať alebo zavádzať až do nadobudnutia účinnosti zodpovedajúcich požiadaviek Únie na ekodizajn. Nie sú tým dotknuté ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/142/ES z 30. novembra 2009 týkajúcej sa spotrebičov spaľujúcich plynné palivá (3), ktoré obmedzujú produkty spaľovania zo spotrebičov spaľujúcich plynné palivá v súvislosti so zdravím a bezpečnosťou.
(7)
Z prípravnej štúdie vyplýva, že požiadavky týkajúce sa ostatných parametrov ekodizajnu uvedené v časti 1 v prílohe I k smernici 2009/125/ES nie sú v prípade tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov potrebné. Predovšetkým, emisie skleníkových plynov v spojitosti s chladivami používanými v tepelných zdrojoch - tepelných čerpadlách na vykurovanie súčasných európskych budov nie sú označené ako významné. Vhodnosť stanovenia požiadaviek na ekodizajn pre tieto emisie skleníkových plynov sa opätovne posúdi pri preskúmaní tohto nariadenia.
(8)
Do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia by mali patriť tepelné zdroje - kotly, kogeneračné tepelné zdroje a tepelné zdroje - tepelné čerpadlá, ktoré poskytujú teplo pre vodné systémy ústredného vykurovania, a kombinované tepelné zdroje - kotly a kombinované tepelné zdroje - tepelné čerpadlá, ktoré poskytujú teplo pre vodné systémy ústredného vykurovania na účely vykurovania priestoru a teplo na ohrev pitnej a úžitkovej vody. Tieto tepelné zdroje sú konštrukčne navrhnuté na využívanie plynných alebo kvapalných palív vrátane palív z biomasy (s výnimkou prípadu, keď biomasa je prevládajúca), elektrickej energie a okolitého alebo odpadového tepla.
(9)
Tepelné zdroje konštrukčne navrhnuté na využívanie plynných alebo kvapalných palív vyrábaných prevažne (viac ako 50 %) z biomasy majú špecifickú technickú charakteristiku, ktorá vyžaduje ďalšiu technickú, ekonomickú a environmentálnu analýzu. V závislosti od výsledku analýzy by sa požiadavky na ekodizajn týchto tepelných zdrojov mali podľa potreby stanoviť v neskoršej etape.
(10)
Ročná spotreba energie v súvislosti s tepelnými zdrojmi na vykurovanie priestoru a kombinovanými tepelnými zdrojmi v Únii bola v roku 2005 podľa odhadu 12 089 PJ (približne 289 Mtoe), čo zodpovedá emisiám 698 Mt CO2. Ak sa neprijmú osobitné opatrenia, očakáva sa, že ročná spotreba energie v roku 2020 bude 10 688 PJ. Ročné emisie oxidov dusíka v súvislosti s tepelnými zdrojmi na vykurovanie priestoru a kombinovanými tepelnými zdrojmi v roku 2005 predstavovali podľa odhadu v Únii 821 kt ekvivalentu SOx. Ak sa neprijmú osobitné opatrenia, očakáva sa, že v roku 2020 budú ročné emisie 783 kt ekvivalentu SOx. Z prípravnej štúdie vyplýva, že spotrebu energie vo fáze využívania a emisie oxidov dusíka z tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov je možné výrazne znížiť.
(11)
Spotrebu energie tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov je možné znížiť použitím existujúcich nákladovo efektívnych nepatentovaných technológií, čo povedie k zníženiu celkových nákladov na obstarávanie a na prevádzku týchto výrobkov.
(12)
V Únii je takmer päť miliónov bytov so spoločným otvoreným dymovodom. Z technických dôvodov nie je možné nahradiť existujúce tepelné zdroje na vykurovanie priestoru - kotly a kombinované tepelné zdroje - kotly účinnými kondenzačnými kotlami v bytoch so spoločným otvoreným dymovodom. Požiadavky uvedené v tomto nariadení umožňujú, aby na trhu zostali iné ako kondenzačné kotly konštrukčne navrhnuté špecificky pre takúto konfiguráciu; to má zabrániť neprimeraným nákladom pre spotrebiteľov, poskytnúť výrobcom čas na vývoj kotlov využívajúcich účinnejšie technológie vykurovania a poskytnúť členským štátom čas na zváženie zmeny vnútroštátnych stavebných predpisov.
(13)
Očakáva sa, že spoločný účinok požiadaviek na ekodizajn stanovených v tomto nariadení a v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 811/2013 z 18. februára 2013, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ, pokiaľ ide o označovanie tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru, kombinovaných tepelných zdrojov, zostáv zložených z tepelného zdroja na vykurovanie priestoru, regulátora teploty a solárneho zariadenia a zostáv zložených z kombinovaného tepelného zdroja, regulátora teploty a solárneho zariadenia energetickými štítkami (4) prinesie do roku 2020 v porovnaní so situáciou, keď by sa neprijali žiadne opatrenia, ročné úspory energie vo výške približne 1 900 PJ (približne 45 Mtoe), čo zodpovedá emisiám vo výške približne 110 Mt CO2, a zníženie ročných emisií oxidov dusíka vo výške približne 270 kt ekvivalentu SOx.
(14)
Požiadavky na ekodizajn by mali v celej Únii zosúladiť požiadavky na tepelné zdroje na vykurovanie priestoru a kombinované tepelné zdroje, týkajúce sa spotreby energie, hladiny akustického výkonu a emisií oxidov dusíka, a tým pomôcť lepšiemu fungovaniu vnútorného trhu a zlepšeniu environmentálnych charakteristík týchto výrobkov.
(15)
Požiadavky na ekodizajn by nemali mať vplyv na funkčnosť alebo cenovú dostupnosť tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru alebo kombinovaných tepelných zdrojov z hľadiska konečného používateľa a nemali by mať negatívny vplyv na zdravie, bezpečnosť alebo životné prostredie.
(16)
Požiadavky na ekodizajn by sa mali zavádzať postupne, aby poskytli výrobcom dostatočný časový rámec na zmenu konštrukcie svojich výrobkov s ohľadom na toto nariadenie. Načasovanie by malo byť také, aby sa zohľadnil vplyv nákladov na výrobcov, najmä malé a stredné podniky, pričom je potrebné zabezpečiť včasné dosiahnutie cieľov tohto nariadenia.
(17)
Merania a výpočty týkajúce sa parametrov výrobkov by sa mali vykonávať s použitím spoľahlivých, presných a reprodukovateľných metód, ktoré zohľadňujú uznávané najmodernejšie metódy merania a výpočtu vrátane harmonizovaných noriem prijatých európskymi normalizačnými organizáciami na žiadosť Komisie, ak sú k dispozícii, v súlade s postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii (5).
(18)
V tomto nariadení sa v súlade s článkom 8 ods. 2 smernice 2009/125/ES stanovuje, ktoré postupy posudzovania zhody sa uplatňujú.
(19)
Na uľahčenie kontrol súladu s predpismi by výrobcovia mali v technickej dokumentácii poskytovať informácie uvedené v prílohách IV a V k smernici 2009/125/ES, pokiaľ sa tieto informácie týkajú požiadaviek stanovených v tomto nariadení.
(20)
S cieľom ďalšieho obmedzenia environmentálneho vplyvu tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov by výrobcovia mali poskytovať informácie o demontáži, recyklácii a/alebo likvidácii výrobku.
(21)
Okrem právne záväzných požiadaviek stanovených v tomto nariadení by sa mali určiť orientačné referenčné hodnoty pre najlepšie dostupné technológie s cieľom zabezpečiť, aby informácie o environmentálnych vplyvoch vo všetkých fázach životného cyklu tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov boli všeobecne dostupné a ľahko prístupné.
(22)
Týmto nariadením by sa mala zrušiť smernica 92/42/EHS, s výnimkou jej článkov 7 ods. 2 a 8 a príloh III až V k tejto smernici, a mali by sa prijať nové ustanovenia s cieľom zabezpečiť, aby sa rozsah pôsobnosti rozšíril na iné tepelné zdroje ako kotly, ďalej zlepšiť energetickú účinnosť tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov a zlepšiť ostatné významné environmentálne aspekty tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov.
(23)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 19 ods. 1 smernice 2009/125/ES,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa stanovujú požiadavky na ekodizajn pre uvedenie na trh tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru a kombinovaných tepelných zdrojov s menovitým tepelným výkonom ≤ 400 kW vrátane tých, ktoré sú integrované do zostáv zložených z tepelného zdroja na vykurovanie priestoru, regulátora teploty a solárneho zariadenia alebo zostáv zložených z kombinovaného tepelného zdroja, regulátora teploty a solárneho zariadenia, ako sú vymedzené v článku 2 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 811/2013.
2. Toto nariadenie sa nevzťahuje na:
a)
tepelné zdroje osobitne navrhnuté na využívanie plynných alebo kvapalných palív prevažne vyrobených z biomasy;
b)
tepelné zdroje využívajúce pevné palivá;
c)
tepelné zdroje v rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (6);
d)
tepelné zdroje vytvárajúce teplo len na účel ohrevu teplej pitnej alebo úžitkovej vody;
e)
tepelné zdroje na ohrev a rozvod plynného teplonosného média, napríklad pary alebo vzduchu;
f)
kogeneračné tepelné zdroje na vykurovanie priestoru s maximálnym elektrickým výkonom 50 kW alebo vyšším;
g)
zdroje tepla konštrukčne navrhnuté pre tepelné zdroje a kryty tepelných zdrojov, ktoré majú byť vybavené takýmito zdrojmi tepla, uvádzané na trh pred 1. januárom 2018 s cieľom nahradiť totožné zdroje tepla a totožné kryty tepelných zdrojov. Na náhradnom výrobku alebo jeho obale musí byť zreteľne uvedený tepelný zdroj, pre ktorý je určený.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Popri vymedzení pojmov ustanovenom v článku 2 smernice 2009/125/ES sa na účely tohto nariadenia uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1.
„tepelný zdroj“ znamená tepelný zdroj na vykurovanie priestoru alebo kombinovaný tepelný zdroj;
2.
„tepelný zdroj na vykurovanie priestoru“ znamená zariadenie na výrobu tepla, ktoré
a)
dodáva teplo do teplovodného systému ústredného vykurovania s cieľom dosiahnuť a udržať na požadovanej úrovni vnútornú teplotu uzavretého priestoru, ako je napr. budova, byt alebo miestnosť a
b)
je vybavené jedným alebo viacerými zdrojmi tepla;
3.
„kombinovaný tepelný zdroj“ znamená tepelný zdroj na vykurovanie priestoru, ktorý je konštrukčne navrhnutý aj na dodávku tepla na ohrev teplej pitnej alebo úžitkovej vody so stanovenou teplotou, množstvom a prietokom v stanovenom čase, a je pripojený k vonkajšiemu zdroju pitnej alebo úžitkovej vody;
4.
„teplovodný systém ústredného vykurovania“ znamená sústavu, ktorá využíva vodu ako teplonosné médium na rozvod centrálne vyrobeného tepla do vykurovacích telies na vykurovanie budov alebo ich častí;
5.
„zdroj tepla“ znamená súčasť tepelného zdroja, ktorá vyrába teplo s využitím jedného alebo viacerých nasledujúcich procesov:
a)
spaľovanie fosílnych palív a/alebo palív z biomasy;
b)
využitie Joulovho javu v elektrických odporových vyhrievacích článkoch;
c)
odber tepla z okolia, a síce zo vzduchu, vody, zeme a/alebo zdroja odpadového tepla;
pričom zdroj tepla konštrukčne navrhnutý pre tepelný zdroj a kryt tepelného zdroja, ktorý má byť vybavený takýmto zdrojom tepla, sa tiež považuje za tepelný zdroj;
6.
„kryt tepelného zdroja“ znamená časť tepelného zdroja navrhnutú tak, aby sa do nej dal umiestniť zdroj tepla;
7.
„menovitý tepelný výkon“ (Prated) znamená deklarovaný tepelný výkon tepelného zdroja pri vykurovaní a ak sa uplatňuje, ohrevu vody pri normalizovaných menovitých podmienkach, vyjadrený v kW; v prípade tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru - tepelných čerpadiel a kombinovaných tepelných zdrojov - tepelných čerpadiel sú normalizovanými menovitými podmienkami na stanovenie menovitého tepelného výkonu referenčné konštrukčné podmienky stanovené v prílohe III, tabuľke 4;
8.
„normalizované menovité podmienky“ znamenajú prevádzkové podmienky tepelných zdrojov pri priemerných klimatických podmienkach na stanovenie menovitého tepelného výkonu, sezónnej energetickej účinnosti vykurovania, energetickej účinnosti ohrevu vody, hladiny akustického výkonu a emisií oxidov dusíka;
9.
„biomasa“ znamená biologicky rozložiteľné časti výrobkov, odpadu a zvyškov biologického pôvodu z poľnohospodárstva (vrátane rastlinných a živočíšnych látok), lesného hospodárstva a príbuzných odvetví vrátane rybného hospodárstva a akvakultúry, ako aj biologicky rozložiteľné časti priemyselného a komunálneho odpadu;
10.
„palivo z biomasy“ znamená plynné alebo kvapalné palivo vyrobené z biomasy;
11.
„fosílne palivo“ znamená plynné alebo kvapalné palivo fosílneho pôvodu;
12.
„tepelný zdroj na vykurovanie priestoru - kotol“ znamená tepelný zdroj na vykurovanie priestoru, ktorý vyrába teplo s využitím spaľovania fosílnych palív a/alebo palív z biomasy, a/alebo s využitím Joulovho javu v elektrických odporových vyhrievacích prvkoch;
13.
„kombinovaný tepelný zdroj - kotol“ znamená tepelný zdroj na vykurovanie priestoru - kotol, ktorý je konštrukčne navrhnutý aj na dodávku tepla na ohrev teplej pitnej alebo úžitkovej vody so stanovenou teplotou, množstvom a prietokom v stanovenom čase, a je pripojený k vonkajšiemu zdroju pitnej alebo úžitkovej vody;
14.
„elektrický tepelný zdroj na vykurovanie priestoru - kotol“ znamená tepelný zdroj na vykurovanie priestoru - kotol, ktoré vyrába teplo len s využitím Joulovho javu v elektrických odporových vyhrievacích prvkoch;
15.
„elektrický kombinovaný tepelný zdroj - kotol“ znamená kombinovaný tepelný zdroj - kotol, ktorý vyrába teplo len s využitím Joulovho javu v elektrických odporových vyhrievacích prvkoch;
16.
„kogeneračný tepelný zdroj na vykurovanie priestoru“ znamená tepelný zdroj na vykurovanie priestoru, ktorý súčasne vyrába teplo a elektrickú energiu v jednom procese;
17.
„tepelný zdroj na vykurovanie priestoru - tepelné čerpadlo“ znamená tepelný zdroj na vykurovanie priestoru, ktorý odoberá teplo z okolia, a síce zo vzduchu, vody, zeme a/alebo zdroja odpadového tepla; tepelný zdroj na vykurovanie priestoru - tepelné čerpadlo môže byť vybavený jedným alebo viacerými dodatočnými tepelnými zdrojmi, ktoré využívajú Joulov jav v elektrických odporových vyhrievacích článkoch alebo spaľovanie fosílnych palív a/alebo palív z biomasy;
18.
„kombinovaný tepelný zdroj - tepelné čerpadlo“ znamená tepelný zdroj na vykurovanie priestoru - tepelné čerpadlo, ktorý je konštrukčne navrhnutý aj na dodávku tepla na ohrev teplej pitnej alebo úžitkovej vody so stanovenou teplotou, množstvom a prietokom v stanovenom čase, a je pripojený k vonkajšiemu zdroju pitnej alebo úžitkovej vody;
19.
„dodatočný tepelný zdroj“ znamená iný ako prednostný tepelný zdroj, ktorý vyrába teplo v prípadoch, keď je potreba tepla vyššia ako menovitý tepelný výkon prednostného tepelného zdroja;
20.
„sezónna energetická účinnosť vykurovania priestoru“ (ηs ) znamená pomer medzi potrebou vykurovania priestoru v určenej vykurovacej sezóne, ktorú zabezpečuje tepelný zdroj, a ročnou spotrebou energie potrebnou na dosiahnutie tejto potreby, vyjadrený v %;
21.
„energetická účinnosť ohrevu vody“ (ηwh ) znamená pomer medzi využiteľnou energiou v pitnej alebo úžitkovej vode poskytnutou kombinovaným ohrievačom a energiou potrebnou na jej výrobu, vyjadrený v %;
22.
„hladina akustického výkonu“ (LWA ) znamená vnútornú a/alebo vonkajšiu A-váženú hladinu akustického výkonu vyjadrenú v dB.
23.
„konverzný súčiniteľ“ (CC) znamená súčiniteľ, ktorý odráža odhadovanú 40 % priemernú účinnosť výroby elektriny v EÚ uvedenú v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (7); hodnota konverzného súčiniteľa je CC = 2,5.
V prílohe I sa uvádzajú dodatočné vymedzenia pojmov na účely príloh II až V.
Článok 3
Požiadavky na ekodizajn a časový harmonogram
1. Požiadavky na ekodizajn tepelných zdrojov sú vymedzené v prílohe II.
2. Každá požiadavka na ekodizajn sa uplatňuje v súlade s týmto časovým harmonogramom:
a)
od 26. septembra 2015:
i)
tepelné zdroje spĺňajú požiadavky stanovené v prílohe II bode 1 písm. a), bode 3 a bode 5;
ii)
kombinované tepelné zdroje spĺňajú požiadavky stanovené v prílohe II bode 2 písm. a);
b)
od 26. septembra 2017:
i)
elektrické tepelné zdroje na vykurovanie priestoru, elektrické kombinované tepelné zdroje, kogeneračné tepelné zdroje na vykurovanie priestoru, tepelné zdroje na vykurovanie priestoru - tepelné čerpadlá a kombinované tepelné zdroje - tepelné čerpadlá spĺňajú požiadavky stanovené v prílohe II bode 1 písm. b);
ii)
kombinované tepelné zdroje spĺňajú požiadavky stanovené v prílohe II bode 2 písm. b);
c)
od 26. septembra 2018 tepelné zdroje spĺňajú požiadavky stanovené v prílohe II bode 4 písm. a).
3. Súlad s požiadavkami na ekodizajn sa meria a počíta v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe III.
Článok 4
Posudzovanie zhody
1. Postupom posudzovania zhody uvedeným v článku 8 ods. 2 smernice 2009/125/ES je vnútorná kontrola návrhu ustanovená v prílohe IV k uvedenej smernici alebo systém riadenia ustanovený v prílohe V k uvedenej smernici bez toho, aby tým boli dotknuté článok 7 ods. 2 a článok 8 a prílohy III až V k smernici Rady 92/42/EHS.
2. Na účely posudzovania zhody technická dokumentácia obsahuje informácie o výrobku stanovené v bode 5 písm. b) v prílohe II k tomuto nariadeniu.
Článok 5
Postup overovania na účely dohľadu nad trhom
Orgány členských štátov pri vykonávaní kontrol v rámci dohľadu nad trhom uvedených v článku 3 ods. 2 smernice 2009/125/ES na zabezpečenie zhody s požiadavkami stanovenými v prílohe II k tomuto nariadeniu uplatňujú postup overovania opísaný v prílohe IV k tomuto nariadeniu.
Článok 6
Orientačné referenčné hodnoty
Orientačné referenčné hodnoty pre tepelné zdroje s najlepším výkonom, ktoré sú dostupné na trhu v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, sú ustanovené v prílohe V.
Článok 7
Preskúmanie
Komisia preskúma toto nariadenie z hľadiska technologického pokroku tepelných zdrojov a výsledky tohto preskúmania predloží Konzultačnému fóru pre ekodizajn najneskôr do piatich rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Pri preskúmaní sa posúdia najmä tieto aspekty:
a)
vhodnosť stanovenia požiadaviek na ekodizajn pre emisie skleníkových plynov v súvislosti s chladivami;
b)
úroveň požiadaviek na ekodizajn pre emisie oxidu uhoľnatého, uhľovodíkov a tuhých znečisťujúcich látok, ktoré mohli byť zavedené na základe vyvíjaných metód merania;
c)
vhodnosť stanovenia prísnejších požiadaviek na ekodizajn pre energetickú účinnosť tepelných zdrojov na vykurovanie priestoru - kotlov a kombinovaných tepelných zdrojov - kotlov, pre hladinu akustického výkonu a pre emisie oxidov dusíka;
d)
vhodnosť stanovenia požiadaviek na ekodizajn tepelných zdrojov špecificky navrhnutých najmä na využívanie plynných alebo kvapalných palív prevažne vyrobených z biomasy;
e)
platnosť hodnoty konverzného súčiniteľa;
f)
vhodnosť certifikácie treťou stranou.
Článok 8
Prechodné ustanovenia
1. Do 26. septembra 2015 môžu členské štáty povoliť uvádzanie na trh a/alebo uvádzanie do prevádzky tepelných zdrojov, ktoré sú v súlade s vnútroštátnymi predpismi týkajúcimi sa sezónnej energetickej účinnosti vykurovania, energetickej účinnosti prípravy teplej vody a hladiny akustického výkonu, ktoré platili v čase prijatia tohto nariadenia.
2. Do 26. septembra 2018 môžu členské štáty povoliť uvádzanie na trh a/alebo uvádzanie do prevádzky tepelných zdrojov, ktoré sú v súlade s vnútroštátnymi predpismi týkajúcimi sa emisií oxidov dusíka, ktoré platili v čase prijatia tohto nariadenia.
Článok 9
Zrušenie
Smernica Rady 92/42/EHS sa zrušuje s výnimkou jej článku 7 ods. 2 a článku 8 a príloh III až V k tejto smernici bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa transpozície uvedenej smernice do vnútroštátneho práva a jej uplatňovania, až kým sa nezačnú uplatňovať požiadavky na ekodizajn ustanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu.
Článok 10
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 2. augusta 2013