NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 237/2014
ze dne 13. prosince 2013,
kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti, zřízený nařízením Rady (Euratom) č. 300/2007 (2), je jedním z nástrojů poskytujících přímou podporu vnějším politikám Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii.
(2)
Unie je významným poskytovatelem hospodářské, finanční, technické, humanitární a makroekonomické pomoci třetím zemím. Toto nařízení tvoří součást rámce navrženého pro plánování spolupráce a poskytování pomoci s cílem podpořit prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a uplatňování účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích.
(3)
Havárie v Černobylu v roce 1986 upozornila na celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve Fukušimě Dai-iči v roce 2011 jen potvrdila, že je nutné i nadále pokračovat v úsilí o zlepšení jaderné bezpečnosti a splnění nejpřísnějších norem. V zájmu vytvoření bezpečnostních podmínek nezbytných k odstranění rizik pro život a zdraví obyvatelstva by Společenství mělo mít možnost podporovat jadernou bezpečnost ve třetích zemích.
(4)
Součinností v rámci společných politik a strategií se svými členskými státy má jen sama Unie schopnost jednat v takovém měřítku, aby reagovala na globální výzvy, a má také nejlepší předpoklady ke koordinaci spolupráce se třetími zeměmi.
(5)
Rozhodnutím Komise 1999/819/Euratom (3) přistoupilo Společenství k Úmluvě o jaderné bezpečnosti z roku 1994. Rozhodnutím Komise 2005/510/Euratom (4) přistoupilo Společenství rovněž ke Společné úmluvě o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady.
(6)
Pro udržování a podporu trvalého zdokonalování jaderné bezpečnosti a dozoru nad ní přijala Rada směrnici 2009/71/Euratom (5). Rada rovněž přijala směrnici 2011/70/Euratom (6). Tyto směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s radioaktivními odpady a vyhořelým palivem zavedené ve Společenství představují názorné příklady, které lze využít k motivaci třetích zemí k tomu, aby přijaly podobně přísné normy.
(7)
Podpora spolupráce s rozvíjejícími se ekonomikami v oblasti regulačních opatření a dalších oblastech a prosazování přístupů, pravidel, norem a postupů uplatňovaných v Unii představují cíle vnější politiky v rámci strategie Evropa 2020.
(8)
Členské státy Společenství jsou smluvními stranami Smlouvy o nešíření jaderných zbraní a dodatkového protokolu k ní.
(9)
V souladu s kapitolou 10 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) Společenství v souvislosti s jadernou bezpečností již dlouhodobě usiluje o úzkou spolupráci s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE), jak v souvislosti s jadernými zárukami (podpora cílů kapitoly 7 hlavy II Smlouvy o Euratomu), tak v souvislosti s jadernou bezpečností.
(10)
O cíle podobné cílům tohoto nařízení usiluje celá řada mezinárodních organizací a programů, jako například MAAE, Agentura pro jadernou energii při Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD/NEA), Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) a Ekologické partnerství pro Severní dimenzi (NDEP).
(11)
Je zvláště zapotřebí, aby Společenství nadále vyvíjelo úsilí na podporu uplatňování účinného dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích, a to na základě svých vlastních činností v oblasti dozoru v rámci Unie.
(12)
Při uplatňování tohoto nařízení by Komise před vypracováním a přijetím strategického dokumentu a víceletých orientačních programů měla konzultovat Skupinu evropských dozorných orgánů pro jadernou bezpečnost (ENSREG). Akční programy by měly v příslušných případech vycházet z konzultací s vnitrostátními dozornými orgány členských států a z dialogu s partnerskými zeměmi.
(13)
Opatření podporující cíle tohoto nařízení by měla rovněž být podpořena využíváním další součinnosti s přímými i nepřímými činnostmi rámcových programů Euratomu v jaderném výzkumu a odborné přípravě.
(14)
Rozumí se, že odpovědnost za bezpečnost zařízení nese provozovatel a stát, do jehož působnosti zařízení spadá.
(15)
Zatímco finanční potřeby související s vnější pomocí Unie stále rostou, hospodářská a rozpočtová situace Unie dostupné zdroje pro tuto pomoc omezuje. Komise by proto měla usilovat o co nejefektivnější využívání dostupných zdrojů, zejména prostřednictvím používání finančních nástrojů s pákovým efektem. Tento pákový efekt se zvyšuje s možností jednorázově a opakovaně využívat finanční prostředky investované a vytvořené těmito finančními nástroji.
(16)
K zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi.
(17)
Prováděcí pravomoci, které se vztahují k programování a financování činností podporovaných podle tohoto nařízení, by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7), které se má použít pro účely tohoto nařízení, ačkoli se v něm neodkazuje na článek 106a Smlouvy o Euratomu. Vzhledem k povaze těchto prováděcích aktů, zejména k jejich povaze politické orientace či finančním dopadům, se pro jejich přijímání má v zásadě použít přezkumný postup uvedený ve zmíněném nařízení, s výjimkou technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu. V řádně odůvodněných případech souvisejících s jadernou nebo radiologickou havárií, včetně havarijního ozáření, by Komise tam, kde je to z mimořádně naléhavých důvodů nebo vzhledem k nezbytnosti rychlé reakce Společenství v zájmu zmírnění následků nutné, měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty.
(18)
Na provádění tohoto nařízení by se měly v příslušných případech vztahovat pravidla a postupy stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(19)
Unie a Společenství mají i nadále jeden institucionální rámec. Je proto nezbytně nutné zajistit soudržnost v oblasti jejich vnějších vztahů. V souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (9) se ve vhodných případech má na programování tohoto nástroje podílet Evropská služba pro vnější činnost.
(20)
Unie by měla v zájmu optimalizace dopadu své vnější činnosti usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů. Tohoto cíle by mělo být dosaženo zajištěním soudržnosti a doplňkovosti nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením součinnosti mezi tímto nástrojem, dalšími nástroji vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést k vzájemnému posílení programů navržených podle těchto nástrojů.
(21)
Toto nařízení nahrazuje nařízení (Euratom) č. 300/2007, které pozbývá platnosti dnem 31. prosince 2013,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Unie financuje opatření podporující prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a přílohy k němu.
Článek 2
Specifické cíle
Spolupráce podle tohoto nařízení sleduje tyto specifické cíle:
1)
podporu účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany a trvalé zdokonalování jaderné bezpečnosti;
2)
odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, totiž přepravu, třídění, úpravu, zpracování, skladování a ukládání, vyřazování jaderných zařízení z provozu a sanaci bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení;
3)
zavedení rámců a metod pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích.
Článek 3
Specifická opatření
1. Cílů uvedených v čl. 2 bodě 1 je dosahováno zejména těmito opatřeními:
a)
podporou dozorných orgánů a organizací technické podpory;
b)
posílením dozorného rámce, zejména pokud jde o prověrky a posuzování, udělování povolení a dozor týkající se jaderných elektráren a jiných jaderných zařízení;
c)
prosazováním účinných dozorných rámců, postupů a systémů s cílem zajistit odpovídající ochranu před ionizujícím zářením z radioaktivních materiálů, zvláště z vysoce aktivních radioaktivních zdrojů, a jejich bezpečné ukládání;
d)
zavedením účinných mechanismů pro předcházení haváriím s radiologickými následky, včetně havarijního ozáření. a zmírňování jejich následků například monitorování životního prostředí v případě úniků radioaktivity, plánování a provádění zmírňovacích a sanačních opatření a spolupráce s vnitrostátními a mezinárodními organizacemi v případě havarijního ozáření, a pro přípravu nouzových plánů, připravenost a reakci na mimořádné události, opatření v oblasti civilní ochrany a obnovy;
e)
podporou zaměřenou na zajištění bezpečnosti jaderných zařízení a areálů, pokud jde o praktická ochranná opatření ke snížení stávajících radiačních rizik ohrožujících zdraví pracovníků i obyvatelstva.
2. Cílů uvedených v čl. 2 bodě 2 je dosahováno zejména těmito opatřeními:
a)
podporou dozorných orgánů a organizací technické podpory a posílením dozorného rámce, zejména v souvislosti s odpovědným a bezpečným nakládáním s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem;
b)
vypracováváním a prováděním zvláštních strategií a rámců pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem;
c)
vypracováváním a prováděním strategií a rámců pro vyřazování stávajících zařízení z provozu, pro sanaci bývalých jaderných areálů a bývalých oblastí těžby uranu a vyzdvižení potopených radioaktivních objektů a materiálů z moře a nakládání s nimi.
3. Cíl stanovený v čl. 2 bodě 3 je omezen na technické aspekty zajišťující, aby rudy, výchozí materiály a zvláštní štěpné materiály nebyly využívány k jiným účelům, než které uživatelé uvedli. Je ho dosahováno zejména těmito opatřeními:
a)
vytvořením potřebného dozorného rámce, metod, technologií a přístupů pro provádění jaderných záruk, včetně řádné evidence a kontroly štěpných materiálů na úrovni státu a provozovatelů;
b)
podporou infrastruktury a odborné přípravy personálu.
4. Opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 mohou zahrnovat činnosti na podporu mezinárodní spolupráce, včetně provádění a monitorování mezinárodních smluv. Podstatnou součástí těchto opatření je rovněž předávání znalostí, jako jevýměna informací, budování kapacit a odborná příprava v oblasti jaderné bezpečnosti a výzkumu, s cílem posílit udržitelnost dosažených výsledků. Tato opatření se provádějí prostřednictvím spolupráce s příslušnými orgány členských států Unie nebo s orgány třetích zemí, orgány jaderného dozoru a jejich organizacemi technické podpory nebo s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména MAAE. Ve zvláštních a řádně odůvodněných případech se opatření týkající se odst. 1 písm. b) a c) provádějí prostřednictvím spolupráce s provozovateli nebo příslušnými organizacemi z členských států a s provozovateli jaderných zařízení ze třetích zemí ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2009/71/Euratom a jaderných areálů.
Článek 4
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1. Pokrok při dosahování specifických cílů stanovených v článku 2 se posuzuje na základě těchto výkonnostních ukazatelů:
a)
počet a důležitost otázek identifikovaných během uskutečňované spolupráce;
b)
stav rozvoje strategií pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a vyřazování zařízení z provozu, příslušného právního a dozorného rámce a provádění projektů;
c)
počet a závažnost otázek identifikovaných v příslušných zprávách o jaderných zárukách.
Před prováděním projektů a s přihlédnutím ke specifickým rysům každé činnosti jsou stanoveny konkrétní ukazatele pro sledování, hodnocení a přezkum výkonnosti podle čl. 7 odst. 2.
2. Komise zajistí, aby přijatá opatření byla v souladu s celkovým strategickým politickým rámcem Unie pro dotčenou partnerskou zemi, a zejména s cíli jejích politik a programů v oblasti rozvoje a hospodářské spolupráce.
3. Finanční, hospodářská a technická spolupráce poskytovaná podle tohoto nařízení doplňuje spolupráci, kterou Unie poskytuje podle jiných nástrojů.
HLAVA II
PROGRAMOVÁNÍ A ORIENTAČNÍ PŘÍDĚLY FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ
Článek 5
Strategický dokument
1. Spolupráce Společenství podle tohoto nařízení se provádí na základě obecného víceletého strategického dokumentu pro nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti.
2. Strategický dokument tvoří obecný základ pro spolupráci a vypracovává se na období až sedmi let. Vymezuje strategii Společenství pro spolupráci podle tohoto nařízení s ohledem na potřeby dotčených zemí, priority Společenství, mezinárodní situaci a činnosti příslušných třetích zemí. Ve strategickém dokumentu je rovněž popsána přidaná hodnota spolupráce a způsob, jak zabránit zdvojování činností s jinými programy a iniciativami, zejména s těmi, které uskutečňují mezinárodní organizace sledující stejné cíle a významní dárci.
3. Cílem strategického dokumentu je poskytnout soudržný rámec pro spolupráci mezi Společenstvím a dotyčnými třetími zeměmi či regiony, který je v souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli, zásadami a politikou Společenství.
4. Při přípravě strategického dokumentu se uplatňují zásady účinnosti pomoci: odpovědnost jednotlivých států, partnerství, koordinace, harmonizace, přizpůsobení systémům přijímající země nebo regionu, vzájemná odpovědnost a zaměření na výsledky.
5. Strategický dokument schvaluje Komise přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Stejným postupem Komise v polovině období, a kdykoli je to nezbytné, strategický dokument přezkoumá a v případě potřeby aktualizuje.
Článek 6
Víceleté orientační programy
1. Víceleté orientační programy se vypracovávají na základě strategického dokumentu uvedeného v článku 5. Víceleté orientační programy pokrývají období dvou až čtyř let.
2. Víceleté orientační programy stanoví zvolené prioritní oblasti pro financování, specifické cíle, očekávané výsledky, výkonnostní ukazatele a orientační finanční příděly, a to jak celkové, tak i pro jednotlivé prioritní oblasti, a včetně přiměřené rezervy nepřidělených prostředků. Ta může být stanovena formou rozpětí nebo případně minimální výše. Víceleté orientační programy stanoví pokyny pro zabránění zdvojování činností.
3. Víceleté orientační programy jsou založeny na žádosti partnerských zemí či regionů a na dialogu s těmito zeměmi či regiony, do něhož jsou zapojeny zúčastněné strany, aby bylo zajištěno, že dotyčná země či region převezmou za proces dostatečnou vlastní odpovědnost, a aby se podnítila podpora vnitrostátních rozvojových strategií. V zájmu dosažení doplňkovosti a zamezení zdvojování činností zohledňují víceleté orientační programy stávající a plánovanou mezinárodní spolupráci v oblastech uvedených v článku 2, zejména s mezinárodními organizacemi sledujícími podobné cíle a s významnými dárci. Ve víceletých orientačních programech je rovněž popsána přidaná hodnota spolupráce.
4. Víceleté orientační programy přijímá Komise přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Stejným postupem Komise orientační programy přezkoumá a v případě potřeby aktualizuje s přihlédnutím k případnému přezkumu strategického dokumentu podle článku 5.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Roční akční programy
1. Roční akční programy (dále jen „akční programy“) se vypracovávají na základě strategického dokumentu podle článku 5 a víceletých orientačních programů podle článku 6. Akční programy se stanoví pro každou třetí zemi nebo region a určí podrobnosti týkající se provádění spolupráce poskytované podle tohoto nařízení.
Výjimečně, zejména pokud akční program nebyl dosud přijat, může Komise na základě orientačních programových dokumentů přijmout individuální opatření za stejných pravidel a stejnými postupy, které se používají v případě akčních programů.
V případě neočekávaných a řádně odůvodněných potřeb, okolností nebo závazků může Komise přijmout zvláštní opatření, která nejsou stanovena v orientačních programových dokumentech.
2. Akční programy blíže určují sledované cíle, oblasti zásahu, předpokládaná opatření a projekty, očekávané výsledky, řídicí postupy a celkovou plánovanou částku financování. Obsahují souhrnný popis operací, které mají být financovány, údaje o finančních částkách přidělených pro jednotlivé operace a orientační harmonogram provádění a konkrétní ukazatele pro sledování, hodnocení a případně přezkum výkonnosti. Případně obsahují také výsledky plynoucí ze zkušeností získaných během předchozí spolupráce.
3. Akční programy, individuální opatření a zvláštní opatření přijímá Komise přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Stejným postupem může Komise tyto akční programy a opatření přezkoumat a prodloužit jejich platnost.
4. Odchylně od odstavce 3 se přezkumný postup podle čl. 11 odst. 2 nevyžaduje:
i)
u individuálních opatření, u nichž finanční pomoc Unie nepřesahuje částku 5 milionů EUR,
ii)
u zvláštních opatření, u nichž finanční pomoc Unie nepřesahuje částku 5 milionů EUR,
iii)
u technických změn akčních programů, individuálních opatření a zvláštních opatření.
Pro účely tohoto odstavce se technickými změnami rozumějí takové úpravy, jako jsou:
-
prodloužení prováděcího období,
-
přerozdělení prostředků mezi činnostmi v rámci ročních akčních programů, individuálních a zvláštních opatření a projektů v objemu nejvýše 20 % původního rozpočtu, přičemž částka nesmí přesáhnout 5 milionů EUR, nebo
-
zvýšení nebo snížení rozpočtu ročních akčních programů, individuálních nebo zvláštních opatření nejvýše o 20 % původního rozpočtu, přičemž částka nesmí přesáhnout 5 milionů EUR,
za předpokladu, že tyto změny nemají podstatný vliv na cíle původních opatření a akčních programů.
Opatření přijatá podle tohoto odstavce se do jednoho měsíce od přijetí oznámí Evropskému parlamentu, Radě a výboru uvedenému v čl. 11 odst. 1.
5. V řádně odůvodněných případech, kdy je to nutné z mimořádně naléhavých důvodů vzhledem k nezbytnosti rychlé reakce Společenství v zájmu zmírnění následků jaderné nebo radiologické havárie, Komise postupem podle čl. 11 odst. 3 přijme nebo pozmění akční programy nebo opatření prostřednictvím okamžitě použitelných prováděcích aktů.
6. Komise může rozhodnout o přistoupení k jakékoli iniciativě, kterou zahájí mezinárodní organizace a významní dárci sledující podobné cíle, pokud je tato iniciativa v souladu s obecným cílem stanoveným v článku 1. Odpovídající rozhodnutí o financování se přijme postupem podle odstavců 2 a 3 tohoto článku.
Článek 8
Soudržnost a doplňkovost
Při veškerém plánování nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 se zohlední její výsledky, zjištění a závěry.
Článek 9
Provádění
Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, provádí se toto nařízení v souladu s čl. 1 odst. 3 a 4 a články 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 a 17 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 10
Zpráva
Komise posuzuje pokrok dosažený při provádění opatření přijatých podle tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o provádění spolupráce podle tohoto nařízení. Tato zpráva obsahuje informace o financovaných opatřeních týkající se předcházejícího roku a dále informace o výsledcích monitorování a hodnocení a o plnění rozpočtových závazků a plateb, rozčleněné podle zemí, regionů a druhů spolupráce.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 11
Výbor
1. Komisi je nápomocen Výbor pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 12
Evropská služba pro vnější činnost
Toto nařízení se uplatňuje v souladu s článkem 9 rozhodnutí 2010/427/EU.
Článek 13
Finanční referenční částka
1. Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v letech 2014 až 2020 se stanoví na 225 321 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 13. prosince 2013.
NARIADENIE RADY (EURATOM) č. 237/2014
z 13. decembra 2013,
ktorým sa ustanovuje nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 203,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
keďže:
(1)
Nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti ustanovený nariadením Rady (Euratom) č. 300/2007 (2) je jedným z nástrojov na poskytovanie priamej podpory vonkajším politikám Európskej únie a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
(2)
Únia je dôležitým poskytovateľom hospodárskej, finančnej, technickej, humanitárnej a makroekonomickej pomoci tretím krajinám. Toto nariadenie je časťou rámca zameraného na plánovanie spolupráce a poskytovanie pomoci zameranej na podporu presadzovania vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením a uplatňovania efektívnych a účinných bezpečnostných opatrení pre jadrové materiály v tretích krajinách.
(3)
Haváriou v Černobyle v roku 1986 sa zdôraznil celosvetový význam jadrovej bezpečnosti. Haváriou v jadrovej elektrárni Fukušima Daiiči v roku 2011 sa potvrdilo, že je nevyhnutné pokračovať v snahe o zlepšenie jadrovej bezpečnosti, a aby spĺňala čo najprísnejšie normy. Spoločenstvo by malo byť schopné podporovať jadrovú bezpečnosť v tretích krajinách, aby sa vytvorili bezpečnostné podmienky potrebné na vylúčenie rizika ohrozenia života a zdravia verejnosti.
(4)
Iba Únia, ktorá koná v rámci spoločných politík a stratégií so svojimi členskými štátmi, má nevyhnutnú kapacitu na to, aby reagovala na globálne výzvy, ako aj najlepšie predpoklady na koordináciu spolupráce s tretími krajinami.
(5)
Rozhodnutím Komisie 1999/819/Euratom (3) Spoločenstvo pristúpilo k Dohovoru o jadrovej bezpečnosti z roku 1994. Rozhodnutím Komisie 2005/510/Euratom (4) Spoločenstvo pristúpilo k Spoločnému dohovoru o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom.
(6)
S cieľom udržať a podporovať neustále zlepšovanie jadrovej bezpečnosti a jej reguláciu prijala Rada smernicu 2009/71/Euratom (5) a smernicu 2011/70/Euratom (6). Tieto smernice a prísne normy v oblasti jadrovej bezpečnosti a nakladania s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom vykonávané v Spoločenstve sú príkladmi, ktoré sa majú použiť na účely podnecovania tretích krajín k tomu, aby prijali podobné prísne normy.
(7)
Podpora regulácie a iných foriem spolupráce s krajinami s rozvíjajúcou sa ekonomikou a podpora prístupu, pravidiel, noriem a postupov Únie sú cieľmi vonkajšej politiky stratégie Európa 2020.
(8)
Členské štáty Spoločenstva sú signatármi Zmluvy o nešírení jadrových zbraní a dodatkového protokolu.
(9)
Spoločenstvo už v súlade s kapitolou 10 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „Zmluva o Euratome“) úzko spolupracuje s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE), a to v súvislosti s jadrovými bezpečnostnými opatreniami v záujme cieľov hlavy II kapitoly 7 Zmluvy o Euratome, ako aj v súvislosti s jadrovou bezpečnosťou.
(10)
Existuje viacero medzinárodných organizácií a programov, ktoré sledujú ciele podobné cieľom tohto nariadenia, ako napríklad MAAE, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj/Agentúra pre jadrovú energiu (OECD/NEA), Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Environmentálne partnerstvo Severnej dimenzie (NDEP).
(11)
Je mimoriadne potrebné, aby Spoločenstvo na základe vlastných bezpečnostných činností v rámci Únie pokračovalo v úsilí na podporu uplatňovania účinných bezpečnostných opatrení pre jadrové materiály v tretích krajinách.
(12)
Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mala pred vypracovaním a prijatím strategického dokumentu a viacročných orientačných programov konzultovať so Skupinou európskych regulačných orgánov pre jadrovú bezpečnosť (ENSREG). Akčné programy by sa mali zakladať v prípade potreby na konzultáciách s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi členských štátov, ako aj na dialógu s partnerskými krajinami.
(13)
Opatrenia podporujúce ciele tohto nariadenia by sa mali tiež podporiť využívaním ďalších synergií s priamymi a nepriamymi opatreniami rámcových programov Euratomu pre výskum a odbornú prípravu v oblasti jadrovej energie.
(14)
Je zrejmé, že zodpovednosť za bezpečnosť zariadenia nesie prevádzkovateľ a štát, do ktorého súdnej právomoci patrí toto zariadenie.
(15)
Zatiaľ čo sa finančné nároky na vonkajšiu pomoc Únie zvyšujú, hospodárska a rozpočtová situácia Únie zdroje dostupné na takúto pomoc obmedzuje. Komisia by sa preto mala usilovať o čo najefektívnejšie využívanie dostupných zdrojov, najmä prostredníctvom využívania finančných nástrojov s pákovým efektom. Takýto pákový efekt sa zvyšuje možnosťou využívania a opätovného využívania finančných prostriedkov investovaných a vytváraných prostredníctvom uvedených finančných nástrojov.
(16)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci.
(17)
Vykonávacie právomoci týkajúce sa programovania a financovania činností podporovaných podľa tohto nariadenia by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (7), ktoré sa má uplatňovať na účely tohto nariadenia, hoci sa v ňom neodvoláva na článok 106a Zmluvy o Euratome. S prihliadnutím na povahu vykonávacích aktov, najmä na ich orientačný charakter pre politiku alebo finančné dôsledky, sa má s výnimkou technických vykonávacích opatrení malého finančného rozsahu v zásade používať na ich prijatie postup preskúmania ustanovený v uvedenom nariadení. Komisia by mala okamžite prijať uplatniteľné vykonávacie akty, ak si to v náležite odôvodnených prípadoch, ktoré sa týkajú jadrovej alebo radiačnej havárie vrátane náhodného ožiarenia, vyžaduje potreba rýchlej reakcie Spoločenstva na účely zmierňovania dôsledkov naliehavé dôvody.
(18)
Na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali podľa potreby uplatňovať pravidlá a postupy ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 (8).
(19)
Únia a Spoločenstvo aj naďalej využívajú jednotný inštitucionálny rámec. Preto je nevyhnutné zabezpečiť súlad ich vonkajších činností. Európska služba pre vonkajšiu činnosť sa v prípade potreby zúčastní na programovaní v rámci tohto nástroja v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ (9).
(20)
Únia by sa mala usilovať o čo najefektívnejšie využívanie dostupných zdrojov s cieľom optimalizovať vplyv svojej vonkajšej činnosti. Dosiahnuť by sa to malo prostredníctvom súladu a komplementárnosti medzi nástrojmi v oblasti vonkajšej činnosti, ako aj prostredníctvom vytvorenia synergií medzi týmto nástrojom, ďalšími nástrojmi v oblasti vonkajšej činnosti a ďalšími politikami Únie. Okrem toho by to malo obsahovať vzájomné posilňovanie programov vytvorených v rámci týchto nástrojov.
(21)
Týmto nariadením sa nahrádza nariadenie (Euratom) č. 300/2007, ktorého účinnosť končí 31. decembra 2013,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Všeobecný cieľ
Únia financuje opatrenia na podporu presadzovania vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením a uplatňovania efektívnych a účinných bezpečnostných opatrení pre jadrové materiály v tretích krajinách v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia a jeho prílohy.
Článok 2
Osobitné ciele
Spoluprácou podľa tohto nariadenia sa sledujú tieto osobitné ciele:
1.
podpora účinnej kultúry jadrovej bezpečnosti a implementácia čo najprísnejších noriem v oblasti jadrovej bezpečnosti a ochrany pred žiarením, ako aj nepretržité zvyšovanie jadrovej bezpečnosti;
2.
zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom (t. j. preprava, príprava na úpravu, úprava, spracovanie, skladovanie a ukladanie), odstavenie a sanácia bývalých jadrových areálov a zariadení;
3.
vytvorenie rámcov a metodík na uplatňovanie efektívnych a účinných bezpečnostných opatrení pre jadrové materiály v tretích krajinách.
Článok 3
Osobitné opatrenia
1. Ciele uvedené v článku 2 bode 1 sa dosahujú predovšetkým prostredníctvom týchto opatrení:
a)
podpory regulačných orgánov, organizácií technickej podpory;
b)
posilnenia regulačného rámca, najmä pokiaľ ide o preskúmanie a hodnotenie, licenčné činnosti a činnosti dohľadu týkajúce sa atómových elektrární a iných jadrových zariadení;
c)
podpory účinných regulačných rámcov, postupov a systémov na zabezpečenie primeranej ochrany pred ionizujúcim žiarením z rádioaktívnych materiálov, najmä z vysokoaktívnych rádioaktívnych zdrojov, a ich bezpečného uloženia;
d)
vytvorenia účinných mechanizmov na zabránenie haváriám s rádiologickými následkami (vrátane náhodného ožiarenia) a zmiernenie týchto následkov, ak by nastali (napríklad monitorovanie životného prostredia v prípade úniku rádioaktívnych látok, návrh a realizácia činností zmierňovania následkov a sanácie a spolupráca s vnútroštátnymi a medzinárodnými organizáciami v prípade náhodného ožiarenia), ako aj na účely núdzového plánovania, pripravenosti a reakcie na núdzové situácie, civilnej ochrany a prijímania opatrení na obnovu;
e)
podpory zabezpečenia bezpečnosti jadrových zariadení a areálov, pokiaľ ide o praktické ochranné opatrenia navrhnuté na znižovanie existujúcich radiačných rizík pre zdravie pracovníkov a verejnosť.
2. Ciele uvedené v článku 2 bode 2 sa dosahujú predovšetkým prostredníctvom týchto opatrení:
a)
podpory regulačných orgánov, organizácií technickej podpory a posilnenia regulačného rámca, najmä pokiaľ ide o zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom;
b)
vypracovania a vykonávania osobitných stratégií a rámcov pre zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom;
c)
vypracovania a vykonávania stratégií a rámcov pre odstavenie existujúcich zariadení, sanáciu bývalých jadrových areálov a miest, na ktorých sa ťažil urán, a pre vyzdvihnutie rádioaktívnych objektov a materiálu z mora a nakladanie s nimi.
3. Cieľ uvedený v článku 2 bode 3 sa obmedzuje na technické aspekty s cieľom zabezpečiť, aby sa rudy, zdrojový materiál a osobitný štiepny materiál nepoužili na iné účely než na účely, ktoré oznámili ich užívatelia. Dosahuje sa najmä prostredníctvom týchto opatrení:
a)
vytvorenie potrebného regulačného rámca, metodík, technológií a prístupov na vykonávanie jadrových bezpečnostných záruk vrátane správnej evidencie a kontroly štiepnych materiálov na úrovni štátov a prevádzkovateľov;
b)
podpora infraštruktúry a odbornej prípravy pracovníkov.
4. Opatrenia uvedené v odsekoch 1 a 2 môžu obsahovať činnosti na podporu medzinárodnej spolupráce vrátane vykonávania a monitorovania medzinárodných dohovorov a zmlúv. Obsahujú aj zásadný prvok prenosu znalostí ako sú výmeny informácií, budovania kapacít a odbornej prípravy v oblasti jadrovej bezpečnosti a výskumu s cieľom posilniť udržateľnosť dosiahnutých výsledkov. Vykonávajú sa prostredníctvom spolupráce s príslušnými orgánmi členských štátov a/alebo s orgánmi tretích krajín, regulačnými orgánmi v oblasti jadrovej energie a ich organizáciami technickej podpory a/alebo príslušnými medzinárodnými organizáciami, predovšetkým s MAAE. V osobitných a náležite odôvodnených prípadoch sa opatrenia týkajúce sa odseku 1 písm. b) a c) vykonávajú prostredníctvom spolupráce s prevádzkovateľmi a/alebo príslušnými organizáciami z členských štátov a s prevádzkovateľmi jadrových zariadení z tretích krajín, ako sa vymedzujú v článku 3 ods. 1 smernice 2009/71/Euratom, ako aj jadrových areálov.
Článok 4
Súlad, ucelenosť a komplementárnosť
1. Pokrok pri dosahovaní osobitných cieľov uvedených v článku 2 sa posúdi prostredníctvom týchto ukazovateľov výkonu:
a)
množstvo a význam otázok identifikovaných počas vykonávania spolupráce;
b)
stav vývoja stratégií týkajúcich sa vyhoretého paliva, jadrového odpadu a odstavenia, príslušného legislatívneho a regulačného rámca a vykonávania projektov;
c)
množstvo a význam otázok identifikovaných v príslušných správach o jadrových bezpečnostných zárukách.
Pred vykonávaním projektov a pri zohľadnení osobitosti každej činnosti sa v súlade s článkom 7 ods. 2 vymedzia osobitné ukazovatele monitorovania, hodnotenia a posúdenia výsledkov.
2. Komisia zabezpečí, aby boli prijaté opatrenia v súlade s celkovým strategickým politickým rámcom Únie pre partnerskú krajinu, a najmä s cieľmi politík a programov tejto partnerskej krajiny v oblasti rozvoja a hospodárskej spolupráce.
3. Finančnou, hospodárskou a technickou spoluprácou stanovenou podľa tohto nariadenia sa doplňuje spolupráca Únie podľa ostatných nástrojov.
HLAVA II
PROGRAMOVANIE A ORIENTAČNÉ ROZDELENIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV
Článok 5
Strategický dokument
1. Spolupráca Spoločenstva podľa tohto nariadenia sa vykonáva na základe všeobecného viacročného strategického dokumentu pre nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti.
2. Strategický dokument tvorí všeobecný základ spolupráce a vypracúva sa na obdobie najviac siedmich rokov. Ustanovuje sa v ňom stratégia Spoločenstva pre spoluprácu podľa tohto nariadenia so zreteľom na potreby dotknutých krajín, priority Spoločenstva, medzinárodnú situáciu a činnosti príslušných tretích krajín. V strategickom dokumente sa uvádza aj pridaná hodnota spolupráce, ako aj to, ako zabrániť duplicite s inými programami a iniciatívami, najmä s programami a iniciatívami medzinárodných organizácií, ktoré sledujú podobné ciele, a hlavných darcov.
3. Strategický dokument sa zameriava na poskytnutie uceleného rámca pre spoluprácu medzi Spoločenstvom a dotknutými tretími krajinami alebo regiónmi v súlade s celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi, so zásadami a s politikou Spoločenstva.
4. Príprava strategického dokumentu sa riadi zásadami účinnosti pomoci: národné vlastníctvo, partnerstvo, koordinácia, harmonizácia, zosúladenie s prijímajúcou krajinou alebo regionálnymi systémami, vzájomná zodpovednosť a orientácia na výsledky.
5. Komisia schváli strategický dokument v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Okrem toho, podľa toho istého postupu strategický dokument preskúma a v prípade potreby ho aktualizuje, a to v polovici trvania alebo kedykoľvek, keď je to potrebné.
Článok 6
Viacročné orientačné programy
1. Viacročné orientačné programy sa vypracujú na základe strategického dokumentu uvedeného v článku 5. Viacročné orientačné programy sa vzťahujú na obdobie od 2 do 4 rokov.
2. Vo viacročných orientačných programoch sa stanovujú prioritné oblasti vybrané na financovanie, osobitné ciele, očakávané výsledky, ukazovatele výkonnosti a orientačné pridelenie finančných prostriedkov, a to celkové, ako aj podľa prioritných oblastí, vrátane primeranej rezervy vo forme nepridelených finančných prostriedkov. Táto môže byť podľa potreby vyjadrená ako rozpätie alebo minimálna suma. Vo viacročných orientačných programoch sa stanovujú usmernenia na zabránenie duplicite.
3. Viacročné orientačné programy sú založené na žiadosti partnerských krajín alebo regiónov a dialógu s nimi so zapojením zainteresovaných strán s cieľom zabezpečiť, aby dotknutá krajina alebo región prevzali dostatočnú zodpovednosť za tento proces, a podnietiť podporu národných stratégií v oblasti rozvoja. S cieľom dosiahnuť komplementaritu a zabránenie duplicite sa vo viacročných orientačných programoch zohľadňuje súčasná, ako aj plánovaná medzinárodná spolupráca, a to najmä s medzinárodnými organizáciami, ktoré sledujú podobné ciele, a hlavnými darcami v oblastiach uvedených v článku 2. Vo viacročných orientačných programoch sa tiež uvedie, aký prínos spolupráca predstavuje.
4. Komisia prijme viacročné orientačné programy v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Okrem toho, podľa toho istého postupu tieto orientačné programy preskúma a v prípade potreby ich aktualizuje, pričom zohľadní každé preskúmanie strategického dokumentu uvedeného v článku 5.
HLAVA III
VYKONÁVANIE
Článok 7
Ročné akčné programy
1. Ročné akčné programy (ďalej len „akčné programy“) sa vypracujú na základe strategického dokumentu a viacročných orientačných programov uvedených v článkoch 5 a 6. Akčné programy sa stanovia pre každú tretiu krajinu alebo región a upresnia sa v nich podrobnosti týkajúce sa vykonávania spolupráce stanovenej podľa tohto nariadenia.
Vo výnimočných prípadoch, najmä ak sa akčný program ešte neprijal, môže Komisia na základe dokumentov orientačného programovania prijať individuálne opatrenia v súlade s rovnakými pravidlami a postupmi ako pri akčných programoch.
V prípade nepredvídaných a riadne odôvodnených potrieb, okolností alebo záväzkov môže Komisia prijať osobitné opatrenia, ktoré nie sú ustanovené v dokumentoch orientačného programovania.
2. V akčných programoch sa uvádzajú sledované ciele, oblasti pôsobnosti, plánované opatrenia a projekty, očakávané výsledky, riadiace postupy a plánovaná celková sumu financovania. Obsahujú súhrnný opis operácií, ktoré sa majú financovať, približný údaj o sumách vyčlenených na každú operáciu, orientačný časový harmonogram vykonávania a podľa potreby osobitné ukazovatele monitorovania, hodnotenia a posúdenia výsledkov. V prípade potreby zahŕňajú výsledky akýchkoľvek poznatkov získaných pri predchádzajúcej spolupráci.
3. Komisia prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2 akčné programy, individuálne opatrenia a osobitné opatrenia. Komisia môže podľa toho istého postupu tieto akčné programy a opatrenia preskúmať a predĺžiť.
4. Odchylne od odseku 3 sa postupy preskúmania uvedené v článku 11 ods. 2 nevyžadujú pre:
i)
individuálne opatrenia, pre ktoré finančná pomoc Únie nepresiahne 5 miliónov EUR;
ii)
osobitné opatrenia, pre ktoré finančná pomoc Únie nepresiahne 5 miliónov EUR;
iii)
technické zmeny týkajúce sa akčných programov, individuálne opatrenia a osobitné opatrenia.
Na účely tohto odseku „technickými zmenami“ sú úpravy, ako napríklad:
-
predĺženie obdobia vykonávania
-
prerozdelenie finančných prostriedkov medzi činnosťami, ktoré sú súčasťou ročných akčných programov, individuálnymi a osobitnými opatreniami a projektmi vo výške maximálne 20 % pôvodného rozpočtu, ale nie viac ako 5 miliónov EUR, alebo
-
zvýšenie alebo zníženie rozpočtu na ročné akčné programy, individuálne opatrenia a osobitné opatrenia vo výške maximálne 20 % pôvodného rozpočtu, ale nie viac ako 5 miliónov EUR,
ak tieto zmeny podstatne neovplyvnia ciele pôvodných opatrení a akčných programov.
Opatrenia prijaté podľa tohto odseku sa oznámia Európskemu parlamentu, Rade a výboru uvedenému v článku 11 ods. 1 do jedného mesiaca od ich prijatia.
5. V prípade riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov súvisiacich s potrebou rýchlej reakcie Spoločenstva na účely zmiernenia dôsledkov jadrovej alebo radiačnej havárie, Komisia prijme alebo zmení akčné programy alebo opatrenia prostredníctvom okamžite uplatniteľných vykonávacích aktov v súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 3.
6. Komisia sa môže rozhodnúť, že sa zapojí do akejkoľvek iniciatívy, ktorú začali medzinárodné organizácie a hlavní darcovia sledujúci podobné ciele, pokiaľ je táto iniciatíva v súlade s všeobecným cieľom uvedeným v článku 1. Príslušné rozhodnutie o financovaní sa prijíma v súlade s postupom uvedeným v odsekoch 2 a 3 tohto článku.
Článok 8
Zhoda a komplementárnosť
Pri akomkoľvek programovaní alebo preskúmaní programov, ktoré sa uskutoční po uverejnení správy v polovici trvania uvedenej v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 236/2014, sa zohľadnia výsledky, zistenia a závery tejto správy.
Článok 9
Vykonávanie
Toto nariadenie sa vykonáva v súlade s článkom 1 ods. 3, článkom 1 ods. 4 a článkami 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 a 17 nariadenia (EÚ) č. 236/2014, pokiaľ nie je v tomto nariadení ustanovené inak.
Článok 10
Správa
Komisia preskúma pokrok dosiahnutý pri vykonávaní opatrení prijatých podľa tohto nariadenia a predloží Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu o vykonávaní spolupráce uvedenej v tomto nariadení. Správa obsahuje údaje za predchádzajúci rok o financovaných opatreniach, informácie o výsledkoch monitorovacích a hodnotiacich činností a o plnení rozpočtových záväzkov a platieb rozdelených podľa krajiny, regiónu a druhu spolupráce.
HLAVA IV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 11
Výbor
1. Komisii pomáha výbor pre spoluprácu v oblasti jadrovej bezpečnosti. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení s jeho článkom 5.
Článok 12
Európska služba pre vonkajšiu činnosť
Toto nariadenie sa uplatňuje v súlade s článkom 9 rozhodnutia 2010/427/EÚ.
Článok 13
Referenčná suma
1. Referenčná suma na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 až 2020 je 225 321 000 EUR.
2. Ročné rozpočtové prostriedky povoľuje Európsky parlament a Rada v rámci obmedzení stanovených vo viacročných finančných rámcoch.
Článok 14
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom od jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Bruseli 13. decembra 2013