PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1358/2014
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o původ živočichů pocházejících z ekologických chovů akvakultury, chovatelské postupy v akvakultuře, krmiva pro živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury a produkty a látky povolené pro použití v ekologické akvakultuře
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 2 a článek 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury. Prováděcí pravidla pro tyto požadavky jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2).
(2)
V období od listopadu 2012 do dubna 2013 požádaly některé členské státy o revizi pravidel týkajících se produktů, látek, zdrojů krmiv a postupů, které jsou povoleny pro použití při ekologické produkci v rámci akvakultury. Tyto žádosti vyhodnotila skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3). S přihlédnutím ke stanovisku skupiny EGTOP Komise shledala, že je zapotřebí aktualizovat a integrovat stávající pravidla pro provádění požadavků pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury.
(3)
Podle čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 834/2007 nejsou-li mladí jedinci z ekologické líhně nebo z ekologického zemědělského podniku dostupní, mohou být za zvláštních podmínek dovezeni do zemědělského podniku živočichové, kteří nepocházejí z ekologického chovu. V nařízení (ES) č. 889/2008 se stanoví zvláštní omezení, pokud jde o živočichy pocházející z akvakultury odchycené ve volné přírodě, včetně odchytu juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě. Některé tradiční postupy z oblasti extenzivního chovu ryb v mokřadech, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy, existují po staletí a jsou pro místní společenství cennými z hlediska kulturního dědictví a zachování biologické rozmanitosti i z hospodářského hlediska. Za určitých podmínek nemají tyto postupy vliv na stav populace dotčeného druhu.
(4)
Z tohoto důvodu se má za to, že odchyt potěru ve volné přírodě pro účely odchovu v rámci těchto tradičních postupů v akvakultuře je v souladu s cíli, kritérii a zásadami ekologické produkce akvakultury, jsou-li zavedena řídicí opatření, jež schválil příslušný orgán odpovědný za řízení dotyčných rybích populací, která mají zajistit udržitelné využívání dotčených druhů, a též se má za to, že doplnění stavu je v souladu s těmito opatřeními a že ryby jsou krmeny výhradně krmivy, která jsou v životním prostředí přirozeně dostupná.
(5)
Skupina EGTOP vyjádřila obavu, že zdroje krmiv a doplňkových látek povolených v ekologické produkci v rámci akvakultury dostatečně nesplňují stravovací požadavky masožravých druhů ryb. Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 mají být zvířata krmena krmivem, které splňuje požadavky na výživu v různých fázích jejich vývoje. Proto by mělo být povoleno používat jak zdroj krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře celé ryby. Nemělo by to však vyvolat další tlak na ohrožené nebo nadměrně lovené populace. Z tohoto důvodu by se měly k výrobě krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře používat pouze produkty rybolovu, jejichž udržitelnost potvrdí třetí strana. V této souvislosti je důležitá důvěryhodnost režimu udržitelnosti, jež má spotřebitele ujistit o celkové udržitelnosti produktu ekologické akvakultury. Proto by příslušné orgány měly stanovit systémy certifikace, které vzhledem k zásadám udržitelného rybolovu stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) považují za přiměřené k prokázání udržitelnosti produktů rybolovu pro použití jako krmivo v ekologické akvakultuře. Při posuzování vhodnosti systémů certifikace lze jako referenci použít Pokyny FAO pro označování ryb a produktů rybolovu z mořských rybolovných úlovků z roku 2009 (5).
(6)
Skupina EGTOP rovněž zdůraznila, že ve stravě lososovitých ryb je nutné poskytnout dostatečné množství histidinu, aby se u těchto druhů zajistila vysoká úroveň zdraví a dobré životní podmínky. Vezmeme-li v úvahu významné kolísání hladiny histidinu u mořských surovin podle druhů a ročního období a také podle produkce, zpracování a podmínek skladování, v zájmu splnění stravovacích požadavků lososovitých ryb by mělo být povoleno používat histidin vyrobený fermentací.
(7)
Maximální množství rybí moučky povolené v současnosti v krmivech pro garnáty není dostačující k uspokojení jejich stravovacích potřeb, a mělo by proto být zvýšeno. Je-li to zapotřebí pro splnění kvantitativních stravovacích požadavků, mělo by v souladu s doporučeními zprávy skupiny EGTOP být povoleno přidat do krmiv cholesterol. Za tímto účelem by se měl použít, je-li k dispozici, ekologický cholesterol. Není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.
(8)
Výjimka stanovená v čl. 25k odst. 2 končí dne 31. prosince 2014; uvedený odstavec by proto měl být zrušen.
(9)
V zájmu zajištění souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 ve vztahu k chovu mladých jedinců pocházejících z ekologické líhně a z ekologických zemědělských podniků se považuje za nezbytné - a je v souladu se zprávou EGTOP - zavést zvláštní pravidla pro používání planktonu při krmení juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury. Plankton je nezbytný pro chov juvenilních jedinců a není produkován podle ekologických pravidel.
(10)
Skupina EGTOP rovněž doporučila aktualizovat seznam látek povolených pro čištění a dezinfekci v ekologické akvakultuře, zejména pokud jde o možnost použití některých látek, které jsou již na seznamu uvedeny, i za přítomnosti živočichů. Příloha VII nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(11)
Oblast působnosti přílohy XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 ve smyslu vymezení z čl. 25f odst. 2 by měla být definována jasněji, zejména pokud jde o chovatelské postupy.
(12)
Maximální hustota chovu u sivena severního by se měla zvýšit, aby lépe odpovídala potřebám tohoto druhu. Maximální hustota chovu by měla být rovněž definována u raků. Příloha XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
V článku 25e se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Pro účely odchovu je odchyt juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě omezen na následující konkrétní případy:
a)
larvy a juvenilní jedinci ryb nebo korýšů, kteří se dostali do rybníků, do systémů oddělujících produkční jednotky od okolí a do ohrazených prostor při jejich napouštění;
b)
úhoř říční, pokud je pro danou lokalitu schválen plán chovu a lovu úhořů a pokud umělá reprodukce úhořů zůstane i nadále nevyřešena;
c)
odchyt potěru ve volné přírodě u jiných druhů než úhoře říčního pro účely odchovu v tradiční extenzivní akvakultuře, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy:
i)
je-li doplnění stavu v souladu s řídícími opatřeními schválenými příslušnými orgány odpovědnými za řízení dotyčných rybích populací, aby se zajistilo udržitelné využívání dotčených druhů a
ii)
jsou-li ryby krmeny výhradně krmivy, která jsou přirozeně dostupná v životním prostředí.“
2)
V článku 25f se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Hustota chovu a chovatelské postupy jsou stanoveny v příloze XIIIa podle jednotlivých biologických druhů nebo jejich skupin. Při posuzování účinků hustoty chovu a chovatelských postupů na dobré životní podmínky chovaných ryb se sleduje stav těchto ryb (jako například poškození ploutví, jiná zranění, rychlost růstu, chování a celkový zdravotní stav) a kvalita vody.“
3)
V čl. 25k odst. 1 se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
krmiva pocházející z celých ryb ulovených v rámci rybolovu s potvrzením udržitelnosti podle režimu uznaného příslušným orgánem v souladu se zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (6).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
4)
V článku 25k se zrušuje odstavec 2.
5)
V článku 25k se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Histidin vyrobený fermentací lze použít v krmivu pro lososovité ryby, neposkytují-li krmné zdroje uvedené v odstavci 1 dostatečné množství histidinu, aby splňovaly stravovací potřeby daných ryb a zamezily u nich vzniku šedého zákalu.“
6)
V článku 25 l se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Pokud se přidává přirozené krmivo podle odstavce 2:
a)
může krmivo pro pangase (Pangasius spp.) uvedeného v oddílu 9 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 10 % rybí moučky nebo rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu;
b)
může krmivo pro garnáty uvedené v oddílu 7 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 25 % rybí moučky a 10 % rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu. K zabezpečení stravovacích potřeb garnátů lze jako doplněk jejich stravy použít ekologický cholesterol; není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít jiný než ekologický cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.“
7)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25la
Zvláštní pravidla ohledně krmiv pro juvenilní jedince pocházející z ekologické akvakultury
Při chovu larev juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury lze jako krmivo použít konvenční fytoplankton a zooplankton.“
8)
V článku 25s se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Za účelem biologického omezení výskytu ektoparazitů je nutno používat pokud možno ryby-čističe, jakož i sladkou vodu, mořskou vodu a roztoky chloridu sodného.“
9)
Přílohy VII a XIIIa se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1358/2014
z 18. decembra 2014,
ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 889/2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokiaľ ide o pôvod živočíchov z ekologickej akvakultúry, chovné postupy v akvakultúre, krmivo pre živočíchy z ekologickej akvakultúry a produkty a látky povolené na používanie v ekologickej akvakultúre
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91 (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 3, článok 15 ods. 2 a článok 16 ods. 1,
keďže:
(1)
Nariadením (ES) č. 834/2007 sa stanovujú základné požiadavky na ekologickú produkciu morských rias a živočíchov akvakultúry. Podrobné pravidlá vykonávania týchto požiadaviek sú stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 889/2008 (2).
(2)
Niektoré členské štáty požiadali v období od novembra 2012 do apríla 2013 o revíziu pravidiel týkajúcich sa produktov, látok, zdrojov krmiva a techník, ktoré sa môžu používať v ekologickej akvakultúre. Tieto žiadosti vyhodnotila expertná skupina pre technické poradenstvo v oblasti ekologickej produkcie (skupina EGTOP) zriadená rozhodnutím Komisie (ES) č. 2009/427/ES (3). Na základe stanoviska skupiny EGTOP Komisia identifikovala potrebu aktualizovať a zjednotiť existujúce pravidlá vykonávania požiadaviek na ekologickú produkciu morských rias a akvakultúrnych živočíchov.
(3)
Podľa článku 15 ods. 1 písm. a) bodu ii) nariadenia (ES) č. 834/2007 platí, že za osobitných podmienok, t. j. ak mladé jedince z ekologických chovov generačných rýb alebo ekologických sádok nie sú k dispozícii, môžu sa do sádky prenášať aj živočíchy z neekologickej produkcie. Nariadením (ES) č. 889/2008 sa stanovujú osobitné obmedzenia, pokiaľ ide o akvakultúrne živočíchy chytené vo voľnej prírode vrátane zberu voľne žijúcich juvenilných jedincov akvakultúrnych živočíchov. Niektoré tradičné postupy extenzívneho chovu rýb v mokradiach, napr. v brakických rybníkoch, prílivových oblastiach a v pobrežných zálivoch ohraničených hrádzami a brehmi, existujú už po stáročia a pre miestne komunity sú významné tak z hľadiska kultúrneho dedičstva, zachovania biodiverzity, ako aj z hospodárskeho hľadiska. Za určitých podmienok tieto postupy nemajú vplyv na stav populácií dotknutých druhov.
(4)
Preto sa zber voľne žijúcich rybích násad na chovné účely v rámci daných tradičných postupov akvakultúry považuje za zber, ktorý je v súlade s cieľmi, kritériami a zásadami ekologickej akvakultúry za predpokladu, že sa uplatňujú riadiace opatrenia schválené príslušným orgánom zodpovedným za riadenie dotknutých populácií rýb, ktorými sa zaručuje, že sa dané druhy využívajú udržateľne, ich populácie sa obnovujú v súlade s týmito opatreniami a ryby sú kŕmené výlučne krmivom, ktoré sa prirodzene vyskytuje v danom prostredí.
(5)
Skupina EGTOP vyjadrila znepokojenie nad tým, že zdroje krmiva a prídavných látok povolené v ekologickej akvakultúre dostatočne nespĺňajú požiadavky na výživu mäsožravých druhov rýb. Podľa článku 15 ods. 1 písm. d) bodu i) nariadenia (ES) č. 834/2007 sa živočíchy majú kŕmiť krmivom, ktoré spĺňa požiadavky na ich výživu v rôznych vývojových štádiách. Preto by sa malo povoliť používanie celých rýb ako zdroja krmiva pre mäsožravé živočíchy v ekologickej akvakultúre. Nesmie to však spôsobiť ďalší tlak na stavy ohrozených alebo nadmerne lovených populácií. Z uvedených dôvodov by sa na výrobu krmív pre mäsožravé živočíchy v ekologickej akvakultúre mali používať len produkty takého rybolovu, ktorý bol treťou stranou certifikovaný ako udržateľný. V tejto súvislosti je dôležitá dôveryhodnosť systému certifikácie udržateľnosti, aby sa spotrebitelia mohli spoľahnúť na to, že produkt ekologickej akvakultúry je po všetkých stránkach udržateľný. Príslušné orgány by teda mali identifikovať systémy certifikácie, ktoré sa z hľadiska zásad udržateľného rybolovu predpísaných v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 (4) považujú za dostatočné na účely preukázania udržateľnosti produktov rybolovu určených na použitie ako krmivo v ekologickej akvakultúre. Ako východisko pri posudzovaní vhodnosti systémov certifikácie možno použiť usmernenia FAO 2009 týkajúce sa environmentálneho označovania rýb a produktov rybolovu z morských lovísk (5).
(6)
Skupina EGTOP v záujme vysokej úrovne zdravia a dobrých životných podmienok zvierat tiež v prípade lososovitých rýb zdôraznila potrebu dostatočného množstva histidínu vo výžive tohto druhu. Vzhľadom na výrazné kolísanie množstva histidínu v morských surovinách v závislosti od jednotlivých druhov a ročných období, ako aj od podmienok výroby, spracovania a skladovania malo by sa s cieľom uspokojiť požiadavky na výživu lososovitých rýb povoliť používanie histidínu vyrobeného fermentáciou.
(7)
Maximálne množstvo rybej múčky, ktoré v súčasnosti môžu obsahovať krmivá pre krevety, nestačí na uspokojenie ich výživových potrieb, a preto by sa malo zvýšiť. Doplnenie krmiva o cholesterol by sa v súlade s odporúčaniami správy expertnej skupiny EGTOP malo povoliť v prípade, že je nevyhnutné na splnenie kvantitatívnych požiadaviek. Na tento účel by sa mal používať ekologicky vyrobený cholesterol za predpokladu, že je dostupný. V prípade, že dostupný nie je, možno použiť aj cholesterol získaný z vlny, mäkkýšov alebo z iných zdrojov.
(8)
Výnimka uvedená v článku 25k ods. 2 platí do 31. decembra 2014, daný odsek by sa teda mal vypustiť.
(9)
V snahe zaručiť súlad s článkom 15 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 834/2007 v súvislosti s odchovom mladých populácií pochádzajúcich z ekologických chovov generačných rýb a z ekologických sádok sa v súlade so správou skupiny EGTOP považuje za nevyhnutné zaviesť osobitné pravidlá používania planktónu na kŕmenie juvenilných jedincov v ekologických chovoch. Planktón je potrebný na chov juvenilných jedincov, no nevyrába sa podľa ekologických pravidiel.
(10)
Skupina EGTOP okrem toho odporúča, aby sa aktualizoval zoznam povolených látok na čistenie a dezinfekciu v ekologickej akvakultúre, najmä v súvislosti s možnosťou používania niektorých z týchto látok aj v prítomnosti živočíchov. Príloha VII k nariadeniu (ES) č. 889/2008 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
(11)
Rozsah pôsobnosti prílohy XIIIa k nariadeniu (ES) č. 889/2008 v zmysle článku 25f ods. 2 by mal byť jasnejšie vymedzený, najmä pokiaľ ide o chovné postupy.
(12)
Maximálna povolená hustota chovu sivoňa arktického by sa mala zvýšiť tak, aby lepšie zodpovedala potrebám tohto druhu. Maximálna hustota chovu by sa mala určiť aj v prípade rakov. Príloha XIIIa k nariadeniu (ES) č. 889/2008 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
(13)
Nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
(14)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom regulačného výboru pre ekologickú výrobu,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008 sa mení takto:
1.
V článku 25e sa odsek 4 nahrádza takto:
„4. Zber juvenilných jedincov z akvakultúry vo voľnej prírode na chovné účely je obmedzený výlučne na tieto prípady:
a)
larvy a juvenilné jedince rýb alebo kôrovcov, ktoré sa do rybníkov, izolačných systémov a oplôtok dostali pri ich napúšťaní;
b)
úhor riečny, pod podmienkou, že existuje schválený plán riadenia stavov úhora a ešte stále nie je možné úhory umelo rozmnožovať;
c)
zber voľne žijúcich rybích násad iných druhov ako úhor európsky na chovné účely v tradičnom extenzívnom akvakultúrnom chove v mokradiach, ako napr. v brakických rybníkoch, prílivových oblastiach a pobrežných zálivoch ohraničených hrádzami a brehmi, za predpokladu, že:
i)
obnova zásob je v súlade s riadiacimi opatreniami schválenými príslušnými orgánmi zodpovednými za riadenie predmetných populácií rýb s cieľom zabezpečiť udržateľné využívanie dotknutých druhov a
ii)
ryby sú kŕmené výlučne krmivom, ktoré sa prirodzene vyskytuje v ich životnom prostredí.“
2.
V článku 25f sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Hustota chovu je stanovená v prílohe XIIIa podľa druhu alebo skupiny druhov. Vzhľadom na to, že hustota chovu a chovné postupy majú vplyv na dobré životné podmienky chovaných rýb, je potrebné monitorovať stav rýb (poškodenie plutiev, iné zranenia, mieru rastu, prejavy správania a celkový zdravotný stav), a kvalitu vody.“
3.
V článku 25k ods. 1 sa dopĺňa toto písmeno e):
„e)
kŕmne produkty získané z celých rýb ulovených rybolovom, ktorý bol v rámci systému uznaného príslušným orgánom v súlade so zásadami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 (6) certifikovaný ako udržateľný.
(6) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES“" 						
4.
V článku 25k sa vypúšťa odsek 2
5.
V článku 25k sa dopĺňa tento odsek:
„5. V prípade, že zdroje krmiva uvedené v odseku 1 neposkytujú dostatočné množstvo histidínu na uspokojenie požiadaviek na výživu rýb a predchádzanie tvorbe katarákt, v kŕmnej dávke určenej lososovitým rybám sa môže použiť histidín vyrobený fermentáciou.“
6.
V článku 25l sa odsek 3 nahrádza takto:
„3. Pokiaľ sa prírodné krmivo dopĺňa v súlade s odsekom 2:
a)
kŕmna dávka v prípade rýb rodu Pangasius (Pangasius spp.) uvedených v prílohe XIIIa oddiele 9 môže obsahovať maximálne 10 % rybej múčky alebo rybieho oleja z udržateľného rybolovu;
b)
kŕmna dávka v prípade kreviet uvedených v prílohe XIIIa oddiele 7 môže obsahovať maximálne 25 % rybej múčky a 10 % rybieho oleja z udržateľného rybolovu. S cieľom zabezpečiť kvantitatívne výživové potreby kreviet možno ako doplnok výživy použiť ekologicky vyrobený cholesterol; ak ekologicky vyrobený cholesterol nie je dostupný, je možné použiť aj neekologicky vyrobený cholesterol získaný z vlny, mäkkýšov alebo iných zdrojov.“
7.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 25la
Osobitné pravidlá kŕmenia juvenilných jedincov z ekologických chovov
Pri odchove lariev juvenilných jedincov z ekologických chovov možno ako krmivo použiť konvenčný fytoplanktón a zooplanktón.“
8.
V článku 25s sa odsek 6 nahrádza takto:
„6. Na biologickú ochranu pred ektoparazitmi sa uprednostňuje využívanie čistiacich rýb a využívanie sladkej vody, morskej vody a roztokov chloridu sodného.“
9.
Prílohy VII a XIIIa sa menia v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2015.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 18. decembra 2014