PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 795/2012
ze dne 28. srpna 2012
o změně prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny, na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 12,3 % do 25,7 % uloženého na dovoz, od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ukrajiny, se zbytkovou celní sazbou 25,7 % na dovoz od všech ostatních společností z Ukrajiny. Konečné antidumpingové clo pro vývozce, na kterého se vztahuje stávající přezkumné šetření, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, nyní pod názvem LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (dále též „žadatel“ či „společnost Interpipe“), bylo uloženo v sazbě 25,1 %.
(2)
V návaznosti na žalobní návrh na zrušení nařízení (ES) č. 954/2006 podaný společností Interpipe zrušil dne 10. března 2009 Soud prvního stupně Evropských společenství článek 1 uvedeného nařízení v rozsahu, v němž antidumpingové clo stanovené pro společnost Interpipe přesahovalo clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (3). Soudní dvůr Evropské unie potvrdil dne 16. února 2012 rozsudek Soudu prvního stupně (4).
(3)
V důsledku těchto rozsudků Rada změnila nařízení (ES) č. 954/2006 prováděcím nařízením (EU) č. 540/2012 (5) za účelem opravy antidumpingového cla uloženého společnosti Interpole v rozsahu, v němž bylo chybně stanoveno. V souladu s tím je v současnosti platná sazba antidumpingového cla pro společnost Interpipe stanovena na 17,7 %.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (6) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“).
(5)
V souladu s tím jsou nyní platnými opatřeními ta, jež byla stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012, tj. sazba v rozpětí 24,1 % až 35,8 % na dovoz z Ruska a v rozpětí 12,3 % až 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, přičemž na společnost Interpipe se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 17,7 %.
1.2 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) Komise dne 29. července 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(7)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané společností Interpipe. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Šetření
(8)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 („období přezkumného šetření“).
(9)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala dotazník žadateli, který odpověděl v dané lhůtě.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení LLC Interpipe Ukraine a Interpipe Europe SA byly provedeny inspekce.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli („bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (8), pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(13)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný na Ukrajině a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(14)
Společnost Interpipe zcela vlastní a ovládá dva vyvážející výrobce, společnost LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). V souladu s obvyklým postupem orgánů Unie bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla před stanovením jednotné sazby váženého průměru dumpingu pro obě společnosti nejprve vypočtena pro každého z vyvážejících výrobců zvlášť.
(15)
Tato metodika se však lišila od metodiky použité v původním šetření, kde bylo společné dumpingové rozpětí vypočteno redukcí všech údajů týkajících se výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u těchto dvou výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, spočívá ve výrazné změně v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje, pokud jde o prodej a výrobu, identifikaci dané výrobní společnosti v rámci skupiny, což nebylo v původním šetření možné.
(16)
Dále byla v rámci původního šetření provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jež se týkala nákladů společnosti Interpipe na energie, s cílem přiměřeně zohlednit náklady související s výrobou a prodejem elektrické energie a zemního plynu na Ukrajině. Tato úprava se považovala za nutnou, neboť ceny zemního plynu a elektrické energie na Ukrajině byly v daném období výrazně nižší než průměrné ceny placené v Unii a neodrážely ceny na mezinárodním trhu. Úprava vycházela z průměrných cen zjištěných v Rumunsku, na které se v uvedeném období šetření rovněž vztahovalo.
(17)
Oproti původnímu šetření však není pro účely stávajícího prozatímního přezkumu považováno za nutné provádět úpravu v důsledku cen energií. Šetření prokázalo, že průměrné ceny energií na Ukrajině od původního šetření trvale narůstají, a to rychlejším tempem než průměrné ceny v Evropské unii, čímž dochází k jejich postupnému vyrovnávání. Značný rozdíl v ceně nákladů za energie, jenž byl zjištěn v původním šetření a odůvodňoval úpravu, v současnosti neexistuje.
(18)
Vzhledem k výše uvedenému se v rámci tohoto prozatímního přezkumu nepovažuje za vhodné provádět úpravu s ohledem na ceny energií.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Běžná hodnota
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u obou vyvážejících výrobců reprezentativní.
(20)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(22)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(23)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(24)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk. K této změně metodiky došlo v důsledku zprávy týkající se sporu „ES - Losos (Norsko)“ (9), kterou v období po původním šetření vydal panel WTO a následně přijal i orgán WTO pro řešení sporů, a v níž se stanoví, že u typů výrobků, pro něž musí být běžná hodnota početně zjištěna, je třeba přihlédnout ke skutečnosti ziskového rozpětí transakcí uskutečněných v běžném obchodním styku.
(25)
Po zveřejnění konečných závěrů namítli dva vyvážející výrobci, že do jejich celkových nákladů na výrobu dotčeného výrobku během přezkumného období šetření neměly být započítávány náklady spojené s omezením výroby, neboť to podle nich bylo v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a v rozporu s účetními zásadami stanovenými podle mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 2. S ohledem na čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba připomenout, že se podle uvedeného článku náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku upraví, má-li se za to, že nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dotčené strany. Skutečnost, že společnost nevyužívala svou plnou kapacitu, vypovídá o tom, že náklady byly přesto vynaloženy. Tyto náklady byly ve výsledovce obou vyvážejících společností zaznamenány jako náklady a mohly být uvedeny do přímé souvislosti s obdobným výrobkem. Kromě toho se ukázalo, že odkaz na IAS 2 je irelevantní, neboť cílem IAS 2 je stanovit způsob účetního zobrazení zásob, a nikoli stanovit, co má být považováno za výrobní náklady. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.
(26)
Titíž vyvážející výrobci rovněž uvedli, že některé finanční výdaje plynoucí z půjček a zahrnuté mezi prodejní, správní a režijní náklady neměly být započítány. Uvedli, že tyto půjčky byly určeny na zajištěná likvidity a krátkodobého financování společnosti a nesouvisely s výrobou dotčeného výrobku. Při inspekci na místě se zjistilo, že úrokové výdaje souvisely převážně s financováním provozního kapitálu. Proto byly úrokové náklady rozděleny mezi všechny výrobky. Vyvážející výrobci nemohli prokázat, že úrokové výdaje byly specificky určeny k jiným účelům než k financování provozního kapitálu. Oba vyvážející výrobci nemohli předložit žádný další důkaz pro své tvrzení, a proto bylo jejich tvrzení zamítnuto.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Veškerý vývoz dotčeného výrobku zmíněnými vyvážejícími výrobci do Unie se uskutečňoval prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku a byl určen nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3 Srovnání
(28)
Je nutné opětovně připomenout, že v rámci původního šetření byla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení vývozní cena upravena, zprostředkoval-li prodej obchodník ve spojení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu se však této úpravy nepoužilo, a to v souladu s rozsudkem Soudního dvora uvedeným v 2. bodě odůvodnění, ve kterém bylo rozhodnuto o její neoprávněnosti.
(29)
Běžná hodnota a vývozní cena u uvedených dvou vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z obou vyvážejících výrobců. Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, bylo pro společnost Interpipe následně stanoveno společné dumpingové rozpětí, které bylo vypočítáno coby jediný vážený průměr sazby dumpingu pro oba vyvážející výrobce v rámci společnosti Interpipe.
(31)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 13,8 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(32)
Žadatel ve své žádosti o částečný prozatímní přezkum uváděl, že změny ve struktuře společnosti a v organizaci výroby, jakož i restrukturalizace organizace prodeje na domácím i vývozním trhu ovlivnily strukturu jeho nákladů, a tudíž stávající sazba antidumpingového cla již není nadále k vyrovnání újmy způsobené dumpingem nezbytná.
(33)
Vzhledem k tomu bylo posuzováno, zda je odůvodněné považovat změnu okolností, která vedla k zahájení tohoto prozatímního šetření, a její důsledky za změnu a důsledky trvalé povahy.
(34)
Šetřením se zjistilo, že hlavním faktorem nižšího dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumném šetření jsou změny ve struktuře společnosti, jež zahrnují sloučení dvou výrobních společností a restrukturalizaci organizace prodeje, jež byla zjednodušena. Tyto změny, jež ovlivnily strukturu nákladů žadatele, pokud jde o výrobu a prodej dotčeného výrobku, mají strukturální povahu, a tudíž není pravděpodobné, že by se v dohledné době změnily. Kromě toho nebyly zjištěny žádné indicie, které by svědčily o výraznějším kolísání cen žadatele.
(35)
Proto byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy a že zachování stávajících opatření na jejich současné výši již není nutné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2012.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 795/2012
z 28. augusta 2012,
ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 585/2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Rusku a na Ukrajine, a to po čiastočnom predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 3, 5 a 6,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 954/2006 (2) Rada po vykonaní prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Chorvátsku, Rusku a na Ukrajine. Opatrenia boli vo forme antidumpingového cla ad valorem v rozsahu od 12,3 % do 25,7 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine so sadzbou zostatkového cla vo výške 25,7 % na dovoz od všetkých ostatných spoločností na Ukrajine. Konečné antidumpingové clo uložené na vyvážajúceho výrobcu, na ktorého sa vzťahuje toto revízne prešetrovanie, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, teraz pod názvom LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (ďalej len „žiadateľ“ alebo „spoločnosť Interpipe“) bolo so sadzbou 25,1 %.
(2)
Po tom ako spoločnosť Interpipe podala návrh na zrušenie nariadenia (ES) č. 954/2006, Súd prvého stupňa Európskych spoločenstiev zrušil 10. marca 2009 článok 1 uvedeného nariadenia, a to v rozsahu, akým antidumpingové clo stanovené pre spoločnosť Intepipe presahuje výšku cla, ktoré by sa uplatnilo v prípade, ak by sa neuskutočnila úprava vývoznej ceny vykonaná vzhľadom na províziu v prípade, keď sa predaje uskutočnili prostredníctvom prepojeného obchodníka Sepco SA (3). Súdny dvor Európskej únie 16. februára 2012 potvrdil rozsudok Súdu prvého stupňa (4).
(3)
Rada následne po týchto rozsudkoch zmenila a doplnila nariadenie (ES) č. 954/2006 prostredníctvom vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 540/2012 (5) s cieľom opraviť antidumpingové clo uložené pre spoločnosť Interpipe, a to v rozsahu zodpovedajúcom chybnému stanoveniu uvedeného cla. V súlade s tým je v súčasnosti platná sadzba antidumpingového cla pre spoločnosť Interpipe vo výške 17,7 %.
(4)
Po preskúmaní pred uplynutím platnosti Rada prostredníctvom vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 585/2012 (6) zachovala opatrenia uložené nariadením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo ocele s pôvodom v Rusku a na Ukrajine (ďalej len „revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti“).
(5)
V súlade s tým sú v súčasnosti platnými opatreniami tie, ktoré boli stanovené prostredníctvom vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 585/2012, t. j. v rozpätí od 24,1 % do 35,8 % na dovoz z Ruska a 12,3 % až 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, pričom pre spoločnosti Interpipe je stanovené antidumpingové clo vo výške 17,7 %.
1.2. Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie
(6)
Dňa 29. júla 2011 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie začatie (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) (7) čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz určitých bezšvíkových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom na Ukrajine podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia.
(7)
Preskúmanie, ktoré sa svojím rozsahom obmedzuje len na preskúmanie dumpingu, sa začalo na základe odôvodnenej žiadosti podanej spoločnosťou Interpipe. Spoločnosť Interpipe poskytla dôkazy prima facie, že zachovanie uloženého opatrenia na súčasnej úrovni už nie je na vyrovnanie poškodzujúceho dumpingu potrebné.
1.3. Prešetrovanie
(8)
Prešetrovanie úrovne dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).
(9)
Komisia oficiálne informovala žiadateľa, orgány vyvážajúcej krajiny a výrobné odvetvie Únie o začatí čiastočného predbežného preskúmania. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(10)
Komisia s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie zaslala dotazník žiadateľovi, ktorý ho v stanovenej lehote vyplnil a zaslal naspäť.
(11)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie úrovne dumpingu. Uskutočnili sa overovacie návštevy v priestoroch žiadateľa a jeho prepojených obchodných spoločností LLC Interpipe Ukraine a Interpipe Europe SA.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(12)
Príslušný výrobok je rovnaký ako výrobok vymedzený vo vykonávacom nariadení (EÚ) č. 585/2012, ktorým sa uložili v súčasnosti platné opatrenia, a to bezšvíkové rúry a rúrky zo železa alebo z ocele (ďalej len „BRR“), ktoré majú kruhový prierez, s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) podľa výpočtov a chemickej analýzy (8) Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) nepresahuje 0,86, s pôvodom na Ukrajine, v súčasnosti zaradené do číselných znakov KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93(ďalej len „príslušný výrobok“).
2.2. Podobný výrobok
(13)
Tak ako bolo zistené v pôvodnom prešetrovaní ako aj v revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti, aj v tomto prešetrovaní sa potvrdilo, že výrobok vyrábaný na Ukrajine a vyvážaný do Únie, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Ukrajiny, a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitia. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
3.1. Úvodné poznámky
(14)
Spoločnosť Interpipe úplne vlastní a ovláda dvoch vyvážajúcich výrobcov, spoločnosť LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) a spoločnosť OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). V súlade so štandardnou praxou inštitúcií Únie sa pre týchto dvoch vyvážajúcich výrobcov vypočítalo jedno spoločné dumpingové rozpätie. Výška dumpingu sa pred určením jednotnej váženej priemernej sadzby dumpingu pre obe spoločnosti najprv vypočítala pre každého jednotlivého vyvážajúceho výrobcu.
(15)
Táto metodika sa však líšila od metodiky použitej v pôvodnom prešetrovaní, v ktorom sa spoločné dupingové rozpätie vypočítalo s využitím všetkých údajov dvoch vyrábajúcich subjektov týkajúcich sa výroby, ziskovosti a predaja v Únii. Zmena okolností, ktorou sa odôvodňuje táto zmena v metodike, nastala v dôsledku výraznej zmeny v podnikovej štruktúre skupiny, ktorá umožňuje identifikáciu príslušnej vyrábajúcej spoločnosti vo vzťahu k predaju a výrobe, čo nebolo možné v pôvodnom prešetrovaní.
(16)
Okrem toho, v pôvodnom prešetrovaní sa podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia vykonala úprava vo vzťahu k nákladom spoločnosti Interpipe na energie tak, aby sa primerane zohľadnili náklady spojené s výrobou a predajom elektriny a plynu na Ukrajine. Táto úprava sa považovala za nutnú vzhľadom na skutočnosť, že ceny ukrajinského plynu a elektriny boli v tom čase významne nižšie ako priemerné ceny uhrádzané v Únii a neodrážali ceny na svetovom trhu. Uvedená úprava sa zakladala na priemerných cenách zaznamenaných v Rumunsku, na ktoré sa v tom čase prešetrovanie tiež vzťahovalo.
(17)
Na rozdiel od pôvodného prešetrovania sa však prijal záver, že na účely tohto predbežného preskúmania nie je potrebné vykonať úpravu spojenú s nákladmi na energie. Prešetrovaním sa preukázalo, že od pôvodného prešetrovania sa priemerné ukrajinské ceny energií neustále zvyšovali, a to oveľa rýchlejším tempom ako priemerné ceny v Európskej únii, čím postupne zanikal medzi nimi rozdiel. V súčasnosti preto neexistuje značný cenový rozdiel v nákladoch na energie zistený v pôvodnom prešetrovaní a odôvodňujúci úpravu.
(18)
Na základe týchto skutočností sa v tomto predbežnom preskúmaní nepovažuje za vhodné vykonať úpravu spojenú s nákladmi na energie.
3.2. Dumping pri dovoze počas ORP
3.2.1. Normálna hodnota
(19)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najprv v prípade každého vyvážajúceho výrobcu preskúmalo, či bol celkový objem jeho predaja podobného výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom predaja na vývoz do Únie, t. j. či celkový objem takého predaja predstavoval aspoň 5 % z celkového objemu predaja príslušného výrobku na vývoz do Únie. Preskúmaním sa zistilo, že v prípade obidvoch vyvážajúcich predajcov išlo o reprezentatívny predaj na domácom trhu.
(20)
Ďalej sa skúmalo, či každý druh podobného výrobku predávaného vyvážajúcimi výrobcami na ich domácom trhu bol dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj konkrétneho druhu výrobku na domácom trhu sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem takého druhu výrobku predaný žiadateľom na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas ORP predstavoval aspoň 5 % jeho celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do Únie.
(21)
V súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia sa následne preskúmalo, či by sa predaj každého druhu výrobku na domácom trhu, ktorý sa predal v reprezentatívnom množstve, mohol považovať za predaj pri bežnom obchodovaní. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového domáceho predaja každého vyvážaného druhu príslušného výrobku počas ORP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(22)
Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja daného druhu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(23)
Ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového predaja daného druhu výrobku na domácom trhu uskutočneného počas ORP.
(24)
Normálna hodnota pre nereprezentatívne druhy (t. j. tie, ktorých predaj na domácom trhu predstavoval menej ako 5 % predaja na vývoz do Únie, alebo tie, ktoré sa vôbec nepredávali na domácom trhu) sa vypočítala na základe výrobných nákladov na druh výrobku a k tomu sa pripočítala suma na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky. V prípade existujúceho predaja na domácom trhu sa pre príslušné druhy výrobku použil zisk z transakcií pri bežnom obchodovaní na domácom trhu pre daný druh výrobku. V prípade, keď predaj na domácom trhu neexistoval, použil sa priemerný zisk. Táto zmena v metodike je spôsobená skutočnosťou, že po pôvodnom prešetrovaní panel WTO vydal správu vo veci „ES - Losos (Nórsko)“ (9), ktorú následne prijal Orgán na urovnávanie sporov WTO, v ktorej sa uvádza, že sa musí zohľadniť skutočné ziskové rozpätie zistené pre transakcie pri bežnom obchodovaní s príslušnými druhmi výrobku, pre ktoré sa musí stanoviť normálna hodnota.
(25)
Po uverejnení konečných záverov dvaja vyvážajúci výrobcovia uviedli, že náklady zodpovedajúce nevyužitej kapacite nemali byť zahrnuté do celkových výrobných nákladov príslušného výrobku počas ORP a tvrdili, že také zahrnutie je porušením článku 2 ods. 5 základného nariadenia a je v rozpore s účtovnými zásadami stanovenými na základe medzinárodných účtovných štandardov (IAS) a najmä IAS 2. V súvislosti s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia by sa malo pripomenúť, že ak sa podľa uvedeného článku usúdi, že záznamy príslušnej strany o nákladoch spojených s výrobou príslušného výrobku primerane také náklady neodrážajú, tieto náklady sa upravia. Skutočnosť, že spoločnosť nevykonávala svoju činnosť s využitím celej svojej kapacity, ešte neznamenala, že nevznikli určité náklady. Také náklady boli skutočne zaznamenané ako náklady vo výkaze ziskov a strát daných dvoch vyvážajúcich spoločností a mohli byť priamo spojené s podobným výrobkom. Okrem toho sa zistilo, že odkaz na IAS 2 je bezpredmetný, pretože cieľom IAS 2 je stanoviť postup účtovania zásob a nie určiť, čo sa má považovať za výrobné náklady. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(26)
Tí istí vyvážajúci výrobcovia tiež tvrdili, že určité finančné náklady vyplývajúce z úverov, ktoré boli zahrnuté do predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, sa nemali do nich zahrnúť. Tvrdili, že tieto úvery sa týkali uspokojenia potrieb likvidity a krátkodobého financovania spoločnosti a nesúviseli s výrobou príslušného výrobku. Počas overovacej návštevy sa skutočne zistilo, že náklady na úroky sa týkali hlavne financovania pracovného kapitálu. Náklady na úroky sa preto rozdelili na všetky výrobky. Vyvážajúci výrobcovia neboli schopní preukázať, že náklady na úroky mali iný osobitný účel než účel financovať pracovný kapitál. Daní dvaja vyvážajúci výrobcovia nevedeli poskytnúť žiadny ďalší dôkaz na podporu ich tvrdenia a preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
3.2.2. Vývozná cena
(27)
Celý vývoz príslušného výrobku dvomi vyvážajúcimi výrobcami do Únie sa uskutočnil prostredníctvom prepojenej spoločnosti vo Švajčiarsku a to priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Preto sa vývozná cena stanovila na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.2.3. Porovnanie
(28)
Pripomíname, že v pôvodnom prešetrovaní sa vykonala úprava vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia v tých prípadoch, keď sa predaj uskutočňoval prostredníctvom prepojených obchodníkov. V tomto predbežnom preskúmaní sa však, v súlade s rozsudkom Súdneho dvora uvedeného v odôvodnení 2, ktorý sa vyslovil, že predmetná úprava nebola odôvodnená, žiadna taká úprava nevykonala.
(29)
Normálna hodnota a vývozná cena dvoch vyvážajúcich výrobcov sa porovnali na základe cien zo závodu. Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa náležite prihliadlo vo forme úprav na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy vo vzťahu k prepravným nákladom, rabaty a zľavy, provízie a náklady na úver.
3.2.4. Dumpingové rozpätie
(30)
V súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa vážená priemerná normálna hodnota porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého druhu výrobku na základe cien zo závodu oddelene pre každú z obidvoch vyvážajúcich výrobcov. Tak, ako sa uvádza v odôvodnení 14, následne sa pre spoločnosť Interpipe stanovilo jedno spoločné dumpingové rozpätie prostredníctvom výpočtu jednotnej váženej priemernej sadzby dumpingu pre obidvoch vyvážajúcich výrobcov v rámci spoločnosti Interpipe.
(31)
Na tomto základe je dumpingové rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, vo výške 13,8 %.
4. TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ
(32)
Žiadateľ v svojej žiadosti o čiastočné predbežné preskúmanie tvrdil, že zmeny v podnikovej štruktúre a organizácii výroby, ako aj reštrukturalizácia organizácie predaja na domácom aj vývoznom trhu, mali vplyv na jeho štruktúru nákladov a z tohto dôvodu na vyrovnanie poškodzujúceho dumpingu už viac nie je potrebné antidumpingové clo na terajšej úrovni.
(33)
V súlade s tým sa prešetrilo, či je možné dospieť k odôvodnenému záveru, že zmenené okolnosti, ktoré viedli k začatiu predbežného preskúmania, a dôsledky týchto zmien majú trvalý charakter.
(34)
Prešetrovaním sa stanovilo, že hlavnými faktormi vedúcimi k menšiemu dumpingovému rozpätiu zistenému v revíznom prešetrovaní sú zmeny v podnikovej štruktúre, ktoré zahŕňajú fúziu dvoch vyrábajúcich spoločností a reštrukturalizáciu organizácie predaja, ktorá sa zefektívnila. Tieto zmenené okolnosti, ktoré mali vplyv na štruktúru nákladov žiadateľa, pokiaľ ide o výrobu a predaj príslušného výrobku, majú štrukturálny charakter a teda nie je pravdepodobné, že sa v dohľadnej budúcnosti zmenia.Navyše nebolo zistené nič, čo by svedčilo o významnej nestálosti cien žiadateľa.
(35)
Preto sa dospelo k záveru, že zmeny majú trvalý charakter a že uplatňovanie existujúcich opatrení na ich súčasnej úrovni už nie je potrebné,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Položka týkajúca sa spoločnosti LLC Interpipe Niko Tube a spoločnosti OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) v tabuľke článku 1 ods. 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 585/2012 sa nahrádza takto:
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 28. augusta 2012