ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 472/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o Evropském roku pro rozvoj (2015)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 209 a čl. 210 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 10. prosince 2013 (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hlavním cílem politiky rozvojové spolupráce je zmírňování chudoby a v konečném důsledku její vymýcení, jak je stanoveno v článku 21 Smlouvy o Evropské unii a v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie. Celosvětový boj proti chudobě pomůže rovněž vybudovat stabilnější, mírumilovnější a spravedlivější svět s větší mírou prosperity, který by odrážel vzájemnou závislost bohatších a chudších zemí.
(2)
Jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. října 2012 nazvaném „Agenda pro změnu: budoucnost rozvojové politiky EU“, podstatou rozvojové spolupráce je rovněž podpora všech stránek lidského rozvoje a naplňování potřeb lidí ve všech směrech, včetně kulturního rozměru.
(3)
Unie poskytuje pomoc v oblasti rozvojové spolupráce od roku 1957 a je nyní největším dárcem oficiální rozvojové pomoci na světě.
(4)
Lisabonská smlouva pevně ukotvila rozvojovou politiku v rámci vnější činnosti Unie, aby podpořila zájem Unie na vytvoření stabilního a prosperujícího světa. Rozvojová politika pomáhá řešit také další globální výzvy a přispívá k plnění strategie Evropa 2020, uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“.
(5)
Unie zaujímá vedoucí postavení při vytváření a provádění koncepce soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, která je zaměřena na posílení součinnosti mezi politikami, jež se pomoci bezprostředně netýkají, a rozvojovými cíli, s cílem zajistit, aby politiky Unie podporovaly potřeby rozvojových zemí související s rozvojem nebo přinejmenším aby nebyly v rozporu s cílem vymýtit chudobu.
(6)
V roce 2000 se mezinárodní společenství zavázalo, že do roku 2015 uskuteční konkrétní kroky v boji proti chudobě, a to přijetím rozvojových cílů tisíciletí, jež byly schváleny Unií a členskými státy.
(7)
Ve společném prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsenzus“ (3), který i nadále tvoří nejkomplexnější základ rozvojové spolupráce Unie, se Unie vyzývá, aby pomáhala posilovat úlohu nových členských států jakožto nových dárců.
(8)
Náš svět prošel v posledních letech obrovskými změnami, včetně výrazných globálních posunů v hospodářské a politické rovnováze. Na světovou scénu vstoupili noví aktéři, včetně soukromých a jiných nestátních subjektů. I když většina celosvětového hrubého domácího produktu připadá na rozvinuté a rychle se rozvíjející ekonomiky, rychle se rozvíjející země se stávají nejdůležitější hybnou silou celosvětového růstu a již nyní mají výrazný vliv na světovou ekonomiku.
(9)
Životně důležitá je v rychle se měnícím světě kontinuita podpory rozvojové spolupráce. Přibližně 1,3 miliardy lidí stále ještě žije v extrémní příjmové chudobě a potřeby pro lidský rozvoj mnoha dalších nejsou dosud uspokojeny. Téměř všude na světě se prohloubily nerovnosti v rámci jednotlivých zemí. Přirozené životní prostředí se ocitá pod stále vyšším tlakem a důsledky změny klimatu obzvláště těžce dopadají na rozvojové země. Tyto problémy jsou univerzální a vzájemně spolu souvisejí, proto je musí řešit všechny země společně.
(10)
Byly zahájeny diskuse o rámci na období po roce 2015: v návaznosti na sdělení Komise ze dne 13. října 2011 nazvané „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agenda pro změnu“ a na závěry Rady ze dne 14. května 2012 týkající se Agendy pro změnu, která již vedly k zásadní změně orientace rozvojové politiky Unie, Komise vyjádřila svůj názor ve sdělení ze dne 27. února 2013 nazvaném „Důstojný život pro všechny: skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost“, a ve svých závěrech ze dne 25. června 2013 Rada přijala „Souhrnný rámec na období po roce 2015“, jejichž cílem je vyřešit nedostatky stávajícího rámce pro rozvoj a stanovit společný postup pro vytvoření zastřešujícího mezinárodního rámce, jenž by řešil tematiku vymýcení chudoby společně s problémy týkajícími se udržitelnosti.
(11)
Rok 2015 by měl být symbolickým a zároveň rozhodujícím rokem, neboť je posledním rokem pro dosažení společně dohodnutých rozvojových cílů tisíciletí, a nabízí tedy jedinečnou příležitost zhodnotit mezinárodní závazky. Rok 2015 bude rovněž rokem, ve kterém by měla být přijata zásadní mezinárodní rozhodnutí o rámci pro rozvoj, který má v příštích desetiletích nahradit rámec pro rozvojové cíle tisíciletí.
(12)
Rok 2015 je vhodným rokem k předložení výsledků rozvojové politiky Unie, kterých bylo dosaženo v návaznosti na uplatnění zásad stanovených ve sdělení Komise o Agendě pro změnu.
(13)
Rok 2015 bude také rokem, během kterého se v členských státech uskuteční důležité mezinárodní události, jako je Světová výstava „Nasytit planetu - energie pro život“ v Miláně, jež budou představovat zvláštní příležitost k diskuzi o celosvětové rozvojové politice a k uskutečnění rozsáhlého informování veřejnosti o udržitelném rozvoji a s ním spojených otázkách.
(14)
Ve svém usnesení o Agendě o změně vyzval Evropský parlament Komisi, aby vyhlásila rok 2015 Evropským rokem pro rozvoj, a vyjádřil naději, že takové opatření zvýší viditelnost rozvojové spolupráce.
(15)
Rok 2015 by měl tedy být vyhlášen Evropským rokem pro rozvoj (dále jen „evropský rok“) s cílem zvýšit povědomí veřejnosti o stávající orientaci rozvojové politiky Unie. Je třeba přinést informace o tom, jak může Unie hledící za své hranice pomoci se zajištěním celosvětové udržitelnosti. V tomto kontextu je třeba více hovořit o celosvětové vzájemné závislosti a o tom, že rozvoj je víc než pouhá pomoc.
(16)
Klíčem k zajištění úspěšného dopadu činnosti Unie v oblasti rozvoje je míra podpory veřejnosti, politické podpory a účinného a účelného vynakládání veřejných prostředků za účelem dosažení výsledků v oblasti rozvoje. Evropský rok by proto měl být příležitostí ke zvyšování informovanosti, mimo jiné i prostřednictvím veřejné politické diskuze a vzdělávání o otázkách rozvoje, podnětem k větší aktivitě v této oblasti a k výměně osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány, občanskou společností, soukromým sektorem, sociálními partnery a mezinárodními subjekty a organizacemi, které se zabývají problematikou rozvoje. Měl by pomoci soustředit politickou pozornost na tuto problematiku a mobilizovat všechny zúčastněné strany, aby se prosadila a podpořila další opatření a iniciativy na úrovni Unie a členských států ve spolupráci s příjemci rozvojové pomoci a jejich zástupci.
(17)
V rámci evropského roku by se měla zvýšit informovanost o všech formách diskriminace na základě pohlaví, kterým čelí ženy a dívky v různých regionech, zejména pokud jde o přístup ke vzdělání, k pracovním příležitostem a k systémům zdravotnictví a o nucené sňatky, sexuální vykořisťování, mrzačení pohlavních orgánů a jiné podobné praktiky.
(18)
Ze zvláštního průzkumu Eurobarometr č. 392 zveřejněného v říjnu 2012 a nazvaného „Globální solidarita: Evropané a rozvojová pomoc“ vyplynulo, že pomoc lidem v partnerských zemích se u občanů Unie těší silné podpoře ve výši 85 %. Jak se uvádí v tomto průzkumu, navzdory současné hospodářské situaci se více než šest občanů z deseti domnívá, že by mělo dojít ke zvýšení pomoci poskytované osobám v partnerských zemích. Zároveň z tohoto průzkumu jasně vyplynulo, že lidé toho o rozvojové spolupráci Unie mnoho nevědí; toto zjištění implikuje potřebu lepší komunikace s lidmi.
(19)
Účinná koordinace aktivit všech partnerů působících na úrovni Unie a na celostátní, regionální a místní úrovni je condicio sine qua non skutečně účinného evropského roku. Při prosazování rozvojové politiky Unie hrají v tomto případě obzvláště důležitou roli místní a regionální partneři.
(20)
Různorodé vnitrostátní socioekonomické a kulturní kontexty a citlivé otázky vyžadují, aby se činnosti v rámci evropského roku decentralizovaly na vnitrostátní úroveň, a to v souladu s článkem 58 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4). Stanovení priorit na vnitrostátní úrovni by však mělo být koordinováno spolu s Komisí s cílem zajistit soulad se strategickými cíli evropského roku. Pro zajištění synergického působení a úspěšný průběh evropského roku je důležitá v prvé řadě pečlivá koordinace činnosti Komise a členských států.
(21)
Účast na financovaných činnostech evropského roku by měla být kromě členských států umožněna i kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, a to v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení. Je třeba podporovat koordinaci s vnitrostátními opatřeními, zejména s vnitrostátními programy pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti. Míra a forma zapojení do evropského roku by měla být na zvážení každého členského státu.
(22)
Měla by být zajištěna soudržnost a doplňkovost s dalšími právními předpisy a akcemi Unie, zejména s nástrojem pro rozvojovou spolupráci zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (5), včetně programu pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti, s Evropským rozvojovým fondem, evropským nástrojem sousedství zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6) a s dalšími nástroji Unie pro financování vnější činnosti, které mají význam pro rozvojovou politiku.
(23)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(24)
Aby bylo možné optimalizovat účinnost a účelnost akcí plánovaných na evropský rok, je důležité, aby byl soubor přípravných akcí proveden v roce 2014.
(25)
Komise již přijala nejrůznější opatření na podporu politik rozvoje a ke zvýšení informovanosti občanů o rozvojové spolupráci. Pro účely evropského roku by se tato stávající opatření měla využívat co nejvíce.
(26)
Primární odpovědnost za zvyšování povědomí občanů o problematice rozvoje leží na členských státech. Akce na úrovni Unie doplňuje iniciativy přijímané na celostátní, regionální a místní úrovni, jak je zdůrazněno v politickém prohlášení nazvaném „Partnerství pro komunikaci o Evropě“, které dne 22. října 2008 podepsal Evropský parlament, Rada a Komise.
(27)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, vzhledem k potřebě mnohostranných partnerství, nadnárodní výměny informací, zvyšování povědomí o této problematice napříč Unií a šíření osvědčených postupů, ale spíše jich, z důvodu rozsahu evropského roku, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2015 se vyhlašuje „Evropským rokem pro rozvoj“ (dále jen „evropský rok“).
Motto evropského roku zní „Náš svět, naše důstojnost, naše budoucnost“.
Článek 2
Cíle
Cílem evropského roku je:
a)
informovat občany Unie o rozvojové spolupráci Unie a členských států a zdůraznit přitom výsledky, jichž Unie jakožto globální aktér spolu s členskými státy dosáhla a v jejichž dosahování bude v souladu s nejnovějšími jednáními o zastřešujícím rámci na období po roce 2015 pokračovat;
b)
podporovat přímé zapojení, kritické myšlení a aktivní zájem občanů Unie a zúčastněných stran o rozvojovou spolupráci, mimo jiné i o vytváření a provádění politik a
c)
zvýšit informovanost o přínosech rozvojové spolupráce Unie nejen z hlediska příjemců rozvojové pomoci Unie, ale také občanů Unie, a dospět k širšímu pochopení provázanosti politik v oblasti rozvoje, a podpořit mezi občany v Evropě a občany v rozvojových zemích smysl pro společnou odpovědnost, solidaritu a příležitosti v měnícím se a stále více vzájemně provázaném světě.
Článek 3
Opatření
1. Opatření přijatá k dosažení cílů evropského roku zahrnují tato opatření, která mohou být organizována na úrovni Unie a na celostátní, regionální nebo místní úrovni, jak je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí, a v souladu s čl. 6 odst. 5 v partnerských zemích:
a)
sdělovací kampaně za účelem šíření klíčových sdělení zaměřené na širokou veřejnost i na konkrétnější cílové skupiny, zejména na mladé lidi a další klíčové cílové skupiny, a to i prostřednictvím sociálních médií;
b)
pořádání konferencí, akcí a iniciativ ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami s cílem podpořit aktivní účast a diskusi a zvýšit informovanost na všech úrovních;
c)
konkrétní opatření v členských státech zaměřená na podporu cílů evropského roku, zejména prostřednictvím vzdělávání o otázkách rozvoje, výměny informací a sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi celostátními, regionálními, místními správami a jinými organizacemi, a
d)
provádění studií a průzkumů a šíření jejich výsledků.
2. Komise může označit další opatření jako přínosná pro cíle evropského roku a umožnit, aby odkazy na evropský rok a jeho motto mohly být použity k propagaci těchto opatření za podmínky, že budou přispívat k dosažení těchto cílů.
Článek 4
Koordinace s členskými státy
1. Komise vyzve členské státy, aby každý z nich jmenoval svého národního koordinátora pověřeného organizací účasti tohoto členského státu na evropském roce. Členské státy informují o takovém jmenování Komisi.
2. Národní koordinátoři v úzké spolupráci s Komisí konzultují a spolupracují s celou řadou příslušných zúčastněných stran, včetně občanské společnosti a soukromého sektoru, vnitrostátních parlamentů, sociálních partnerů a případně vnitrostátních agentur, a to na federální nebo nižší správní úrovni, včetně regionálních a místních orgánů, případně s příslušnými přidruženými zámořskými zeměmi a územími, nebo s kontaktními místy pro příslušné programy Unie.
3. Komise vyzve členské státy, aby jí do 1. září 2014 předložily svůj pracovní program, v němž budou uvedeny podrobnosti o vnitrostátních činnostech plánovaných na evropský rok v souladu s cíli evropského roku a s podrobnostmi o opatřeních uvedenými v příloze.
4. Před schválením pracovních programů Komise ověří, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7), že navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli evropského roku.
Článek 5
Účast
Činností v rámci evropského roku, které mají být financovány z rozpočtu Unie, se mohou účastnit členské státy a kandidátské země, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie a provádění
1. Komise provádí toto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména prostřednictvím přijetí nezbytných rozhodnutí o financování v souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, tedy nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj pro demokracii a lidská práva ve světě zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (8), evropský nástroj sousedství, nástroj přispívající ke stabilitě a míru zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (9), nástroj předvstupní pomoci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (10) a nástroj partnerství pro spolupráci se třetími zeměmi zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (11) (dále jen „nástroje pro financování vnější činnosti“).
2. Komise spolu s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) úzce spolupracuje s Evropským parlamentem, Radou a členskými státy, Evropským hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů a s orgány a sdruženími působícími na úrovni Unie v oblasti problematiky rozvoje.
3. Komise uspořádá zasedání národních koordinátorů s cílem koordinovat provádění evropského roku a vyměňovat informace o jeho provádění na úrovni Unie a členských států. Komise může pozvat zástupce občanské společnosti a regionálních a místních orgánů a členy Evropského parlamentu, aby se těchto zasedání účastnili jako pozorovatelé.
4. Komise uspořádá zasedání všech příslušných zúčastněných stran zapojených do rozvojové spolupráce Unie, které jí budou nápomocny při provádění evropského roku na úrovni Unie. Na tato zasedání jsou zváni národní koordinátoři.
5. Komise zajistí, aby se téma evropského roku stalo prioritou sdělovacích činností jejích zastoupení v členských státech a delegací EU v partnerských zemích. Pokud jde o jejich účast na činnostech souvisejících s evropským rokem, a to bez ohledu na to, zda probíhají v Unii, nebo ve třetích zemích, je podpora rozvojovým partnerům ve třetích zemích poskytována prostřednictvím delegací EU a zámořské země a území jsou podporovány příslušnou institucionální cestou.
6. ESVČ a delegace EU učiní z evropského roku nedílnou součást své současné informační a sdělovací činnosti.
Článek 7
Soudržnost a doplňkovost
V souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, Komise zajistí, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními a regionálními opatřeními, která přispívají k dosažení cílů evropského roku, a aby v plné míře doplňovala stávající unijní, celostátní a regionální opatření.
Článek 8
Zvláštní ustanovení o finanční a nefinanční podpoře
1. Celounijní opatření uvedená v části A přílohy vedou k zadávání veřejných zakázek nebo udělování grantů financovaných Unií v souladu s hlavou V a VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Celounijní opatření uvedená v části B přílohy mohou být spolufinancována Unií.
3. Komise může postupem uvedeným v části C přílohy poskytnout spolufinancování každému národnímu koordinátorovi.
4. Je-li to vhodné, mohou být stávající programy, které přispívají k podpoře rozvoje, použity k podpoře evropského roku, a to aniž jsou dotčeny jejich cíle a rozpočty. Ve vnitrostátních pracovních programech lze rovněž zohlednit mimořádné úsilí členských států při řízení akcí a činnosti v oblasti mezinárodního rozvoje.
5. Komise může poskytnout nefinanční podporu činnostem prováděným veřejnými a soukromými organizacemi, které jsou v souladu s čl. 3 odst. 2.
6. Aby byla opatření způsobilá pro financování podle tohoto rozhodnutí, musejí účinně využívat veřejné zdroje, musejí přinášet přidanou hodnotu a musejí být orientována na výsledky.
Článek 9
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět audit na základě kontroly veškerých dokladů a kontrol a inspekcí na místě u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie na základě tohoto rozhodnutí.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) je oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o grantu nebo smlouvu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv a hodnocení
Do 31. prosince 2016 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v tomto rozhodnutí, aby bylo možné zvážit vhodné návazné kroky.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 472/2014/EÚ
zo 16. apríla 2014
o Európskom roku rozvoja (2015)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 209 a článok 210 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 10. decembra 2013 (1),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1)
Hlavným cieľom rozvojovej politiky je obmedzovanie a v dlhodobom horizonte odstránenie chudoby, ako je stanovené v článku 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ) a v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Boj proti chudobe pomôže tiež vybudovať stabilnejší, mierumilovnejší, prosperujúcejší a spravodlivejší svet, pričom sa zohľadní vzájomná závislosť bohatších a chudobnejších krajín.
(2)
Ako sa uvádza v uznesení Európskeho parlamentu z 23 októbra 2012 s názvom „Program zmien: budúcnosť rozvojovej politiky EÚ“, rozvojová spolupráca pozostáva aj z podpory ľudského rozvoja a rozvoja ľudských bytostí vo všetkých smeroch vrátane kultúrneho rozmeru.
(3)
Únia poskytuje pomoc v oblasti rozvojovej spolupráce od roku 1957 a je momentálne najväčším poskytovateľom oficiálnej rozvojovej pomoci na svete.
(4)
Lisabonská zmluva pevne začlenila rozvojovú politiku do vonkajšej činnosti Únie a podporila tým jej záujem o stabilný a prosperujúci svet. Rozvojová politika zároveň pomáha riešiť ostatné globálne problémy a prispieva k stratégii Európa 2020, ustanovenej v oznámení Komisie z 3. marca 2010 s názvom „Európa 2020 - Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“.
(5)
Únia zastáva vedúce postavenie, pokiaľ ide o navrhnutie a vykonávanie koncepcie súdržnosti politík na podporu rozvoja, ktorej cieľom je posilňovať synergie medzi politikami, ktoré sa netýkajú poskytovania pomoci, a rozvojovými cieľmi, s cieľom zabezpečiť, aby politiky Únie podporovali rozvojové potreby rozvojových krajín alebo aby neboli aspoň v rozpore s cieľom odstránenia chudoby.
(6)
V roku 2000 sa medzinárodné spoločenstvo prijatím miléniových rozvojových cieľov, ktoré akceptovala Únia a členské štáty, zaviazalo vykonať do roku 2015 konkrétne kroky na boj proti chudobe.
(7)
Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: „Európsky konsenzus“ (3), ktoré je najkomplexnejším základom rozvojovej spolupráce Únie, vyzýva Úniu, aby pomohla posilniť úlohu nových členských štátov ako nových darcov.
(8)
Svet prešiel za posledné roky obrovskými zmenami. Okrem iného došlo k výrazným posunom v globálnej hospodárskej a politickej rovnováhe. Na svetovej scéne sa objavili noví aktéri vrátane súkromných a iných mimovládnych aktérov. Hoci väčšina celosvetového hrubého domáceho produktu pripadá na rozvinuté krajiny a rýchlo sa rozvíjajúce krajiny, hlavnou hnacou silou celosvetového rastu sa stali rýchlo sa rozvíjajúce krajiny, ktoré už majú významný vplyv na svetové hospodárstvo.
(9)
Neustála podpora rozvojovej spolupráce je nevyhnutná v rýchle sa meniacom svete. Približne 1,3 miliardy ľudí žije ešte stále v extrémnej chudobe v dôsledku nízkych príjmov a v prípade mnohých ďalších ešte stále nie sú uspokojené potreby ľudského rozvoja. Takmer všade vo svete sa prehlbujú nerovnosti v rámci krajín. Prírodné prostredie čelí narastajúcemu tlaku a rozvojové krajiny sú obzvlášť zasiahnuté účinkami zmeny klímy. Uvedené výzvy sú celosvetové a vzájomne prepojené a do ich riešenia sa musia zapojiť všetky krajiny spoločne.
(10)
Diskusie o rámci na obdobie po roku 2015 sa začali: v nadväznosti na oznámenie Komisie z 13. októbra 2011 s názvom „Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: Program zmien“ a závery Rady zo 14. mája 2012 o Programe zmien, ktoré už priniesli významnú zmenu orientácie rozvojových politík Únie, Komisia predstavila svoje stanoviská vo svojom oznámení z 27. februára 2013 s názvom: „Dôstojný život pre všetkých, odstránenie chudoby a zabezpečenie trvalo udržateľnej budúcnosti pre celý svet“ a Rada vo svojich záveroch z 25. júna 2013 prijala „Všeobecný program na obdobie po roku 2015“ s cieľom riešiť nedostatky súčasného rámca pre rozvoj a stanoviť spoločný prístup k spojeniu odstránenia chudoby a problémov udržateľnosti vo všeobecnom medzinárodnom rámci.
(11)
Rok 2015 by mal byť symbolickým a zároveň rozhodujúcim, keďže ide o posledný rok na splnenie kolektívne dohodnutých miléniových rozvojových cieľov, a preto ponúka jedinečnú príležitosť na zhodnotenie medzinárodných záväzkov. Rok 2015 bude aj rokom, v ktorom by sa mali na medzinárodnej úrovni prijať veľké rozhodnutia o rámci pre rozvoj, ktorým sa má nahradiť rámec miléniových rozvojových cieľov v nadchádzajúcich desaťročiach.
(12)
Rok 2015 je zároveň vhodným rokom na prezentáciu výsledkov rozvojovej politiky Únie po zavedení zásad stanovených v oznámení Komisie o Programe zmien.
(13)
Rok 2015 bude zároveň aj rokom, počas ktorého sa uskutočnia v členských štátoch významné medzinárodné podujatia, ako je napríklad Svetová výstava EXPO s názvom „Živiť planétu: energia pre život“, ktorá sa bude konať v Miláne, ktoré poskytnú mimoriadnu príležitosť na diskusiu o globálnych rozvojových politikách a na vykonávanie rozsiahlych informačných aktivít o trvalo udržateľnom rozvoji a s tým súvisiacich otázkach.
(14)
Vo svojom uznesení o Programe zmien Európsky parlament vyzval Komisiu, aby rok 2015 vyhlásila za Európsky rok rozvoja a vyjadril nádej, že sa tak rozvojová spolupráca zviditeľní.
(15)
Rok 2015 by mal byť preto vyhlásený za Európsky rok rozvoja (ďalej len „Európsky rok“) s cieľom poskytnúť vhodnú príležitosťou na zvýšenie povedomia širokej verejnosti o aktuálnej orientácii rozvojovej politiky Únie. Potrebné sú informácie o tom, ako môže otvorená Únia pomôcť zabezpečiť globálnu udržateľnosť. Nato je potrebné zvyšovať informovanosť o globálnej vzájomnej závislosti a vysvetľovať skutočnosť, že rozvoj je viac než len pomoc.
(16)
Kľúčom k úspešnému dosahu činností Únie na podporu rozvoja je rozsah, v akom majú širokú všeobecnú a politickú podporu a poskytujú dôkazy o účinnom a efektívnom vynakladaní verejných prostriedkov v záujme dosiahnutia výsledkov v oblasti rozvoja. Európsky rok by mal byť preto katalyzátorom zvyšovania povedomia, a to aj prostredníctvom verejnej politickej diskusie a rozvojového vzdelávania, vytvárania podnetov a výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi, občianskou spoločnosťou, súkromným sektorom, sociálnymi partnermi a medzinárodnými subjektmi a organizáciami zapojenými do riešenia rozvojových problémov. Mal by pomôcť zamerať politickú pozornosť a zmobilizovať každého, koho sa to týka, s cieľom podporovať a presadzovať ďalšie akcie a iniciatívy na úrovni Únie a členských štátov, v spolupráci s príjemcami rozvojovej pomoci a ich zástupcami.
(17)
V rámci Európskeho roku by sa mala zvýšiť informovanosť o všetkých formách rodovej diskriminácie, ktorej sú vystavené ženy a dievčatá v rôznych regiónoch, najmä pokiaľ ide o prístup k vzdelávaniu, pracovným miestam a systémom zdravotnej starostlivosti, ako aj o nútených manželstvách, sexuálnom vykorisťovaní, mrzačení pohlavných orgánov a iných nekalých praktikách.
(18)
Osobitný prieskum Eurobarometra 392 s názvom „Solidarita vo svete: Európania a rozvojová pomoc“ uverejnený v októbri 2012 preukázal, že 85 % občanov Únie podporilo poskytovanie pomoci ľuďom v partnerských krajinách. Ako sa uvádza v uvedenej správe, napriek súčasnej ekonomickej situácii si viac ako šesť z desiatich občanov myslí, že pomoc ľuďom v partnerských krajinách by sa mala zvýšiť. Uvedená správa zároveň jasne poukázala na nedostatok vedomostí o rozvojovej spolupráci Únie, ktorý je dôvodom na zavedenie lepšej komunikácie.
(19)
Účinná koordinácia medzi všetkými partnermi, ktorí prispievajú na úrovni Únie, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, je základným predpokladom pre účinný Európsky rok. Miestni a regionálni partneri majú v tomto prípade špecifickú úlohu pri propagácii rozvojovej politiky Únie.
(20)
Rozdielne sociálno-ekonomické a kultúrne súvislosti a citlivé otázky si vyžadujú, aby sa časť činností Európskeho roka decentralizovala na vnútroštátnu úroveň, v súlade s článkom 58 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (4). Vymedzenie politických priorít na vnútroštátnej úrovni by sa však malo koordinovať s Komisiou, aby sa zabezpečil súlad so strategickými cieľmi Európskeho roka. Úzka koordinácia činností Komisie a členských štátov má mimoriadny význam pre vytváranie synergií a úspešnosť Európskeho roka.
(21)
Do činností, ktoré sa majú financovať v rámci Európskeho roka, by sa mali mať možnosť okrem členských štátov voľne zapojiť kandidátske krajiny, na ktoré sa vzťahuje predvstupová stratégia, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti uvedených krajín na programoch Únie stanovenými v príslušnej rámcovej dohode a v rozhodnutiach Asociačnej rady. Mala by sa podporovať koordinácia s vnútroštátnymi opatreniami, najmä s vnútroštátnymi programami rozvojového vzdelávania a zvyšovania informovanosti (DEAR). Miera a forma zapojenia do aktivít v rámci Európskeho roka by mala zostať na rozhodnutí každého členského štátu.
(22)
Mal by sa zabezpečiť súlad a doplnkovosť s ďalšími právnymi predpismi a činnosťami Únie, najmä s nástrojom financovania rozvojovej spolupráce ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 (5), vrátane programu DEAR, Európskym rozvojovým fondom, nástrojom európskeho susedstva ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 (6) a ďalšími nástrojmi Únie na financovanie vonkajšej činnosti, ak sú relevantné pre rozvojovú politiku.
(23)
Finančné záujmy Únie by sa počas celého výdavkového cyklu mali chrániť primeranými opatreniami vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním administratívnych a finančných sankcií v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
(24)
S cieľom optimalizovať účinnosť a efektívnosť činností plánovaných v Európskom roku je dôležité v roku 2014 uskutočniť súbor prípravných akcií.
(25)
Komisia už prijala niekoľko opatrení na podporu rozvojových politík a informovanie občanov Únie o svojej rozvojovej spolupráci. Uvedené existujúce opatrenia by sa mali čo najviac využiť v rámci Európskeho roka.
(26)
Hlavnú zodpovednosť za zvyšovanie informovanosti občanov v otázkach rozvoja majú členské štáty. Akcie na úrovni Únie dopĺňajú a obohacujú akcie uskutočnené na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako je zdôraznené v politickom vyhlásení, ktoré 22. októbra 2008 podpísal Európsky parlament, Rada a Komisia s názvom „Komunikovanie o Európe v partnerstve“.
(27)
Keďže v dôsledku potreby viacstranných partnerstiev, nadnárodnej výmeny informácií a zvyšovania informovanosti a šírenia osvedčených postupov v celej Únii nie je možné ciele tohto rozhodnutia uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu rozsahu Európskeho roka ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Predmet úpravy
Rok 2015 sa vyhlasuje za „Európsky rok rozvoja“ (ďalej len „Európsky rok“).
Heslo Európskeho roka je: „Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť“.
Článok 2
Ciele
Ciele Európskeho roka sú:
a)
informovať občanov Únie o rozvojovej spolupráci Únie a jej členských štátov s dôrazom na výsledky, ktoré Únia v spolupráci s členskými štátmi dosiahla ako globálny aktér a ktoré bude naďalej dosahovať v súlade s najnovšími rokovaniami o všeobecnom rámci na obdobie po roku 2015;
b)
podporovať priamu angažovanosť, kritické myslenie a aktívny záujem občanov Únie a zainteresovaných strán o rozvojovú spoluprácu, a to aj v rámci navrhovania a vykonávania politík v tejto oblasti, a
c)
zvyšovať informovanosť o prínosoch rozvojovej spolupráce Únie nielen pre príjemcov rozvojovej pomoci Únie, ale aj pre občanov Únie, a zabezpečiť širšie pochopenie súdržnosti politík na podporu rozvoja a vybudovať u občanov v Európe a v rozvojových krajinách zmysel pre spoločnú zodpovednosť, solidaritu a príležitosť v meniacom sa a čoraz vzájomne závislejšom svete.
Článok 3
Opatrenia
1. Opatrenia, ktoré sa prijmú na dosiahnutie cieľov Európskeho roka, zahŕňajú tieto opatrenia, ktoré sa môžu organizovať na úrovni Únie alebo na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, ako sa stanovuje v prílohe, ako aj v partnerských krajinách, v súlade s článkom 6 ods. 5:
a)
komunikačné kampane na šírenie hlavných posolstiev zacielených na širokú verejnosť a konkrétnejšie cieľové skupiny, najmä mladých ľudí a iné kľúčové cieľové skupiny, aj prostredníctvom sociálnych médií;
b)
organizovanie konferencií, podujatí a iniciatív so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na propagáciu aktívnej účasti a diskusie a na zvýšenie informovanosti na všetkých úrovniach;
c)
konkrétne opatrenia v členských štátoch zamerané na podporu cieľov Európskeho roka, a to najmä prostredníctvom rozvojového vzdelávania, výmeny informácií, skúseností a osvedčených postupov medzi národnými, regionálnymi alebo miestnymi správnymi orgánmi a inými organizáciami, a
d)
realizovanie štúdií a prieskumov a šírenie ich výsledkov.
2. Komisia môže označiť ďalšie opatrenia ako prínosné pre ciele Európskeho roka a umožniť, aby bol názov Európskeho roka a jeho heslo využitý na propagáciu uvedených opatrení, pokiaľ prispejú k uvedeným cieľom.
Článok 4
Koordinácia s členskými štátmi
1. Komisia vyzve členské štáty, aby určili národného koordinátora, ktorý bude zodpovedný za organizáciu účasti uvedeného členského štátu na Európskom roku. Členské štáty oznámia každé takéto vymenovanie Komisii.
2. Národní koordinátori v úzkej koordinácii s Komisiou spolupracujú a konzultujú so širokým spektrom príslušných zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti a súkromného sektora, národných parlamentov, sociálnych partnerov a prípadne národných agentúr, orgánov štátnej správy na federálnej alebo nižšej úrovni vrátane regionálnych a miestnych orgánov a v prípade potreby pridružených zámorských krajín a území alebo kontaktných miest pre príslušné programy Únie.
3. Komisia vyzve členské štáty, aby jej do 1. septembra 2014 poslali svoj pracovný program, v ktorom uvedú podrobnosti o vnútroštátnych činnostiach plánovaných v rámci Európskeho roka, v súlade s cieľmi Európskeho roka a podrobnosťami o opatreniach uvedenými v prílohe.
4. Pred schválením pracovných programov sa Komisia uistí, že uvedené činnosti spĺňajú v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 (7) ciele Európskeho roka.
Článok 5
Účasť
Do činností Európskeho roka, ktoré sa majú financovať Úniou, sa môžu voľne zapojiť členské štáty a kandidátske krajiny, ktoré čerpajú výhody z predvstupovej stratégie v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a v rozhodnutiach Asociačnej rady.
Článok 6
Koordinácia na úrovni Únie a implementácia
1. Komisia vykoná toto rozhodnutie na úrovni Únie, najmä prijatím potrebných rozhodnutí o financovaní, v súlade s nariadeniami o zriadení nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti relevantných pre dotknuté činnosti, a to európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 (8), nástroj európskeho susedstva, nástroj na podporu stability a mieru ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 (9), nástroj predvstupovej pomoci ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 (10) a nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami ustanovený nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. 234/2014 (11) (ďalej len „nástroje na financovanie vonkajšej činnosti“).
2. Komisia spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) úzko spolupracuje s Európskym parlamentom, Radou a členskými štátmi, Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, Výborom regiónov a orgánmi a združeniami aktívnymi v oblasti rozvoja na úrovni Únie.
3. Komisia zvoláva zasadnutia národných koordinátorov s cieľom koordinovať implementáciu Európskeho roka a vymieňať si informácie o jeho realizácii na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. Komisia môže pozvať zástupcov občianskej spoločnosti a regionálnych a miestnych orgánov, ako aj poslancov Európskeho parlamentu, aby sa na týchto zasadnutiach zúčastnili ako pozorovatelia.
4. Komisia zvoláva zasadnutia všetkých príslušných zainteresovaných strán zapojených do rozvoja Únie, aby jej pomohli pri vykonávaní Európskeho roka na úrovni Únie. Na tieto zasadnutia sa pozývajú národní koordinátori.
5. Komisia určí Európsky rok za prioritu komunikačných aktivít svojich zastúpení v členských štátoch a delegácií EÚ v partnerských krajinách. Pokiaľ ide o účasť v činnostiach spojených s Európskym rokom, či už uvedené aktivity prebiehajú v Únii alebo v tretích krajinách, partneri v oblasti rozvoja v tretích krajinách sú podporovaní prostredníctvom delegácií EÚ, zatiaľ čo zámorské krajiny a územia sú podporované prostredníctvom vhodných inštitucionálnych kanálov.
6. ESVČ a delegácie EÚ vytvoria z Európskeho roka neoddeliteľnú súčasť svojich priebežných informačných a komunikačných činností.
Článok 7
Súlad a komplementárnosť
V súlade s nariadeniami o zriadení nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti relevantných pre dotknuté akcie Komisia zabezpečí, aby opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí boli v súlade s ostatnými európskymi, národnými a regionálnymi programami a opatreniami, ktoré pomáhajú plniť ciele Európskeho roka, a aby v plnej miere dopĺňali existujúce opatrenia Únie, národné a regionálne opatrenia.
Článok 8
Osobitné ustanovenia pre finančnú a nefinančnú podporu
1. Opatrenia s pôsobnosťou na úrovni Únie uvedené v časti A prílohy vedú k postupu verejného obstarávania alebo postupu udeľovania grantov financovaných Úniou v súlade s hlavami V a VI nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
2. Opatrenia s pôsobnosťou na úrovni Únie uvedené v časti B prílohy sa môžu spolufinancovať Úniou.
3. Komisia môže poskytnúť spolufinancovanie každému národnému koordinátorovi v súlade s postupom uvedeným v časti C prílohy.
4. Ak je vhodné a bez toho, aby boli dotknuté ich ciele a rozpočet, existujúce programy, ktoré prispievajú k podpore rozvoja, sa môžu využiť na podporu Európskeho roka. Okrem toho sa vo vnútroštátnych pracovných programoch môže zvážiť aj mimoriadne úsilie členských štátov v organizovaní medzinárodných podujatí týkajúcich sa rozvoja alebo medzinárodných pracovných aktivít súvisiacich s rozvojom.
5. Komisia môže poskytnúť nefinančnú podporu na činnosti vykonávané verejnými aj súkromnými organizáciami, ktoré sú v súlade s článkom 3 ods. 2.
6. Aby boli opatrenia považované za oprávnené na financovanie podľa tohto rozhodnutia, vyžaduje sa od nich, aby efektívne využívali verejné zdroje, prinášali pridanú hodnotu a aby boli orientované na výsledky.
Článok 9
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných na základe tohto rozhodnutia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami a inšpekciami, a vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich administratívnych a finančných sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na základe kontrol a inšpekcií na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na základe tohto rozhodnutia.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže viesť vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (13) na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou o grante, rozhodnutím o grante, alebo zmluvou financovanou na základe tohto rozhodnutia, nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, ktoré má vplyv na finančné záujmy Únie.
Článok 10
Podávanie správ a vyhodnocovanie
Do 31. decembra 2016 Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní, výsledkoch a celkovom hodnotení opatrení stanovených v tomto rozhodnutí s cieľom zvážiť primerané následné opatrenia.
Článok 11
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Štrasburgu 16. apríla 2014