NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1268/2012
ze dne 29. října 2012
o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na články 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 145, 146, 148, 151, 154, 156, 157, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 190, 191, 192, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 208 a 209 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), bylo podstatně změněno a nahrazeno nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 (dále jen „finanční nařízení“). Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), je tedy nutno sladit s finančním nařízením. Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 je v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti nutno nahradit.
(2)
Podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) lze na Komisi přenést legislativním aktem pravomoc přijímat nelegislativní akty, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do finančního nařízení tedy byla zapracována některá ustanovení z nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Tato ustanovení by tedy neměla být součástí tohoto nařízení.
(3)
Během své přípravné práce Komise provedla náležité konzultace, mj. na úrovni expertů, a zajistila, aby byly Evropskému parlamentu a Radě současně, ve stanovené lhůtě a náležitým způsobem předávány relevantní dokumenty.
(4)
Pokud jde o rozpočtové zásady, zejména zásadu jednotnosti, zastarala již ustanovení o možnosti a podmínkách inkasa úroků naběhlých z předběžného financování, neboť byla zjednodušena úprava, kterou se řídí tvorba těchto úrokových výnosů a jejich inkaso, a zejména bylo upuštěno od povinnosti, aby příjemci grantů tyto úrokové výnosy generovali. Pokud by byla tato povinnost nicméně uložena subjektům, jež jsou pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, měla by být do pověřovacích dohod s těmito subjekty zapracována pravidla, jimiž se identifikace, použití a účtování naběhlých úroků řídí. V případech, kdy Unii na základě takových dohod přísluší úrokové výnosy z předběžného financování, měly by být tyto úrokové výnosy uhrazeny do rozpočtu jako účelově vázané příjmy.
(5)
Pokud je o zásadu ročního rozpočtu, je důležité vyjasnit pojem ročních prostředků a přípravných etap přidělení na závazek, které, pokud jsou dokončeny do 31. prosince, umožňují přenést prostředky na závazky do příštího roku.
(6)
Pokud jde o zásadu zúčtovací jednotky, je nutno specifikovat kurzy, jež jsou používány pro přepočet mezi eurem a ostatními měnami pro potřeby řízení peněžních toků a účetnictví. Při účetním zachycování výsledků těchto přepočtových operací je dále třeba posílit transparentnost. Po zavedení eura by měla být zrušena povinnost Komise informovat členské státy o převodech hotovosti, jež byly uskutečněny mezi různými měnami.
(7)
Pokud jde o odchylky od zásady obecnosti, mělo by se upřesnit, jak bude z rozpočtového hlediska zacházeno s účelově vázanými příjmy, zejména s příspěvky členských států a třetích zemí na některé programy Unie, a je třeba stanovit omezení pro vzájemný zápočet výdajů a příjmů. Zejména je s ohledem na stávající praxi nutno z důvodů právní jistoty upřesnit, že účelově vázané příjmy by zpravidla měly automaticky generovat prostředky na závazky a platby, jakmile daný orgán tyto příjmy obdrží. Je rovněž nezbytné specifikovat případy, v nichž lze na základě výjimky uvolnit účelově vázané příjmy předtím, než daný orgán tyto příjmy skutečně obdrží.
(8)
Pokud jde o zásadu specifikace, je nutno přesně stanovit výpočet procentního podílu prostředků, jež mohou orgány převádět v rámci své autonomie. Evropský parlament a Rada by měly být plně informovány prostřednictvím podrobného odůvodnění žádostí o převod, jež jim musí být předkládány.
(9)
Pokud jde o řádné finanční řízení, je třeba stanovit, za jakým účelem a s jakou minimální četností mají být programy a činnosti hodnoceny ex ante, průběžně a ex post, a dále informace, jež musí být obsaženy v legislativním finančním výkazu.
(10)
Pokud jde o zásadu transparentnosti, slouží zveřejňování jmen či názvů příjemců a přesných částek, jež tito příjemci obdrželi, ke zvýšení transparentnosti, co se týče použití daných finančních prostředků. Tyto informace zpřístupňované občanům posilují veřejnou kontrolu využívání těchto prostředků a přispívají k nejlepšímu využití peněz z veřejných zdrojů. V případech, kdy jsou příjemci těchto prostředků fyzické osoby, řídí se toto zveřejňování pravidly ochrany osobních údajů. Osobní údaje by proto měly být zveřejňovány pouze v případě, je-li to nezbytné a s ohledem na sledovaný legitimní cíl přiměřené.
(11)
Informace o použití finančních prostředků Unie by měly být zveřejňovány na internetové stránce orgánů a měly by uvádět alespoň jméno či název a lokalitu příjemce a výši a účel použití těchto prostředků. Tyto informace by měly zohledňovat kritéria podle čl. 35 odst. 3 finančního nařízení, zejména druh a význam přidělení prostředků.
(12)
V souladu se zásadami Smlouvy o fungování EU, a zejména se zásadami transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace, by měly být jméno či název a lokalita příjemců finančních prostředků Unie zveřejňovány v případě cen, grantů a veřejných zakázek zadaných na základě veřejných výběrových řízení, jako je tomu zejména v případě soutěží o návrh, výzev k podávání návrhů a zadávacích řízení. Zveřejňování těchto údajů by dále mělo přispívat k tomu, aby kontrolu nad veřejnými výběrovými řízeními měli uchazeči, kteří byli v řízení odmítnuti.
(13)
Osobní údaje fyzických osob by neměly být zveřejňovány po dobu delší, než po jakou příslušní příjemci využívají finančních prostředků, a tyto údaje by tedy měly být po dvou letech vymazány. Tatáž zásada by měla platit pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
(14)
Ve většině případů upravených tímto nařízením se zveřejňování údajů týká právnických osob.
(15)
Mají-li být zveřejňovány údaje fyzických osob, mělo by se tak dít v souladu se zásadou proporcionality mezi významem poskytnuté částky a potřebou kontrolovat nejlepší využití finančních prostředků. V případě fyzických osob je zveřejnění jejich regionu na úrovni NUTS 2 v souladu s cílem zveřejňování příjemců, zajišťuje rovné zacházení mezi různě velkými členskými státy a respektuje právo příjemce na soukromý život, a zejména na ochranu jeho osobních údajů.
(16)
Ze zveřejňování by měly zůstat vyňaty informace o stipendiích a další přímé podpoře vyplácené potřebným fyzickým osobám.
(17)
V zájmu dodržení zásady rovného zacházení s příjemci by mělo být zveřejňování údajů o fyzických osobách rovněž v souladu s povinností členských států zajistit důslednou transparentnost zakázek, jejichž hodnota překračuje částku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (4).
(18)
Jméno či název a lokalita příjemce ani výše a účel finančních prostředků by neměly být zveřejňovány v případě, že by mohla být ohrožena nedotknutelnost příjemce chráněná Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny jeho legitimní obchodní zájmy.
(19)
Rozpočtová nomenklatura by měla zajišťovat jednoznačnost a transparentnost, jež jsou nezbytné pro rozpočtový proces.
(20)
Dále by mělo být stanoveno, jaké jednání může představovat střet zájmů.
(21)
Pokud jde o nepřímé řízení, je nezbytné určit rámec souvisejícího přenesení pravomocí a obsah pověřovací dohody. Všechny subjekty a osoby pověřené těmito úkoly by měly zaručovat takovou úroveň ochrany finančních zájmů Unie, která je rovnocenná úrovni požadované podle finančního nařízení. V zájmu řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie, kterou zajišťují pověřené subjekty, by měly být stanoveny podmínky, za nichž může Komise uznat systémy, pravidla a postupy těchto subjektů a osob za rovnocenné jejím vlastním systémům, pravidlům a postupům.
(22)
Výkonné agentury, jež zůstávají pod kontrolou Komise, by měly být pro účely plnění rozpočtu Unie uznány za pověřené schvalující osoby tohoto orgánu.
(23)
V případě nepřímého řízení spolu s mezinárodními organizacemi by měly být určeny organizace způsobilé pro tento druh řízení.
(24)
V případech, kdy jsou úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny veřejnoprávním subjektům či soukromoprávním subjektům pověřeným výkonem veřejné služby, by měly být stanoveny podmínky jejich jmenování.
(25)
Pro účely nepřímého řízení je nutno podrobně upravit jednak postupy přezkumu a akceptace účetnictví, jednak postup, jakým jsou úhrady výdajů provedené v rozporu s použitelnými předpisy vylučovány z financování z prostředků Unie.
(26)
Soukromoprávní subjekty, jež jménem Komise vykonávají přípravné nebo doplňující úkoly, by měly být vybírány postupem, který je v souladu s postupy zadávání veřejných zakázek.
(27)
Pokud jde o úlohu účastníků finančních operací, reforma finančního řízení - spolu se zrušením centralizovaných kontrol ex ante - posiluje odpovědnost schvalujících osob v případě veškerých příjmových a výdajových operací, i pokud jde o systémy vnitřní kontroly. Evropský parlament a Rada by měly být v budoucnu informovány o jmenování pověřené schvalující osoby i o ukončení jejího výkonu funkce. Měly by být tedy vymezeny též úkoly, odpovědnost a zásady postupů, které je třeba dodržovat. Internalizace kontrol ex ante zejména vyžaduje, aby bylo jednoznačně rozlišováno mezi úkoly, které souvisejí se zahajováním operací při plnění rozpočtu, a úkoly, které se týkají ověřování těchto operací. Jednotlivé orgány by dále měly přijmout kodex profesních standardů, jimiž se budou zaměstnanci odpovědní za ověřování ex ante a ex post řídit. Dále je nezbytné stanovit, že o plnění přijatých povinností je orgánu, který je příslušný mj. pro ověřování ex post, podávána výroční zpráva. K provedeným operacím by měly být uchovávány podklady. V neposlední řadě by měly být všechny formy jednacího řízení v rámci zadávání veřejných zakázek předmětem zvláštní zprávy pro orgán a sdělení Evropskému parlamentu a Radě, neboť tato řízení představují odchylku od běžných postupů zadávání veřejných zakázek.
(28)
Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 by mělo být upraveno tak, aby zohledňovalo dvojí úlohu vedoucího delegace jakožto dále pověřené schvalující osoby v případě Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a, pokud jde o operační prostředky, v případě Komise.
(29)
V zájmu vyjasnění odpovědnosti by měly být též přesně vymezeny úkoly a odpovědnost účetního v souvislosti s účetními systémy, správou pokladny, správou bankovních účtů a soubory údajů o třetích osobách. Upraveny by měly být též bližší podmínky ukončení výkonu funkce účetního.
(30)
Měly by být stanoveny podmínky pro používání zálohových účtů, jež představují odchylku od běžných rozpočtových postupů, a dále úkoly a odpovědnost správců zálohových účtů, schvalujících osob a účetních při kontrole těchto účtů. O jmenování a ukončení výkonu funkce těchto osob by měly být informovány Evropský parlament a Rada. Z důvodu efektivnosti by měl být při delegacích zřízen pouze jeden zálohový účet, na němž budou spravovány prostředky z rozpočtových oddílů Komise i ESVČ. V zájmu zjednodušení úhrad, zejména při delegacích a zastoupeních Unie, a v zájmu eliminace rizik spojených s manipulací s hotovostí se jako nezbytné ukázalo zavést možnost používat debetní karty vystavené k zálohovým účtům.
(31)
Jakmile budou definovány úkoly a odpovědnost jednotlivých účastníků finančních operací, mohou být tyto osoby povolány k odpovědnosti pouze za podmínek stanovených ve služebním řádu úředníků Evropské unie a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Specializované komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízené při jednotlivých orgánech se ukázaly být efektivním mechanismem, je-li třeba určit, zda došlo k nesrovnalosti finanční povahy, a tyto komise by měly být proto zachovány. Je třeba stanovit postup, jímž může schvalující osoba požadovat potvrzení pokynu, o němž se domnívá, že je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, a být tak zproštěna odpovědnosti, k níž by mohla být povolána.
(32)
Pokud jde o příjmy, kromě zvláštního případu vlastních zdrojů, na něž se vztahuje rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (5), je třeba upřesnit úkoly a kontroly, za něž odpovídají schvalující osoby v různých stadiích řízení: sestavení odhadu pohledávek, vydání inkasního příkazu a zaslání výzvy k úhradě, jíž je dlužník informován o stanovení pohledávky, výpočet případných úroků z prodlení a případné rozhodnutí o vzdání se nároku v souladu s kritérii, která v zájmu efektivního výběru příjmů zajišťují soulad se zásadou řádného finančního řízení.
(33)
Je též nutno upřesnit roli účetního při výběru příjmů a poskytování případných dodatečných lhůt k úhradě výdajů. Účetní by měl mít rovněž určitou volnost ve zpětném získávání plateb, např. mít možnost přímého zápočtu závazků nebo ve výjimečných situacích s ohledem na zásadu proporcionality upustit od požadavku na složení jistoty pro účely splacení závazku, je-li dlužník ochoten a schopen platbu uhradit během dodatečné lhůty, ale není schopen takovou jistotu složit.
(34)
Pro účely správy aktiv, při níž by byl současně generován finanční výnos, je nutno provádět předběžné inkaso daných částek, např. pokut ukládaných v soutěžních věcech, proti nimž je podán opravný prostředek, tyto částky investovat do finančních aktiv a u úroků z těchto investic určit účel jejich dalšího použití.
(35)
K tomu, aby měla Komise všechny informace potřebné k přijímání rozhodnutí o financování, je nutné stanovit minimální požadavky na obsah těchto rozhodnutí v případě grantů, zadávání veřejných zakázek, svěřeneckých fondů, cen a finančních nástrojů.
(36)
Pokud jde o výdaje, měly by být definovány vztah mezi rozhodnutími o financování, souhrnnými závazky a individuálními závazky a vlastnosti těchto jednotlivých stadií plnění rozpočtu, a vymezit tak pro ně jednoznačný rámec.
(37)
Je třeba vyjasnit vztah mezi operacemi potvrzení, schválení, platebními operacemi a kontrolami, jež musí provádět schvalující osoby při potvrzování výdajů vystavením doložky „předáno k platbě“. Je třeba specifikovat podklady, jež je k platbám nutno doložit, a stanovit pravidla pro zúčtování předběžného financování a průběžných plateb.
(38)
K tomu, aby nedocházelo k neodůvodněnému prodlení ve vyplácení prostředků příjemcům, by mělo být podrobně upraveno uplatňování lhůt pro operace potvrzení a platební operace s tím, že by přitom měla být zohledněna směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/7/EU ze dne 16. února 2011 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (6).
(39)
V souvislosti s interním auditem je nutno stanovit postup jmenování auditora a zajistit jeho nezávislost na orgánu, který jej jmenoval a kterému musí auditor podávat zprávy o své činnosti. V zájmu transparentnosti vůči Evropskému parlamentu a Radě by měly být oba tyto orgány o jmenování interního auditora i o ukončení výkonu jeho funkce informovány.
(40)
Pravidla zadávání veřejných zakázek by měla vycházet ze směrnice 2004/18/ES. Je nutno vymezit jednotlivé druhy zadávacího řízení, použitelná opatření na propagaci a uveřejňování, podmínky, za nichž lze použít určitý druh řízení, a hlavní podmínky stávajících řízení, dále je nutno specifikovat kritéria pro výběr a zadávání veřejných zakázek, pravidla pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení a pro komunikaci s uchazeči a zájemci, a - zadává-li Komise zakázky na vlastní účet - též příslušné finanční limity a pravidla pro zjišťování předpokládané hodnoty zadávaných zakázek.
(41)
Účelem zadávání veřejných zakázek je zajistit dotyčným orgánům za nejlepších možných podmínek požadovaná plnění při zachování zásad rovného přístupu k veřejným zakázkám, transparentnosti a zákazu diskriminace. V zájmu transparentnosti, rovného zacházení se zájemci a uchazeči a plné odpovědnosti schvalujících osob za konečný výběr je nutno stanovit postup pro otevírání a hodnocení nabídek a žádostí o účast, od jmenování výboru až po vydání odůvodněného a podloženého rozhodnutí o zadání zakázky, které v posledním stupni přijímá veřejný zadavatel.
(42)
Vzhledem k získaným zkušenostem je nezbytné zavést nové zadávací řízení pro veřejné zakázky střední hodnoty. Za stejných podmínek jako v případě stávající „výzvy k projevení zájmu“ je nutné umožnit používání „seznamu prodejců“, neboť tento postup je pro potenciální uchazeče spojen s menší administrativní zátěží.
(43)
V zájmu ochrany finančních zájmů Unie během plnění veřejných zakázek je nezbytné upravit možnost vyzvat subjekty, které při zadávání veřejných zakázek zajišťují splnění požadavků na finanční způsobilost, aby za plnění dané zakázky ručily společně.
(44)
V zájmu ochrany finančních zájmů Unie a zajištění kontroly nad plněním veřejných zakázek je nezbytné upravit možnost požadovat po zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli, aby určitá kritická plnění poskytoval přímo on sám.
(45)
V zájmu dodržení nejvyšších profesních norem při plnění veřejné zakázky je nezbytné upravit možnost, aby byli odmítnuti uchazeči, kteří se nacházejí v potenciálním střetu zájmů.
(46)
Vzhledem k tomu, že již nejsou automaticky požadovány finanční záruky, je nutno určit kritéria, podle nichž je požadovat lze.
(47)
Měla by být upřesněna oblast působnosti hlavy týkající se grantů, zejména pokud jde o druhy akcí či subjektů obecného evropského zájmu, jež jsou k udělení grantu způsobilé, a pokud jde o druhy právních závazků, jež lze ke krytí grantů použít. V případě těchto právních závazků by měla být specifikována kritéria, podle nichž je volena dohoda, či rozhodnutí, dále jejich minimální obsah a možnost uzavřít dohodu o udělení zvláštního grantu nebo vydat rozhodnutí o udělení zvláštního grantu na bázi rámcových partnerství, tak aby bylo zajištěno rovné zacházení a aby nebyl omezován přístup k financování z prostředků Unie.
(48)
Do oblasti působnosti hlavy týkající se grantů by měla být též promítnuta skutečnost, že do finančního nařízení byla na straně jedné zapracována nová úprava cen a finančních nástrojů v podobě zvláštních hlav, a na straně druhé by měla tato oblast působnosti zohledňovat důležitá pravidla, jimiž se řídí granty a způsobilé náklady, vypuštění zásady postupného snižování grantů, použití zjednodušených forem grantů (jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování) a odstranění povinnosti předkládat záruky za předběžné financování.
(49)
V zájmu stability právního prostředí by pokrok při používání elektronické výměny informací a předkládání dokumentů elektronickou cestou, které představují významné zjednodušení, měl být doprovázen nastavením jednoznačných podmínek pro uznávání systémů, jež mají být používány.
(50)
Zásady neziskovosti a spolufinancování by měly být zrevidovány v souladu se zpřesněním a se zjednodušujícími opatřeními, která zavedlo finanční nařízení. V zájmu srozumitelnosti a přehlednosti je zejména nutno podrobně upravit druhy příjmů, jež jsou v souladu se zásadou neziskovosti zadržovány, a dále formy externího spolufinancování a věcných plnění.
(51)
Pokud jde o zásadu transparentnosti, mělo by být umožněno přijímat a zveřejňovat víceleté pracovní programy vzhledem k přidané hodnotě, kterou mají pro žadatele, kteří díky nim mohou snáze předjímat výzvy k podávání návrhů a lépe se na ně připravovat. V této souvislosti by měly být zpřesněny podmínky, za nichž lze pracovní programy pokládat za rozhodnutí o financování. V zájmu transparentnosti je nutno též uveřejňovat výzvy k podávání návrhů, s výjimkou naléhavých případů či případů, kdy může danou akci provést pouze jeden subjekt. U tohoto uveřejnění je nutno specifikovat jeho minimální obsah.
(52)
Vzhledem k tomu, že podmínky způsobilosti daně z přidané hodnoty (DPH), kterou hradí příjemci, vedou nezřídka k chybám a rozporům, je nutno zajistit, aby pojmy DPH, kterou nelze příjemci vrátit, a osob nepovinných k dani ve smyslu čl. 13 odst. 1 směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (7) byly chápány a uplatňovány jednotně, a to prostřednictvím úpravy činností, jež tyto pojmy zahrnují.
(53)
V zájmu transparentnosti, rovného zacházení s žadateli a posílení odpovědnosti schvalujících osob by mělo být upraveno řízení o udělení grantu, a to od žádosti o grant, o níž musí Komise předem poskytnout žadatelům určité minimální informace, až po vyhodnocení žádosti podle předem specifikovaných kritérií způsobilosti, výběru a udělení, po němž příslušná schvalující osoba přijme konečné a náležitě zdokumentované rozhodnutí. Je nutno podrobně upravit složení a úkoly výboru, jenž za vyhodnocování návrhů podle kritérií pro výběr a udělení odpovídá, jakož i možnost kontaktovat žadatele v průběhu grantového řízení nebo je vyzvat, aby své návrhy upravili. Tyto možnosti by měly náležitě zohledňovat požadavky na řádnou správu, které zavedlo finanční nařízení, a jejich součástí by měly být podmínky, za nichž lze návrhy upravit ještě před podpisem grantové dohody či před oznámením rozhodnutí o udělení grantu s tím, že by tyto podmínky měly současně zajišťovat rovné zacházení s žadateli a soulad se zásadou, podle níž iniciativu k provedení takových kroků vyvíjejí výlučně žadatelé.
(54)
S tím, jak finanční nařízení zjednodušilo a rozšířilo používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování, měly by být definice těchto zjednodušených forem grantů zpřesněny. Zejména je nutno ozřejmit, že tyto formy grantů - stejně jako jiná libovolná forma grantu - mají sloužit k úhradě způsobilých nákladů, a je třeba uvést, že jejich výše by neměla být nutně stanovována předem, což je důležité zejména v případech, kdy je jejich výše určována na základě obvyklých postupů účtování nákladů u příjemce. Je zapotřebí rovněž zajistit stabilitu pravidel financování v rámci zvláštních programů. Pro tento účel by měla být zavedena možnost používat zjednodušené formy grantů po celou dobu trvání zvláštních programů. Pro statistické a metodické účely, jakož i pro účely prevence a odhalování podvodů je nezbytné mít přístup k obecným údajům z účetnictví příjemce, a to i v případech financování formou jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování. Tohoto ověřování by však nemělo být využíváno ke zpochybňování jednotkových hodnot jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování, které již byly sjednány.
(55)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měla Komise požadovat záruky: nejdříve ve fázi předkládání žádostí o grant (provedením finančních auditů v případě žádostí o větší částky), dále ve fázi vyplácení předběžného financování (vyžádáním jistoty předem, pokud je takové opatření odůvodněno vzhledem k rizikům, jež vyhodnotila schvalující osoba) a ve fázi průběžné platby či výplaty zůstatku (vyžádáním osvědčení, které vystaví auditor k žádostem o platbu s nejvyšším objemem a rizikovostí).
(56)
Měly by být zpřesněny podmínky a postupy pozastavování a snižování grantů, tak aby byly lépe vymezeny důvody těchto opatření, aby byly příjemcům poskytovány náležité informace a aby měli příjemci ve všech fázích možnost uplatnit své právo na obranu.
(57)
Řádná správa finančních prostředků Unie rovněž znamená, že i příjemci grantů Unie musí těchto grantů využívat hospodárně a efektivně. Zejména náklady na veřejné zakázky, jež příjemci zadávají pro účely provedení určité akce, by měly být způsobilé za předpokladu, že jsou tyto zakázky na provedení akce zadány uchazeči, který podal ekonomicky nejvýhodnější nabídku.
(58)
Vzhledem k tomu, že finanční nařízení uvolňuje omezení pro poskytování finanční podpory třetím osobám, je nutno upravit minimální ustanovení, která je nutno sjednat v grantové dohodě nebo zapracovat do rozhodnutí o udělení grantu, tak aby byl zřetelně odlišen případ, kdy příjemce poskytuje finanční podporu třetím osobám, od případu, kdy je plnění rozpočtu svěřeno pověřenému subjektu v rámci nepřímého řízení.
(59)
Pravomoc uložit příjemcům grantu sankci by měla být sladěna s pravomocí, která je svěřována v kontextu zadávání veřejných zakázek, a to vzhledem k tomu, že mají tyto pravomoci touž povahu a měly by podléhat týmž pravidlům, pokud jde o účelnost a proporcionalitu.
(60)
Při udělování cen by měly být dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení stejným způsobem jako v případě grantů. V této souvislosti by měly být - při zohlednění odpovídajících požadavků na granty - stanoveny též minimální požadavky na pracovní programy a soutěže o návrh. Zejména by měly být specifikovány podmínky, za nichž lze pracovní programy pokládat za rozhodnutí o financování, dále minimální obsah pravidel soutěže o návrh, zejména podmínky pro vyplacení ceny vítězům v případě udělení ceny, jakož i příslušné způsoby uveřejnění.
(61)
Pro účely transparentnosti a rovného zacházení je mj. zapotřebí jednoznačně vymezit postup udělování cen, od podání příspěvků až po vyrozumění účastníků a oznámení vítězi. S cílem zajistit kompetentnost a nestrannost při posuzování příspěvků by v rámci tohoto postupu měla příspěvky vyhodnocovat odborná komise, kterou jmenuje příslušná schvalující osoba, s tím, že se toto hodnocení řídí kritérii pro udělení ceny, jež jsou vyhlášena spolu s pravidly soutěže o návrh. Na základě doporučení těchto odborníků by měla konečné rozhodnutí o udělení ceny přijmout příslušná schvalující osoba, neboť odpovědnost za plnění rozpočtu nese vždy Komise.
(62)
V zájmu harmonizovaného používání jednotlivých finančních nástrojů v rámci Komise by měl být obecný rámec upravený v hlavě VIII finančního nařízení doplněn o podrobnou úpravu řízení finančních nástrojů, včetně ustanovení o výběru pověřených subjektů, obsahu pověřovacích dohod, o nákladech a poplatcích spojených s řízením těchto nástrojů a o svěřeneckých účtech.
(63)
Zejména pro výjimečné případy, kdy budou finanční nástroje řízeny přímo, a to buď prostřednictvím účelových investičních jednotek, nebo jiných realizačních mechanismů, by měla být vymezena pravidla, podle nichž budou vybíráni finanční zprostředkovatelé a koneční příjemci, s cílem zajistit, aby byly finanční prostředky Unie vynakládány efektivně.
(64)
Je nezbytné určit podmínky využívání finančních nástrojů, včetně jejich účinku v podobě aktivace mimorozpočtových zdrojů a monitorovacího rámce. Nezbytné je též zajistit, aby byly finanční nástroje používány na základě důkladného vyhodnocení ex ante, které Komisi umožní tyto nástroje koncipovat tak, aby reagovaly na selhání trhu a nepříznivé investiční situace.
(65)
Pokud jde o účetnictví a předkládání účetní závěrky, jsou v účetních pravidlech Unie definovány obecně uznávané účetní zásady, na nichž musí být založeny finanční výkazy. Za účelem řádné prezentace, úplnosti a přesnosti informací tato účetní pravidla též specifikují podmínky pro účetní zaznamenávání transakcí a pravidla pro oceňování aktiv a pasiv a pro tvorbu rezerv.
(66)
V souvislosti s účetnictvím by mělo být upřesněno, že účetní jednotlivých orgánů musí zdokumentovat členění účtů i účetní postupy svého orgánu a určit podmínky, jež musí splňovat počítačové účetní systémy, tak aby byl zejména zabezpečen přístup k těmto systémům a zajištěna auditní stopa v případě jejich změny.
(67)
Pokud jde o vedení účetnictví, je nezbytné upřesnit zásady vedení účetních knih, předvahy, pravidelného odsouhlasování zůstatků této předvahy a inventárních soupisů a definovat prvky účtové osnovy, kterou stanoví účetní Komise. Měla by být stanovena pravidla pro zaznamenávání operací, zejména podvojná metoda, pravidla přepočtu operací, které nejsou vyjádřeny v eurech, a podklady účetních zápisů. Upřesněn by měl být též obsah účetních záznamů.
(68)
V zájmu efektivní správy aktiv je třeba stanovit pravidla pro inventární soupisy majetku a vyjasnit odpovědnost účetních a schvalujících osob v této oblasti, jakož i pravidla pro další prodej majetku zapsaného v inventárním soupisu.
(69)
V souvislosti s vnějšími akcemi by mělo toto nařízení v souladu s finančním nařízením upravovat výjimky, jež odrážejí odlišné fungování této oblasti, především pokud jde o zadávání veřejných zakázek a udělování grantů, a to zejména proto, že tyto postupy provádějí orgány třetích zemí, jež od Unie získávají finanční podporu. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, měly by být odlišně upraveny především druhy řízení a finanční limity, při jejichž dosažení se tato řízení použijí. Pokud jde o granty, měla by být pro určité případy zavedena možnost jejich financování v plném rozsahu, a to zejména s ohledem na sníženou schopnost spolufinancování daných příjemců.
(70)
Je nutno podrobně upravit využívání rozpočtové podpory a specifikovat jednak podmínky tohoto využití, jednak povinnost partnerského subjektu předkládat Komisi ve stanovené lhůtě spolehlivé informace, podle nichž lze posoudit, jsou-li tyto podmínky splněny.
(71)
Pokud jde o svěřenecké fondy Unie, je nutno specifikovat zásady, jimiž se budou řídit příspěvky Unie a dalších dárců do těchto fondů, stanovit pravidla, jimiž se bude řídit účetnictví a výkaznictví těchto fondů, zejména pokud jde o úroky naběhlé na bankovním účtu fondu, dále je nutno ozřejmit odpovědnost účastníků finančních operací a správní rady fondu a vymezit povinnosti spojené s externím auditem. Je též nutno zajistit, aby byli zúčastnění dárci ve správní radě svěřeneckého fondu zastoupeni spravedlivým způsobem a aby bylo využití finančních prostředků fondu podmíněno kladným hlasováním Komise.
(72)
V zájmu zjednodušení zadávacích řízení v případě vnějších akcí byly pozměněny některé finanční limity s tím, že byly přidány a přizpůsobeny jiné finanční limity a řídicí postupy převzaté ze společných ustanovení.
(73)
Pokud jde o granty, měly by být v souladu s finančním nařízením zjednodušeny podmínky, za nichž se lze odchýlit od zásady spolufinancování.
(74)
K zajištění řádné správy prostředků Unie je dále nezbytné upřesnit předchozí podmínky a pravidla, jež budou obsahovat dohody v případech, kdy bude správa prostředků decentralizována nebo kdy budou používány zálohové účty.
(75)
Je vhodné definovat evropské úřady a vymezit zvláštní pravidla pro Úřad pro publikace a ustanovení, která zmocňují účetního Komise přenést některé ze svých úkolů na zaměstnance těchto úřadů. Je rovněž třeba upravit vedení bankovních účtů, k jejichž zřízení jménem Komise mohou být evropské úřady zmocněny.
(76)
Obdobně jako v případě zveřejňování údajů o příjemcích finančních prostředků Unie by měl být zveřejněn jednak seznam odborníků uvedených v článku 204 finančního nařízení, kteří jsou vybíráni na základě výzvy k projevení zájmu, jednak náplň práce těchto odborníků. Zveřejněna by měla být též jejich odměna, pokud překročí 15 000 EUR.
(77)
Měl by být doplněn nový postup zavedený článkem 203 finančního nařízení, zejména pokud jde o druh nákladů, jež mají být zahrnovány do finančních limitů zavedených v tomto článku. Vzhledem ke specifičnosti projektů v oblasti nemovitostí při delegacích Unie, zejména v naléhavých případech, je nutno tento druh projektů podrobně upravit. V případě obytných budov, zejména při delegacích, jež mají být najaty nebo zakoupeny během krátkého období, je vhodné stanovit, že se na ně nevztahuje postup podle článku 203 finančního nařízení. Postup podle článku 203 finančního nařízení by se neměl vztahovat ani na bezúplatné získání pozemku či na koupi pozemku za symbolickou cenu, neboť taková transakce nezatěžuje rozpočet.
(78)
V zájmu provázanosti s ustanoveními finančního nařízení je nutno stanovit přechodná ustanovení. V zájmu provázanosti s odvětvovým právním základem je vhodné odložit použitelnost ustanovení o způsobech řízení a o finančních nástrojích do 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT ÚPRAVY
Článek 1
Předmět úpravy
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (dále jen „finanční nařízení“).
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 2
Účtování úroků z plateb předběžného financování
(Čl. 8 odst. 4 finančního nařízení)
V případech, kdy úroky náleží uhradit do rozpočtu, stanoví dohoda uzavřená se subjekty či osobami, jež jsou vyjmenovány v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech ii) až viii) finančního nařízení, že je předběžné financování vypláceno na bankovní účty či podúčty, které umožňují identifikovat finanční prostředky a související úroky. Není-li tomu tak, musí identifikaci finančních prostředků, jež Unie vyplatila, a úroků nebo jiných plnění plynoucích z těchto finančních prostředků umožňovat účetní metody příjemců nebo zprostředkovatelů.
Ustanoveními tohoto nařízení, jejichž předmětem jsou úroky z předběžného financování, není dotčeno vykazování předběžného financování na straně aktiv finančních výkazů v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 finančního nařízení.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 3
Prostředky na daný rozpočtový rok
(Čl. 11 odst. 3 finančního nařízení)
Prostředky na závazky a prostředky na platby schválené na daný rozpočtový rok sestávají z:
a)
prostředků uvedených v rozpočtu včetně opravných rozpočtů;
b)
přenesených prostředků;
c)
prostředků daných znovu k dispozici podle článků 178 a 182 finančního nařízení;
d)
prostředků plynoucích z plateb předběžného financování, jež byly vráceny v souladu s čl. 177 odst. 3 finančního nařízení;
e)
prostředků poskytnutých po přijetí účelově vázaných příjmů v průběhu rozpočtového roku nebo předchozích rozpočtových let, jež dosud nebyly použity.
Článek 4
Zrušení a přenos prostředků
(Čl. 13 odst. 2 finančního nařízení)
1. Prostředky na závazky a nerozlišené prostředky týkající se projektů v oblasti nemovitostí uvedené v čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení lze přenést pouze tehdy, pokud přidělení na závazek nemohlo proběhnout do 31. prosince rozpočtového roku z důvodů, které nelze přičítat schvalující osobě, a pokud přípravné etapy již pokročily tak, že lze předpokládat, že k přidělení na závazek dojde do 31. března následujícího roku nebo - v případě projektů v oblasti nemovitostí - do 31. prosince.
2. Přípravnými etapami uvedenými v čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které mají být dokončeny do 31. prosince rozpočtového roku, tak aby bylo možno prostředky přenést do následujícího rozpočtového roku, jsou zejména:
a)
u souhrnných závazků ve smyslu článku 85 finančního nařízení přijetí rozhodnutí o financování nebo ukončení konzultací příslušných útvarů orgánu ohledně přijetí tohoto rozhodnutí k uvedenému dni;
b)
u individuálních závazků ve smyslu článku 85 finančního nařízení završení výběru potenciálních zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů, příjemců, vítězů soutěží o ceny nebo pověřených osob.
3. Prostředky přenesené v souladu s čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, které nejsou přiděleny na závazek do 31. března následujícího rozpočtového roku nebo - v případě částek na projekty v oblasti nemovitostí - do 31. prosince následujícího roku, se automaticky ruší.
O zrušení prostředků v souladu s prvním pododstavcem Komise informuje Evropský parlament a Radu do jednoho měsíce.
4. Prostředky přenesené v souladu s čl. 13 odst. 2 písm. b) finančního nařízení mohou být použity do 31. prosince následujícího rozpočtového roku.
5. Účetnictví musí umožňovat identifikaci prostředků přenesených v souladu s odstavci 1 až 4.
KAPITOLA 3
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 5
Přepočítací kurz eura a ostatních měn
(Článek 19 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení vyplývající z používání zvláštních odvětvových pravidel, schvalující osoba provádí přepočet eura na jinou měnu podle denních směnných kurzů eura zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
V případě, že přepočet eura na jinou měnu provádí zhotovitel, dodavatel, poskytovatel nebo příjemce, použijí se zvláštní ustanovení o přepočtu uvedená ve smlouvě na veřejnou zakázku, v grantové dohodě či v dohodě o financování.
2. Aby neměly měnové přepočty významný dopad na výši spolufinancování z prostředků Unie ani nežádoucí dopad na rozpočet Unie, zvláštní ustanovení uvedená v odstavci 1 případně určí, že se přepočítací kurz eura a jiné měny vypočte za pomoci průměrného denního směnného kurzu platného v daném období.
3. Není-li denní směnný kurz eura pro danou měnu v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněn, použije příslušná schvalující osoba účetní kurz uvedený v odstavci 4.
4. Pro účely účetnictví uvedené v článcích 151 až 156 finančního nařízení a s výhradou článku 240 tohoto nařízení se přepočet eura na jinou měnu uskutečňuje pomocí měsíčního účetního kurzu eura. Tento účetní směnný kurz stanoví účetní Komise s pomocí veškerých zdrojů informací, jež považuje za spolehlivé, na základě směnného kurzu předposledního pracovního dne měsíce předcházejícího měsíci, pro nějž je kurz stanovován.
5. Výsledky měnových operací uvedených v odstavci 4 tohoto článku jsou v účetnictví příslušného orgánu vykazovány v samostatné položce.
První pododstavec tohoto odstavce se přiměřeně použije na subjekty uvedené v článku 208 finančního nařízení.
Článek 6
Kurz použitelný pro přepočet eura na ostatní měny
(Článek 19 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, jež vyplývají z používání odvětvových pravidel nebo ze smluv na zvláštní veřejné zakázky, z grantových dohod, rozhodnutí o udělení grantu či z finančních dohod, použije se pro přepočet eura na jinou měnu v případech, kdy přepočet provádí příslušná schvalující osoba, kurz dne, kdy schvalující útvar vystavil platební nebo inkasní příkaz.
2. V případě zálohových účtů vedených v eurech se pro přepočet eura na jinou měnu použije kurz platný v den, kdy banka provedla platbu.
3. V případě zúčtování zálohových účtů vedených v národních měnách podle článku 19 finančního nařízení se pro přepočet eura na jinou měnu použije kurz měsíce, v němž byl uskutečněn výdaj ze zálohového účtu.
4. V případě náhrady paušálních výdajů nebo výdajů plynoucích ze služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „služební řád“), která má stanovenu horní hranici a která se proplácí v jiné měně než euru, se použije kurz platný v době, kdy vznikne nárok na náhradu.
KAPITOLA 4
Zásada univerzálnosti
Článek 7
Zaznamenávání účelově vázaných příjmů a poskytování odpovídajících prostředků
(Článek 21 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčeny články 9 a 10, jsou účelově vázané příjmy zaznamenávány do rozpočtu takto:
a)
ve výkazu příjmů v oddílu jednotlivých orgánů do rozpočtové položky vytvořené pro tento účel;
b)
ve výkazu výdajů jsou v poznámkách k rozpočtu - včetně obecných poznámek - uvedeny položky, do nichž lze zapsat poskytované prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům.
V případě uvedeném v prvním pododstavci písm. a) se použije označení „pro memoria“ a odhadované příjmy jsou pro informaci uvedeny v poznámkách.
2. Jakmile orgán účelově vázané příjmy obdrží, jsou jim odpovídající prostředky automaticky poskytovány jako prostředky na závazky i prostředky na platby, s výjimkou těchto případů:
a)
v případech podle čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2 finančního nařízení;
b)
v případě podle čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení u členských států, v jejichž případě je dohoda o poskytnutí příspěvku vyjádřena v eurech.
V případě podle prvního pododstavce písm. b) lze prostředky na závazky poskytnout poté, co členský stát podepíše dohodu o poskytnutí příspěvku.
Článek 8
Příspěvky členských států na výzkumné programy
(Čl. 21 odst. 2 písm. a) finančního nařízení)
1. Příspěvky členských států na financování některých doplňkových výzkumných programů stanovené v článku 5 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (8) jsou hrazeny takto:
a)
sedm dvanáctin částky zapsané v rozpočtu nejpozději do 31. ledna běžného rozpočtového roku;
b)
zbývajících pět dvanáctin do 15. července běžného rozpočtového roku.
2. Pokud není rozpočet s konečnou platností přijat před začátkem rozpočtového roku, jsou příspěvky uvedené v odstavci 1 určeny částkou, jež je zapsána v rozpočtu na předchozí rozpočtový rok.
3. Všechny příspěvky nebo dodatečné platby členských států do rozpočtu musí být připsány na účet či účty Komise do 30 kalendářních dní po výzvě k zaplacení prostředků.
4. Uskutečněné platby jsou připisovány na účet stanovený v nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 a vztahují se na ně podmínky stanovené v uvedeném nařízení.
Článek 9
Účelově vázané příjmy vyplývající z účasti zemí ESVO na některých programech Unie
(Čl. 21 odst. 2 písm. e) finančního nařízení)
1. Příspěvky členských států Evropského sdružení volného obchodu (dále jen „státy ESVO“) na některé programy Unie se vykazují v rozpočtu takto:
a)
ve výkazu příjmů je vytvořena rozpočtová položka s označením „pro memoria“, v níž se zaznamenává celková výše příspěvků států ESVO za uvedený rozpočtový rok;
b)
ve výkazu výdajů:
i)
v poznámkách k jednotlivým rozpočtovým položkám, které se týkají činností Unie, jichž se státy ESVO účastní, se výše předpokládané účasti uvádí „pro informaci“,
ii)
v příloze, která je nedílnou součástí rozpočtu, se uvádějí veškeré rozpočtové položky, které se týkají činností Unie, jichž se státy ESVO účastní.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) je předpokládaná částka uvedena v rozpočtových poznámkách,
Příloha uvedená v prvním pododstavci písm. b) bodu ii) představuje a doplňuje strukturu, jež slouží jednak zaznamenávání prostředků odpovídajících příspěvkům podle odstavce 2, jednak plnění souvisejících výdajů.
2. Podle článku 82 Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) jsou částky ročních příspěvků států ESVO, které Komisi potvrdil Smíšený výbor Evropského hospodářského výboru v souladu s čl. 1 odst. 5 protokolu 32 připojeného k Dohodě o EHP, zapsány hned od počátku rozpočtového roku v plné výši jako odpovídající prostředky na závazky a prostředky na platby.
3. Jsou-li do rozpočtových položek, na něž přispívají státy ESVO, přidány v průběhu rozpočtového roku dodatečné prostředky, aniž by byly státy ESVO schopny v průběhu uvedeného rozpočtového roku upravit náležitým způsobem výši svých příspěvků, aby dodržely „činitel úměrnosti“ uvedený v článku 82 Dohody o EHP, může Komise na přechodnou dobu a výjimečně využít svých hotovostních zdrojů k předfinancování podílu států ESVO. Po tomto poskytnutí dodatečných prostředků vyzve Komise co nejdříve státy ESVO, aby odpovídající příspěvky uhradily. Komise o těchto rozhodnutích každoročně informuje Evropský parlament a Radu.
Toto předfinancování je vypořádáno co nejdříve v rámci rozpočtu na následující rozpočtový rok.
4. Finanční příspěvky států ESVO jsou v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. e) finančního nařízení vnějšími účelově vázanými příjmy. Účetní přijme vhodná opatření, aby použití příjmů, jež z těchto příspěvků plynou, a jim odpovídajících prostředků bylo sledováno odděleně.
Stav plnění příjmů a výdajů, jež účasti států ESVO odpovídají, uvádí Komise ve zprávě podle čl. 150 odst. 2 finančního nařízení odděleně.
Článek 10
Výnosy ze sankcí uložených členským státům s nadměrným schodkem
(Čl. 21 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)
Výnosy ze sankcí uvedených v oddílu 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (9) se vykazují v rozpočtu takto:
a)
ve výkazu příjmů se vytvoří rozpočtová položka s označením „pro memoria“, v níž jsou zaúčtovávány úroky z těchto částek;
b)
zároveň, a aniž je dotčen článek 77 finančního nařízení, jsou na základě zápisu těchto částek ve výkazu příjmů vykázány prostředky na závazky a prostředky na platby ve výkazu výdajů.
Prostředky uvedené v prvním pododstavci písm. b) jsou čerpány v souladu s článkem 20 finančního nařízení.
Článek 11
Náklady vzniklé přijetím darovaných částek ve prospěch Unie
(Článek 22 finančního nařízení)
Pro účely schválení Evropským parlamentem a Radou podle čl. 22 odst. 2 finančního nařízení Komise odhadne a řádně odůvodní finanční náklady, včetně navazujících nákladů, spojené s přijetím darovaných částek určených Unii.
Článek 12
Účty pro vrácené daně
(Čl. 23 odst. 3 finančního nařízení)
Daně, které Unie hradí podle čl. 23 odst. 2 a čl. 23 odst. 3 písm. a) finančního nařízení, jsou zapsány na prozatímním účtu až do doby, kdy je dotyčné státy vrátí.
KAPITOLA 5
Zásada specifikace
Článek 13
Pravidla pro výpočet procentních podílů u převodů, jež uskutečňují orgány s výjimkou Komise
(Článek 25 finančního nařízení)
1. Procentní podíly uvedené v článku 25 finančního nařízení se počítají k okamžiku podání žádosti o provedení převodu na základě výše prostředků, jež jsou vyčleněny v rozpočtu včetně rozpočtů opravných.
2. Vychází se z celkové výše prostředků, jež mají být převedeny z dané rozpočtové položky, po úpravě o výši prostředků již převedených.
K výši prostředků, jež může dotčený orgán převést bez rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, se nepřihlíží.
Článek 14
Pravidla pro výpočet procentních podílů u převodů, jež uskutečňuje Komise
(Článek 26 finančního nařízení)
1. Procentní podíly uvedené v čl. 26 odst. 1 finančního nařízení se počítají k okamžiku podání žádosti o provedení převodu na základě výše prostředků, jež jsou vyčleněny v rozpočtu včetně rozpočtů opravných.
2. Vychází se z celkové výše prostředků, jež mají být převedeny z dané rozpočtové položky či v její prospěch, po úpravě o výši prostředků již převedených.
K výši prostředků, jež může Komise převést bez rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, se nepřihlíží.
Článek 15
Správní výdaje
(Článek 26 finančního nařízení)
Výdaje uvedené v čl. 26 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) finančního nařízení pokrývají v případě všech oblastí politiky body uvedené v článku 44 odst. 3 finančního nařízení.
Článek 16
Odůvodnění žádostí o převod prostředků
(Články 25 a 25 finančního nařízení)
K návrhům na převody a veškerým informacím pro Evropský parlament a Radu o převodech podle článků 25 a 26 finančního nařízení musí být přiloženy příslušné podrobné podklady, jež uvádějí čerpání prostředků a odhady potřeb až do konce rozpočtového roku, a to jak v případě rozpočtových položek, v jejichž prospěch má být převod uskutečněn, tak v případě položek, k jejichž tíži má být převod uskutečněn.
Článek 17
Odůvodnění žádostí o převody z rezervy na pomoc při mimořádných událostech
(Článek 29 finančního nařízení)
K návrhům na převody z rezervy na pomoc při mimořádných událostech uvedené v článku 29 finančního nařízení musí být přiloženy příslušné podrobné podklady, jež uvádějí:
a)
v případě rozpočtové položky, do níž mají být prostředky převedeny: co nejaktuálnější informace o čerpání prostředků a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku;
b)
v případě všech rozpočtových položek, jež se týkají vnější činnosti: čerpání prostředků až do konce měsíce, jenž předchází měsíci podání žádosti o převod, a odhad potřeb až do konce rozpočtového roku spolu se srovnáním oproti původnímu odhadu;
c)
rozbor možností k přerozdělení prostředků.
KAPITOLA 6
Zásada řádného finančního řízení
Článek 18
Hodnocení
(Článek 30 finančního nařízení)
1. Všechny návrhy na programy nebo činnosti, jež znamenají výdaje k tíži rozpočtu, jsou předmětem hodnocení ex ante, které musí zkoumat:
a)
potřebu, jež má být uspokojena v krátkodobém či dlouhodobém horizontu;
b)
přidanou hodnotu zásahu Unie;
c)
cíle politiky a řízení, jichž má být dosaženo a k nimž patří opatření nezbytná k ochraně finančních zájmů Unie na poli prevence, odhalování, vyšetřování a nápravy podvodů, jakož i postihů za podvody;
d)
možné varianty postupů, včetně rizik s nimi souvisejících;
e)
očekávané výsledky a dopady, zejména v rovině ekonomické, sociální a environmentální, a dále ukazatele a způsob vyhodnocování pro účely jejich měření;
f)
nejvhodnější metodu realizace prioritní varianty/variant;
g)
vnitřní provázanost navrhovaného programu nebo činnosti a jejich návaznost na ostatní příslušné nástroje;
h)
objem prostředků, lidských zdrojů a ostatních správních výdajů, jež mají být přiděleny v souladu se zásadou efektivnosti nákladů;
i)
poučení vyplývající z podobných zkušeností v minulosti.
2. Návrh uvádí opatření ke sledování, podávání zpráv a hodnocení a přihlíží ke kompetencím příslušných úrovní správy, jež se provádění navrhovaného programu nebo činnosti účastní.
3. Všechny programy nebo činnosti, včetně pilotních projektů a přípravných akcí, na něž jsou uvolněny zdroje v objemu nad 5 000 000 EUR, jsou předmětem hodnocení přidělených lidských a finančních zdrojů a dosažených výsledků, které probíhá průběžně a/nebo ex post s cílem ověřit, zda jsou v souladu se stanovenými cíli, a to následovně:
a)
výsledky dosahované při provádění víceletého programu jsou pravidelně hodnoceny podle časového rozvrhu, který umožňuje vzít výsledky tohoto hodnocení v úvahu při rozhodování o obnově, změně nebo přerušení programu;
b)
výsledky činností, o jejichž financování je rozhodováno v ročním cyklu, jsou vyhodnocovány alespoň jednou za šest let.
Povinnost uvedená v prvním pododstavci písm. a) a b) se nepoužije na jednotlivé projekty a akce prováděné v rámci takových činností, u nichž lze tuto povinnost splnit tím, že konečnou zprávu zašlou subjekty, které akci provedly.
4. Hodnocení podle odstavce 1 a 3 musí být úměrné uvolněným zdrojům a dopadu dotčeného programu nebo činnosti.
Článek 19
Finanční výkaz
(Článek 31 finančního nařízení)
Finanční výkaz uvádí finanční a ekonomické údaje, na jejichž základě může legislativní orgán vyhodnotit nezbytnost zásahu Unie. Uvádí příslušné informace o souladu s dalšími činnostmi Unie a případné synergii.
V případě víceletých akcí obsahuje finanční výkaz předběžný plán ročních potřeb prostředků a pracovních míst, včetně míst externích zaměstnanců, a hodnocení jejich střednědobého finančního dopadu.
KAPITOLA 7
Zásada transparentnosti
Článek 20
Předběžné zveřejnění rozpočtu
(Článek 34 finančního nařízení)
Co nejdříve poté, co je rozpočet přijat s konečnou platností, a nejpozději čtyři týdny po tomto termínu jsou před oficiálním vyhlášením rozpočtu v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny z podnětu Komise podrobné číselné údaje ve všech jazycích na internetových stránkách orgánů.
Článek 21
Zveřejňování informací o hodnotě a příjemcích finančních prostředků Unie
(Článek 35 finančního nařízení)
1. Informace o příjemcích finančních prostředků Unie, jež byly poskytnuty v rámci přímého řízení, se zveřejňují na internetové stránce orgánů Unie do 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly finanční prostředky poskytnuty.
Kromě zveřejnění podle prvního pododstavce lze tyto informace ve standardní úpravě zveřejnit také jiným vhodným způsobem.
2. Nestanoví-li toto nařízení a odvětvová pravidla jinak, zveřejňují se s přihlédnutím ke kritériím v čl. 35 odst. 3 finančního nařízení následující informace:
a)
jméno příjemce;
b)
lokalita příjemce;
c)
poskytnutá částka;
d)
povaha a účel opatření.
Pojem „lokalita“ pro účely písm. b) znamená:
i)
adresu příjemce, je-li příjemcem právnická osoba,
ii)
region na úrovni NUTS 2, je-li příjemcem fyzická osoba.
Pokud jde o osobní údaje fyzických osob, je nutno zveřejněné informace odstranit dva roky od konce rozpočtového roku, v němž byly finanční prostředky poskytnuty. Tatáž zásada platí pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
3. Informace podle odstavce 2 jsou zveřejňovány pouze v případě cen, grantů a veřejných zakázek, jež byly uděleny, resp. zadány na základě soutěže o návrh, řízení o udělení grantu či zadávacího řízení. Tyto informace se nezveřejňují v případě:
a)
stipendií udělených fyzickým osobám a další přímé podpory vyplacené nejpotřebnějším fyzickým osobám podle čl. 125 odst. 4 písm. c) finančního nařízení;
b)
veřejných zakázek, jejichž hodnota nedosahuje částky podle čl. 137 odst. 2 tohoto nařízení.
4. Od zveřejnění informací je upuštěno v případě rizika, že by byla u příslušných jednotlivců ohrožena práva a svobody chráněné Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny obchodní zájmy příjemců.
Článek 22
Odkaz na zveřejněné informace o příjemcích finančních prostředků Unie poskytnutých v rámci nepřímého řízení
(Článek 35 finančního nařízení)
Je-li správa finančních prostředků Unie svěřena orgánům a subjektům uvedeným v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, musí pověřovací dohody stanovit, aby tyto pověřené orgány a subjekty zveřejnily informace uvedené v čl. 21 odst. 2 a 3 ve standardní úpravě na svých internetových stránkách.
Internetová stránka orgánů Unie musí obsahovat alespoň odkaz na internetovou adresu, kde lze tyto informace nalézt, nejsou-li tyto informace zveřejněny přímo na vyhrazeném místě na internetových stránkách orgánů Unie.
Kromě zveřejnění podle prvního pododstavce lze tyto informace ve standardní úpravě zveřejnit také jiným vhodným způsobem.
Na zveřejnění informací podle prvního pododstavce tohoto článku se použije čl. 21 odst. 2 až 4.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
Článek 23
Finanční plán
(Článek 38 finančního nařízení)
Finanční plán podle článku 38 finančního nařízení je členěn podle kategorií výdajů, oblastí politiky a rozpočtových položek. Úplný finanční plán uvádí všechny výdajové kategorie s výjimkou zemědělství, politiky soudržnosti a administrativy, k nimž jsou uváděny pouze souhrnné údaje.
Článek 24
Návrh opravného rozpočtu
(Čl. 41 odst. 1 finančního nařízení)
K návrhu opravného rozpočtu je připojeno odůvodnění a informace k plnění rozpočtu za předchozí a běžný rozpočtový rok, jež jsou v okamžiku sestavování návrhu k dispozici.
Článek 25
Rozpočtová nomenklatura
(Článek 44 finančního nařízení)
Rozpočtová nomenklatura musí být v souladu se zásadami specifikace, transparentnosti a řádného finančního řízení. Musí zajišťovat jednoznačnost a transparentnost, jež jsou nezbytné pro účely rozpočtového procesu, snadnou identifikaci hlavních cílů zakotvených v příslušném právním základu a umožňovat výběr z politických priorit a efektivní a účelné plnění rozpočtu.
Článek 26
Výdaje skutečně vynaložené v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny
(Čl. 49 odst. 1 písm. a) bod v) finančního nařízení)
Pro účely sestavení rozpočtu se výdaje skutečně vynaložené v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny, určují takto:
a)
v případě závazků: závazky zaznamenané v účetnictví v průběhu rozpočtového roku k tíži prostředků na tento rozpočtový rok ve smyslu článku 3;
b)
v případě plateb: platby uskutečněné v průběhu rozpočtového roku, tj. platby, k nimž byl bance předán platební příkaz, k tíži prostředků na tento rozpočtový rok ve smyslu článku 3.
Článek 27
Poznámky k rozpočtu
(Čl. 49 odst. 1 písm. a) bod vi) finančního nařízení)
Poznámky k rozpočtu obsahují zejména:
a)
odkazy na základní právní akt, pokud byl základní právní akt přijat;
b)
náležité vysvětlení k povaze a účelu prostředků.
Článek 28
Plán pracovních míst
(Čl. 49 odst. 1 písm. c) bod i) finančního nařízení)
Pracovní místa Zásobovací agentury jsou uváděna v plánu pracovních míst Komise odděleně.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 29
Informace o předávání osobních údajů pro účely auditu
(Článek 53 finančního nařízení)
Při výzvě učiněné v souvislosti s granty, veřejnými zakázkami nebo cenami, jež jsou prováděny v rámci přímého řízení, musí být potenciální příjemci, zájemci, uchazeči a účastníci v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10) vyrozuměni o tom, že pro účely ochrany finančních zájmů Unie mohou být jejich osobní údaje předány útvarům interního auditu, Evropskému účetnímu dvoru, komisi pro řešení finančních nesrovnalostí nebo Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (dále jen „úřad OLAF“) nebo že si mohou tyto údaje předat schvalující osoby při Komisi a výkonné agentury.
Článek 30
Přípravná opatření v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky
(Čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení)
Financování opatření, jež Rada schválí k přípravě operací Unie v rámci řešení krizí podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii, zahrnuje doplňkové náklady přímo vyplývající ze skutečnosti, že je v prostoru operace nasazena konkrétní mise nebo tým, jejichž členové pocházejí mimo jiné z řad personálu orgánů Unie; tyto náklady zahrnují též pojištění pro případ zvýšeného rizika, náklady na cestování a ubytování a denní diety.
Článek 31
Zvláštní pravomoci Komise vyplývající ze Smluv
(Čl. 54 odst. 2 písm. d) finančního nařízení)
1. Články Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jež Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou:
a)
článek 154 (sociální dialog);
b)
článek 156 (průzkumy, stanoviska a porady v sociální oblasti);
c)
články 159 a 161 (zprávy o zvláštních problémech týkajících se sociální situace);
d)
ustanovení čl. 168 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti veřejného zdraví);
e)
ustanovení čl. 171 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti transevropských sítí);
f)
ustanovení čl. 173 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti průmyslu);
g)
ustanovení čl. 175 druhého pododstavce (zpráva o pokroku dosaženém při upevňování hospodářské, sociální a územní soudržnosti);
h)
ustanovení čl. 181 odst. 2 (podněty na podporu koordinace v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);
i)
článek 190 (zpráva o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje);
j)
ustanovení čl. 210 odst. 2 (podněty na podporu koordinace politik v oblasti rozvojové spolupráce);
k)
ustanovení čl. 214 odst. 6 (podněty na podporu koordinace akcí humanitární pomoci).
2. Články Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“), jež Komisi přímo svěřují zvláštní pravomoci, jsou:
a)
článek 70 (finanční příspěvek v mezích rozpočtu na programy průzkumu nerostných ložisek na územích členských států);
b)
články 77 až 85.
3. Seznamy uvedené v odstavci 1 a 2 mohou být při předložení návrhu rozpočtu doplněny s tím, že je nutno uvést odpovídající články a částky.
Článek 32
Jednání, jež mohou představovat střet zájmů, a postup
(Článek 57 finančního nařízení)
1. Jednání, jež může být ovlivněno střetem zájmů ve smyslu čl. 57 odst. 2 finančního nařízení, může mít - aniž je dotčeno jeho posouzení jakožto protiprávního jednání podle článku 141 - mimo jiné tyto formy:
a)
poskytnutí sobě nebo jinému neoprávněných přímých nebo nepřímých výhod;
b)
odmítnutí poskytnout příjemci práva nebo výhody, na něž má nárok;
c)
nepřípustná nebo zneužívající jednání nebo opomenutí uskutečnit nezbytná jednání.
Další jednání, jež může být ovlivněno střetem zájmů, je takové jednání, jež může narušit nestranný a objektivní výkon povinností určité osoby, např. členství v hodnotícím výboru v zadávacím řízení nebo v řízení o udělení grantu, může-li tato osoba získat z výsledku těchto řízení přímou či nepřímou finanční výhodu.
2. Za střet zájmů se považuje situace, kdy je žadatel, zájemce nebo uchazeč zaměstnancem, na nějž se vztahuje služební řád, ledaže jeho účast v řízení předem schválí jeho nadřízený.
3. V případě střetu zájmů přijme pověřená schvalující osoba náležitá opatření k eliminaci nežádoucího vlivu dotčené osoby na daný postup či řízení.
KAPITOLA 2
Způsoby plnění rozpočtu
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 33
Způsoby řízení
(Článek 58 finančního nařízení)
V účetním systému Komise jsou zaznamenány jednotlivé způsoby řízení a v jejich rámci též kategorie subjektů či osob, jež jsou uvedeny v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení a jimž jsou v souvislosti s plněním rozpočtu svěřeny určité úkoly.
Pokud jde o přímé řízení Komisí podle čl. 58 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, účetní systém rozlišuje, zdali toto řízení probíhá prostřednictvím:
a)
útvarů Komise;
b)
výkonných agentur;
c)
vedoucích delegací EU;
d)
svěřeneckých fondů uvedených v článku 187 finančního nařízení.
Oddíl 2
Přímé řízení
Článek 34
Přímé řízení
(Čl. 58 odst. 1 písm. a) finančního nařízení)
Plní-li Komise rozpočet přímo ve svých úvarech, vykonávají úkoly související s plněním rozpočtu účastníci finančních operací ve smyslu článků 64 až 75 finančního nařízení v souladu s podmínkami tohoto nařízení.
Článek 35
Výkon pravomocí svěřených výkonným agenturám
(Čl. 58 odst. 1 písm. a) a článek 62 finančního nařízení)
1. Rozhodnutí o svěření pravomocí výkonným agenturám zmocňuje tyto agentury jakožto pověřené schvalující osoby k tomu, aby čerpaly prostředky na program Unie, jehož řízením byly pověřeny.
2. Pověřovací akt Komise obsahuje přinejmenším ustanovení podle čl. 40 písm. a) až d) a h). Jménem dotyčné výkonné agentury musí k tomuto aktu vydat formální písemný souhlas její ředitel.
Článek 36
Soulad s pravidly pro zadávání veřejných zakázek
(Článek 63 finančního nařízení)
Svěří-li Komise úkoly soukromým subjektům podle čl. 63 odst. 2 finančního nařízení, uzavře smlouvu v souladu s částí první hlavou V a s částí druhou hlavou IV kapitolou III finančního nařízení.
Oddíl 3
Sdílené řízení s členskými státy
Článek 37
Zvláštní ustanovení o sdíleném řízení s členskými státy, opatření na podporu šíření osvědčených postupů
(Článek 59 finančního nařízení)
Komise sestaví rejstřík subjektů, které jsou podle odvětvových pravidel odpovědné za řízení, osvědčování a audit.
S cílem podpořit osvědčené postupy při využívání prostředků ze strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského zemědělského záručního fondu a Evropského rybářského fondu může dát Komise subjektům odpovědným za řízení a kontrolu pro informaci k dispozici metodické pokyny, jež stanoví její vlastní kontrolní strategii a přístup, včetně kontrolních seznamů a příkladů osvědčené praxe. Tyto pokyny jsou podle potřeby aktualizovány.
Oddíl 4
Nepřímé řízení
Článek 38
Rovnocennost systémů, pravidel a postupů v rámci nepřímého řízení
(Článek 60 finančního nařízení)
1. Komise může uznat pravidla a postupy zadávání veřejných zakázek za rovnocenné se svými vlastními pravidly a postupy, pokud splňují tyto podmínky:
a)
dodržují zásadu široké hospodářské soutěže uchazečů v zájmu získání ekonomicky nejvýhodnější nabídky a stanoví jednací řízení pouze u veřejných zakázek do určité přiměřené hodnoty nebo v řádně odůvodněných případech;
b)
zajišťují transparentnost prostřednictvím náležitého uveřejňování ex ante, zejména v případě zadávacích řízení, a náležitého zveřejňování zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů ex post;
c)
zajišťují rovné zacházení, proporcionalitu a zákaz diskriminace;
d)
po celou dobu zadávacího řízení předcházejí střetu zájmů.
Vnitrostátní právo členských států nebo třetích zemí, jež provádí směrnici 2004/18/ES, se považuje za rovnocenné pravidlům, která orgány uplatňují v souladu s finančním nařízením.
2. Komise může uznat pravidla a postupy pro udělování grantů za rovnocenné se svými vlastními pravidly a postupy, pokud splňují tyto podmínky:
a)
dodržují zásady proporcionality, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
b)
zajišťují transparentnost prostřednictvím odpovídajícího uveřejňování výzev k podávání návrhů, stanoví postupy přímého udělování grantů pouze u grantů do určité přiměřené výše nebo v řádně odůvodněných případech a zajišťují náležité zveřejňování příjemců ex post, při němž je zohledňována zásada proporcionality;
c)
po celou dobu řízení o udělení grantu předcházejí střetu zájmů;
d)
stanoví, že granty nesmějí být kumulativní ani být udělovány zpětně, že musí v zásadě zahrnovat spolufinancování a že účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku pro příjemce.
3. Komise může uznat, že účetní systémy a systémy vnitřní kontroly, jež používají subjekty a osoby, jimž mají být svěřeny úkoly související s plněním rozpočtu jménem Komise, zajišťují rovnocennou úroveň ochrany finančních zájmů Unie a rovnocennou přiměřenou jistotu o dosažení cílů řízení, jestliže tyto systémy splňují zásady zakotvené v článku 32 finančního nařízení.
Článek 39
Hodnocení ex ante pravidel a postupů u subjektů a osob v rámci nepřímého řízení
(Čl. 61 odst. 1 finančního nařízení)
Pro účely hodnocení ex ante podle čl. 61 odst. 1 finančního nařízení může příslušná schvalující osoba vycházet z hodnocení ex ante, jež provedla jiná schvalující osoba, a to za předpokladu, že závěry této jiné schvalující osoby jsou relevantní z hlediska specifických rizik svěřovaných úkolů, zejména povahy těchto úkolů a příslušné částky.
Příslušná schvalující osoba může vycházet z hodnocení ex ante, jež provedli jiní dárci, pokud bylo toto hodnocení provedeno za podmínek rovnocenných podmínkám stanoveným pro nepřímé řízení v článku 60 finančního nařízení.
Článek 40
Obsah dohody o svěření úkolů plnění rozpočtu, jež je uzavírána se subjekty a osobami
(Čl. 61 odst. 3 finančního nařízení)
Pověřovací dohody obsahují podrobná ujednání, jež zajišťují ochranu finančních zájmů Unie a transparentnost prováděných operací. Musí zahrnovat alespoň následující:
a)
jednoznačnou definici a vymezení svěřovaných úkolů, zejména pokud jde o změny svěřených úkolů, vzdání se pohledávek a využití vrácených nebo nepoužitých finančních prostředků;
b)
podmínky a bližší podrobnosti k plnění těchto úkolů, odpovědnosti a organizaci kontrol, jež mají být prováděny, včetně hodnocení programů;
c)
podmínky pro vyplacení příspěvku Unie, včetně proplacení nákladů vzniklých při plnění úkolů a odměny pro pověřený subjekt, a pravidla ohledně potřebných podkladů k odůvodnění těchto plateb;
d)
pravidla pro podávání zpráv Komisi o plnění úkolů, očekávaných výsledcích, vyskytnuvších se nesrovnalostech a přijatých opatřeních, dále podmínky, za nichž lze platby pozastavit nebo přerušit, a podmínky, za nichž je plnění těchto úkolů ukončeno;
e)
termín, do něhož budou k pověřovací dohodě uzavřeny individuální prováděcí smlouvy a dohody, jež musí být úměrné povaze svěřených úkolů;
f)
pravidla pro vyloučení, jež subjektu či osobě umožňují, aby z účasti na zadávacím řízení, z řízení o udělení grantu či ceny, ze zadání veřejné zakázky nebo z udělení grantu či ceny vyloučily subjekty, jež se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 písm. a), b) a e) a čl. 107 písm. a) a b) finančního nařízení;
g)
bližší podrobnosti o kontrolách, jež provádí Komise, jakož i ustanovení o přístupu Komise, úřadu OLAF a Účetního dvora k informacím potřebným k výkonu jejich povinností, jakož i o pravomoci provádět audity a šetření včetně kontrol na místě;
h)
ujednání o:
i)
závazku pověřeného subjektu neprodleně informovat Komisi o všech podvodech, k nimž při správě finančních prostředků Unie došlo, a o přijatých opatřeních,
ii)
určení kontaktního místa, které je vybaveno náležitými pravomocemi k přímé spolupráci s úřadem OLAF, jež slouží snazšímu výkonu operativní činnosti tohoto úřadu;
i)
podmínky, jimiž se řídí používání bankovních účtů a úrokových výnosů podle čl. 8 odst. 4 finančního nařízení;
j)
ustanovení zajišťující viditelnost činnosti Unie ve vztahu k ostatním činnostem subjektu.
Článek 41
Prohlášení řídícího subjektu a prohlášení o dodržení postupů
(Čl. 60 odst. 5 finančního nařízení)
V případě akcí, jež končí před koncem příslušného rozpočtového roku, může být prohlášení řídícího subjektu podle čl. 60 odst. 5 písm. b) finančního nařízení nahrazeno závěrečnou zprávou pověřeného subjektu nebo osoby o dané akci, je-li tato zpráva předložena před 15. únorem roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce.
Pokud mezinárodní organizace a třetí země provádějí nevíceleté akce v délce trvání nejvýše 18 měsíců, může být prohlášení o dodržení postupů uvedené v čl. 60 odst. 5 finančního nařízení začleněno do závěrečné zprávy.
Článek 42
Postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetních závěrek, jakož i vylučování úhrad, jež jsou v rozporu s platnými pravidly, z financování Unií v rámci nepřímého řízení
(Čl. 60 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení odvětvových pravidel, Komise v rámci postupů podle čl. 60 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení:
a)
provádí dokumentární prověrky a případně kontroly na místě;
b)
stanoví výši schválených výdajů poté, co proběhlo případné řízení o sporných otázkách s příslušnými orgány a subjekty, a poté, co jsou tyto orgány a subjekty vyrozuměny;
c)
případně vypočte výši finanční opravy;
d)
inkasuje nebo uhradí zůstatek, který je dán rozdílem mezi schválenými výdaji a částkami, jež byly orgánům nebo subjektům již vyplaceny.
Pro účely prvního pododstavce písm. d) Komise inkasuje splatné částky přednostně formou zápočtu podle článku 87.
2. Jsou-li úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny subjektu, jenž provádí akci financovanou větším počtem dárců, spočívají postupy podle čl. 60 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení v ověření, zdali příslušnou částku, kterou Komise na danou akci vyplatila, tento subjekt na akci použil a zdali byl tento výdaj vynaložen v souladu se závazky, jež upravuje dohoda s tímto subjektem podepsaná.
Pro účely tohoto nařízení se akcí financovanou větším počtem dárců rozumí akce, na niž jsou finanční prostředky Unie sdruženy s prostředky přinejmenším jednoho dalšího dárce.
Článek 43
Zvláštní ustanovení pro nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi
(Čl. 58 odst. 1 písm. c) bod ii) a článek 188 finančního nařízení)
1. Mezinárodní organizace uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii) finančního nařízení jsou:
a)
mezinárodní veřejné organizace zřízené na základě mezivládních dohod a specializované agentury zřízené těmito organizacemi;
b)
Mezinárodní výbor Červeného kříže;
c)
Mezinárodní federace společností Červeného kříže a Červeného půlměsíce;
d)
další neziskové organizace, jež mají na základě rozhodnutí Komise obdobné postavení jako mezinárodní organizace.
2. Plní-li Komise rozpočet v rámci nepřímého řízení s mezinárodními organizacemi, použijí se ověřovací dohody s nimi uzavřené.
Článek 44
Určení veřejnoprávních subjektů a soukromoprávních subjektů pověřených výkonem veřejné služby
(Čl. 58 odst. 1 písm. c) body v) a vi) finančního nařízení)
1. Na veřejnoprávní subjekty a soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby se vztahuje právo členského státu nebo země, v níž byly založeny.
2. V případě síťového řízení, při němž musí příslušný členský stát či země určit alespoň jeden subjekt, probíhá toto určení v souladu se základním právním aktem.
Ve všech ostatních případech určí tyto subjekty Komise po vzájemné dohodě s dotčenými členskými státy nebo zeměmi.
KAPITOLA 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Práva a povinnosti účastníků finančních operací
Článek 45
Práva a povinnosti účastníků finančních operací
(Článek 64 finančního nařízení)
1. Jednotlivé orgány poskytnou všem účastníkům finančních operací zdroje nezbytné k plnění jejich povinností a listinu s podrobným popisem jejich úkolů, práv a povinností.
2. Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení se řídí listinou, kterou vydá Komise pro účely plnění úkolů finančního řízení, jimiž byly tyto osoby dále pověřeny.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 46
Pomoc pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám
(Článek 65 finančního nařízení)
Příslušné schvalující osobě mohou být při plnění jejích úkolů nápomocni zaměstnanci, kteří jsou pověřeni tím, aby v rámci odpovědnosti této osoby uskutečňovali některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních informací a informací o správě finančních prostředků. Za účelem předcházení střetu zájmů platí pro zaměstnance, kteří jsou pověřeným a dále pověřeným schvalujícím osobám nápomocni, povinnosti uvedené v článku 57 finančního nařízení.
Vedoucím delegací Unie jako dále pověřeným schvalujícím osobám podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení mohu být při plnění jejich povinností nápomocni zaměstnanci Komise.
Článek 47
Vnitřní předpisy o pověřování
(Článek 65 finančního nařízení)
V souladu s finančním nařízením a tímto nařízením stanoví každý orgán ve svých vnitřních předpisech taková opatření pro správu prostředků, jaká považuje za nezbytná k řádnému plnění svého oddílu rozpočtu.
Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení se řídí vnitřními předpisy, jež vydá Komise pro účely plnění úkolů finančního řízení, jimiž byly tyto osoby dále pověřeny.
Článek 48
Uchovávání podkladů schvalujícími osobami
(Čl. 66 odst. 2 finančního nařízení)
Schvalující osoba zřídí systémy, v nichž budou v papírové či elektronické podobě uchovávány originální podklady, jež souvisejí s plněním rozpočtu a příslušnými opatřeními, jakož i s navazujícími fázemi. Tyto systémy zajistí, aby:
a)
tyto podklady byly číslovány;
b)
tyto podklady byly označeny datem;
c)
byly - případně v elektronické podobě - vedeny registry, z nichž lze přesně zjistit místo, na němž jsou tyto podklady uloženy;
d)
tyto podklady byly uchovávány alespoň po dobu pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium za rozpočtový rok, k němuž se vztahují;
e)
byly uchovávány podklady o zárukách za předběžné financování ve prospěch daného orgánu a aby byla vedena evidence, v níž budou uvedené záruky náležitě sledovány.
Podklady k operacím, jež dosud nejsou uzavřeny s konečnou platností, se uchovávají déle, než je uvedeno v prvním pododstavci písm. d), a to do konce roku, který následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny.
Osobní údaje uvedené v podkladech se vymažou, je-li to možné a nejsou-li tyto údaje potřebné pro účely udělení rozpočtového absolutoria, kontroly nebo auditu. Na uchovávání provozních údajů se použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 49
Kontroly ex ante a ex post
(Čl. 66 odst. 5 a 6 finančního nařízení)
1. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které běžně uskutečňují zaměstnanci uvedení v článku 46 a které slouží k přípravě úkonů v rámci plnění rozpočtu, jež provádí příslušná schvalující osoba.
2. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí příslušná schvalující osoba, aby ověřila operativní a finanční aspekty operace.
3. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici.
Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje příslušná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku efektivnosti nákladů. V případě pochybností si tato osoba k potvrzení platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
řádnost výdajů a příjmů a jejich soulad s platnými předpisy, zejména rozpočtem a souvisejícími předpisy, a s akty přijatými při provádění Smluv nebo nařízení, a případně se smluvními podmínkami;
b)
uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v části první hlavě II kapitole 7 finančního nařízení.
Pro účely kontrol může příslušná schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
4. Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
Tyto kontroly prověřují, zda jsou operace financované z rozpočtu prováděny řádným způsobem, a zejména zda jsou dodržována kritéria uvedená v odstavci 3.
Výsledky kontrol ex post přezkoumává alespoň jednou ročně pověřená schvalující osoba s cílem odhalit případné systémové problémy. K řešení těchto problémů přijme opatření.
Na základě výsledků kontrol a dalších relevantních informací je přezkoumávána analýza rizik uvedená v čl. 66 odst. 6 finančního nařízení.
U víceletých programů stanoví pověřená schvalující osoba víceletou kontrolní strategii, v níž specifikuje povahu a rozsah kontrol v daném období a způsob měření výsledků v meziročním srovnání v rámci každoročního procesu potvrzování věrohodnosti.
Článek 50
Kodex profesních standardů
(Čl. 66 odst. 7 a čl. 73 odst. 5 finančního nařízení)
1. Zaměstnanci, jež příslušná schvalující osoba určí k ověřování finančních operací, jsou vybíráni na základě svých odborných znalostí, schopností a zvláštních předpokladů, jež prokazují diplomy, odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.
2. Jednotlivé orgány vypracují kodex profesních standardů, jenž v oblasti vnitřní kontroly stanoví:
a)
úroveň odborné a finanční kompetence, jež je od zaměstnanců uvedených v odstavci 1 požadována;
b)
závazek těchto zaměstnanců procházet trvalou odbornou přípravou;
c)
poslání, úlohu a úkoly, jež jsou jim přiděleny;
d)
pravidla chování, zejména pokud jde o etické normy a bezúhonnost, které musí zaměstnanci splňovat, a práva, která jim jsou přiznána.
3. Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 56 odst. 2 finančního nařízení se řídí kodexem profesních standardů podle odstavce 2 tohoto článku, který vydá Komise pro účely plnění úkolů finančního řízení, jimiž byly tyto osoby dále pověřeny.
4. Jednotlivé orgány ustaví náležité struktury, jejichž prostřednictvím budou schvalujícím útvarům sdělovány potřebné informace o kontrolních standardech a o metodách a technikách, jež byly pro tyto účely vyvinuty, a jejichž prostřednictvím budou tyto informace pravidelně aktualizovány.
Článek 51
Nečinnost pověřené schvalující osoby
(Čl. 66 odst. 8 finančního nařízení)
Nečinností pověřené schvalující osoby podle čl. 66 odst. 8 finančního nařízení se rozumí situace, kdy tato osoba nereaguje v přiměřené lhůtě s ohledem na okolnosti jednotlivého případu, nejpozději však do jednoho měsíce.
Článek 52
Předávání finančních informací a informací o správě finančních prostředků účetnímu
(Článek 66 finančního nařízení)
Pověřená schvalující osoba předává účetnímu v souladu s pravidly, jež účetní přijal, finanční informace a informace o správě finančních prostředků, jež jsou nezbytné pro plnění jeho úkolů.
Schvalující osoba účetnímu pravidelně a alespoň pro účely uzávěrky účtů sděluje relevantní finanční údaje ke svěřeneckým bankovním účtům, tak aby použití finančních prostředků Unie bylo možno zachytit v účetní závěrce Unie.
Článek 53
Zpráva o jednacích řízeních
(Článek 66 finančního nařízení)
Pověřené schvalující osoby zaznamenávají za každý rozpočtový rok smlouvy na veřejné zakázky uzavřené na základě jednacího řízení podle čl. 134 odst. 1 písm. a) až g), čl. 135 odst. 1 písm. a) až d) a článků 266, 268 a 270 tohoto nařízení. Pokud se poměr jednacích řízení k počtu veřejných zakázek, jež zadala táž pověřená schvalující osoba, oproti minulým letům značně zvýší nebo pokud je tento poměr značně vyšší než průměr za daný orgán, podá o tom příslušná schvalující osoba danému orgánu zprávu, v níž uvede opatření přijatá k odvrácení tohoto vývoje. Jednotlivé orgány zasílají Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jednacích řízeních. V případě Komise se tato zpráva přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
Oddíl 3
Účetní
Článek 54
Jmenování účetního
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Jednotlivé orgány jmenují svého účetního z řad úředníků, kteří podléhají služebnímu řádu úředníků Evropské unie.
Účetního vybírá orgán na základě jeho zvláštní kvalifikace prokázané diplomy nebo rovnocennými odbornými zkušenostmi.
2. Dva nebo více orgánů či subjektů mohou jmenovat téhož účetního.
V tomto případě přijmou tyto orgány a subjekty nezbytná opatření proti střetu zájmů.
Článek 55
Ukončení výkonu funkce účetního
(Článek 68 finančního nařízení)
1. V případě ukončení výkonu funkce účetního je bezodkladně vypracována předvaha.
2. Účetní, který ukončuje výkon své funkce, zašle tuto předvahu spolu s předávací zprávou novému účetnímu, nebo, není-li to možné, učiní tak úředník ze stejného útvaru.
Do jednoho měsíce ode dne zaslání předvahy nový účetní předvahu podepíše za účelem udělení svého souhlasu a přitom může vyjádřit své výhrady.
Předávací zpráva uvádí též výsledek předvahy a všechny vznesené výhrady.
3. Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 208 finančního nařízení informují Evropský parlament, Radu a účetního Komise o jmenování svého účetního nebo o ukončení výkonu jeho funkce ve lhůtě dvou týdnů.
Článek 56
Validace účetního a inventárního systému
(Článek 68 finančního nařízení)
Příslušná schvalující osoba důsledně informuje účetního o vývoji či podstatných změnách systému finančního řízení, inventárního systému a systému oceňování aktiv a pasiv, pokud jsou z daného systému přebírány údaje do účetnictví daného orgánu nebo pokud tento systém slouží k dokládání těchto údajů, tak aby účetní mohl ověřit, že jsou dodržena kritéria pro validaci tohoto systému.
Účetní může již validovaný systém finančního řízení kdykoliv přezkoumat. Pokud účetní odmítne validovat systém finančního řízení, jejž zavedla schvalující osoba, nebo pokud již udělenou validaci tomuto systému odejme, sestaví příslušná schvalující osoba akční plán s cílem napravit v přiměřené lhůtě nedostatky, jež vedly k tomuto rozhodnutí účetního.
Příslušná schvalující osoba odpovídá za úplnost informací, jež jsou účetnímu předávány.
Článek 57
Správa pokladny
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Účetní zajišťuje, aby měl jeho orgán k dispozici dostatečné finanční prostředky na hotovostní potřeby, jež vyplývají z plnění rozpočtu.
2. Pro účely odstavce 1 zřídí účetní systémy řízení hotovosti, které mu umožní sestavovat prognózy peněžních toků.
3. Účetní Komise rozděluje dostupné finanční prostředky v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
Článek 58
Správa bankovních účtů
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Pro účely správy pokladny může účetní jménem orgánu otevřít nebo nechat otevřít účty u finančních institucí nebo národních centrálních bank. V řádně odůvodněných případech může účty otevřít v jiných měnách než v euru.
2. Účetní odpovídá za rušení účtů uvedených v odstavci 1 nebo za to, aby bylo jejich zrušení zajištěno.
3. Účetní stanoví podmínky pro vedení účtů uvedených v odstavci 1, jež byly otevřeny u finančních institucí, v souladu se zásadami řádného finančního řízení, efektivity a soutěže o veřejné zakázky.
4. Alespoň jednou za pět let účetní znovu vyhlašuje soutěž o veřejné zakázky pro finanční instituce, u nichž by mohly být otevřeny účty v souladu s odstavcem 1.
U zálohových bankovních účtů otevřených u finančních institucí mimo Unii je prováděn pravidelný průzkum podmínek na trhu, pokud to místní bankovní podmínky dovolují. Tento průzkum probíhá alespoň jednou za pět let z podnětu správce zálohového účtu, který následně předkládá účetnímu odůvodněný návrh na výběr určité banky na období do pěti let.
5. Účetní zajistí, aby byly podmínky pro vedení účtů otevřených u finančních institucí v souladu s odstavcem 1 přísně dodržovány.
V případě zálohových bankovních účtů otevřených u finančních institucí mimo Unii přebírá tuto odpovědnost správce zálohového účtu, jenž přitom zohledňuje platné právní předpisy v zemi, v níž vykonává svůj mandát.
6. O podmínkách pro vedení účtů otevřených u finančních institucí účetní Komise informuje účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 208 finančního nařízení. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 208 finančního nařízení sladí s těmito podmínkami podmínky pro vedení účtů, jež sami otevírají.
Článek 59
Podpisové právo k účtům
(Článek 68 finančního nařízení)
Podmínky pro otevírání, vedení a používání účtů v závislosti na požadavcích vnitřní kontroly stanoví, že šeky, bankovní převodní příkazy a všechny další bankovní operace musí podepsat jeden nebo více řádně zmocněných zaměstnanců. Instrukce vystavené ručně mimo elektronický systém musí podepsat alespoň dva řádně zmocnění zaměstnanci nebo účetní osobně.
Pro účely prvního pododstavce zašlou účetní jednotlivých orgánů všem finančním institucím, u nichž daný orgán otevřel účet, jména a podpisové vzory zmocněných zaměstnanců.
Článek 60
Správa zůstatků na bankovních účtech
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Účetní zajistí, aby se zůstatek na bankovních účtech uvedených v článku 58 výrazně nelišil od prognóz peněžních toků podle čl. 57 odst. 2 a aby v každém případě:
a)
žádný z těchto účtů nevykazoval záporný zůstatek;
b)
zůstatek na účtech vedených v jiných měnách byl pravidelně přepočítáván na eura.
2. Na cizoměnových účtech nesmí účetní udržovat zůstatky, jež by mohly orgánu způsobit nadměrné ztráty v důsledku výkyvů směnných kurzů.
Článek 61
Převodní a přepočtové operace
(Článek 68 finančního nařízení)
Aniž je dotčen článek 69, uskutečňuje účetní převody mezi účty, jež otevřel jménem orgánu u finančních institucí, a provádí přepočet měn.
Článek 62
Způsoby placení
(Článek 68 finančního nařízení)
Platby jsou uskutečňovány bankovním převodem nebo šekem nebo - v případě zálohového účtu - debetní kartou v souladu s čl. 67 odst. 4.
Článek 63
Soubory údajů o právnických osobách
(Článek 68 finančního nařízení)
1. Účetní může provádět platby bankovním převodem pouze v případě, že byly předem do společného souboru, členěného podle orgánů, zapsány bankovní údaje příjemce platby a informace potvrzující jeho totožnost, jakož i všechny případné změny.
Zápis právních a bankovních údajů příjemce platby do tohoto souboru údajů nebo případné změny těchto údajů vychází z podkladu, jehož formu stanoví účetní.
2. Před provedením platby bankovním převodem mohou schvalující osoby přijmout jménem svého orgánu závazek vůči třetí osobě pouze v případě, že jim tato třetí osoba dodá dokumentaci požadovanou pro zápis do souboru údajů.
Schvalující osoby informují účetního o všech změnách právních a bankovních údajů, jež jim sdělí příjemce platby, a před provedením platby ověřují platnost těchto údajů.
V souvislosti s předvstupní pomocí lze vůči orgánům veřejné moci zemí, jež podaly žádost o přistoupení k Evropské unii, přijímat individuální závazky, aniž by předem došlo k zápisu do souboru údajů o třetích osobách. V tomto případě učiní schvalující osoba vše pro to, aby k zápisu došlo co nejdříve. Příslušné dohody stanoví, že předtím, než lze provést první platbu, je Komisi nutno zaslat bankovní údaje příjemce.
Článek 64
Uchovávání podkladů účetním
(Článek 68 finančního nařízení)
Účetní podklady a podklady, jež slouží k přípravě účetní závěrky uvedené v článku 141 finančního nařízení, jsou uchovávány po dobu alespoň pěti let ode dne, kdy Evropský parlament udělí absolutorium pro rozpočtový rok, k němuž se tyto podklady vztahují.
Podklady k operacím, jež dosud nejsou uzavřeny s konečnou platností, jsou však uchovávány déle, a to do konce roku, jenž následuje po roce, kdy jsou tyto operace uzavřeny. Na uchovávání provozních údajů se použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Jednotlivé orgány rozhodnou, v kterém útvaru budou podklady uchovávány.
Článek 65
Osoby zmocněné ke správě účtů
(Článek 69 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány stanoví podmínky, za nichž jsou jimi určení zaměstnanci zmocnění ke správě účtů v místních jednotkách uvedených v článku 72 oprávněni sdělovat místním finančním institucím jména a podpisové vzory.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 66
Podmínky použití zálohových účtů
(Článek 70 finančního nařízení)
1. Je-li vzhledem k omezené výši dotčených částek fakticky nemožné nebo neefektivní uskutečňovat platební operace v souladu s rozpočtovými postupy, lze pro účely úhrady takových výdajů zřídit zálohové účty.
2. Správce zálohových účtů může předběžně potvrzovat a hradit výdaje na základě podrobného rámce, jenž je vymezen v pokynech příslušné schvalující osoby. Tyto pokyny stanoví pravidla a podmínky, jimiž se řídí předběžné potvrzování a úhrada výdajů, a případně též podmínky podpisu právních závazků ve smyslu čl. 97 odst. 1 písm. e).
3. Vytvoření zálohového účtu a jmenování jeho správce jsou předmětem rozhodnutí, jež přijímá účetní na základě řádně odůvodněného návrhu příslušné schvalující osoby. Toto rozhodnutí stanoví odpovědnost a povinnosti správce zálohových účtů a schvalující osoby.
Na základě řádně odůvodněného návrhu příslušné schvalující osoby rozhoduje účetní též o změně podmínek vedení zálohového účtu.
4. Při delegacích Unie jsou zálohové účty zřizovány pro účely úhrady výdajů jak z rozpočtového oddílu vyhrazeného Komisi, tak z rozpočtového oddílu Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a musí zajišťovat, aby bylo možno k výdajům dohledat všechny údaje.
Článek 67
Podmínky pro zřizování zálohových účtů a platby
(Článek 70 finančního nařízení)
1. Rozhodnutí o zřízení zálohového účtu a o jmenování jeho správce a rozhodnutí o změně podmínek vedení tohoto účtu stanoví zejména:
a)
účel a maximální výši počáteční zálohy, která může být poskytnuta;
b)
případné otevření bankovního účtu nebo poštovního žirového účtu jménem orgánu;
c)
druh a maximální výši jednotlivých výdajových položek, jež může správce zálohového účtu vyplatit třetím osobám nebo je od nich vybrat;
d)
četnost a postup předkládání podkladů a pravidla pro jejich předávání schvalující osobě k zúčtování;
e)
postup případného doplnění zálohy;
f)
skutečnost, že zálohové operace vypořádává schvalující osoba nejpozději do konce následujícího měsíce, tak aby bylo možno účetní zůstatek odsouhlasit se zůstatkem na bankovním účtu;
g)
dobu platnosti pověření, jež účetní udělil správci zálohového účtu;
h)
totožnost jmenovaného správce zálohového účtu.
2. V návrzích na rozhodnutí o zřízení zálohového účtu zajistí příslušná schvalující osoba, aby:
a)
přednostně byly používány rozpočtové postupy, pokud existuje přístup k centrálnímu počítačovému účetnímu systému;
b)
zálohové účty byly používány jen v odůvodněných případech.
Maximální částka, kterou může správce zálohových účtů zaplatit v případě, že je fakticky nemožné nebo neefektivní uskutečňovat platební operace v souladu s rozpočtovými postupy, nesmí přesáhnout 60 000 EUR na každou výdajovou položku.
3. Správce zálohového účtu může provádět platby ve prospěch třetích osob na základě a v rámci limitů, jež jsou dány:
a)
předchozími rozpočtovými a právními závazky, jež podepsala příslušná schvalující osoba;
b)
kladným zůstatkem na zálohovém účtu v hotovosti nebo v bance.
4. Platby ze zálohových účtů lze provádět bankovním převodem včetně systému přímého inkasa uvedeného v článku 89 finančního nařízení, šekem nebo jiným platebním prostředkem včetně debetních karet v souladu s pokyny účetního.
5. Poté, co je platba provedena, následuje formální rozhodnutí o konečném potvrzení a/nebo platební příkaz, které podepíše příslušná schvalující osoba.
Článek 68
Výběr správců zálohových účtů
(Článek 70 finančního nařízení)
Správci zálohových účtů jsou vybíráni z řad úředníků nebo - v případě potřeby a pouze v řádně odůvodněných případech - z řad ostatních zaměstnanců. Správci zálohových účtů jsou vybíráni na základě svých znalostí, schopností a zvláštní kvalifikace, jež prokazují diplomy, odpovídajícími odbornými zkušenostmi nebo absolvováním vhodného školení.
Článek 69
Poskytování finančních prostředků na zálohové účty
(Článek 70 finančního nařízení)
1. Účetní poskytuje na zálohové účty nezbytné prostředky prostřednictvím plateb a tyto účty sleduje z hlediska otevírání bankovních účtů, udílení podpisových práv a kontrol na místě a v centrálním účetnictví. Účetní poskytuje na zálohové účty finanční prostředky. Zálohy jsou hrazeny na bankovní účet otevřený pro tento účel.
Na zálohové účty lze poskytovat finanční prostředky též přímo z různých místních příjmů, jež plynou například z:
a)
prodeje zařízení;
b)
publikací;
c)
různých náhrad;
d)
úroků.
Zúčtování záloh, pokud jde o výdaje a různé či účelově vázané příjmy, probíhá v souladu s rozhodnutím o zřízení zálohového účtu uvedeným v článku 67 a s finančním nařízením. Příslušné částky odečte schvalující osoba při následném doplňování příslušných zálohových účtů.
2. V zájmu eliminace zejména kurzových ztrát může správce zálohového účtu provádět v souvislosti s touž zálohou převody mezi různými bankovními účty.
Článek 70
Kontroly prováděné schvalujícími osobami a účetními
(Článek 70 finančního nařízení)
1. V souladu s pravidly a pokyny účetního vede správce zálohového účtu evidenci jednak prostředků, jež má k dispozici v hotovosti a v bance, jednak uskutečněných plateb a obdržených částek. K výstupům z této evidence má trvalý přístup příslušná schvalující osoba a alespoň jednou měsíčně je vypracován souhrn transakcí, jejž správce zálohového účtu zasílá následující měsíc společně s podklady příslušné schvalující osobě pro účely zúčtování zálohových operací.
2. Účetní provádí nebo nechává provádět příslušně zmocněného zaměstnance ve svém útvaru nebo ve schvalujícím útvaru kontroly, jež musí zpravidla probíhat na místě a bez předchozího upozornění a jejichž účelem je ověřit existenci finančních prostředků, jež byly přiděleny správcům zálohových účtů, ověřit vedení účetnictví a zkontrolovat, zda jsou zálohové transakce zúčtovávány ve stanovených lhůtách. Výsledky těchto kontrol sdělí účetní příslušné schvalující osobě.
Článek 71
Postupy při zadávání veřejných zakázek
(Článek 70 finančního nařízení)
Platby prováděné ze zálohových účtů mohou, v mezích stanovených v čl. 137 odst. 3, spočívat jednoduše v úhradě faktury bez předchozího přijetí nabídky.
Článek 72
Zřizování zálohových účtů
(Článek 70 finančního nařízení)
Pro účely úhrady určitých druhů výdajů lze u jednotlivých místních jednotek mimo Unii zřídit v souladu s článkem 70 finančního nařízení jeden nebo více zálohových účtů. Místní jednotkou může být například delegace, kancelář nebo styčné pracoviště Unie ve třetí zemi.
V rozhodnutí o zřízení zálohového účtu jsou stanoveny podmínky pro vedení tohoto účtu, jež splňují požadavky článku 70 finančního nařízení a vycházejí ze specifických potřeb dané místní jednotky.
Článek 73
Správci zálohových účtů a osoby zmocněné ke správě účtů při delegacích Unie
(Článek 70 finančního nařízení)
Za výjimečných okolností a v zájmu zajištění kontinuity činnosti mohou povinnosti správce zálohových účtů ESVČ při delegacích Unie vykonávat zaměstnanci Komise. Za týchž podmínek lze do funkce správců zálohových účtů za Komisi při delegacích Unie jmenovat zaměstnance ESVČ.
Pravidla a podmínky upravené v prvním pododstavci se při delegacích Unie použijí na jmenování osob, jež účetní pověří prováděním bankovních operací.
KAPITOLA 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 74
Odpovědné subjekty v oblasti boje proti podvodům
(Čl. 66 odst. 8 a čl. 72 odst. 2 finančního nařízení)
Orgány a subjekty uvedenými v čl. 66 odst. 8 a čl. 72 odst. 2 finančního nařízení se rozumějí subjekty uvedené ve služebním řádu a rozhodnutích orgánů Unie, jež se týkají podmínek interních šetření v souvislosti s předcházením podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, které poškozuje zájmy Unie.
Oddíl 2
Pravidla pro pověřené a dále pověřené schvalující osoby
Článek 75
Finanční nesrovnalosti
(Čl. 66 odst. 7 a čl. 73 odst. 6 finančního nařízení)
Aniž jsou dotčeny pravomoci úřadu OLAF, je pro všechny případy porušení finančního nařízení nebo předpisů se vztahem k finančnímu řízení či kontrolám operací, jež vyplývají z jednání nebo opomenutí zaměstnance, příslušná komise pro řešení finančních nesrovnalostí uvedená v článku 29 (dále jen „komise“).
Článek 76
Komise pro řešení finančních nesrovnalostí
(Čl. 66 odst. 7 a čl. 73 odst. 6 finančního nařízení)
1. Případy finančních nesrovnalostí uvedené v článku 75 tohoto nařízení předkládá komisi k vydání stanoviska podle čl. 73 odst. 6 druhého pododstavce finančního nařízení orgán oprávněný ke jmenování.
V případech, kdy jako dále pověřené schvalující osoby jednají vedoucí delegací Unie v souladu s čl. 56 odst. 2 finančního nařízení, je příslušná schvalující osoba oprávněna se na komisi o stanovisko k finančním nesrovnalostem podle článku 75 tohoto nařízení obrátit přímo.
Domnívá-li se pověřená schvalující osoba, že došlo k finanční nesrovnalosti, může věc předložit komisi. Tato komise vydá stanovisko, v němž posoudí, zda došlo k nesrovnalostem podle článku 75, stupeň jejich závažnosti a případné následky. Dospěje-li komise na základě analýzy k závěru, že uvedený případ spadá do pravomoci úřadu OLAF, předá spis bezodkladně orgánu oprávněnému ke jmenování a úřad OLAF o tom neprodleně uvědomí.
Pokud komisi uvědomí přímo zaměstnanec v souladu s čl. 66 odst. 8 finančního nařízení, předá komise spis orgánu oprávněnému ke jmenování a zaměstnance o tom uvědomí. Orgán oprávněný ke jmenování může komisi požádat o stanovisko k tomuto případu.
2. Orgán, nebo v případě smíšené komise zúčastněné orgány, upraví podle své vnitřní organizace pracovní postupy komise a její složení s tím, že komise musí mít jednoho externího člena, jenž má požadovanou kvalifikaci a odbornost.
Článek 77
Potvrzení pokynů
(Čl. 73 odst. 3 finančního nařízení)
1. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že závazný pokyn, který dostala, je nesprávný nebo odporuje zásadě řádného finančního řízení, zejména protože nemůže být vykonán v rámci jí svěřených zdrojů, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil nebo dále pověřil. Pokud je tento pokyn písemně potvrzen a toto potvrzení je doručeno v odpovídající lhůtě a je dostatečně jasné v tom smyslu, že explicitně odkazuje na body, které pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zpochybnila, nelze tuto osobu již povolat k odpovědnosti. Tato osoba pokyn provede, není-li pokyn zjevně v rozporu s právními předpisy nebo nepředstavuje-li porušení příslušných bezpečnostních norem.
2. Odstavec 1 se použije rovněž v případě, že se schvalující osoba v průběhu plnění jí uloženého závazného pokynu dozví, že dotyčná operace vykazuje nesrovnalosti.
Pokyny, jež byly potvrzeny podle čl. 73 odst. 3 finančního nařízení, příslušná pověřená schvalující osoba zaznamená a uvede ve své výroční zprávě o činnosti.
KAPITOLA 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Vlastní zdroje
Článek 78
Pravidla pro vlastní zdroje
(Článek 76 finančního nařízení)
Schvalující osoba vypracuje předběžný plán, který stanoví termíny, v nichž mají být vlastní zdroje vymezené v rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Unie poskytnuty Komisi.
Vlastní zdroje jsou stanovovány a inkasovány v souladu s pravidly, jež jsou přijata na základě rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci.
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 79
Odhady pohledávek
(Článek 77 finančního nařízení)
1. Odhad pohledávky specifikuje druh příjmu a rozpočtový bod, do něhož má být tento příjem zapsán, a pokud možno též údaje o dlužníkovi a odhad částky.
Při sestavování odhadu pohledávky ověří příslušná schvalující osoba zejména, že:
a)
příjem je zapsán do správného rozpočtového bodu;
b)
odhad je v pořádku a odpovídá platným předpisům a zásadě řádného finančního řízení.
2. S výhradou čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2 finančního nařízení a čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení nedochází na základě odhadu pohledávek k poskytnutí prostředků na závazky. V případech uvedených v článku 21 finančního nařízení lze prostředky poskytnout až poté, co Unie skutečně inkasuje dlužné částky.
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 80
Postup
(Článek 78 finančního nařízení)
1. Stanovení pohledávky příslušnou schvalující osobou znamená uznání práva Unie vůči dlužníkovi a stanovení nároku požadovat po dlužníkovi úhradu dluhu.
2. Inkasní příkaz je operace, kterou příslušná schvalující osoba dává pokyn účetnímu k inkasu stanovené pohledávky.
3. Výzvou k úhradě je dlužník informován o tom, že:
a)
Unie stanovila pohledávku;
b)
bude-li pohledávka zaplacena ve stanovené lhůtě, nenabíhají úroky z prodlení;
c)
nebude-li pohledávka uhrazena ve lhůtě uvedené v písmeni b), nabíhají z ní úroky z prodlení, jejichž sazba je uvedena v článku 83; tím nejsou dotčeny zvláštní platné předpisy;
d)
nebude-li pohledávka uhrazena ve lhůtě uvedené v písmenu b), provede orgán inkaso buď započtením, nebo propadnutím předem složených jistot;
e)
účetní je oprávněn provést inkaso započtením před uplynutím lhůty uvedené v písmenu b) v případě, že je to nezbytné k ochraně finančních zájmů Unie a že se důvodně domnívá, že by pohledávka Komise mohla být nedobytná; o důvodech a datu inkasa započtením je účetní povinen dlužníka předem vyrozumět;
f)
nelze-li po provedení všech kroků podle písmene a) až e) tohoto pododstavce inkasovat celou částku, provede orgán inkaso výkonem rozhodnutí podle čl. 79 odst. 2 finančního nařízení nebo na základě žaloby.
Vytištěnou výzvu k úhradě zašle schvalující osoba dlužníkovi. O jeho zaslání je prostřednictvím finančního informačního systému vyrozuměn účetní.
Článek 81
Stanovení pohledávek
(Článek 78 finančního nařízení)
Před stanovením pohledávky se příslušná schvalující osoba ujistí, že:
a)
pohledávka je jistá, tedy není ničím podmíněna;
b)
pohledávka zní na pevnou a přesně vyjádřenou peněžitou částku;
c)
pohledávka je splatná a neběží lhůta k její úhradě;
d)
údaje o dlužníkovi jsou správné;
e)
částka, jež má být inkasována, je zapsána ve správném rozpočtovém bodu;
f)
podklady jsou v pořádku a
g)
je dodržena zásada řádného finančního řízení, zejména z hlediska kritérií uvedených v čl. 91 odst. 1 písm. a).
Článek 82
Podklady pro stanovení pohledávek
(Článek 78 finančního nařízení)
1. Stanovení pohledávky vychází z podkladů, jež osvědčují nárok Unie.
2. Před stanovením pohledávky provede příslušná schvalující osoba osobně kontrolu podkladů nebo se na vlastní odpovědnost ujistí, že tato kontrola byla provedena.
3. Podklady uchovává schvalující osoba v souladu s článkem 48.
Článek 83
Úroky z prodlení
(Článek 78 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení, jež vyplývají z použití zvláštních odvětvových pravidel, nabíhají z pohledávky, jež není ke dni uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) uhrazena, úroky z prodlení v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku.
2. V případě pohledávek, jež nejsou uhrazeny ke dni uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b), se jako úroková sazba použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o:
a)
osm procentních bodů, pokud událostí, z jejíhož titulu pohledávka vznikla, je veřejná zakázka na dodávky a služby uvedené v hlavě V;
b)
tři a půl procentních bodů ve všech ostatních případech.
3. Úroky se počítají od kalendářního dne následujícího po dni, kdy uplynula lhůta uvedená v čl. 80 odst. 3 písm. b) a specifikovaná ve výzvě k úhradě, až do kalendářního dne, kdy je pohledávka uhrazena v plné výši.
Inkasní příkaz na částku odpovídající úrokům z prodlení se vystaví až po skutečném obdržení těchto úroků.
4. V případě pokut platí, že složí-li dlužník finanční jistotu, kterou účetní akceptuje namísto platby, použije se ode dne uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) úroková sazba uvedená v odstavci 2 tohoto článku, která je platná v první den měsíce, v němž bylo rozhodnutí o uložení pokuty přijato, zvýšená pouze o jeden a půl procentního bodu.
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 84
Vystavení inkasního příkazu
(Článek 79 finančního nařízení)
1. Inkasní příkaz uvádí:
a)
rozpočtový rok, do něhož má být příjem zapsán;
b)
odkazy na právní akt či právní závazek, jež představují rozhodnou skutečnost pro vznik pohledávky a zakládají nárok na inkaso;
c)
článek rozpočtu a případné další úrovně jeho členění, včetně případných odkazů na odpovídající rozpočtový závazek;
d)
částku k inkasu vyjádřenou v eurech;
e)
jméno a adresu dlužníka;
f)
lhůtu uvedenou v čl. 80 odst. 3 písm. b);
g)
možný způsob inkasa, mj. zejména započtení nebo uplatnění složených jistot.
2. Příslušná schvalující osoba opatří inkasní příkaz datem a svým podpisem a postoupí jej účetnímu.
3. Účetní jednotlivých orgánů vedou seznam splatných částek k inkasu. Nároky Unie jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní jednotlivých orgánů seznam předávají účetnímu Komise.
Účetní Komise připraví konsolidovaný seznam, v němž jsou splatné částky řazeny v členění podle jednotlivých orgánů a data vystavení inkasního příkazu. Tento seznam Komise připojí ke své zprávě o rozpočtovém a finančním řízení.
4. V zájmu posílení ochrany finančních zájmů Unie vypracovává Komise seznam nároků Unie, v němž kromě výše pohledávek uvádí jména dlužníků, jimž byla úhrada pohledávky nařízena pravomocným rozhodnutím soudu a kteří po dobu jednoho roku od jeho vydání pohledávku neuhradili vůbec nebo ji neuhradili z významné části. Při zveřejňování tohoto seznamu je zohledňována ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pokud jde o osobní údaje fyzických osob, jsou zveřejněné údaje odstraněny poté, co je dlužná částka v plném rozsahu uhrazena. Tatáž zásada platí pro osobní údaje právnických osob, jejichž oficiální název označuje jednu či více fyzických osob.
Rozhodnutí o zařazení dlužníka na seznam nároků Unie je přijímáno v souladu se zásadou proporcionality a zohledňuje význam dané částky.
Článek 85
Vykonatelné rozhodnutí ve prospěch jiných orgánů
(Čl. 79 odst. 2 finančního nařízení)
1. Výjimečné okolnosti podle čl. 79 odst. 2 finančního nařízení jsou dány v případě, kdy dotyčný orgán vyčerpal možnosti k dobrovolné úhradě a k inkasu pohledávky započtením podle čl. 80 odst. 1 finančního nařízení a kdy pohledávka dosahuje významné výše.
2. Dotyčné orgány, u nichž se nejedná o orgány uvedené v článku 299 Smlouvy o fungování EU, jsou v případě podle odstavce 1 oprávněny požádat Komisi, aby přijala vykonatelné rozhodnutí.
3. Vykonatelné rozhodnutí ve všech případech stanoví, že je nárokované částky nutno zapsat do oddílu rozpočtu příslušného orgánu, který jedná jako schvalující osoba. Související příjmy se do rozpočtu zapisují jako obecné příjmy, s výjimkou specifikovaných případů, kdy se jedná o účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 3 finančního nařízení.
4. Nastane-li situace, jež by mohla inkaso ovlivnit, žádající orgán Komisi vyrozumí a zasáhne na její podporu, bude-li proti vykonatelnému rozhodnutí podán opravný prostředek.
5. Komise a příslušný orgán se dohodnou na praktických opatřeních k provedení tohoto článku.
Oddíl 5
Inkaso
Článek 86
Náležitosti inkasa
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Účetní provede při inkasu pohledávky účetní zápis a uvědomí příslušnou schvalující osobu.
2. Na platbu v hotovosti do pokladny vydá účetní nebo správce zálohových účtů potvrzení.
3. Neurčí-li dlužník jinak, započte se jeho částečná úhrada na základě několika inkasních příkazů nejprve proti nejstarší pohledávce.
Z částečné úhrady jsou hrazeny nejprve úroky.
Článek 87
Inkaso započtením
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Má-li dlužník vůči Unii jistou pohledávku ve smyslu čl. 81 písm. a), která zní na pevnou částku, je splatná a týká se částky stanovené v platebním příkazu, inkasuje účetní po uplynutí lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) stanovenou pohledávku započtením.
Za výjimečných okolností, kdy je nezbytné chránit finanční zájmy Unie a kdy se účetní důvodně domnívá, že by pohledávka Unie mohla být nedobytná, provede inkaso započtením ještě před uplynutím lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b).
Souhlasí-li dlužník, účetní provede inkaso započtením ještě před uplynutím lhůty uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b).
2. Předtím, než účetní zahájí postup inkasa podle odstavce 1, konzultuje příslušnou schvalující osobu a informuje o tom příslušné dlužníky.
Je-li dlužníkem vnitrostátní orgán nebo některý z jeho správních subjektů, informuje účetní o svém úmyslu provést inkaso započtením rovněž příslušný členský stát, a to alespoň deset pracovních dní předem. Účetní však může po dohodě s příslušným členským státem či správním subjektem provést inkaso započtením ještě před uplynutím této lhůty.
3. Započtení podle odstavce 1 má stejný účinek jako platba a zprošťuje Unii povinnosti k úhradě ve výši pohledávky a případně splatných úroků.
Článek 88
Postup vymáhání částek neuhrazených dobrovolně
(Články 79 a 80 finančního nařízení)
1. Není-li ve lhůtě uvedené v čl. 80 odst. 3 písm. b) a specifikované ve výzvě k úhradě inkasována celá částka, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup inkasa všemi právními prostředky, včetně případného uspokojení z předem složených jistot; tím není dotčen článek 87.
2. Nelze-li použít způsob inkasa uvedený v odstavci 1 tohoto článku a nezaplatí-li dlužník ani po obdržení upomínky od účetního, vymáhá účetní pohledávku výkonem rozhodnutí v souladu s čl. 79 odst. 2 finančního nařízení nebo žalobou; tím není dotčen článek 87.
Článek 89
Dodatečná platební lhůta
(Článek 80 finančního nařízení)
Ve spolupráci s příslušnou schvalující osobou může účetní poskytnout dlužníkovi dodatečnou platební lhůtu pouze na základě odůvodněné písemné žádosti dlužníka a za předpokladu, že jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
dlužník se zaváže, že za celou dodatečně poskytnutou lhůtu, počínaje původním dnem splatnosti uvedeným v čl. 80 odst. 3 písm. b), uhradí úroky vypočtené podle sazby v článku 83;
b)
v zájmu ochrany práv Unie složí dlužník finanční jistotu, kterou účetní orgánu akceptuje a která kryje jistinu i úroky dluhu po splatnosti.
Jistotu uvedenou v pododst. 1 písm. b) může nahradit společné a nerozdílné ručení třetí osoby, jež schválí účetní orgánu.
Ve výjimečných případech může účetní na žádost dlužníka upustit od požadavku na složení jistoty podle pododst. 1 písm. b), dojde-li k názoru, že je dlužník ochoten a schopen platbu během dodatečné lhůty uhradit, avšak není schopen složit jistotu a nachází se v obtížné situaci.
Článek 90
Inkaso pokut a jiných sankcí
(Články 80 a 83 finančního nařízení)
1. Je-li u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba proti rozhodnutí Komise o uložení pokuty nebo jiných sankcí podle Smlouvy o fungování EU nebo Smlouvy o Euratomu, dlužník až do okamžiku vyčerpání všech opravných prostředků buď předběžně uhradí příslušnou částku na bankovní účet určený účetním, nebo složí finanční jistotu, kterou účetní akceptuje. Jistota je nezávislá na povinnosti zaplatit pokutu, penále nebo jinou sankci a propadá po první výzvě. Tato jistota musí krýt jistinu a splatný úrok stanovený v čl. 83 odst. 4.
2. S cílem zajistit bezpečnost a likvidnost těchto předběžně přijatých částek a generovat z nich kladný výnos Komise tyto částky investuje do finančních aktiv.
3. Poté, co jsou vyčerpány všechny opravné prostředky, a v případě, že je pokuta či sankce potvrzena, je přijato některé z těchto opatření:
a)
v souladu s článkem 83 finančního nařízení se předběžně vybrané částky, příslušné úroky a další částky z nich plynoucí zapíší do rozpočtu, a to nejpozději v rozpočtovém roce, jenž následuje po roce, v němž byly vyčerpány všechny opravné prostředky;
b)
pokud byla složena finanční jistota, pak tato jistota propadá a odpovídající částka se zapíše do rozpočtu.
Pokud soud pokutu nebo sankci zvýší, použije se první pododstavec písm. a) a b) na částku do výše uvedené v rozhodnutí Komise; částku, o niž se pokuta či sankce navyšuje, vybere účetní a tato částka se zapíše do rozpočtu.
4. Poté, co jsou vyčerpány všechny opravné prostředky, a v případě, že byla pokuta či sankce zrušena či snížena, je přijato některé z těchto opatření:
a)
částky vybrané neoprávněně se spolu s naběhlými úroky vyplatí dotyčné třetí osobě. Je-li za příslušné období dosažen celkově záporný výnos, je předmětem vrácení nominální hodnota neoprávněně vybraných částek;
b)
pokud byla složena finanční jistota, je tato jistota odpovídajícím způsobem uvolněna.
Článek 91
Upuštění od inkasa stanovené pohledávky
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Příslušná schvalující osoba může upustit od inkasa stanovené pohledávky nebo její části pouze v těchto případech:
a)
pokud by předvídatelné náklady na inkaso překročily výši částky k inkasu a pokud by upuštění od inkasa nepoškodilo pověst Unie;
b)
pokud je inkaso pohledávky nemožné z důvodů jejího stáří nebo platební neschopnosti dlužníka;
c)
pokud je inkaso v rozporu se zásadou proporcionality.
2. V případě podle odst. 1 písm. c) jedná příslušná schvalující osoba v souladu s postupy, jež předem stanoví daný orgán, a použije tato povinná a závazně použitelná kritéria:
a)
povaha skutečností, s přihlédnutím k závažnosti nesrovnalosti, jež vedla ke stanovení pohledávky (podvod, opakování deliktu, úmysl, řádná péče, dobrá víra, zjevný omyl);
b)
dopad, který by upuštění od inkasa pohledávky mělo na činnost Unie a její finanční zájmy (dotčená částka, riziko vytvoření precedentu, ohrožení autority právního předpisu).
Podle okolností případu může příslušná schvalující osoba vzít v úvahu tato doplňující kritéria:
a)
narušení hospodářské soutěže, jež by mohlo upuštění od inkasa pohledávky vyvolat;
b)
hospodářskou a sociální škodu, kterou by způsobilo inkaso celé pohledávky.
3. Rozhodnutí o upuštění od inkasa podle čl. 80 odst. 2 finančního nařízení musí být řádně odůvodněno a musí odkazovat jednak na opatření, jež byla za účelem inkasa pohledávky přijata v souladu se zásadou řádné péče, jednak na právní a věcné důvody, o něž se upuštění od inkasa opírá. Příslušná schvalující osoba se při upuštění od inkasa řídí článkem 84.
4. Pravomoc upustit od inkasa stanovené pohledávky nemůže orgán přenést, pokud částka, od jejíhož inkasa má být upuštěno:
a)
činí nejméně 1 000 000 EUR;
b)
činí nejméně 100 000 EUR, což představuje alespoň 25 % stanovené pohledávky.
Pro částky, jež nedosahují limitů uvedených v prvním pododstavci, stanoví jednotlivé orgány ve svých vnitřních předpisech podmínky a postupy, jimiž se řídí přenesení pravomoci upustit od inkasa stanovené pohledávky.
5. Jednotlivé orgány zasílají každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případech upuštění od inkasa uvedených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, kdy dotčené částky dosahovaly nejméně 100 000 EUR. V případě Komise se tato zpráva přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
Článek 92
Zrušení stanovené pohledávky
(Článek 80 finančního nařízení)
1. Dojde-li k chybě, příslušná schvalující osoba s uvedením důvodů stanovenou pohledávku nebo její část zruší v souladu s články 82 a 84.
2. Jednotlivé orgány stanoví ve svých vnitřních předpisech podmínky a postupy, jimiž se řídí přenesení pravomoci zrušit stanovenou pohledávku.
Článek 93
Pravidla pro běh promlčecích lhůt
(Článek 81 finančního nařízení)
1. Promlčecí lhůta nároků Unie vůči třetím osobám počíná běžet dnem uplynutí lhůty oznámené dlužníkovi ve výzvě k úhradě podle čl. 80 odst. 3 písm. b).
Promlčecí lhůta nároků třetích osob vůči Unii počíná běžet dnem, kdy se podle odpovídajícího právního závazku stává nárok třetí osoby splatným.
2. Běh promlčecí lhůty nároků Unie vůči třetím osobám se přerušuje úkonem orgánu nebo členského státu jednajícího na žádost orgánu, který byl třetí osobě oznámen a jehož účelem je inkaso pohledávky.
Běh promlčecí lhůty nároků třetích osob vůči Unii se přerušuje úkonem, jejž Unii její věřitelé nebo osoby jednající jménem těchto věřitelů oznámili a jehož účelem je inkaso pohledávky.
3. Nová pětiletá promlčecí lhůta počíná běžet dnem, jenž následuje po dni přerušení lhůty podle odstavce 2.
4. Běh promlčecí lhůty se přerušuje též zahájením právních kroků, jejichž předmětem je pohledávka uvedená v odstavci 1, včetně žalob podaných u soudu, jenž se později prohlásí za nepříslušný. Nová pětiletá promlčecí lhůta počíná běžet až v okamžiku, kdy rozhodnutí soudu nabude právní moci nebo kdy v téže věci dojde mezi stranami k mimosoudnímu vyrovnání.
5. Za přerušení běhu promlčecí lhůty je pokládán rovněž případ, kdy účetní poskytne dlužníkovi dodatečnou platební lhůtu podle článku 89. Nová pětiletá promlčecí lhůta počíná běžet dnem, jenž následuje po dni uplynutí prodloužené platební lhůty.
6. Po uplynutí promlčecí lhůty podle odstavců 1 až 5 nelze nároky již vymáhat.
KAPITOLA 6
Výdajové operace
Článek 94
Rozhodnutí o financování
(Článek 84 finančního nařízení)
1. Rozhodnutí o financování stanoví základní údaje o akci, s níž je spojeno vynakládání výdajů z rozpočtu.
2. Rozhodnutí o financování uvádí zejména tyto údaje:
a)
v případě grantů:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
priority na jednotlivé roky, cíle, jichž má být dosaženo, a předpokládané výsledky, jichž má být pomocí prostředků schválených na daný rozpočtový rok docíleno,
iii)
základní kritéria způsobilosti, výběru a udělení grantu, podle nichž je vybíráno z návrhů,
iv)
maximální možnou míru spolufinancování, a v případě, že se předpokládají různé míry spolufinancování, též kritéria, jež se pro jednotlivé míry použijí,
v)
harmonogram a orientační počet výzev k podávání návrhů;
b)
v případě veřejných zakázek:
i)
souhrnné rozpočtové krytí vyhrazené pro veřejné zakázky na příslušný rok,
ii)
předběžný počet a druhy předpokládaných veřejných zakázek a, je-li to možné, alespoň obecně jejich předmět,
iii)
orientační harmonogram termínů, v nichž budou zahajována zadávací řízení;
c)
v případě svěřeneckých fondů podle článku 187 finančního nařízení:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
prostředky vyhrazené pro svěřenecký fond na daný rok a výši částek plánovaných na dobu trvání fondu,
iii)
cíle a dobu trvání svěřeneckého fondu,
iv)
pravidla správy svěřeneckého fondu,
v)
možnost svěřit úkoly související s plněním rozpočtu subjektům a osobám uvedeným v čl. 187 odst. 2 finančního nařízení;
d)
v případě cen:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
cíle, jichž má být dosaženo, a předpokládané výsledky,
iii)
základní podmínky účasti a kritéria pro udělení ceny,
iv)
harmonogram soutěže o návrh a výše ceny či cen;
e)
v případě finančních nástrojů:
i)
odkaz na základní právní akt a rozpočtovou položku,
ii)
cíle, jichž má být dosaženo, a předpokládané výsledky,
iii)
výši přidělené částky,
iv)
orientační harmonogram provádění.
3. Pokud pracovní program podle článku 128 finančního nařízení obsahuje údaje podle odst. 2 písm. a) tohoto článku a jedná-li se o granty, jež jsou financovány z prostředků schválených na daný rozpočtový rok, je rozhodnutí, jímž je tento program přijat, považováno za rozhodnutí o financování těchto grantů.
Pokud jde o veřejné zakázky, svěřenecké fondy, ceny a finanční nástroje, pak v případech, kdy pracovní program, jenž obsahuje údaje podle odst. 2 písm. b), c), d) a e) tohoto článku, stanoví čerpání odpovídajících prostředků schválených na daný rozpočtový rok, je rozhodnutí, jímž je tento program přijat, pokládáno též za rozhodnutí o financování příslušných veřejných zakázek, svěřeneckých fondů, cen a finančních nástrojů.
Jestliže takový pracovní program tyto údaje v případě jedné či více akcí neobsahuje, musí být náležitě pozměněn nebo musí být přijato specifické rozhodnutí o financování těchto akcí.
4. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení základního právního aktu, uplatní se v případě podstatné změny již přijatého rozhodnutí o financování stejný postup jako u původního rozhodnutí.
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 95
Souhrnné a předběžné závazky
(Článek 85 finančního nařízení)
1. Souhrnný rozpočtový závazek se provádí buď uzavřením finanční dohody, jež sama stanoví následné přijetí jednoho či více právních závazků, nebo přijetím jednoho či více právních závazků.
Na základě finančních dohod v oblasti přímé finanční pomoci třetím zemím včetně rozpočtové podpory, které zakládají právní závazky, lze provádět platby, aniž by bylo zapotřebí přijímat další právní závazky.
2. Předběžný rozpočtový závazek se provádí buď přijetím jednoho či více právních závazků, které zakládají nárok na následné platby, nebo - v případě výdajů na řízení zaměstnanců nebo na informování veřejnosti ze strany orgánů o aktuálním dění v Unii - přímo platbami.
Článek 96
Přijetí souhrnného závazku
(Článek 85 finančního nařízení)
1. Souhrnný závazek je přijímán na základě rozhodnutí o financování.
Souhrnný závazek je přijímán nejpozději před vydáním rozhodnutí o výběru příjemců, a, pokud je k čerpání příslušných prostředků nutno přijmout pracovní program ve smyslu článku 188, nejdříve po přijetí tohoto programu.
2. Ustanovení odst. 1 druhého pododstavce se nepoužije, pokud se souhrnný závazek provádí uzavřením finanční dohody.
Článek 97
Podpisy téže osoby
(Článek 85 finančního nařízení)
1. Od pravidla, podle něhož musí rozpočtový závazek i jemu odpovídající právní závazek podepsat táž osoba, se lze odchýlit pouze v těchto případech:
a)
jedná se o předběžné závazky;
b)
souhrnné závazky se týkají finančních dohod se třetími zeměmi;
c)
rozhodnutí orgánu zakládá právní závazek;
d)
souhrnný závazek se provádí prostřednictvím více právních závazků, za něž odpovídají různé příslušné schvalující osoby;
e)
v souvislosti se zálohovými účty, jež jsou vyčleněny na vnější činnosti, musí právní závazky podepsat zaměstnanci místních jednotek uvedených v článku 72 na pokyn příslušné schvalující osoby, která má však i nadále odpovědnost za hlavní operaci;
f)
orgán přenesl pravomoci schvalující osoby na ředitele interinstitucionálního evropského úřadu podle čl. 199 odst. 1 finančního nařízení.
2. Není-li příslušná schvalující osoba, jež podepsala rozpočtový závazek, k dispozici, aby podepsala právní závazek, po dobu, jež překračuje lhůty pro přijetí právního závazku, přijme právní závazek osoba jmenovaná podle předpisů daného orgánu pro zastupování, jestliže má tato osoba postavení schvalující osoby podle čl. 65 odst. 3 finančního nařízení.
Článek 98
Správní výdaje, na něž se vztahují předběžné závazky
(Článek 85 finančního nařízení)
Za běžné správní výdaje, jež mohou zakládat předběžné závazky, se považují zejména:
a)
výdaje na zaměstnance, ať již podléhají služebnímu řádu či nikoli, a výdaje na ostatní lidské zdroje, důchody a odměny odborníků;
b)
výdaje na členy orgánu;
c)
výdaje na vzdělávání;
d)
výdaje na výběrová řízení, výběr a nábor;
e)
výdaje na služební cesty;
f)
výdaje na reprezentaci;
g)
výdaje na zasedání;
h)
externí tlumočníci a překladatelé;
i)
výměny úředníků;
j)
běžný nájem movitých věcí a nemovitostí nebo opakující se platby v rámci veřejných zakázek na nemovitosti ve smyslu článku 121 tohoto nařízení nebo v rámci splátek půjček podle čl. 203 odst. 8 finančního nařízení;
k)
různá pojištění;
l)
úklid, údržba a bezpečnost;
m)
výdaje v sociální a zdravotní oblasti;
n)
výdaje na telekomunikace;
o)
finanční poplatky;
p)
výdaje na právní ochranu;
q)
výdaje na náhradu škody včetně úroků;
r)
náklady na pracovní prostředky;
s)
voda, plyn a elektřina;
t)
publikace na papírových nebo elektronických nosičích;
u)
informování veřejnosti o aktuálním dění v Unii ze strany orgánů.
Článek 99
Zaznamenávání individuálních právních závazků
(Článek 86 finančního nařízení)
V případě souhrnného rozpočtového závazku, na nějž navazuje jeden či více individuálních právních závazků, zaznamená příslušná schvalující osoba v centrálním účetnictví výši tohoto jednoho či více navazujících individuálních právních závazků.
Tyto účetní zápisy uvádějí odkaz na souhrnný závazek, k jehož tíži se individuální závazky účtují.
Tento účetní zápis provede příslušná schvalující osoba před podpisem odpovídajícího individuálního právního závazku, s výjimkou případů uvedených v čl. 86 odst. 4 čtvrtém pododstavci finančního nařízení.
Ve všech případech příslušná schvalující osoba ověří, zda jejich souhrnná výše nepřekračuje celkový souhrnný závazek, jenž tyto individuální závazky pokrývá.
Oddíl 2
Potvrzování výdajů
Článek 100
Potvrzení a „předání k platbě“
(Článek 88 finančního nařízení)
1. Výdaje jsou potvrzovány na základě podkladů ve smyslu článku 110, jež osvědčují věřitelův nárok a opírají se o výkaz skutečně poskytnutých služeb, skutečně provedených dodávek nebo stavebních prací nebo o jiné doklady, jež odůvodňují platbu, včetně opakujících se plateb za předplatné a vzdělávací kurzy.
2. Příslušná schvalující osoba předtím, než rozhodne o potvrzení výdaje, podklady osobně zkontroluje nebo na vlastní odpovědnost ověří, že byla tato kontrola provedena.
3. Rozhodnutí o potvrzení výdaje má podobu podpisu doložky „předáno k platbě“, jejž připojuje příslušná schvalující osoba nebo odborně způsobilý zaměstnanec, jenž k tomu byl zmocněn formálním rozhodnutím schvalující osoby a na její zodpovědnost v souladu s čl. 65 odst. 5 finančního nařízení. Rozhodnutí o zmocnění jsou archivována pro pozdější použití.
Článek 101
Doložka „správnost ověřena“ u plateb předběžného financování
(Článek 88 finančního nařízení)
Pokud jde o platby předběžného financování, osvědčuje splnění podmínek, jež pro jejich úhradu stanoví právní závazek, příslušná schvalující osoba nebo jí řádně zmocněný, odborně způsobilý zaměstnanec vystavením doložky „správnost ověřena“.
Článek 102
Předání k platbě v případě průběžných plateb a výplaty zůstatku u veřejných zakázek
(Článek 88 finančního nařízení)
U průběžných plateb a výplaty zůstatku v rámci veřejných zakázek se vystavením doložky „předáno k platbě“ osvědčuje, že:
a)
orgán obdržel a formálně zaevidoval fakturu zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele;
b)
faktura nebo k ní přiložený interní dokument jsou opatřeny doložkou „správnost ověřena“ a podpisem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance;
c)
fakturu z hlediska všech náležitostí zkontrolovala příslušná schvalující osoba nebo taková kontrola proběhla na odpovědnost této osoby, s cílem zjistit zejména částku, jež má být zaplacena, a validitu platby jakožto základu pro zproštění závazku.
Doložka „správnost ověřena“ uvedená v prvním pododstavci písm. b) potvrzuje, že služby, dodávky či stavební práce uvedené ve smlouvě byly řádně poskytnuty, resp. provedeny. V případě dodávek a stavebních prací vydá úředník nebo jiný odborně způsobilý zaměstnanec předběžné potvrzení o přijetí a po skončení záruční lhůty uvedené ve smlouvě konečné potvrzení o přijetí. Obě potvrzení mají platnost doložky „správnost ověřena“.
U opakujících se plateb včetně předplatného a vzdělávacích kurzů doložka „správnost ověřena“ osvědčuje, že je nárok věřitele v souladu s příslušnými doklady odůvodňujícími platbu.
Článek 103
Předání k platbě v případě průběžných plateb a výplaty zůstatku u grantů
(Článek 88 finančního nařízení)
U průběžných plateb a výplaty zůstatku v rámci grantů se vystavením doložky „předáno k platbě“ osvědčuje, že:
a)
orgán obdržel a formálně zaevidoval žádost příjemce o platbu;
b)
žádost o platbu nebo interní dokument přiložený k výkazu nákladů jsou opatřeny doložkou „správnost ověřena“ a podpisem úředníka nebo jiného odborně způsobilého zaměstnance, jehož řádně zmocnila příslušná schvalující osoba;
c)
žádost o platbu z hlediska všech náležitostí zkontrolovala příslušná schvalující osoba nebo taková kontrola proběhla na odpovědnost této osoby, s cílem zjistit zejména částku, jež má být zaplacena, a validitu platby jakožto základu pro zproštění závazku.
Vystavením doložky podle prvního pododstavce písm. b) osvědčuje úředník či jiný odborně způsobilý zaměstnanec, jehož řádně zmocnila příslušná schvalující osoba, že daná akce či pracovní program, které příjemce provedl, splňují ve všech ohledech podmínky grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu a případně že náklady, jež příjemce vykázal, jsou způsobilé.
Článek 104
Předání k platbě u výdajů na zaměstnance
(Článek 88 finančního nařízení)
U plateb výdajů na zaměstnance se vystavením doložky „předáno k platbě“ osvědčuje, že jsou k dispozici tyto podklady:
a)
u měsíčních platů:
i)
úplný seznam zaměstnanců s uvedením všech složek jejich odměn,
ii)
tiskopis (osobní list), který je vystavován na základě rozhodnutí vydávaných v jednotlivých případech a který dokládá veškeré změny libovolné složky odměny,
iii)
v případě náborů či jmenování ověřená kopie rozhodnutí o náboru či jmenování, která je přiložena při potvrzení první výplaty;
b)
u ostatních odměn, například zaměstnancům placeným podle odpracovaných hodin nebo dní: výkaz počtu odpracovaných dní a hodin, opatřený podpisem zmocněného zaměstnance;
c)
u přesčasů: výkaz odpracované práce přesčas, opatřený podpisem zmocněného zaměstnance;
d)
u výdajů na pracovní cesty:
i)
cestovní příkaz, opatřený podpisem příslušného orgánu,
ii)
výkaz výdajů na služební cestu, opatřený podpisem zaměstnance na služební cestě a jeho pověřeného nadřízeného, pokud se výdaje na služební cestu liší od údajů na příkazu ke služební cestě;
e)
u některých dalších správních výdajů na zaměstnance, včetně předplatného a vzdělávacích kurzů, jež mají být podle smlouvy hrazeny předem: podklady, jež odkazují na rozhodnutí, na němž je výdaj založen, a uvádějí jednotlivé složky pro výpočet.
Výkaz výdajů na služební cestu uvedený v prvním pododstavci písm. d) bodu ii) uvádí cíl služební cesty, datum a hodinu odjezdu a příjezdu do cíle služební cesty, cestovní výlohy, denní diety a ostatní výdaje řádně schválené proti předložení podkladů.
Článek 105
Forma doložky „předáno k platbě“
(Článek 88 finančního nařízení)
V systému, jenž není veden pomocí počítačů, má doložka „předáno k platbě“ podle článku 100 formu razítka s podpisem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance. V počítačovém systému má doložka „předáno k platbě“ formu elektronického potvrzení s osobním heslem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance.
Článek 106
Forma doložky „správnost ověřena“
(Článek 88 finančního nařízení)
V systému, jenž není veden pomocí počítačů, má doložka „správnost ověřena“ podle článku 101 formu razítka s podpisem příslušné schvalující osoby nebo jí řádně zmocněného, odborně způsobilého zaměstnance. V počítačovém systému může mít doložka „správnost ověřena“ formu elektronického potvrzení s osobním heslem odborně způsobilého zaměstnance, jehož řádně zmocnila příslušná schvalující osoba.
Oddíl 3
Schvalování výdajů
Článek 107
Kontroly plateb schvalující osobou
(Článek 89 finančního nařízení)
Při vystavování platebního příkazu příslušná schvalující osoba zajistí, aby:
a)
platební příkaz byl vystaven řádně, tedy aby bylo vydáno odpovídající rozhodnutí o potvrzení v podobě doložky „předáno k platbě“, údaje o příjemci byly správné a částka byla splatná;
b)
platební příkaz odpovídal rozpočtovému závazku, k jehož tíži je zaúčtován;
c)
výdaj byl zapsán ve správném rozpočtovém bodu;
d)
byly k dispozici potřebné prostředky.
Článek 108
Údaje povinně uváděné na platebních příkazech a jejich předávání účetnímu
(Článek 89 finančního nařízení)
1. Platební příkaz uvádí:
a)
rozpočtový rok, do něhož má být výdaj zaúčtován;
b)
článek rozpočtu a případné další úrovně jeho členění;
c)
odkaz na právní závazek, jenž zakládá nárok na platbu;
d)
odkaz na rozpočtový závazek, k jehož tíži je platební příkaz zaúčtován;
e)
částku, jež má být vyplacena, vyjádřenou v eurech;
f)
jméno, adresu a bankovní údaje příjemce;
g)
předmět výdaje;
h)
způsob platby;
i)
zápis majetku do inventárního soupisu v souladu s článkem 248.
2. Příslušná schvalující osoba opatří platební příkaz datem a podpisem a poté jej postoupí účetnímu.
Oddíl 4
Úhrada výdajů
Článek 109
Druhy plateb
(Článek 90 finančního nařízení)
1. Předběžné financování má poskytnout příjemci prostředky v hotovosti. Lze jej rozdělit do více plateb v souladu se zásadami řádného finančního řízení.
2. Průběžnou platbou, kterou lze provádět opakovaně, je možno hradit výdaje vzniklé při provádění rozhodnutí či dohody nebo jí lze hradit služby, dodávky či stavební práce dokončené a/nebo dodané v průběhu plnění veřejné zakázky. Aniž je dotčen základní právní akt, lze průběžnou platbu v plném či částečném rozsahu zúčtovat s předběžným financováním.
3. Výdaj je uzavírán buď formou výplaty zůstatku, kterou nelze opakovat a kterou jsou zúčtovány všechny předchozí platby výdajů, nebo formou inkasního příkazu.
Článek 110
Podklady
(Článek 90 finančního nařízení)
1. Předběžné financování, včetně předběžného financování rozloženého na splátky, se vyplácí buď na základě smlouvy, rozhodnutí, dohody nebo základního právního aktu, anebo na základě podkladů, podle nichž lze ověřit, že jsou dodrženy podmínky dané smlouvy, dohody nebo rozhodnutí. Stanoví-li uvedené dokumenty splatnost předběžného financování, není k úhradě splatné částky již zapotřebí podávat další žádost.
2. Průběžné platby a výplata zůstatku jsou prováděny na základě podkladů, podle nichž lze ověřit, zda byly financované akce prováděny v souladu se základním právním aktem, rozhodnutím, podmínkami smlouvy nebo dohody.
3. Povahu podkladů uvedených v tomto článku stanoví příslušná schvalující osoba na základě základního právního aktu, rozhodnutí, smlouvy či dohody v souladu se zásadou řádného finančního řízení. Za podklady pro účely odstavce 2 se považují průběžné a konečné zprávy o technickém a finančním plnění.
4. Podklady uchovává příslušná schvalující osoba v souladu s článkem 48.
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 111
Platební lhůty a úroky z prodlení
(Článek 92 finančního nařízení)
1. Platební lhůtou se rozumí lhůta k provedení platby včetně potvrzení, schválení a úhrady výdaje.
Tato lhůta počíná běžet dnem doručení žádosti o platbu.
Žádost o platbu co nejdříve zaeviduje schválený útvar pověřené schvalující osoby; má se za to, že žádost byla doručena v den, kdy k zaevidování došlo.
Dnem platby se rozumí den, k němuž byla platba připsána k tíži účtu orgánu.
2. Žádost o platbu musí uvádět tyto základní údaje:
a)
identifikaci věřitele;
b)
částku;
c)
měnu;
d)
datum.
Chybí-li alespoň jeden ze základních údajů, je žádost o platbu zamítnuta.
O zamítnutí a jeho důvodech je věřitel vyrozuměn písemně a co nejdříve, nejpozději však do 30 kalendářních dnů ode dne doručení žádosti.
3. V případě stavení lhůty podle čl. 92 odst. 2 finančního nařízení počíná zbytek platební lhůty opětovně běžet dnem, kdy jsou doručeny požadované informace nebo zrevidované dokumenty nebo kdy proběhne další potřebné ověření včetně kontrol na místě.
4. Po uplynutí lhůt uvedených v čl. 92 odst. 1 finančního nařízení má věřitel nárok na úroky za těchto podmínek:
a)
použijí se úrokové sazby uvedené v čl. 83 odst. 2 tohoto nařízení;
b)
úroky se platí za dobu, jež uplyne od kalendářního dne, který následuje po uplynutí platební lhůty uvedené v čl. 92 odst. 1 finančního nařízení, až do dne zaplacení.
Činí-li však úroky vypočtené podle prvního pododstavce nejvýše 200 EUR, jsou věřiteli uhrazeny pouze na jeho žádost podanou do dvou měsíců od připsání opožděné platby.
5. Jednotlivé orgány předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dodržování lhůt a o stavení lhůt podle článku 92 finančního nařízení. Zpráva Komise se přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti podle čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
KAPITOLA 7
Systémy informačních technologií
Článek 112
Popis systémů informačních technologií
(Článek 93 finančního nařízení)
Jsou-li ke zpracovávání operací v rámci plnění rozpočtu používány počítačové systémy a subsystémy, je nutno vypracovat jejich úplný a aktualizovaný popis.
Tento popis stanoví obsah všech datových polí a upřesňuje způsob, jakým systém zpracovává jednotlivé operace. Podrobně uvádí způsob, jakým systém zajišťuje, aby ke všem operacím existovala kompletní auditní stopa.
Článek 113
Pravidelné ukládání
(Článek 93 finančního nařízení)
Údaje v počítačových systémech a subsystémech musí být pravidelně ukládány a uchovávány na bezpečném místě.
KAPITOLA 8
Interní auditor
Článek 114
Jmenování interního auditora
(Článek 98 finančního nařízení)
1. Jednotlivé orgány jmenují svého interního auditora v souladu s pravidly, jež jsou přizpůsobena jejich specifikům a požadavkům. O jmenování interního auditora informují orgány Evropský parlament a Radu.
2. Jednotlivé orgány stanoví v souladu se svými specifiky a požadavky rozsah kompetencí interního auditora a podrobně upraví cíle a postupy, jimiž se bude výkon funkce interního auditu řídit; přitom náležitě zohlední platné mezinárodní standardy v oblasti interního auditu.
3. Orgán může jmenovat interním auditorem úředníka nebo jiného zaměstnance, na něhož se vztahuje služební řád a jenž byl vybrán z řad státních příslušníků členských států, a to na základě zvláštní způsobilosti této osoby.
4. Jmenují-li dva nebo více orgánů téhož interního auditora, přijmou nezbytná opatření, aby bylo možno jej v souladu s článkem 119 povolat k odpovědnosti za jeho jednání.
5. Ukončí-li interní auditor výkon své funkce, informuje o tom dotčený orgán Evropský parlament a Radu.
Článek 115
Zdroje poskytované internímu auditorovi
(Článek 99 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány poskytnou svým interním auditorům prostředky potřebné k řádnému výkonu jejich kontrolní funkce a listinu s podrobným popisem jejich úkolů, práv a povinností.
Článek 116
Pracovní program
(Článek 99 finančního nařízení)
1. Interní auditor přijímá svůj pracovní program a předkládá jej orgánu.
2. Orgán může po interním auditorovi požadovat, aby provedl audit, jenž není zařazen v jeho pracovním programu podle odstavce 1.
Článek 117
Zprávy interního auditora
(Článek 99 finančního nařízení)
1. Interní auditor předkládá orgánu výroční zprávu o interním auditu podle čl. 99 odst. 3 finančního nařízení, v níž uvede počet a druh provedených interních auditů, hlavní vydaná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
Výroční zpráva uvádí též systémové problémy, jež odhalila specializovaná komise zřízená podle čl. 73 odst. 6 finančního nařízení.
2. Jednotlivé orgány posuzují, jsou-li doporučení ve zprávách interního auditora vhodná k výměně osvědčených postupů s ostatními orgány.
3. Interní auditor se při vypracování své zprávy zaměřuje především na celkové dodržování zásady řádného finančního řízení a zajišťuje, aby byla přijímána vhodná opatření ke stále lepšímu a důslednějšímu uplatňování této zásady.
Článek 118
Nezávislost
(Článek 100 finančního nařízení)
Interní auditor je při provádění auditů plně nezávislý. Při výkonu své funkce, která je mu na základě jmenování svěřena podle finančního nařízení, nesmí dostávat žádné pokyny ani být žádným způsobem omezován.
Článek 119
Možnost povolat interního auditora k odpovědnosti
(Článek 100 finančního nařízení)
Interního auditora jakožto úředníka nebo jiného zaměstnance, na něhož se vztahuje služební řád, může povolat k odpovědnosti za jeho činy pouze samotný orgán za podmínek uvedených v tomto článku.
Orgán přijme odůvodněné rozhodnutí o zahájení vyšetřování. Toto rozhodnutí je oznámeno zúčastněné osobě. Orgán může pověřit vyšetřováním na svou přímou odpovědnost jednoho nebo více úředníků stejného nebo vyššího stupně, než je dotyčný zaměstnanec. V průběhu vyšetřování musí být vyslechnuta zúčastněná osoba.
Zpráva o vyšetřování je zaslána zúčastněné osobě, kterou poté ve věci této zprávy vyslechne orgán.
Na základě zprávy a slyšení přijme orgán buď odůvodněné rozhodnutí o zastavení řízení, nebo odůvodněné rozhodnutí v souladu s články 22 a 86 přílohy IX služebního řádu. Rozhodnutí, jimiž se ukládají disciplinární opatření nebo finanční sankce, musí být oznámena zúčastněné osobě a zaslána pro informaci ostatním orgánům a Účetnímu dvoru.
Zúčastněná osoba může podat proti takovým rozhodnutím žalobu u Soudního dvora Evropské unie za podmínek stanovených ve služebním řádu.
Článek 120
Žaloba u Soudního dvora Evropské unie
(Článek 100 finančního nařízení)
Aniž jsou dotčeny opravné prostředky podle služebního řádu, může interní auditor podat žalobu přímo u Soudního dvora Evropské unie ve věci jednání, jež se týká výkonu jeho funkce interního auditora. Žaloba musí být podána do tří měsíců od kalendářního dne, kdy bylo dotyčné jednání oznámeno.
O žalobách se jedná a rozhoduje způsobem podle čl. 91 odst. 5 služebního řádu úředníků Evropské unie.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 121
Definice a oblast působnosti
(Článek 101 finančního nařízení)
1. Předmětem veřejné zakázky na nemovitosti je koupě pozemků, budov nebo jiných nemovitostí nebo jejich dlouhodobý nájem, právo užívání, leasing, nájem či koupě na splátky, ať již s předkupním právem nebo bez něj.
2. Předmětem veřejné zakázky na dodávky je koupě výrobků nebo jejich leasing, nájem či koupě na splátky, ať již s předkupním právem nebo bez něj. Veřejná zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje umísťovací a instalační práce, se považuje za veřejnou zakázku na dodávky.
3. Předmětem veřejné zakázky na stavební práce je buď provedení stavebních prací či díla, nebo jak vypracování návrhu, tak provedení stavebních prací či díla v souvislosti s činnostmi uvedenými v příloze I směrnice 2004/18/ES, nebo provedení díla podle požadavků veřejného zadavatele za použití libovolných prostředků. „Dílem“ se rozumí výsledek stavebních nebo inženýrských prací, který má sám plnit hospodářskou nebo technickou funkci.
4. Předmětem veřejné zakázky na služby je poskytování služeb intelektuálního a neintelektuálního charakteru, s výjimkou dodávek, provedení stavebních prací a nemovitostí.
Veřejná zakázka, jež zahrnuje dva či více druhů veřejných zakázek (stavební práce, služby či dodávky), je zadávána v souladu s ustanoveními, jež se použijí na ten druh veřejné zakázky, která charakterizuje hlavní předmět dané zakázky.
V případě smíšených veřejných zakázek, jež zahrnují služby a dodávky, se jejich hlavní předmět určí na základě porovnání hodnot příslušných služeb a dodávek.
Veškeré odkazy na nomenklaturu v kontextu zadávání veřejných zakázek se řídí „společným slovníkem pro veřejné zakázky (CPV)“, jejž zavedlo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (11).
5. Pojmy „zhotovitel díla“, „dodavatel“ a „poskytovatel služeb“ označují fyzickou či právnickou osobu nebo veřejný subjekt nebo seskupení těchto osob a/nebo subjektů, které na trhu nabízejí provedení stavebních prací a/nebo díla, dodávku výrobků, resp. poskytnutí služby. Pojem „hospodářský subjekt“ zahrnuje „zhotovitele díla“, „dodavatele“ a „poskytovatele služeb“. Hospodářský subjekt, jenž podal nabídku, se označuje jako „uchazeč“. Pojem „zájemce“ označuje žadatele o účast v užším řízení, v soutěžním dialogu nebo v jednacím řízení. Pojem „prodejce“ označuje hospodářský subjekt zapsaný na seznamu prodejců podle čl. 136 odst. 1 písm. b).
Seskupení hospodářských subjektů mohou podávat nabídky nebo vystupovat jako zájemci. Veřejní zadavatelé nesmějí od takových seskupení vyžadovat, aby měla určitou právní formu proto, aby mohla podat nabídku nebo žádost o účast, avšak od vybraného seskupení mohou vyžadovat nabytí konkrétní právní formy, pokud mu byla zadána veřejná zakázka a pokud je tato změna nezbytná pro řádné plnění zakázky.
6. Útvary orgánů Unie jsou považovány za veřejné zadavatele, s výjimkou případů, kdy mezi sebou uzavřou správní dohodu o poskytování služeb, dodávkách výrobků, provedení stavebních prací či provedení veřejných zakázek na nemovitosti.
7. Pojem „technická pomoc“ označuje činnosti zaměřené na podporu a budování kapacit, jež jsou nutné k provedení určitého programu či akce, zejména činnosti přípravné, řídicí, monitorovací, hodnotící, auditní a kontrolní.
8. Veškeré výměny se zhotoviteli, dodavateli a poskytovateli, včetně uzavírání smluv a jejich případných změn, lze provádět prostřednictvím systémů elektronické výměny, jež veřejný zadavatel zřídí.
9. Tyto systémy musí splňovat následující požadavky:
a)
přístup k systému a dokumentům, jež jsou jeho prostřednictvím předávány, smějí mít pouze oprávněné osoby;
b)
právo elektronického podpisu a předávání dokumentů prostřednictvím systému smějí mít pouze oprávněné osoby;
c)
systém musí identifikovat oprávněné osoby obvyklými prostředky;
d)
musí být přesně určena hodina a datum elektronické transakce;
e)
musí být zajištěna integrita dokumentů;
f)
musí být zajištěna dostupnost dokumentů;
g)
musí být zachována případná důvěrnost dokumentů;
h)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
10. Pro údaje, jež jsou prostřednictvím takového systému zasílány či doručovány, platí právní předpoklad jejich integrity a přesnosti data a hodiny jejich odeslání či doručení, které systém uvádí.
Dokument, jenž je prostřednictvím takového systému zasílán či oznamován, je pokládán za rovnocenný dokumentu v papírové podobě, je přípustný jako důkaz v právních řízeních, je pokládán za originál a platí pro něj právní předpoklad pravosti a integrity za předpokladu, že neobsahuje dynamické prvky, které by jej mohly automaticky měnit.
Elektronické podpisy podle odst. 9 písm. b) mají právní účinek rovnocenný účinku ručních podpisů.
Článek 122
Rámcové smlouvy a zvláštní veřejné zakázky
(Článek 101 finančního nařízení)
1. Doba účinnosti rámcové smlouvy nesmí překročit čtyři roky, s výjimkou mimořádných, řádně odůvodněných případů, jež jsou dány zejména předmětem rámcové smlouvy.
Zvláštní veřejné zakázky zadávané na základě rámcových smluv jsou zadávány v souladu s podmínkami těchto rámcových smluv mezi veřejnými zadavateli a stranami rámcové smlouvy.
Při zadávání zvláštních veřejných zakázek nesmějí strany provádět v dané rámcové smlouvě podstatné změny.
2. Je-li rámcová smlouva uzavřena pouze s jedním hospodářským subjektem, jsou zvláštní veřejné zakázky zadávány v mezích podmínek této rámcové smlouvy.
V řádně odůvodněných případech se veřejní zadavatelé mohou písemně obrátit na zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele se žádostí o doplnění jeho nabídky, je-li takové doplnění nutné.
3. Má-li být rámcová smlouva uzavřena s více hospodářskými subjekty, musí být uzavřena s nejméně třemi hospodářskými subjekty, jestliže dostatečný počet hospodářských subjektů splňuje kritéria pro výběr nebo jestliže dostatečný počet přípustných nabídek splňuje kritéria pro zadání zakázky.
Rámcová smlouva s více hospodářskými subjekty může mít podobu různých smluv, jež obsahují totožné podmínky.
Zadávání zvláštních veřejných zakázek na základě rámcových smluv, jež jsou uzavřeny s několika hospodářskými subjekty, probíhá následujícím způsobem:
a)
v případě rámcových smluv bez opětovného vyhlášení soutěže se použijí podmínky rámcové smlouvy;
b)
v případě rámcových smluv s opětovným vyhlášením soutěže jsou tyto zakázky zadávány poté, co se strany smlouvy zúčastní soutěže opětovně vyhlášené na základě týchž, v případě nutnosti přesněji formulovaných podmínek, a případně na základě dalších podmínek uvedených v zadávací dokumentaci k rámcové smlouvě.
U každé zvláštní veřejné zakázky, jež má být zadána postupem podle třetího pododstavce písm. b), veřejní zadavatelé písemně osloví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, kteří jsou stranami rámcové smlouvy, a stanoví jim dostatečnou lhůtu pro podání nabídek. Nabídky jsou podávány písemně. Veřejní zadavatelé zadají zvláštní veřejnou zakázku uchazeči, jenž podle kritérií pro zadání zakázky, která jsou uvedena v zadávací dokumentaci k rámcové smlouvě, podá nejlepší nabídku.
4. V případě odvětví, v nichž se ceny a technologie rychle vyvíjejí, musí rámcové smlouvy bez opětovného vyhlášení soutěže obsahovat ustanovení o střednědobém přezkumu nebo o postupu referenčního srovnávání. Jestliže se po střednědobém přezkumu ukáže, že původně stanovené podmínky již neodrážejí vývoj cen nebo technologií, nesmí veřejný zadavatel dotčenou rámcovou smlouvu použít a přijme vhodná opatření k jejímu ukončení.
5. Rozpočtový závazek je předem přijímán pouze v případě zvláštních veřejných zakázek zadávaných na základě rámcových smluv.
Oddíl 2
Uveřejňování
Článek 123
Vyhlašování veřejných zakázek spadajících do působnosti směrnice 2004/18/ES
(Článek 103 finančního nařízení)
1. V případě veřejných zakázek, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, je uveřejňováno oznámení o zahájení zadávacího řízení a oznámení o výsledku zadávacího řízení; tím není dotčen článek 134. Předběžné oznámení je povinné pouze v případě, hodlá-li veřejný zadavatel v souladu s čl. 152 odst. 4 využít zkrácených lhůt pro doručování nabídek.
2. Předběžné oznámení je oznámení, kterým veřejný zadavatel dává orientačně na vědomí celkovou předpokládanou hodnotu a předmět veřejných zakázek a rámcových smluv, které má v úmyslu zadat v určitém rozpočtovém roce, s výjimkou veřejných zakázek, jež mají být zadány v rámci jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Předběžné oznámení uveřejňuje buď Úřad pro publikace Evropské unie (dále jen „Úřad pro publikace“), nebo samotní veřejní zadavatelé na svém profilu kupujícího.
Povinné předběžné oznámení se zasílá Úřadu pro publikace nebo se uveřejňuje na profilu kupujícího, a to co nejdříve, nejpozději však do 31. března rozpočtového roku.
Veřejní zadavatelé, kteří uveřejní předběžné oznámení na svém profilu kupujícího, zašlou Úřadu pro publikace elektronickou cestou a při dodržení formátu a způsobů zasílání podle bodu 3 přílohy VIII směrnice 2004/18/ES oznámení o tom, že na profilu kupujícího uveřejnili toto předběžné oznámení.
3. Oznámení o zahájení zadávacího řízení umožňuje veřejným zadavatelům dát na vědomí svůj úmysl zahájit zadávací řízení na veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu nebo zavést dynamický nákupní systém podle článku 131. Aniž jsou dotčeny smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v návaznosti na jednací řízení podle článku 134, je uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení povinné v případě veřejných zakázek, jejichž předpokládaná hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1.
Oznámení o zahájení zadávacího řízení není povinné v případě zvláštních veřejných zakázek zadávaných na základě rámcových smluv.
V případě otevřeného řízení uvádí oznámení o zahájení zadávacího řízení datum, hodinu a případně místo zasedání komise pro otevírání obálek, které je přístupné uchazečům.
Veřejní zadavatelé uvedou, zdali připouštějí, či nepřipouštějí varianty, a v případě, že uplatňují možnost podle čl. 146 odst. 2 druhého pododstavce, specifikují minimální požadavky na způsobilost. Uvedou kritéria pro výběr podle článku 146, která mají v úmyslu použít, minimální počet zájemců, které zamýšlejí vyzvat k podání nabídky, a případně jejich maximální počet, a dále v souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem objektivní a nediskriminační kritéria, která zamýšlejí k omezení tohoto počtu uplatnit.
Je-li dokumentace k zadávacímu řízení volně, přímo a v plném rozsahu přístupná elektronickými prostředky, zejména v dynamických nákupních systémech podle článku 131, musí být v oznámení o zahájení zadávacího řízení uvedena internetová adresa, na níž se lze s těmito dokumenty seznámit.
Veřejný zadavatel, jenž hodlá uspořádat soutěž o návrh, sdělí svůj úmysl prostřednictvím oznámení.
Veřejný zadavatel v oznámení o zahájení zadávacího řízení případně upřesní, že se jedná o interinstitucionální zadávací řízení. V těchto případech se v oznámení o zahájení zadávacího řízení uvedou orgány, výkonné agentury nebo subjekty uvedené v článku 208 finančního nařízení, jež se na zadávacím řízení podílejí, orgán odpovědný za toto řízení a celkový objem veřejných zakázek za všechny tyto orgány, výkonné agentury nebo subjekty.
4. Výsledky zadávacího řízení v případě veřejných zakázek, rámcových smluv nebo veřejných zakázek na bázi dynamického nákupního systému jsou sdělovány prostřednictvím oznámení o výsledku zadávacího řízení. Toto oznámení je povinné v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1. Není povinné v případě zvláštních veřejných zakázek zadávaných na základě rámcových smluv.
Oznámení o výsledku zadávacího řízení se zasílá Úřadu pro publikace do 48 kalendářních dní ode dne podpisu smlouvy na veřejnou zakázku nebo rámcové smlouvy. Oznámení o veřejných zakázkách na bázi dynamického nákupního systému však mohou být souhrnně zasílána čtvrtletně. V těchto případech jsou zasílána Úřadu pro publikace do 48 dní po konci čtvrtletí.
Veřejní zadavatelé, kteří uspořádali soutěž o návrh, zašlou Úřadu pro publikace oznámení o výsledcích soutěže.
V případě interinstitucionálního řízení zasílá oznámení o výsledku zadávacího řízení veřejný zadavatel, jenž za dané řízení odpovídá.
Oznámení o výsledku zadávacího řízení se zasílá Úřadu pro publikace též v případě veřejné zakázky nebo rámcové smlouvy, jejíž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1 a jež byla zadána v jednacím řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, a to ve lhůtě dostatečné pro jeho uveřejnění před podpisem smlouvy na veřejnou zakázku v souladu s podmínkami čl. 171 odst. 1.
Jestliže v důsledku uzavření smlouvy na zvláštní veřejnou zakázku nebo vlivem souhrnného objemu zvláštních veřejných zakázek dojde k překročení finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, je nutno na internetových stránkách veřejného zadavatele zveřejnit do 30. června údaje o hodnotě a smluvních stranách zvláštních veřejných zakázek, jež byly v průběhu předchozího rozpočtového roku zadány na základě rámcové smlouvy; tím není dotčen článek 21.
5. Oznámení se vypracovávají podle standardních formulářů přijatých Komisí podle směrnice 2004/18/ES.
Článek 124
Vyhlašování veřejných zakázek mimo působnost směrnice 2004/18/ES
(Článek 103 finančního nařízení)
1. Veřejné zakázky, jejichž hodnota nedosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, jsou vyhlašovány vhodnými prostředky s cílem zajistit soutěž o veřejné zakázky a nestrannost zadávacího řízení. Předmětem tohoto vyhlášení je:
a)
oznámení o zahájení zadávacího řízení podle čl. 123 odst. 3 nebo výzva k projevení zájmu v případě veřejných zakázek s podobným předmětem, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 1;
b)
náležité předchozí oznámení na internetu v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 2.
2. Seznam zhotovitelů, dodavatelů a poskytovatelů, jimž byly zadány veřejné zakázky na nemovitosti nebo veřejné zakázky, které jsou podle čl. 134 odst. 1 písm. j) tohoto nařízení označeny za tajné, se uveřejňuje pouze jednou ročně s uvedením předmětu a hodnoty zadané zakázky. Tento seznam se zasílá Evropskému parlamentu a Radě. V případě Komise se přikládá ke shrnutí výročních zpráv o činnosti uvedenému v čl. 66 odst. 9 finančního nařízení.
3. Informace o veřejných zakázkách, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 1 a které nebyly předmětem samostatného oznámení o výsledku zadávacího řízení, se zasílají Úřadu pro publikace. Roční seznamy zhotovitelů, dodavatelů a poskytovatelů se úřadu zasílají do 30. června následujícího rozpočtového roku.
4. Informace o veřejných zakázkách, jejichž hodnota přesahuje částku podle čl. 137 odst. 2, se nejpozději do 30. června následujícího rozpočtového roku zveřejňují na internetové stránce daného orgánu.
Článek 125
Uveřejňování oznámení
(Článek 103 finančního nařízení)
1. Oznámení uvedená v článcích 123 a 124 uveřejňuje Úřad pro publikace v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dvanáct kalendářních dní po jejich odeslání.
Lhůta uvedená v prvním pododstavci se v případě zrychlených řízení podle článku 154 zkracuje na pět kalendářních dní.
2. Veřejný zadavatel musí být schopen prokázat den odeslání.
Článek 126
Další formy vyhlašování
(Článek 103 finančního nařízení)
Kromě vyhlašování podle článku 123, 124 a 125 mohou být zakázky vyhlašovány též jiným způsobem, zejména elektronicky. Toto vyhlášení obsahuje odkaz na případné oznámení uveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie podle článku 125 a nesmí k němu dojít dříve, než je uveřejněno uvedené oznámení, které jediné je závazné.
Toto vyhlášení nesmí diskriminovat zájemce nebo uchazeče ani obsahovat jiné údaje, než jaké obsahuje případně uveřejněné oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 127
Druhy zadávacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Veřejná zakázka se zadává buď prostřednictvím zadávacího řízení, a to otevřeného, užšího nebo jednacího řízení poté, co je uveřejněno oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo prostřednictvím jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, případně v návaznosti na soutěž o návrh.
2. Zadávací řízení je otevřené, pokud mohou nabídku podat všechny hospodářské subjekty, které mají zájem. Totéž platí pro dynamické nákupní systémy podle článku 131.
Zadávací řízení je užší, pokud mohou všechny hospodářské subjekty požádat o účast, avšak připuštěni mohou být pouze zájemci, kteří splňují kritéria pro výběr uvedená v článku 146 a které zároveň veřejný zadavatel písemně vyzve k podání nabídky nebo předložení řešení v rámci soutěžního dialogu podle článku 132.
Výběrová fáze se může opakovat buď pro každou jednotlivou veřejnou zakázku, a to i v případě soutěžního dialogu, nebo může zahrnovat vypracování seznamu možných zájemců postupem podle čl. 136 odst. 1 písm. a).
3. V jednacím řízení osloví veřejní zadavatelé uchazeče podle vlastního výběru, kteří splňují kritéria pro výběr stanovená v článku 146, a vyjednávají s jedním nebo s několika z nich podmínky jejich nabídek.
Jedná-li se o jednací řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení podle článku 135, veřejní zadavatelé zároveň písemně vyzvou vybrané zájemce k vyjednávání.
4. Soutěže o návrh jsou řízení, která veřejnému zadavateli umožňují získat na základě soutěže - ať již s udílením cen nebo bez něj - plán či návrh, zejména v oblasti architektury a stavebního inženýrství nebo zpracování dat, jejž navrhla výběrová komise.
Článek 128
Počet zájemců v užším a jednacím řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. V užším řízení a v řízeních podle čl. 136 odst. 1 písm. a) a b) nesmí být počet zájemců vyzvaných k podání nabídky nižší než pět, za předpokladu, že kritéria pro výběr splňuje dostatečný počet zájemců.
V závislosti na předmětu veřejné zakázky a na základě objektivních a nediskriminačních kritérií pro výběr může veřejný zadavatel též stanovit nejvyšší počet zájemců. V tomto případě jsou nejvyšší počet zájemců a kritéria uvedeny v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k projevení zájmu podle článků 123 a 124.
V každém případě musí být počet zájemců vyzvaných k podání nabídky dostatečný k zajištění skutečné soutěže.
2. V případě jednacího řízení a po soutěžním dialogu nesmí být počet zájemců vyzvaných k vyjednávání nebo k podání nabídky nižší než tři, jestliže kritéria pro výběr splňuje dostatečný počet zájemců.
Počet zájemců vyzvaných k podání nabídky musí být dostatečný na to, aby byla zajištěna skutečná soutěž.
Ustanovení prvního a druhého pododstavce se nepoužijí na:
a)
veřejné zakázky velmi nízké hodnoty podle čl. 137 odst. 2;
b)
veřejné zakázky na právní služby podle nomenklatury CPV;
c)
veřejné zakázky označené za tajné podle čl. 134 odst. 1 písm. j).
3. Je-li počet zájemců, kteří splňují kritéria pro výběr a minimální dané požadavky, nižší než minimální počet podle odstavců 1 a 2, může veřejný zadavatel pokračovat v řízení a oslovit jednoho či více zájemců, kteří mají požadovanou způsobilost. Veřejný zadavatel sem však nemůže zahrnout další hospodářské subjekty, které nebyly původně vyzvány k účasti na řízení, ani zájemce, kteří nemají požadovanou způsobilost.
Článek 129
Režim jednacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
Veřejní zadavatelé vyjednávají s uchazeči nabídky, které tito uchazeči předložili, s cílem přizpůsobit je požadavkům, jež jsou stanoveny v oznámení o zahájení zadávacího řízení podle článku 123 nebo v zadávací dokumentaci a případných doplňujících dokumentech, a s cílem vybrat ekonomicky nejvýhodnější nabídku.
Během vyjednávání zajišťuje veřejný zadavatel rovné zacházení se všemi uchazeči.
V případech podle článku 135, kdy jsou veřejní zadavatelé oprávněni zadávat veřejné zakázky v jednacím řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, mohou tito zadavatelé stanovit, že jednací řízení proběhne v navazujících fázích, tak aby se na základě kritérií pro zadání zakázky, jež jsou uvedena v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v zadávací dokumentaci, snížil počet projednávaných nabídek. Uplatnění této možnosti se uvede v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v zadávací dokumentaci.
Článek 130
Soutěže o návrh
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Pravidla, podle nichž je pořádána soutěž o návrh, se sdělují všem, kteří mají o účast v soutěži zájem.
Počet zájemců vyzvaných k účasti musí být dostatečný k zajištění skutečné soutěže.
2. Výběrovou komisi jmenuje příslušná schvalující osoba. Výběrová komise se skládá výhradně z fyzických osob, které jsou nezávislé na účastnících soutěže. Je-li od účastníků soutěže vyžadována zvláštní odborná kvalifikace, musí mít tutéž nebo rovnocennou kvalifikaci nejméně třetina členů výběrové komise.
Výběrová komise musí být ve svých stanoviscích nezávislá. Svá stanoviska přijímá na základě projektů, které jí zájemci anonymně předloží, a vychází výhradně z kritérií uvedených v oznámení o soutěži.
3. Návrhy výběrové komise, jež vycházejí z předností jednotlivých projektů, a její připomínky se zaznamenávají ve zprávě, kterou členové komise podepíší.
Do doby, než výběrová komise vydá stanovisko, musí být zachována anonymita zájemců.
Výběrová komise může zájemce vyzvat, aby odpověděli na otázky uvedené v zápisu, a projekt tak vyjasnili. Z rozhovoru mezi členy výběrové komise a zájemci se pořizuje úplný zápis.
4. Veřejný zadavatel poté přijme rozhodnutí, v němž uvede jméno a adresu vybraného zájemce a důvody jeho výběru s odkazem na kritéria, jež byla vyhlášena v oznámení o soutěži o návrh, zejména pokud se toto rozhodnutí odchyluje od návrhů ve stanovisku výběrové komise.
Článek 131
Dynamický nákupní systém
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Dynamický nákupní systém je proces plně elektronického nákupu pro nákupy běžných plnění, jenž je po celou dobu svého trvání otevřen všem hospodářským subjektům, které splňují kritéria pro výběr a předložily předběžnou nabídku, jež splňuje požadavky zadávací dokumentace a případných doplňujících dokumentů. Předběžné nabídky mohou být kdykoli vylepšeny, pokud zůstanou v souladu se zadávací dokumentací.
2. Za účelem zavedení dynamického nákupního systému veřejní zadavatelé uveřejní oznámení o zahájení zadávacího řízení, které uvádí, že se jedná o dynamický nákupní systém, a které obsahuje odkaz na internetovou adresu, na níž se lze od uveřejnění oznámení až do ukončení systému volně, přímo a v plném rozsahu seznámit se zadávací dokumentací a případnými doplňujícími dokumenty.
V zadávací dokumentaci zadavatelé uvedou mimo jiné povahu předpokládaných nákupů v rámci tohoto systému, jakož i všechny nezbytné informace k nákupnímu systému, použitému elektronickému zařízení a technickým opatřením pro spojení a jeho technickou specifikaci.
3. Po celou dobu trvání dynamického nákupního systému umožňují veřejní zadavatelé všem hospodářským subjektům, aby předložily předběžnou nabídku, a byly tak přijaty do systému za podmínek podle odstavce 1. Veřejní zadavatelé tyto předběžné nabídky vyhodnotí nejpozději do patnácti dnů ode dne jejich podání. Tuto lhůtu k vyhodnocení však mohou prodloužit, není-li mezitím vyhlášena výzva k podávání nabídek.
Veřejný zadavatel informuje uchazeče co nejdříve o jeho přijetí do dynamického nákupního systému nebo o odmítnutí jeho nabídky.
4. Předmětem výzvy k podávání nabídek musí být každá zvláštní veřejná zakázka. Před jejím vyhlášením uveřejní veřejní zadavatelé zjednodušené oznámení o zahájení zadávacího řízení, jímž všechny hospodářské subjekty, jež mají zájem, vyzvou k podání předběžné nabídky ve lhůtě, jež činí alespoň patnáct dnů ode dne odeslání tohoto zjednodušeného oznámení. Veřejní zadavatelé zahájí fázi podávání nabídek až poté, co vyhodnotí všechny předběžné nabídky doručené v této lhůtě.
Veřejní zadavatelé poté vyzvou všechny uchazeče přijaté do systému, aby v přiměřené lhůtě podali nabídku. Veřejnou zakázku zadají uchazeči, který podle kritérií pro zadání zakázky, jež jsou uvedena v oznámení o zahájení zadávacího řízení pro zavedení dynamického nákupního systému, podá ekonomicky nejvýhodnější nabídku. Tato kritéria mohou být případně upřesněna ve výzvě k podávání nabídek.
5. Dynamický nákupní systém nesmí trvat déle než čtyři roky, nejedná-li se o výjimečné a náležitě odůvodněné případy.
Veřejní zadavatelé nesmějí tento systém používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.
Hospodářským subjektům, které projeví zájem, ani účastníkům systému nesmějí být účtovány žádné poplatky.
Článek 132
Soutěžní dialog
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Jedná-li se o zvláště složitou veřejnou zakázku, může veřejný zadavatel použít soutěžní dialog podle článku 29 směrnice 2004/18/ES, pokud usoudí, že přímé použití otevřeného řízení ani stávajících pravidel užšího řízení neumožní zakázku zadat ekonomicky nejvýhodnější nabídce.
Veřejná zakázka je považována za zvláště složitou, není-li veřejný zadavatel objektivně s to ani definovat technické prostředky, které by mohly odpovídat jeho potřebám nebo cílům, ani stanovit právní nebo finanční aspekty projektu.
2. Veřejní zadavatelé uveřejní oznámení o zahájení zadávacího řízení, v němž uvedou své potřeby a požadavky, a tyto definují v samotném oznámení nebo v popisu.
3. Se zájemci, kteří splňují kritéria pro výběr podle článku 146, zahájí veřejní zadavatelé dialog, při němž jsou určeny a definovány prostředky, které co nejlépe vyhoví jejich potřebám.
V průběhu tohoto dialogu zajistí veřejní zadavatelé rovnost zacházení se všemi uchazeči a důvěrnost navrhovaných řešení či jiných informací, jež zájemci při dialogu předloží, neobdrží-li souhlas těchto zájemců k jejich šíření.
Stanoví-li takovou možnost oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo popis, mohou veřejní zadavatelé určit, že řízení proběhne v navazujících fázích, tak aby byl na základě kritérií pro zadání, která jsou uvedena v uvedeném oznámení či popisu, snížen počet řešení projednávaných ve fázi dialogu.
4. Veřejní zadavatelé vyrozumí účastníky o ukončení dialogu a následně je vyzvou, aby na základě jednoho či více řešení, jež byla v průběhu dialogu předložena a specifikována, podali své konečné nabídky. Tyto nabídky musí uvádět všechny náležitosti požadované a nutné pro uskutečnění projektu.
Na žádost veřejného zadavatele lze tyto nabídky vyjasnit, upřesnit a doladit, aniž by tím ovšem došlo k takové změně základních aspektů nabídky nebo výzvy k podávání nabídek, jež by mohla narušit hospodářskou soutěž nebo by měla diskriminační účinek.
Na žádost veřejného zadavatele může být uchazeč, jehož nabídka je považována za ekonomicky nejvýhodnější, požádán, aby vyjasnil určité aspekty své nabídky nebo potvrdil závazky v ní uvedené, za podmínky, že tím nedojde ke změně podstatných aspektů nabídky nebo dokumentace k zadávacímu řízení ani k narušení hospodářské soutěže či k diskriminaci.
5. Veřejní zadavatelé mohou stanovit, že budou účastníkům dialogu uhrazeny určité ceny nebo platby.
Článek 133
Společné zadávání veřejných zakázek
(Článek 104 finančního nařízení)
V případě společného zadávacího řízení jednoho orgánu a veřejného zadavatele nebo zadavatelů z jednoho či více členských států, států ESVO či zemí kandidujících na vstup do Unie se použijí procesní pravidla platná pro tento orgán.
V případě, že podíl z celkové předpokládané hodnoty veřejné zakázky, jenž připadá na veřejného zadavatele z členského státu nebo jejž tento zadavatel spravuje, činí alespoň 50 %, nebo v jiných řádně odůvodněných případech může orgán rozhodnout, že se použijí procesní pravidla platná pro tohoto veřejného zadavatele z členského státu, lze-li tato pravidla považovat za rovnocenná předpisům platným pro tento orgán.
Orgán a veřejný zadavatel z členského státu, státu ESVO či země kandidující na vstup do Unie, kteří se podílejí na společném zadávacím řízení, se dohodnou zejména na bližších podrobnostech k vyhodnocování žádostí o účast nebo nabídek, zadání veřejné zakázky, právu rozhodnému pro tuto zakázku a soudu příslušnému pro řešení sporů.
Článek 134
Použití jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Bez ohledu na předpokládanou hodnotu veřejné zakázky mohou veřejní zadavatelé použít jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení v následujících případech:
a)
pokud v otevřeném nebo užším řízení po ukončení původního řízení nebyla předložena žádná či žádná vhodná nabídka nebo žádná žádost o účast, za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky veřejné zakázky, jež jsou specifikovány v dokumentaci k zadávacímu řízení podle článku 138;
b)
pokud z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů ochrany výhradních práv může být veřejná zakázka zadána pouze určitému hospodářskému subjektu;
c)
pokud z mimořádně naléhavých důvodů způsobených nepředvídatelnými událostmi, za něž veřejný zadavatel neodpovídá, nelze dodržet lhůty stanovené pro ostatní řízení a uvedené v článcích 152, 153 a 154;
d)
má-li být v návaznosti na soutěž o návrh zadána veřejná zakázka na služby, jež musí být podle použitelných pravidel zadána úspěšnému zájemci nebo jednomu z úspěšných zájemců; v posledním uvedeném případě jsou k účasti na jednání vyzváni všichni úspěšní zájemci;
e)
v případě dodatečných služeb či stavebních prací, s nimiž nepočítal původně zamýšlený projekt ani původní smlouva na veřejnou zakázku a které se následkem nepředvídatelných okolností staly nezbytnými k provedení služeb nebo stavebních prací za podmínek podle odstavce 2;
f)
v případě nových služeb či stavebních prací, jimiž mají být opakovány podobné služby či stavební práce, které tentýž veřejný zadavatel zadal hospodářskému subjektu v rámci původní veřejné zakázky, za předpokladu, že tyto služby či stavební práce odpovídají základnímu projektu a že tento projekt byl předmětem původní veřejné zakázky, jež byla zadána v otevřeném nebo užším řízení za podmínek podle odstavce 3;
g)
v případě veřejných zakázek na dodávky:
i)
v případě dodatečných dodávek určených buď k částečné náhradě běžných nebo k rozšíření stávajících dodávek zboží či zařízení, pokud by změna dodavatele nutila veřejného zadavatele pořídit zařízení s jinými technickými vlastnostmi, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické potíže při používání a údržbě; doba účinnosti příslušných smluv nesmí přesáhnout tři roky,
ii)
pokud jsou výrobky vyrobeny pouze pro účely výzkumu, pokusů, studií nebo vývoje, s výjimkou testů obchodní realizace a výroby velkého rozsahu s cílem pokrýt náklady na výzkum a vývoj,
iii)
v případě dodávek kotovaných a nakupovaných na komoditní burze,
iv)
v případě zvláště výhodných nákupů buď u dodavatele, který s konečnou platností ukončuje své obchodní aktivity, nebo u správce či likvidátora konkursní podstaty na základě dohody o vyrovnání s věřiteli nebo obdobného postupu dle vnitrostátních právních předpisů;
h)
v případě veřejných zakázek na nemovitosti po předchozím průzkumu místního trhu;
i)
v případě veřejných zakázek na právní služby podle nomenklatury CPV za předpokladu, že jsou tyto zakázky náležitě vyhlášeny;
j)
v případě veřejných zakázek, jež orgán nebo jím pověřený subjekt označí za tajné, nebo v případě veřejných zakázek, jejichž plnění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, v souladu s platnými správními předpisy, nebo pokud to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie.
2. V případě dodatečných služeb a stavebních prací podle odst. 1 písm. e) mohou veřejní zadavatelé použít jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení za podmínky, že bude veřejná zakázka zadána poskytovateli či zhotoviteli, jenž bude zakázku plnit v některém z těchto případů:
a)
pokud tyto dodatečné veřejné zakázky nelze technicky nebo ekonomicky oddělit od hlavní zakázky, aniž by to veřejnému zadavateli působilo komplikace;
b)
pokud tyto služby či stavební práce sice lze oddělit od provedení původní veřejné zakázky, avšak jsou bezpodmínečně nutné pro její dokončení.
Souhrnná hodnota dodatečných veřejných zakázek nesmí přesáhnout 50 % hodnoty původní veřejné zakázky.
3. V případech podle tohoto článku odst. 1 písm. f) musí být možnost použít jednací řízení uvedena již při zahájení soutěže na první činnost; při výpočtu finančních limitů podle čl. 170 odst. 1 je třeba vycházet z celkové předpokládané hodnoty následných služeb či stavebních prací. Toto řízení lze použít pouze během provádění původní smlouvy na veřejnou zakázku a nejpozději během tří let od jejího podpisu.
Článek 135
Použití jednacího řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Bez ohledu na předpokládanou hodnotu veřejné zakázky mohou veřejní zadavatelé použít jednací řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení v následujících případech:
a)
pokud byly v ukončeném otevřeném či užším řízení nebo soutěžním dialogu podány nabídky, jež jsou zejména z hlediska kritérií pro výběr či zadání zakázky neregulérní nebo nepřijatelné, a to za předpokladu, že původní podmínky zakázky stanovené v dokumentaci k zadávacímu řízení podle článku 138 nejsou podstatně změněny; tím není dotčeno použití odstavce 2 tohoto článku;
b)
ve výjimečných případech, jedná-li se o stavební práce, dodávky nebo služby, jejichž povaha nebo rizika s nimi spojená neumožňují, aby uchazeč stanovil předem celkovou cenu;
c)
pokud je povaha zadávané služby - zejména v případě finančních a intelektuálních služeb - taková, že zadávací dokumentaci k veřejné zakázce nelze vypracovat s dostatečnou přesností, jež by umožnila zakázku zadat výběrem nejlepší nabídky podle pravidel, jimiž se řídí otevřené nebo užší řízení;
d)
u veřejných zakázek na stavební práce, jsou-li tyto práce prováděny výlučně pro účely výzkumu, testování nebo vývoje, a nikoli s cílem dosažení zisku nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj;
e)
u veřejných zakázek na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES s výhradou čl. 134 odst. 1 písm. i) a j) a čl. 134 odst. 2 tohoto nařízení;
f)
u veřejných zakázek na služby ve výzkumu a vývoji, jejichž výsledky nepřipadají výlučně veřejnému zadavateli k využití při vlastní činnosti, a to za podmínky, že veřejný zadavatel poskytovanou službu hradí v plném rozsahu;
g)
u veřejných zakázek na služby v oblasti nabývání, rozvoje, výroby nebo koprodukce programových materiálů určených k vysílání rozhlasových a televizních stanic a zakázek na vysílací čas.
2. V případech podle odst. 1 písm. a) mohou veřejní zadavatelé od uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení upustit, pokud do jednacího řízení zahrnou všechny uchazeče a pouze ty uchazeče, kteří splňují kritéria pro výběr a v předchozím řízení podali nabídky v souladu s formálními požadavky zadávacího řízení.
Článek 136
Řízení s výzvou k projevení zájmu
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Aniž jsou dotčena ustanovení článků 134 a 135, mohou veřejní zadavatelé použít výzvu k projevení zájmu v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota nepřesahuje částku podle čl. 170 odst. 1, za účelem:
a)
předběžného výběru zájemců, kteří budou v budoucnu oslovováni na základě užších výzev k podávání nabídek, nebo
b)
sestavení seznamu prodejců, kteří budou vyzváni k předložení žádosti o účast nebo k podání nabídky.
2. Seznam vypracovaný na základě výzvy k projevení zájmu platí po následující období:
a)
v případě podle tohoto článku odst. 1 písm. a) nejdéle tři roky ode dne, kdy bylo Úřadu pro publikace zasláno oznámení podle čl. 124 odst. 1 písm. a);
b)
v případě sestavování seznamu prodejců podle tohoto článku odst. 1 písm. b) nejdéle pět let ode dne, kdy bylo Úřadu pro publikace zasláno oznámení podle čl. 124 odst. 1 písm. a).
Seznam podle prvního pododstavce může obsahovat dílčí seznamy.
Kdykoli během doby platnosti seznamu - s výjimkou posledních tří měsíců tohoto období - mohou všechny osoby, jež mají zájem, podat přihlášku.
3. Má-li být zadána veřejná zakázka, vyzve veřejný zadavatel všechny zájemce nebo prodejce zapsané na příslušném seznamu nebo dílčím seznamu, aby:
a)
v případě podle odst. 1 písm. a) podali nabídku nebo
b)
v případě seznamu podle odst. 1 písm. b) podali:
i)
nabídku včetně dokumentů, na jejichž základě se posuzují kritéria pro vyloučení a kritéria pro výběr, nebo
ii)
dokumenty, na jejichž základě se posuzují kritéria pro vyloučení a kritéria pro výběr, a v následné fázi aby podali nabídku prodejci, kteří se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v kritériích pro vyloučení a splňují kritéria pro výběr.
Článek 137
Veřejné zakázky nízké hodnoty
(Článek 104 finančního nařízení)
1. Veřejné zakázky nízké hodnoty do výše 60 000 EUR lze zadat v jednacím řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, jehož se účastní alespoň tři zájemci.
Obdrží-li veřejný zadavatel po jednacím řízení s těmito zájemci pouze jedinou administrativně a technicky platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro její zadání.
2. Veřejné zakázky velmi nízké hodnoty do 15 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky v rámci jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení.
3. Platby výdajových položek do výše 1 000 EUR lze provést na základě faktur bez předchozího přijetí nabídky.
Článek 138
Dokumentace k zadávacímu řízení
(Článek 105 finančního nařízení)
1. Dokumentace k zadávacímu řízení obsahuje alespoň:
a)
výzvu k podávání nabídek, k jednání nebo k účasti na dialogu v řízení podle článku 132;
b)
připojenou zadávací dokumentaci nebo - v případě soutěžního dialogu podle článku 132 - popis potřeb a požadavků veřejného zadavatele či odkaz na internetovou adresu, kde se lze se zadávací dokumentací či popisem seznámit;
c)
návrh smlouvy zpracovaný podle vzorové smlouvy.
První pododstavec písm. c) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
Dokumentace k zadávacímu řízení odkazuje na vyhlášení podle článků 123 až 126.
2. Výzva k podávání nabídek, k jednání nebo k účasti na dialogu musí alespoň:
a)
specifikovat pravidla, jimiž se řídí podoba a podávání nabídek, včetně zejména dne a hodiny, kdy končí lhůta k podávání nabídek, požadavků na vyplnění standardního dotazníku, dokumentů, které je třeba přiložit, včetně dokladů o finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti podle článku 146, nejsou-li tyto doklady specifikovány v oznámení o zahájení zadávacího řízení, a včetně adresy, na niž mají být nabídky zasílány;
b)
uvést, že podání nabídky znamená přijetí zadávací dokumentace podle odstavce 1, k níž se nabídka vztahuje, a že je zhotovitel, dodavatel či poskytovatel, jemuž bude veřejná zakázka zadána, během jejího plnění svou nabídkou vázán;
c)
specifikovat dobu, po kterou nabídka zůstává v platnosti a nesmí být v žádném ohledu měněna;
d)
stanovit zákaz jakéhokoli styku mezi veřejným zadavatelem a uchazečem během celého řízení, kromě výjimečných případů za podmínek v článku 160; je-li stanovena kontrola na místě, musí výzva specifikovat podmínky kontroly;
e)
v případě soutěžního dialogu specifikovat datum a adresu pro zahájení fáze jednání.
3. Zadávací dokumentace musí alespoň:
a)
specifikovat kritéria pro vyloučení a kritéria pro výběr zakázky, s výjimkou případů, kdy se jedná o soutěžní dialog, užší či jednací řízení po předchozím uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení podle článku 135; v těchto případech se kritéria uvádějí pouze v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k projevení zájmu;
b)
specifikovat kritéria pro zadání a jejich relativní váhy, nebo případně sestupné pořadí důležitosti těchto kritérií, nevyplývá-li tato informace z oznámení o zahájení zadávacího řízení;
c)
stanovit technické podmínky podle článku 139;
d)
uvést minimální požadavky, jež musí splňovat varianty v řízeních podle čl. 149 odst. 2, v jejichž rámci je veřejná zakázka zadávána ekonomicky nejvýhodnější nabídce, pokud veřejný zadavatel v oznámení o zahájení zadávacího řízení uvedl, že jsou varianty povoleny;
e)
uvést, že se použije protokol o výsadách a imunitách Evropské unie nebo případně Vídeňská úmluva o diplomatických stycích či Vídeňská úmluva o konzulárních stycích;
f)
specifikovat způsob, jakým je dokládán přístup k veřejným zakázkám podle článku 172;
g)
v případě dynamických nákupních systémů podle článku 131 specifikovat povahu zamýšlených nákupů a veškeré nezbytné informace k nákupnímu systému, použitému elektronickému vybavení a technickým opatřením pro spojení a jeho technickým specifikacím.
4. Vzorová smlouva zejména:
a)
specifikuje náhradu stanovené škody za nedodržení smluvních ustanovení;
b)
specifikuje údaje, jež musí obsahovat faktury nebo odpovídající podklady podle článku 102;
c)
stanoví, že jsou-li veřejným zadavatelem orgány, je právem rozhodným pro veřejnou zakázku právo Unie, popřípadě doplněné o vnitrostátní právo uvedené ve smlouvě na tuto zakázku;
d)
specifikuje soud příslušný pro případ sporu.
V případě veřejných zakázek podle čl. 121 odst. 1 může návrh smlouvy pro účely prvního pododstavce písm. c) tohoto odstavce odkazovat výlučně na vnitrostátní právní předpisy.
5. Veřejní zadavatelé mohou po uchazeči požadovat údaje o té části zakázky, kterou má uchazeč v úmyslu zadat subdodavatelům, a o totožnosti těchto subdodavatelů. Nad rámec informací podle článku 143 může veřejný zadavatel požadovat, aby zájemce nebo uchazeč předložili informace o finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti předpokládaných subdodavatelů podle článků 146, 147 a 148, zejména v případech, tvoří-li subdodávky významnou součást veřejné zakázky.
Článek 139
Technické podmínky
(Článek 105 finančního nařízení)
1. K technickým podmínkám musí mít všichni zájemci a uchazeči rovný přístup a tyto podmínky nesmí vytvářet neodůvodněné překážky soutěži o veřejné zakázky.
Technické podmínky vymezují požadované vlastnosti výrobku, služby, materiálu nebo stavební práce s ohledem na účel, jejž mají pro veřejného zadavatele splňovat.
2. Vlastnosti uvedené v odstavci 1 zahrnují:
a)
úrovně kvality;
b)
environmentální výkonnost;
c)
kdykoli je to možné, kritéria přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením nebo řešení pro všechny uživatele;
d)
úrovně a postupy posuzování shody;
e)
způsobilost k použití;
f)
bezpečnost nebo rozměry, včetně požadavků na prodejní názvy a návody k použití v případě dodávek a na terminologii, symboly, přezkoušení a zkušební metody, balení, značení a štítkování a výrobní postupy a metody v případě všech zakázek;
g)
u veřejných zakázek na stavební práce postupy týkající se zabezpečování kvality, pravidla projektu a kalkulace nákladů, podmínky pro zkoušku, kontrolu a přejímku prací, techniky či metody výstavby a všechny ostatní technické podmínky, které veřejný zadavatel může stanovit v obecných nebo zvláštních předpisech v souvislosti s dokončovacími pracemi a materiály nebo prvky, ze kterých se skládají.
3. Technické podmínky jsou formulovány:
a)
odkazem na evropské normy, evropská technická schválení, případné společné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiné technické referenční systémy, jež vypracovaly evropské normalizační subjekty, nebo - pokud tyto neexistují - jejich vnitrostátní ekvivalenty; každý odkaz je opatřen výrazem „nebo rovnocenný“;
b)
jako požadavky na výkon nebo funkci, jež mohou zahrnovat environmentální charakteristiky a musí být dostatečně podrobné, aby uchazeči umožňovaly určit účel veřejné zakázky a veřejnému zadavateli tuto zakázku zadat;
c)
kombinací obou metod.
4. Využijí-li veřejní zadavatelé možnosti odkázat na podmínky podle odst. 3 písm. a), nemohou nabídku odmítnout z důvodu, že tyto podmínky nesplňuje, pokud uchazeč nebo zájemce ke spokojenosti veřejného zadavatele vhodnými prostředky prokáže, že nabídka stanovené požadavky splňuje rovnocenným způsobem.
Vhodným prostředkem může být technická dokumentace výrobce nebo protokol o zkoušce uznaného subjektu.
5. Využijí-li veřejní zadavatelé možnosti podle odst. 3 písm. b) a stanoví-li podmínky formou požadavků na výkon nebo funkci, nemohou odmítnout nabídku, která je v souladu s vnitrostátní normou, jež provádí evropskou normu, s evropským technickým schválením, společnými technickými podmínkami, mezinárodní normou nebo jiným technickým referenčním systémem, který vypracoval evropský normalizační subjekt, pokud se tyto podmínky týkají nezbytných požadavků na výkon nebo funkci.
Uchazeč musí vhodnými prostředky ke spokojenosti veřejného zadavatele prokázat, že jeho nabídka splňuje požadavky na výkon nebo funkci, jež veřejný zadavatel stanovil. Vhodným prostředkem může být technická dokumentace výrobce nebo protokol o zkoušce uznaného subjektu.
6. Pokud veřejní zadavatelé stanoví environmentální charakteristiky formou požadavků na výkon nebo funkci, mohou použít detailní specifikace, jež jsou vymezeny prostřednictvím evropských, mezinárodních, vnitrostátních nebo jiných ekoznaček, nebo v případě potřeby části těchto specifikací, pokud jsou splněny následující podmínky:
a)
tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem veřejné zakázky;
b)
požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací;
c)
ekoznačky jsou přijímány postupem, kterého se mohou účastnit všechny zúčastněné strany, jako jsou vládní subjekty, spotřebitelé, výrobci, distributoři a ekologická sdružení;
d)
ekoznačky jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem.
7. Veřejní zadavatelé mohou uvést, že u výrobků nebo služeb, které mají ekoznačku, se předpokládá, že splňují technické podmínky vymezené v dokumentaci k zadávacímu řízení. Akceptují jiné vhodné důkazy, jako například technickou dokumentaci výrobce nebo protokol o zkoušce uznaného subjektu. Uznaným subjektem pro účely odstavce 4, 5 a 6 je zkušební a kalibrovací laboratoř nebo inspekční a certifikační subjekt, jenž splňuje platné evropské normy.
8. Kromě výjimečných případů, jež jsou řádně odůvodněny předmětem zakázky, nesmějí tyto podmínky obsahovat odkazy na konkrétní způsob výroby, zdroj, zvláštní postup, ochrannou známku, patent, typ, specifický původ ani výrobu, jejichž důsledkem by mohlo být zvýhodnění nebo vyloučení některých výrobků nebo hospodářských subjektů.
Nelze-li předmět veřejné zakázky definovat dostatečně přesně a srozumitelně, následuje za odkazem poznámka „nebo rovnocenný“.
Článek 140
Revize ceny
(Článek 105 finančního nařízení)
1. Dokumentace k zadávacímu řízení jednoznačně stanoví, musí-li být uvedena pevná a neměnná cena.
2. V opačném případě dokumentace k zadávacímu řízení stanoví podmínky nebo vzorce pro revizi ceny během trvání smlouvy. V takových případech musí veřejný zadavatel zohlednit zejména:
a)
předmět zadávacího řízení a hospodářskou situaci, v níž řízení probíhá;
b)
druh a dobu trvání úkolů a veřejné zakázky;
c)
své finanční zájmy.
Článek 141
Protiprávní jednání vedoucí k vyloučení
(Článek 106 finančního nařízení)
K případům uvedeným v čl. 106 odst. 1 písm. e) finančního nařízení patří veškeré protiprávní jednání, jež poškozuje finanční zájmy Evropské unie, zejména:
a)
případy podvodu podle článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, stanovené aktem Rady ze dne 26. července 1995 (12);
b)
případy korupce podle článku 3 Úmluvy o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie vypracované aktem Rady ze dne 26. května 1997 (13);
c)
případy účasti na zločinném spolčení podle článku 2 rámcového rozhodnutí Rady 2008/841/SVV (14);
d)
případy praní peněz podle článku 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES (15);
e)
teroristické trestné činy, trestné činy spojené s teroristickými činnostmi a návod, pomoc a pokus k takovým trestným činům ve smyslu článků 1, 3 a 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV (16).
Článek 142
Uplatnění kritérií pro vyloučení a délka vyloučení
(Články 106, 107, 108 a 109 finančního nařízení)
1. Při stanovování délky vyloučení přihlíží příslušný orgán v zájmu zásady proporcionality zejména k závažnosti skutkového stavu včetně jeho dopadu na finanční zájmy a pověst Unie, k době, jež uplynula, době trvání a opakování deliktu, úmyslu nebo stupni nedbalosti dotčeného subjektu a opatřením, jež tento subjekt přijal k nápravě situace.
Při stanovování doby vyloučení umožní příslušný orgán dotčenému zájemci nebo uchazeči, aby vyjádřil své stanovisko.
Stanoví-li orgány nebo subjekty uvedené v čl. 108 odst. 2 a 3 finančního nařízení délku trvání vyloučení v souladu s platným právem, uplatní Komise tuto dobu až do maximálního rozsahu podle čl. 106 odst. 4 finančního nařízení. Doba uvedená v čl. 106 odst. 4 finančního nařízení je stanovena nejvýše na pět let a vypočítává se takto:
a)
ode dne právní moci rozhodnutí soudu v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. b) a e) finančního nařízení;
b)
ode dne, kdy došlo k protiprávnímu jednání, nebo - v případě jeho pokračování nebo opakování - ode dne, kdy bylo toto protiprávní jednání ukončeno, v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, pokud se příslušné pochybení týká smluv na veřejné zakázky s daným orgánem.
Pro účely třetího pododstavce písm. b) platí, že je-li vážné profesní pochybení stanoveno rozhodnutím orgánu veřejné moci nebo mezinárodní organizace, je rozhodující den vydání tohoto rozhodnutí.
Dobu vyloučení lze prodloužit na deset let v případě, že do pěti let ode dne uvedeného v třetím pododstavci písm. a) a b) dojde k opakování deliktu, s výhradou odstavce 1.
2. Z účasti na zadávacím řízení a na řízení o udělení grantu jsou vyloučeni zájemci a uchazeči, kteří se nacházejí v některé ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. a) a d) finančního nařízení.
Článek 143
Důkazy
(Články 106 a 107 finančního nařízení)
1. Zájemci a uchazeči předloží řádně datované a podepsané čestné prohlášení, že se nenacházejí v žádné ze situací podle článků 106 a 107 finančního nařízení.
Omezí-li však veřejný zadavatel v případě užšího řízení, soutěžního dialogu či jednacího řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení počet uchazečů, kteří mají být vyzváni k jednání nebo podání nabídky, předloží všichni tito uchazeči osvědčení podle odstavce 3.
V případě veřejných zakázek podle čl. 137 odst. 2 může veřejný zadavatel na základě vlastního posouzení rizik rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude prohlášení podle prvního pododstavce vyžadovat. Veřejný zadavatel může rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude toto prohlášení vyžadovat v případě veřejných zakázek podle čl. 265 odst. 1, čl. 267 odst. 1 a čl. 269 odst. 1, jejichž hodnota činí nejvýše 20 000 EUR.
2. Uchazeč, jemuž má být zadána veřejná zakázka, poskytne před podpisem smlouvy ve lhůtě, kterou veřejný zadavatel stanoví, důkaz podle odstavce 3 tohoto článku, jímž doloží prohlášení podle odstavce 1 tohoto článku, v těchto případech:
a)
u veřejných zakázek, jež zadávají orgány na vlastní účet a jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1;
b)
u veřejných zakázek v oblasti vnějších akcí, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 265 odst. 1 písm. a), čl. 267 odst. 1 písm. a) nebo čl. 269 odst. 1 písm. a).
V případě veřejných zakázek, jejichž hodnota nedosahuje finančních limitů podle tohoto odstavce prvního pododstavce písm. a) a b), může veřejný zadavatel požádat uchazeče, jemuž má být veřejná zakázka zadána, aby předložil důkaz podle odstavce 3, má-li o tomto uchazeči pochybnosti, zdali se nenachází v některé ze situací, která je důvodem pro vyloučení z řízení.
3. Jako dostatečný důkaz o tom, že se zájemce nebo uchazeč, jemuž má být veřejná zakázka zadána, nenachází v žádné ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. a), b) nebo e) finančního nařízení, akceptuje veřejný zadavatel aktuální výpis z trestního rejstříku, nebo - v případě jeho neexistence - aktuální rovnocenný doklad, jejž vydal soudní nebo správní orgán země původu nebo provenience a z nějž vyplývá, že jsou tyto požadavky splněny. Jako dostatečný důkaz o tom, že se zájemce nebo uchazeč nenachází v situaci podle čl. 106 odst. 1 písm. a) nebo d) finančního nařízení, přijme veřejný zadavatel aktuální osvědčení, jež vydal příslušný orgán dotyčného státu.
V případě, že dokument či osvědčení podle odstavce 1 nejsou v dotyčné zemi vydávány, jakož i v ostatních případech vyloučení podle článku 106 finančního nařízení, lze tento dokument či osvědčení nahradit místopřísežným, nebo - v případě jeho neexistence - čestným prohlášením, jež zúčastněná osoba učiní před soudním či správním orgánem, notářem nebo příslušnou profesní organizací země svého původu nebo provenience.
4. V závislosti na vnitrostátních právních předpisech země, v níž je zájemce nebo uchazeč usazen, se dokumenty podle odstavců 1 a 3 týkají právnických nebo fyzických osob včetně - považuje-li to veřejný zadavatel za nezbytné - ředitelů podniků nebo jiných osob, jež jsou oprávněny za uchazeče či zájemce jednat či jej zastupovat, rozhodovat o něm nebo jej ovládat.
5. Mají-li veřejní zadavatelé pochybnosti o tom, zdali se zájemci nebo uchazeči nenacházejí v některé ze situací, která je důvodem pro vyloučení z řízení, mohou se sami obrátit na příslušné orgány podle odstavce 3 o informace, jež v dané situaci považují za nezbytné.
6. Veřejný zadavatel může upustit od požadavku, aby zájemce nebo uchazeč předkládali důkazy podle odstavce 3, pokud mu již byly takové důkazy předloženy v rámci jiného zadávacího řízení, a za předpokladu, že ode dne vydání těchto dokumentů dosud neuplynul jeden rok a tyto dokumenty jsou stále platné.
V tomto případě předloží zájemce nebo uchazeč čestné prohlášení, že důkazy již byly předloženy v předchozím zadávacím řízení, a potvrdí, že se jeho situace nezměnila.
7. Na žádost veřejného zadavatele předloží zájemce nebo uchazeč čestné prohlášení předpokládaného subdodavatele, že se tento nenachází v žádné ze situací podle článků 106 a 107 finančního nařízení.
V případě pochybností o tomto čestném prohlášení si veřejný zadavatel vyžádá důkazy podle odstavců 3 a 4. Případně se použije odstavec 5.
Článek 144
Ústřední databáze
(Článek 108 finančního nařízení)
1. Orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v čl. 108 odst. 1 finančního nařízení předávají Komisi ve formátu, jejž Komise určí, informace o třetích osobách, jež se nacházejí v některé ze situací podle článků 106, 107, čl. 109 odst. 1 písm. b) a čl. 109 odst. 2 písm. a) finančního nařízení, a o důvodech a délce jejich vyloučení.
Jedná-li se u těchto třetích osob o osoby právnické, předávají tyto orgány, výkonné agentury a subjekty Komisi rovněž údaje o osobách, jež jsou oprávněny za tyto třetí osoby jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat a nacházejí se v některé ze situací podle článků 106, 107, čl. 109 odst. 1 písm. b) a čl. 109 odst. 2 písm. a) finančního nařízení.
Orgány a subjekty uvedené v čl. 108 odst. 2 a 3 finančního nařízení předávají Komisi ve formátu, jejž Komise určí, informace o třetích osobách, jež se nacházejí v situaci podle čl. 106 odst. 1 písm. e) finančního nařízení, pokud jednání těchto osob poškodilo finanční zájmy Unie, a dále - v případě, že se u těchto třetích osob jedná o právnické osoby - informace o osobách, jež jsou oprávněny za tyto třetí osoby jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat; těmito informacemi jsou např.:
a)
informace o odsouzení;
b)
případně délka vyloučení ze zadávacích řízení.
2. Instituce, agentury, orgány a subjekty uvedené v odstavci 1 určí osoby, jež jsou oprávněny předávat Komisi uvedené informace a přijímat od ní informace uložené v databázi.
V případě institucí, agentur, orgánů a subjektů uvedených v čl. 108 odst. 1 finančního nařízení zasílají určené osoby co nejdříve tyto informace účetnímu Komise a případně požádají o zápis údajů do databáze, jejich změnu nebo jejich odstranění z databáze.
V případě orgánů a subjektů uvedených v čl. 108 odst. 2 finančního nařízení zasílají určené osoby do tří měsíců od vydání příslušného rozsudku požadované informace příslušné schvalující osobě v Komisi, jež odpovídá za dotčený program či akci.
Účetní Komise údaje do databáze zapíše, změní je nebo je z ní odstraní. Potvrzené údaje z databáze zasílá jednou měsíčně prostřednictvím zabezpečeného protokolu určeným osobám.
3. Instituce, agentury, orgány a subjekty uvedené v odstavci 1 Komisi potvrdí, že údaje, které předaly, byly získány a předány v souladu se zásadami, jež stanoví nařízení (ES) č. 45/2001 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17) o ochraně osobních údajů.
Zejména předem uvědomí všechny třetí osoby nebo osoby uvedené v odstavci 1, že jejich údaje mohou být zařazeny do databáze a že je Komise může předat určeným osobám uvedeným v odstavci 2. V případě potřeby předané informace po opravě, výmazu či změně aktualizují.
Každá osoba či každý subjekt, jejichž údaje jsou zapsány v databázi, mají na základě žádosti adresované účetnímu Komise právo být informovány o uchovávaných údajích, které se jich týkají.
4. Členské státy přijmou vhodná opatření, aby Komisi pomohly s efektivním řízením databáze podle směrnice 95/46/ES.
V dohodách s orgány třetích zemí a se všemi subjekty uvedenými v čl. 108 odst. 2 a 3 finančního nařízení se stanoví přiměřené mechanismy k zajištění souladu s těmito ustanoveními a se zásadami ochrany osobních údajů.
Článek 145
Správní a finanční sankce
(Články 109 a 131 finančního nařízení)
1. Aniž je dotčeno ukládání smluvních sankcí, mohou být zájemci, uchazeči, zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé, kteří učiní nepravdivé prohlášení nebo se dopustí závažného pochybení, nesrovnalostí, podvodu nebo závažného porušení svých smluvních povinností, vyloučeni z veškerých veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu Unie, a to na dobu nejvýše pěti let ode dne, kdy bylo toto protiprávní jednání - potvrzené v řízení o sporných otázkách s daným zájemcem, uchazečem, zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem - zjištěno.
Tuto lhůtu lze prodloužit na deset let v případě, že během pěti let ode dne uvedeného v prvním pododstavci dojde k opakování deliktu.
2. Uchazečům nebo zájemcům, kteří učiní nepravdivé prohlášení nebo se dopustí závažného pochybení, nesrovnalostí či podvodu, mohou být uloženy též finanční sankce ve výši 2 % až 10 % z celkové předpokládané hodnoty zadávané veřejné zakázky.
Zhotovitelům, dodavatelům či poskytovatelům, kteří závažným způsobem poruší své smluvní povinnosti, mohou být uloženy finanční sankce ve výši 2 % až 10 % celkové hodnoty dané veřejné zakázky.
Tuto sazbu lze zvýšit na 4 % až 20 % v případě, že během pěti let ode dne uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci dojde k opakování protiprávního jednání.
3. Při stanovení správní nebo finanční sankce bere orgán do úvahy zejména skutečnosti uvedené v čl. 142 odst. 1.
Článek 146
Kritéria pro výběr
(Čl. 110 odst. 1 finančního nařízení)
1. Veřejný zadavatel vypracuje jednoznačná a nediskriminační kritéria pro výběr.
2. Kritéria pro výběr se použijí ve všech zadávacích řízeních za účelem posouzení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti zájemce nebo uchazeče.
Veřejný zadavatel může stanovit minimální požadavky na způsobilost, při jejichž nesplnění nelze zájemce vybrat.
3. Každý uchazeč nebo zájemce může být vyzván, aby doložil své oprávnění k provedení veřejné zakázky podle vnitrostátního práva, např. zápisem v obchodním nebo profesním rejstříku, místopřísežným prohlášením nebo osvědčením, členstvím ve zvláštní organizaci, výslovným povolením nebo zápisem do rejstříku plátců daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“).
4. V oznámení o zahájení zadávacího řízení, výzvě k projevení zájmu nebo výzvě k podávání nabídek veřejní zadavatelé specifikují reference, jimiž mají uchazeči či zájemci doložit své postavení a právní způsobilost.
5. Rozsah informací, jež veřejný zadavatel požaduje k doložení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti zájemce nebo uchazeče, a minimální požadavky na kapacitu vyžadované v souladu s odstavcem 2 nesmí překračovat rámec předmětu veřejné zakázky a musí brát v úvahu oprávněné zájmy hospodářských subjektů, zejména pokud jde o ochranu technických a obchodních tajemství podniku.
6. Veřejný zadavatel se může na základě vlastního posouzení rizik rozhodnout, že po zájemcích nebo uchazečích nebude vyžadovat, aby dokládali svou finanční, hospodářskou, technickou a odbornou způsobilost, jedná-li se o tyto veřejné zakázky:
a)
veřejné zakázky, jež orgány zadávají na vlastní účet a jejichž hodnota nepřesahuje hodnotu podle čl. 137 odst. 1;
b)
veřejné zakázky zadávané v oblasti vnějších akcí, jejichž hodnota nedosahuje finančních limitů podle čl. 265 odst. 1 písm. a), čl. 267 odst. 1 písm. a) nebo čl. 269 odst. 1 písm. a).
Rozhodne-li se veřejný zadavatel, že nebude po zájemcích nebo uchazečích požadovat doložení finanční, hospodářské, technické a odborné způsobilosti, není vyplaceno předběžné financování, jestliže není poskytnuta finanční jistota v rovnocenné výši.
Článek 147
Hospodářská a finanční způsobilost
(Čl. 110 odst. 1 finančního nařízení)
1. Hospodářskou a finanční způsobilost lze doložit zejména jedním či několika těmito doklady:
a)
vhodnými výpisy z bank nebo případně dokladem o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu povolání;
b)
finančními výkazy za nejvýše tři poslední roky, za něž bylo uzavřeno účetnictví;
c)
výkazem celkového obratu a obratu ze stavebních prací, dodávek nebo služeb, jež jsou předmětem veřejné zakázky, a to za nejvýše tři poslední účetní období, která jsou k dispozici.
2. Veřejný zadavatel může upustit od požadavku, aby zájemci nebo uchazeči předkládali doklady podle odstavce 1, pokud mu již byly tyto doklady předloženy v rámci jiného zadávacího řízení a nadále splňují požadavky odstavce 1.
Pokud z výjimečného důvodu, který veřejný zadavatel považuje za oprávněný, není uchazeč nebo zájemce s to předložit požadované reference, může svou hospodářskou a finanční způsobilost doložit jiným způsobem, který veřejný zadavatel považuje za vhodný.
3. Hospodářský subjekt může v případě určité veřejné zakázky eventuálně využít způsobilosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu svých vztahů s nimi. V tomto případě musí vůči veřejnému zadavateli prokázat, že bude mít k dispozici zdroje nezbytné k provedení zakázky, například předložením závazku těchto subjektů, že mu své zdroje dají k dispozici.
Veřejný zadavatel může vyžadovat, aby hospodářský subjekt a subjekty uvedené v prvním pododstavci ručily za provedení veřejné zakázky společně.
Za stejných podmínek může seskupení hospodářských subjektů podle čl. 121 odst. 5 využít způsobilosti členů tohoto seskupení nebo jiných subjektů.
Článek 148
Technická a odborná způsobilost
(Čl. 110 odst. 1 finančního nařízení)
1. Technická a odborná způsobilost hospodářských subjektů je vyhodnocována a ověřována v souladu s odstavci 2 a 3. V zadávacích řízeních, jejichž předmětem jsou dodávky vyžadující umísťovací nebo instalační práce, poskytování služeb a/nebo provádění stavebních prací, se tato způsobilost posuzuje zejména s přihlédnutím k jejich know-how, efektivnosti, zkušenostem a spolehlivosti.
2. V závislosti na povaze, množství či rozsahu a účelu dodávek, služeb nebo stavebních prací lze technickou a odbornou způsobilost hospodářských subjektů doložit jedním či více následujícími dokumenty:
a)
dokladem o vzdělání a odborné kvalifikaci poskytovatele služeb nebo zhotovitele díla a/nebo členů vedení podniku, zejména osoby či osob, které jsou odpovědné za poskytování služeb nebo provádění stavebních prací;
b)
seznamem:
i)
hlavních služeb a dodávek, jež byly poskytnuty a provedeny za poslední tři roky, s uvedením částek, termínů a veřejných nebo soukromých odběratelů,
ii)
stavebních prací provedených za posledních pět let s uvedením částek, termínů a místa provedení;
c)
popisem technického zařízení, nástrojů a závodu, jež mají být při plnění veřejné zakázky na služby nebo stavební práce použity;
d)
popisem technického zařízení a opatření, jež mají zajišťovat kvalitu dodávek a služeb, a popisem vybavení podniku pro studium a výzkum;
e)
přehledem zúčastněných techniků nebo technických útvarů bez ohledu na to, zda patří přímo k podniku či nikoli, zvláště těch, kteří/které odpovídají za řízení kvality;
f)
v případě dodávek: vzorky, popisy nebo autentickými fotografiemi a/nebo osvědčeními, která vystavily oficiální ústavy pro kontrolu kvality nebo uznávané agentury a která potvrzují shodu výrobků se zadávací dokumentací nebo platnými normami;
g)
přehledem průměrného ročního počtu zaměstnanců a počtu vedoucích pracovníků poskytovatele služby nebo zhotovitele díla za poslední tři roky;
h)
uvedením části veřejné zakázky, kterou poskytovatel služeb případně zamýšlí zadat subdodavatelům;
i)
u veřejných zakázek na stavební práce a služby a pouze ve vhodných případech lze způsobilost prokázat přehledem opatření v oblasti environmentálního řízení, jež bude hospodářský subjekt schopen při plnění zakázky uplatňovat.
Jsou-li veřejnému zadavateli poskytovány služby či dodávky uvedené v prvním pododstavci písm. b) bodu i), předloží hospodářské subjekty osvědčení o výkonnosti, která vydal nebo spolupodepsal příslušný orgán.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) bodu ii) jsou k seznamu nejvýznamnějších stavebních zakázek připojena osvědčení o řádném provedení, která uvádějí, zda byly tyto zakázky provedeny odborně a v plném rozsahu.
3. Jsou-li služby nebo dodávky, které mají být poskytovány, náročné nebo jsou výjimečně požadovány pro zvláštní účel, lze technickou a odbornou způsobilost doložit při kontrole, kterou provede veřejný zadavatel nebo jeho jménem příslušný úřední subjekt země, v níž je poskytovatel služby či dodavatel usazen, s výhradou souhlasu tohoto subjektu. Předmětem této kontroly je technická způsobilost dodavatele a výrobní kapacita a v případě nutnosti též jeho vybavení pro studium a výzkum a opatření ke kontrole kvality.
4. Vyžadují-li veřejní zadavatelé osvědčení, jež vydaly nezávislé subjekty a jež mají potvrdit, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajištění kvality, odkážou na systémy zajištění kvality, jež vycházejí z příslušných sérií evropských norem, které certifikovaly schválené subjekty. Veřejní zadavatelé však akceptují rovněž jiné doklady o rovnocenných opatřeních k zajištění kvality, jež jim předloží hospodářské subjekty, které nemají k takovýmto osvědčením přístup nebo možnost je získat v příslušné lhůtě.
5. Vyžadují-li veřejní zadavatelé osvědčení, jež vydaly nezávislé subjekty a jež mají potvrdit, že hospodářský subjekt splňuje požadavky určitých systémů či norem environmentálního řízení, odkážou na systém pro environmentální řízení podniků a audit v Unii uznávaný v souladu s článkem 45 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (18) nebo na jiné normy environmentálního řízení, jež vycházejí z příslušných evropských nebo mezinárodních norem schválených subjektů. Veřejní zadavatelé uznávají též rovnocenná osvědčení, jež vydaly subjekty usazené v jiných členských státech. Akceptují od hospodářských subjektů rovněž jiné doklady o rovnocenných opatřeních v oblasti environmentálního řízení.
6. Hospodářský subjekt může v případě určité veřejné zakázky eventuálně využít způsobilosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu svých vztahů s nimi. V tomto případě musí vůči veřejnému zadavateli prokázat, že bude mít k dispozici zdroje nezbytné k provedení zakázky, například předložením závazku těchto subjektů, že mu své zdroje dají k dispozici.
Za stejných podmínek může seskupení hospodářských subjektů uvedené v čl. 121 odst. 5 využít způsobilosti členů tohoto seskupení nebo jiných subjektů.
7. V případě veřejných zakázek na stavební práce, služby nebo umísťovací a instalační práce v rámci veřejných zakázek na dodávky může veřejný zadavatel požadovat, aby určitá kritická plnění poskytoval přímo sám uchazeč nebo - v případech, kdy nabídku podává seskupení hospodářských subjektů podle čl. 121 odst. 6 - člen tohoto seskupení.
8. Veřejní zadavatelé mohou dospět k závěru, že hospodářské subjekty nebudou veřejnou zakázku plnit v souladu s náležitou normou kvality, jestliže zjistí, že tyto subjekty sledují vzájemně neslučitelné zájmy, jež mohou negativně ovlivnit plnění zakázky.
Článek 149
Postupy a kritéria pro zadávání veřejných zakázek
(Čl. 110 odst. 2 finančního nařízení)
1. Aniž je dotčen článek 107 finančního nařízení, jsou veřejné zakázky zadávány jedním z následujících způsobů:
a)
automatickým výběrem nabídky, kdy je zakázka zadána nabídce, která je v pořádku, splňuje všechny stanovené podmínky a uvádí nejnižší cenu;
b)
výběrem ekonomicky nejvýhodnější nabídky.
2. Při zjišťování ekonomicky nejvýhodnější nabídky veřejný zadavatel zohledňuje nabídnutou cenu a další kvalitativní kritéria daná předmětem veřejné zakázky, jako jsou technické přednosti, estetické a funkční vlastnosti, environmentální charakteristiky, provozní náklady, rentabilita, výrobní nebo dodací lhůty, servis a technická pomoc. Veřejný zadavatel může stanovit minimální úroveň kvality. Nabídky, jež této úrovně nedosahují, jsou odmítnuty.
3. V oznámení o zahájení zadávacího řízení, zadávací dokumentaci nebo popisu veřejný zadavatel uvede váhy, jež bude při určování ekonomicky nejvýhodnější nabídky na jednotlivá kritéria aplikovat. Tyto váhy lze vyjádřit pomocí intervalu s vhodným maximálním rozpětím.
Váhy použité na cenu nesmí při výběru zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele vést ke ztrátě významu ceny ve vztahu k ostatním kritériím; tím nejsou dotčeny stupnice, jež orgán stanovil pro odměňování určitých služeb, např. služeb odborníků na hodnocení.
Nelze-li ve výjimečných případech váhy technicky aplikovat, zejména vzhledem k předmětu veřejné zakázky, uvede veřejný zadavatel pouze použití kritérií sestupně podle důležitosti.
Článek 150
Používání elektronických aukcí
(Čl. 110 odst. 2 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé mohou využívat elektronických aukcí, při nichž jsou prezentovány nové ceny upravené směrem dolů a/nebo nové hodnoty určitých parametrů v nabídkách.
Pro účely prvního pododstavce používají veřejní zadavatelé opakovaný elektronický postup (elektronickou aukci), který probíhá po počátečním komplexním vyhodnocení nabídek a na jehož základě lze pomocí metod automatického hodnocení sestavit pořadí nabídek.
2. V otevřeném, užším nebo jednacím řízení v případě podle čl. 135 odst. 1 písm. a) mohou veřejní zadavatelé rozhodnout, že před zadáním veřejné zakázky bude provedena elektronická aukce, lze-li k této zakázce zpracovat přesnou zadávací dokumentaci.
Za stejných podmínek lze elektronickou aukci provést při opětovném vyhlášení soutěže pro strany rámcové smlouvy podle čl. 122 odst. 3 písm. b) a při vyhlášení soutěže na veřejné zakázky, jež mají být zadány v rámci dynamického nákupního systému podle článku 131.
Elektronická aukce je založena buď pouze na cenách, v kterémžto případě je veřejná zakázka zadávána nabídce uvádějící nejnižší cenu, nebo na cenách a/nebo hodnotách parametrů nabídek uvedených v zadávací dokumentaci, v kterémžto případě je zakázka zadávána ekonomicky nejvýhodnější nabídce.
3. Veřejní zadavatelé, kteří rozhodnou o provedení elektronické aukce, uvedou tuto skutečnost v oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Zadávací dokumentace obsahuje mimo jiné tyto údaje:
a)
parametry, jejichž hodnoty budou předmětem elektronické aukce, jsou-li tyto parametry kvantifikovatelné a lze-li je vyjádřit v číslech nebo v procentech;
b)
případné limity pro nabízené hodnoty, jež vyplývají ze zadávací dokumentace k veřejné zakázce;
c)
informace, jež budou uchazečům poskytnuty v průběhu elektronické aukce, a případně kdy jim budou poskytnuty;
d)
relevantní informace o průběhu elektronické aukce;
e)
podmínky, za nichž budou moci uchazeči při aukci podávat nabídky, a zejména nejmenší rozdíly, jež budou při podávání nabídek případně vyžadovány;
f)
relevantní informace o použitém elektronickém zařízení a způsobech a technických podmínkách připojení.
4. Před zahájením elektronické aukce provedou veřejní zadavatelé první komplexní vyhodnocení nabídek v souladu s kritérii pro zadání zakázky a se stanovenými vahami.
Uchazeči, kteří podají vyhovující nabídky, jsou elektronickými prostředky všichni současně vyzváni, aby nabídli nové ceny a/nebo nové hodnoty; výzva obsahuje všechny podstatné informace o individuálním připojení k použitému elektronickému zařízení a uvádí datum a hodinu zahájení elektronické aukce. Elektronická aukce může probíhat v několika navazujících kolech. Nesmí být zahájena dříve než dva pracovní dny po dni, kdy byly výzvy rozeslány.
5. Má-li být veřejná zakázka zadána ekonomicky nejvýhodnější nabídce, obsahuje výzva i výsledek komplexního vyhodnocení nabídky dotyčného uchazeče, jež bylo provedeno v souladu s vahami podle čl. 149 odst. 3 prvního pododstavce.
Výzva uvádí rovněž matematický vzorec, který se při elektronické aukci použije k určení automatických změn v pořadí, k nimž bude docházet v důsledku podávání nabídek na nové ceny či hodnoty. Tento vzorec obsahuje váhy všech kritérií stanovených pro určení ekonomicky nejvýhodnější nabídky, které jsou uvedeny v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo v zadávací dokumentaci. Za tímto účelem však musí být případné intervaly předem zredukovány na konkrétní hodnoty.
Jsou-li povoleny varianty, je pro každou variantu stanoven zvláštní vzorec.
6. V jednotlivých kolech elektronické aukce sdělují veřejní zadavatelé neprodleně všem uchazečům alespoň informace, které jim umožní se kdykoli seznámit se svým pořadím. Mohou sdělovat i další informace o jiných nabídnutých cenách či hodnotách, pokud je to uvedeno v zadávací dokumentaci. Mohou též kdykoli sdělovat počet účastníků v daném kole aukce. V žádném případě však nesmějí v žádném kole elektronické aukce zveřejňovat totožnost uchazečů.
7. Veřejní zadavatelé elektronickou aukci ukončují jedním nebo více uvedenými způsoby:
a)
ukončí aukci v termínu (datum a hodina), jejž předem uvedli ve výzvě k účasti na aukci;
b)
ukončí aukci, pokud již nedostávají nabídky na nové ceny či hodnoty, které splňují požadavky na nejmenší rozdíly;
c)
ukončí aukci, pokud proběhl počet kol aukce stanovený ve výzvě k účasti na aukci.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) stanoví veřejní zadavatelé ve výzvě k účasti na aukci lhůtu, po jejímž uplynutí od podání poslední nabídky elektronickou aukci ukončí.
Rozhodnou-li se veřejní zadavatelé ukončit elektronickou aukci způsobem podle prvního pododstavce písm. c), případně v kombinaci se způsobem podle prvního pododstavce písm. b), uvádí výzva k účasti na aukci časový rozvrh jednotlivých kol aukce.
8. Po ukončení elektronické aukce veřejní zadavatelé zadají veřejnou zakázku podle článku 149 v souladu s výsledky této aukce.
Veřejní zadavatelé nesmějí elektronických aukcí zneužívat ani je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval nebo měnil předmět veřejné zakázky, jenž byl stanoven v uveřejněném oznámení o zahájení zadávacího řízení a v zadávací dokumentaci.
Článek 151
Neobvykle nízké nabídky
(Čl. 110 odst. 2 finančního nařízení)
1. Zdá-li se být nabídka v případě určité veřejné zakázky neobvykle nízká, vyžádá si veřejný zadavatel předtím, než nabídku odmítne pouze z tohoto důvodu, písemné upřesnění jejích hlavních parametrů, jež považuje za podstatné; při následném ověření těchto parametrů vychází z vysvětlení, jež mu strany poskytnou. Toto upřesnění se může týkat zejména souladu s předpisy o ochraně zaměstnanců a pracovních podmínkách platnými v místě, kde mají být stavební práce, služby či dodávky prováděny.
Veřejný zadavatel může vzít v úvahu zejména vysvětlení, která se týkají:
a)
hospodářských aspektů výrobního postupu, poskytování služeb nebo stavebních postupů;
b)
zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici;
c)
původnosti nabídky.
2. Pokud veřejný zadavatel zjistí, že je nabídka neobvykle nízká z důvodu poskytnuté státní podpory, může tuto nabídku odmítnout pouze z tohoto důvodu, jen pokud uchazeč není schopen v přiměřené lhůtě, kterou zadavatel stanoví, prokázat, že dotyčná podpora byla poskytnuta s konečnou platností v souladu s postupy a rozhodnutími, jež stanoví pravidla Unie v oblasti státní podpory.
Článek 152
Lhůty pro doručení nabídek a žádostí o účast
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé stanoví pevné a konečné lhůty v kalendářních dnech pro doručení nabídek a žádostí o účast. Tyto lhůty jsou dostatečně dlouhé, aby umožnily osobám, jež mají zájem, přiměřenou a dostatečnou dobu na přípravu a podání nabídek, a zohledňují zejména náročnost veřejné zakázky, nezbytnost provést prohlídku na místě nebo nahlédnout na místě do dokumentů přiložených k zadávací dokumentaci.
2. V otevřeném řízení na veřejné zakázky, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, činí lhůta pro doručení nabídek alespoň 52 dnů ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení.
3. V užším řízení, v případech použití soutěžního dialogu podle článku 132 a v jednacím řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení na veřejné zakázky, jejichž hodnota přesahuje finanční limity podle čl. 170 odst. 1, činí lhůta pro doručení žádostí o účast alespoň 37 dní ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení.
V užším řízení na veřejné zakázky, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, činí lhůta pro doručení nabídek alespoň 40 dní ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek.
V řízení po uveřejnění výzvy k projevení zájmu podle čl. 136 odst. 1 však tato lhůta činí:
a)
alespoň 21 dní pro doručení nabídek, jedná-li se o řízení podle čl. 136 odst. 1 písm. a) a čl. 136 odst. 3 písm. b) bodu i); lhůta se počítá ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek;
b)
alespoň 10 dní pro doručení žádostí o účast a alespoň 21 dní pro doručení nabídek, jedná-li se o dvoufázové řízení podle čl. 136 odst. 3 písm. b) bodu ii).
4. Jestliže veřejní zadavatelé v případě veřejných zakázek, jejichž hodnota přesahuje finanční limity podle čl. 170 odst. 1, v souladu s čl. 123 odst. 2 odešlou předběžné oznámení o veřejné zakázce k uveřejnění nebo jej sami uveřejní na svém profilu kupujícího, může být lhůta pro doručení nabídek obecně zkrácena na 36 dní, avšak v žádném případě nesmí být kratší než 22 dny ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzvy k podávání nabídek.
Zkrácení lhůty podle prvního pododstavce je možné jen tehdy, splňuje-li předběžné oznámení následující podmínky:
a)
obsahuje všechny informace vyžadované pro oznámení o zahájení zadávacího řízení, jsou-li tyto informace v době uveřejnění oznámení k dispozici;
b)
bylo odesláno k uveřejnění nejméně 52 dnů a nejvýše dvanáct měsíců přede dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.
5. Lhůty pro doručení nabídek lze zkrátit o pět dní, jsou-li všechny dokumenty, jež tvoří dokumentaci k zadávacímu řízení, ode dne uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzvy k projevení zájmu neomezeně a přímo přístupné elektronickými prostředky.
Článek 153
Lhůty pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Je-li s dostatečným předstihem před uplynutím lhůty pro podávání nabídek podána žádost o zadávací dokumentaci, popisy v řízení podle článku 132 či doplňující dokumenty, jsou tyto dokumenty s výhradou ustanovení odstavce 4 zaslány do pěti pracovních dní od doručení žádosti všem hospodářským subjektům, jež si vyžádaly zadávací dokumentaci nebo projevily zájem o účast na dialogu či o podání nabídky. Veřejní zadavatelé nejsou povinni odpovídat na žádosti o dokumenty, jež byly podány méně než pět pracovních dnů před uplynutím lhůty pro podávání nabídek.
2. Je-li s dostatečným předstihem před uplynutím lhůty pro podávání nabídek podána žádost o doplňující informace k zadávací dokumentaci, popisům či doplňujícím dokumentům, jsou tyto informace poskytnuty všem hospodářským subjektům, jež si vyžádaly zadávací dokumentaci nebo projevily zájem o účast na dialogu či o podání nabídky, a to všem těmto subjektům současně, co nejdříve a nejpozději šest kalendářních dnů před uplynutím lhůty pro doručení nabídek nebo - pokud je žádost o informace doručena méně než osm kalendářních dní před uplynutím této lhůty - co nejdříve po doručení této žádosti. Veřejní zadavatelé nejsou povinni odpovídat na žádosti o doplňující informace, jež byly podány méně než pět pracovních dnů před uplynutím lhůty pro podávání nabídek.
3. Nelze-li zadávací dokumentaci a doplňující dokumenty či informace - ať už z jakéhokoli důvodu - poskytnout ve lhůtách podle odstavců 1 a 2 tohoto článku nebo lze-li nabídky vypracovat až po prohlídce na místě či po nahlédnutí do dokumentů přiložených k zadávací dokumentaci na místě, jsou lhůty pro doručení nabídek uvedené v článku 152 prodlouženy, tak aby měly všechny hospodářské subjekty možnost se seznámit se všemi informacemi nezbytnými k přípravě nabídek. Toto prodloužení se vhodným způsobem vyhlásí postupy podle článků 123 až 126.
4. V otevřeném řízení, včetně dynamických nákupních systémů podle článku 131, se nepoužije ustanovení odstavce 1 tohoto článku, jsou-li veškerá dokumentace k zadávacímu řízení a doplňující dokumenty bez omezení, v plném rozsahu a přímo přístupné elektronickými prostředky. Oznámení o zahájení zadávacího řízení podle čl. 123 odst. 3 uvádí i internetovou adresu, na níž se lze s těmito dokumenty seznámit.
Článek 154
Lhůty v naléhavých případech
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Nelze-li v naléhavých, řádně odůvodněných případech dodržet minimální lhůty uvedené v čl. 152 odst. 3, mohou veřejní zadavatelé v případě užšího a jednacího řízení s uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení stanovit tyto lhůty v kalendářních dnech:
a)
lhůtu pro doručení žádostí o účast, jež musí činit nejméně patnáct dnů ode dne odeslání oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo nejméně deset dnů, jestliže bylo toto oznámení odesláno Úřadu pro publikace elektronicky;
b)
lhůtu pro doručení nabídek, jež musí činit nejméně deset dnů ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek.
2. Je-li v rámci užšího řízení a zrychleného jednacího řízení podána s dostatečným předstihem žádost o doplňující informace k zadávací dokumentaci, jsou tyto informace sdělovány všem zájemcům nebo uchazečům nejpozději čtyři kalendářní dny před uplynutím lhůty pro doručení nabídek.
Článek 155
Způsoby komunikace
(Čl. 111 odst. 1 finančního nařízení)
1. Způsoby podávání nabídek a žádostí o účast určuje veřejný zadavatel, jenž může pro tento účel zvolit jeden výhradní způsob. Nabídky a žádosti o účast lze podávat formou dopisu nebo elektronickými prostředky. Žádosti o účast lze podávat rovněž faxem.
Zvolené komunikační prostředky musí být obecně dostupné a nesmějí omezovat přístup hospodářských subjektů k zadávacímu řízení.
Zvolené komunikační prostředky musí zaručovat splnění těchto podmínek:
a)
každé podání obsahuje veškeré informace nutné k jeho vyhodnocení;
b)
je zachována integrita údajů;
c)
je zachována důvěrnost nabídek a žádostí o účast a veřejný zadavatel tyto nabídky a žádosti o účast prostudovává až po vypršení lhůty k jejich podání;
d)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Je-li to nezbytné pro účely právního dokazování, mohou veřejní zadavatelé rozhodnout, že žádosti o účast podané faxem musí být co nejdříve a v každém případě před uplynutím lhůty stanovené v článku 152 potvrzeny dopisem nebo elektronickými prostředky.
2. Pokud veřejný zadavatel povolí podávání nabídek a žádostí o účast elektronickými prostředky, musejí být použité nástroje i jejich technické specifikace nediskriminační povahy, běžně přístupné a slučitelné s obvykle používanými informačními a komunikačními technologiemi a nesmí omezovat přístup hospodářských subjektů k zadávacímu řízení.
3. S výjimkou veřejných zakázek, jejichž hodnota nedosahuje finančního limitu podle čl. 170 odst. 1, zaručují zařízení, jež slouží elektronickému doručování nabídek a žádostí o účast, za pomoci technických prostředků a náležitých postupů splnění těchto podmínek:
a)
lze s jistotou ověřit identitu hospodářského subjektu;
b)
lze určit přesnou hodinu a datum doručení nabídek a žádostí o účast;
c)
lze přiměřeně zajistit, aby před uplynutím stanovených lhůt neměl nikdo přístup k údajům předaným v souladu s těmito požadavky;
d)
v případě porušení tohoto zákazu přístupu lze přiměřeně zajistit, aby toto porušení bylo spolehlivě zjistitelné;
e)
datum, kdy mají být otevřeny doručené údaje, mohou stanovit či změnit pouze oprávněné osoby;
f)
v jednotlivých fázích zadávacího řízení mohou mít přístup k předaným údajům či jejich části oprávněné osoby pouze na základě současného jednání;
g)
současné jednání oprávněných osob musí přístup k předaným údajům umožňovat až po uplynutí stanoveného dne;
h)
údaje doručené a otevřené v souladu s těmito požadavky zůstávají přístupné pouze osobám, jež jsou oprávněny se s nimi seznamovat.
4. Pokud veřejný zadavatel povolí podávání nabídek a žádostí o účast elektronickými prostředky, má se za to, že se u elektronických dokumentů podaných prostřednictvím takových systémů jedná o originály a že jsou podepsány oprávněným zástupcem hospodářského subjektu.
5. V případě podávání formou dopisu si uchazeči nebo zájemci mohou zvolit, zda nabídku nebo žádost o účast podají:
a)
buď poštou nebo kurýrní službou, v kterémžto případě musí dokumentace k zadávacímu řízení uvést, že rozhodným dnem je den odeslání zásilky, datum poštovního razítka nebo datum potvrzení o převzetí;
b)
nebo osobně či prostřednictvím svého zmocněnce v prostorách orgánu; v tomto případě musí dokumentace k zadávacímu řízení nad rámec informací podle čl. 138 odst. 2 písm. a) uvést rovněž útvar, jemuž mají být nabídky nebo žádosti o účast doručovány proti vyhotovení podepsaného a datovaného potvrzení o přijetí.
6. Za účelem utajení a vyloučení jakýchkoli potíží v případě zasílání nabídek dopisem obsahuje výzva k podávání nabídek tuto poznámku:
Nabídky musí být podány v zapečetěné obálce vložené do další zapečetěné obálky. Na vnitřní obálce jsou kromě názvu útvaru, jemuž je určena a který je uveden ve výzvě k podávání nabídek, uvedena slova „Výzva k podávání nabídek - neotvírat v podatelně“. Použijí-li se samolepicí obálky, musí být zapečetěny lepicí páskou, přes niž je podepsán odesílatel.
Článek 156
Soutěžní jistoty
(Čl. 111 odst. 3 finančního nařízení)
Veřejný zadavatel může požadovat poskytnutí soutěžní jistoty v souladu s článkem 163, která představuje 1 % až 2 % celkové hodnoty veřejné zakázky.
Jistota je uvolněna při zadání veřejné zakázky. Není-li v dané lhůtě nabídka podána nebo je-li podaná nabídka následně stažena, je jistota zadržena.
Článek 157
Otevírání nabídek a žádostí o účast
(Čl. 111 odst. 4 finančního nařízení)
1. Otevřeny jsou všechny žádosti o účast a nabídky, jež splňují požadavky článku 155.
2. Přesahuje-li hodnota veřejné zakázky finanční limit podle čl. 137 odst. 1, jmenuje příslušná schvalující osoba komisi pro otevírání obálek.
Komise pro otevírání obálek je složena nejméně ze tří osob, jež zastupují alespoň dvě organizační jednotky dotyčného orgánu, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti a z nichž alespoň jedna je zcela nezávislá na příslušné schvalující osobě. V zájmu eliminace střetu zájmů se na tyto osoby vztahují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení. Požadavek organizačních jednotek, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti, se nepoužije v zastoupeních a místních jednotkách uvedených v článku 72 tohoto nařízení ani v jednotkách, jež působí izolovaně v členském státě, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
V případě interinstitucionálního zadávacího řízení jmenuje komisi pro otevírání obálek příslušná schvalující osoba orgánu odpovědného za toto zadávací řízení. Složení této komise musí pokud možno odrážet interinstitucionální povahu zadávacího řízení.
3. V případě podávání nabídek poštou parafuje jeden nebo více členů komise pro otevírání obálek doklady, jež dokládají datum a hodinu odeslání nabídek.
Tyto osoby parafují rovněž:
a)
každou stránku každé nabídky nebo
b)
- s výjimkou případů podle odst. 2 druhého pododstavce - titulní stranu jednotlivých nabídek a stránky obsahující finanční údaje, přičemž úplnost původní nabídky musí být zajištěna veškerými vhodnými bezpečnostními opatřeními, jež používá útvar nezávislý na schvalujícím útvaru.
Je-li veřejná zakázka zadávána postupem automatického výběru nabídky podle čl. 149 odst. 1 písm. a), jsou ceny uvedené v nabídkách, které splňují požadavky, uveřejněny.
Členové komise podepíší písemný protokol o otevření doručených nabídek, jenž uvádí nabídky, které splňují požadavky článku 155 a které je nesplňují, jakož i důvody odmítnutí pro nesplnění požadavků, pokud jde o způsoby podání nabídek podle článku 155. Záznam lze podepsat v elektronickém systému, jenž zajišťuje dostatečnou identifikaci podepsané osoby.
Článek 158
Výbor pro hodnocení nabídek a žádostí o účast
(Čl. 111 odst. 5 finančního nařízení)
1. Hodnotící výbor, který je vytvořen pro každou z obou fází a který se opírá o předem vyhlášená kritéria pro vyloučení a výběr, resp. o kritéria pro zadání zakázky, vyhodnocuje všechny žádosti o účast a nabídky, jež jsou prohlášeny za vyhovující z hlediska požadavků článku 155, a sestaví jejich pořadí.
Úkolem výboru, jejž jmenuje příslušná schvalující osoba, je vydat poradní stanovisko u veřejných zakázek, jejichž hodnota přesahuje finanční limit podle čl. 137 odst. 1.
Příslušná schvalující osoba však může rozhodnout, že hodnotící výbor vyhodnotí nabídky a sestaví jejich pořadí pouze na základě kritérií pro zadání zakázky a že kritéria pro vyloučení a výběr se vyhodnotí jiným vhodným způsobem, který zaručí vyloučení střetu zájmů.
2. Hodnotící výbor je složen nejméně ze tří osob, které zastupují alespoň dvě organizační jednotky orgánů nebo subjektů uvedených v článku 208 finančního nařízení, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti a z nichž alespoň jedna je zcela nezávislá na příslušné schvalující osobě. Příslušná schvalující osoba se ujistí o tom, že tyto osoby dodržují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
Požadavek organizačních jednotek, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti, se nepoužije v zastoupeních a místních jednotkách uvedených v článku 72 ani v jednotkách, jež působí izolovaně v členském státě, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
Hodnotící výbor může mít stejné složení jako komise pro otevírání obálek.
Na základě rozhodnutí příslušné schvalující osoby mohou být tomuto výboru nápomocni externí odborníci. Příslušná schvalující osoba se ujistí o tom, že tito odborníci dodržují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
V případě interinstitucionálního zadávacího řízení jmenuje hodnotící výbor příslušná schvalující osoba orgánu odpovědného za toto zadávací řízení. Složení výboru musí odrážet interinstitucionální povahu zadávacího řízení.
3. Žádosti o účast a nabídky, jež nesplňují všechny základní požadavky uvedené v dokumentaci k zadávacímu řízení, jsou vyloučeny.
Hodnotící výbor nebo veřejný zadavatel však mohou zájemce nebo uchazeče vyzvat, aby ve stanovené lhůtě doplnili podklady předložené v souvislosti s kritérii pro vyloučení a výběr či aby k těmto podkladům podali vysvětlení.
Za přípustné se považují žádosti o účast a nabídky, jež nejsou vyloučeny a splňují kritéria pro výběr.
4. V případě neobvykle nízkých nabídek podle článku 151 si hodnotící výbor vyžádá bližší informace ke složení nabídky.
Článek 159
Výsledky hodnocení
(Článek 112 finančního nařízení)
1. O hodnocení a sestavení pořadí žádostí o účast a nabídek, o nichž hodnotící výbor prohlásí, že splňují požadavky, je vypracován datovaný písemný záznam.
Tento záznam podepíší všichni členové hodnotícího výboru. Záznam lze podepsat v elektronickém systému, jenž zajišťuje dostatečnou identifikaci podepsané osoby.
Nebyla-li hodnotícímu výboru svěřena odpovědnost za posouzení nabídek z hlediska kritérií pro vyloučení a výběr, podepíšou tento písemný záznam též osoby, kterým příslušná schvalující osoba tuto odpovědnost svěřila. Záznam je archivován pro pozdější použití.
2. Záznam podle odstavce 1 obsahuje alespoň:
a)
jméno a adresu veřejného zadavatele a předmět a hodnotu veřejné zakázky, rámcové smlouvy nebo dynamického nákupního systému;
b)
jména odmítnutých zájemců nebo uchazečů a důvody jejich odmítnutí;
c)
jména zájemců a uchazečů, jejichž nabídka bude prostudována, a důvody pro jejich výběr;
d)
důvody pro odmítnutí nabídek, jež byly shledány jako neobvykle nízké;
e)
jména navrženého zájemce, zhotovitele, dodavatele či poskytovatele, důvody pro jeho výběr a - je-li tento údaj znám - část zakázky či rámcové smlouvy, na niž zhotovitel, dodavatel či poskytovatel zamýšlí uzavřít smlouvy se subdodavateli.
3. Veřejný zadavatel poté přijme rozhodnutí, v němž uvede alespoň:
a)
svůj název a adresu, předmět a hodnotu veřejné zakázky nebo předmět a maximální hodnotu rámcové smlouvy či dynamického nákupního systému;
b)
jména odmítnutých zájemců nebo uchazečů a důvody jejich odmítnutí;
c)
jména zájemců a uchazečů, jejichž nabídka bude prostudována, a důvody pro jejich výběr;
d)
důvody pro odmítnutí nabídek, jež byly shledány jako neobvykle nízké;
e)
jména vybraných zájemců nebo vybraného zhotovitele, dodavatele či poskytovatele, důvody jejich výběru na základě předem vyhlášených kritérií pro výběr a pro zadání zakázky a - je-li tento údaj znám - část zakázky nebo rámcové smlouvy, na niž zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel zamýšlí uzavřít smlouvy se subdodavateli;
f)
v případě jednacího řízení a soutěžního dialogu okolnosti uvedené v článcích 132, 134, 135, 266, 268, 270 a 271, jež jsou důvodem k použití těchto řízení;
g)
případné důvody, pro něž se veřejný zadavatel rozhodl veřejnou zakázku nezadat.
V případě interinstitucionálního zadávacího řízení přijme rozhodnutí podle prvního pododstavce veřejný zadavatel, který je za toto řízení odpovědný.
Článek 160
Styk mezi veřejnými zadavateli a uchazeči
(Článek 112 finančního nařízení)
1. Styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči v průběhu zadávacího řízení je přípustný výjimečně, za podmínek uvedených v odstavcích 2 a 3.
2. Před uplynutím lhůty pro podávání nabídek může veřejný zadavatel, pokud jde o doplňující dokumenty a informace podle článku 153:
a)
sdělit z podnětu uchazečů doplňující informace, a to výlučně za účelem vyjasnění povahy veřejné zakázky; tyto informace musí být sděleny ve stejný den všem uchazečům, kteří si vyžádali zadávací dokumentaci;
b)
informovat z vlastního podnětu zúčastněné osoby, pokud zjistí omyl, nepřesnost, opomenutí nebo jiný druh administrativní chyby v textu oznámení o zahájení zadávacího řízení, výzvy k podávání nabídek nebo zadávací dokumentace, s tím, že tato informace musí být těmto osobám podána ve stejný den a stejným způsobem, jaký se použije na původní výzvu k podávání nabídek.
3. Je-li po otevření nabídek v souvislosti s některou z nich zapotřebí určitého vyjasnění nebo je-li v nabídce nutno opravit zjevné administrativní chyby, může veřejný zadavatel navázat styk s uchazečem, avšak tento styk nesmí vést ke změně podmínek nabídky.
4. Ve všech případech, kdy byl navázán styk, a v řádně odůvodněných případech podle článku 96 finančního nařízení, kdy styk navázán nebyl, je třeba učinit poznámku do spisu.
Článek 161
Informace pro zájemce a uchazeče
(Články 113, 114 a 118 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé sdělí zájemcům a uchazečům co nejdříve rozhodnutí o zadání veřejné zakázky, podpisu rámcové smlouvy či přijetí do dynamického nákupního systému (včetně důvodů případného rozhodnutí veřejnou zakázku, rámcovou smlouvu nebo dynamický nákupní systém, na něž byla soutěž o veřejné zakázky vyhlášena, nezadat, nepodepsat, resp. nezavést) nebo rozhodnutí znovu zahájit řízení.
2. Údaje podle čl. 113 odst. 2 finančního nařízení sdělí veřejný zadavatel nejpozději do patnácti kalendářních dnů ode dne doručení písemné žádosti.
3. V případě veřejných zakázek, jež zadávají orgány Unie na vlastní účet, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1 a jež nejsou vyloučeny z oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES, sdělí veřejný zadavatel všem neúspěšným uchazečům nebo zájemcům, že jejich přihláška nebo nabídka nebyla přijata, s tím, že toto sdělení je podáváno všem těmto osobám současně, každé jednotlivě a elektronickými prostředky v jedné z těchto fází:
a)
krátce poté, co je přijato rozhodnutí na základě kritérií pro vyloučení a výběr, a předtím, než je přijato rozhodnutí o zadání veřejné zakázky, jedná-li se o zadávací řízení pořádané ve dvou samostatných fázích;
b)
v případě rozhodnutí o zadání veřejné zakázky a o odmítnutí nabídek co nejdříve po přijetí rozhodnutí o zadání zakázky, nejpozději však v průběhu následujícího týdne.
Ve všech případech uvede veřejný zadavatel důvody, proč nebyla nabídka nebo přihláška přijata, a dostupné opravné prostředky.
Neúspěšní uchazeči nebo zájemci si mohou písemně formou dopisu, faxu nebo e-mailu vyžádat doplňující informace k důvodům odmítnutí své přihlášky nebo nabídky a všichni vybraní uchazeči, jejichž nabídky nebyly vyloučeny, mají nárok na informace o vlastnostech a přednostech přijaté nabídky a jménu úspěšného uchazeče; tím není dotčen čl. 113 odst. 2 druhý pododstavec finančního nařízení. Veřejní zadavatelé odpovědí nejpozději do patnácti kalendářních dnů ode dne doručení žádosti.
Článek 162
Podpis smlouvy
(Články 113 a 118 finančního nařízení)
S prováděním veřejné zakázky se započne až po podpisu smlouvy na tuto zakázku.
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 163
Jistoty
(Článek 115 finančního nařízení)
1. Je-li od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele vyžadováno složení jistoty předem, musí tato jistota pokrývat částku a období, které jsou dostatečné pro její čerpání.
2. Jistotu poskytuje banka nebo schválená finanční instituce. Může být nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby poté, co toto ručení schválí veřejný zadavatel.
Jistota je vyjádřena v eurech.
Jejím účelem je zavázat banku, finanční instituci nebo třetí osobu k neodvolatelné záruce nebo prvnímu ručení za splnění povinností zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele.
Článek 164
Jistota pro účely plnění
(Článek 115 finančního nařízení)
1. S cílem zajistit, aby byly stavební práce, dodávky či služby provedeny v plném rozsahu, a v situacích, kdy tato plnění nelze s konečnou platností přijmout v souladu se smluvními podmínkami, může schvalující osoba v individuálních případech a v návaznosti na předběžnou analýzu rizik vyžadovat, aby zhotovitel, dodavatel či poskytovatel poskytl jistotu pro účely plnění.
2. Jistotu ve výši 10 % celkové hodnoty veřejné zakázky lze vytvořit postupně srážkami z uskutečňovaných plateb.
Jistotu může nahradit srážka z konečné platby zadržená až do konečného přijetí služeb, dodávek nebo stavebních prací. Výši srážky určí schvalující osoba tak, aby odrážela rizika zjištěná v souvislosti s plněním smlouvy, předmět zakázky a obchodní podmínky obvyklé v daném odvětví.
Podmínky jistoty jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení.
3. Po konečném přijetí stavebních prací, služeb nebo dodávek je jistota uvolněna v souladu s podmínkami smlouvy.
Článek 165
Jistota pro účely předběžného financování
(Článek 115 finančního nařízení)
1. Jakmile veřejný zadavatel zjistí, že je nutné poskytnout předběžné financování, posoudí před zahájením zadávacího řízení rizika, jež jsou s platbami předběžného financování spojena; přihlédne zejména k těmto kritériím:
a)
předpokládaná hodnota veřejné zakázky;
b)
její předmět;
c)
délka trvání a tempo;
d)
struktura trhu.
2. Jistota pro účely platby předběžného financování je vyžadována v případě podle čl. 146 odst. 6 druhého pododstavce nebo v případě, že schvalující osoba tak rozhodne učinit podle odstavce 1 tohoto článku.
Jistota není vyžadována v případě veřejných zakázek nízké hodnoty podle čl. 137 odst. 1.
Jistota je uvolňována postupně s tím, jak je prováděn zápočet předběžného financování s průběžnými platbami nebo výplatou zůstatku ve prospěch zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele v souladu se smluvními podmínkami.
Článek 166
Pozastavení v případě pochybení či nesrovnalostí
(Článek 116 finančního nařízení)
1. Plnění veřejné zakázky lze podle článku 116 finančního nařízení pozastavit za účelem ověření, zdali došlo k předpokládaným závažným pochybením, nesrovnalostem nebo podvodům. Pokud se nepotvrdí, že k nim došlo, je plnění veřejné zakázky co nejdříve obnoveno.
2. Závažným pochybením nebo nesrovnalostí je každé porušení smlouvy nebo předpisů, které je důsledkem jednání nebo opomenutí, jež způsobuje nebo by mohlo způsobit ztrátu pro rozpočet Unie.
KAPITOLA 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány Unie na vlastní účet
Článek 167
Stanovení příslušných úrovní pro výpočet finančních limitů
(Články 117 a 118 finančního nařízení)
Všechny pověřené nebo dále pověřené schvalující osoby jednotlivých orgánů posoudí, zda bylo dosaženo finančních limitů podle článku 118 finančního nařízení.
Článek 168
Samostatné veřejné zakázky a zakázky sestávající z dílčích plnění
(Články 104 a 118 finančního nařízení)
1. Předpokládaná hodnota veřejné zakázky nesmí být stanovena s úmyslem obejít požadavky tohoto nařízení. Je nepřípustné, aby byla veřejná zakázka za tímto účelem rozdělena.
Je-li to vhodné, technicky proveditelné a nákladově efektivní, zadávají se veřejné zakázky, jejichž hodnota dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, formou dílčích plnění zadávaných současně.
2. Je-li předmět veřejné zakázky na dodávky, služby nebo stavební práce rozdělen na několik dílčích plnění, která jsou předmětem individuálních veřejných zakázek, vezme se při celkovém hodnocení použitelného finančního limitu v úvahu celková hodnota všech dílčích plnění.
Pokud celková hodnota všech dílčích plnění dosahuje finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, použijí se na každé dílčí plnění ustanovení čl. 97 odst. 1 a čl. 104 odst. 1 a 2 finančního nařízení.
3. Má-li být veřejná zakázka zadána formou samostatných dílčích plnění, jsou nabídky na každé dílčí plnění hodnoceny zvlášť. Je-li několik dílčích plnění zadáno témuž uchazeči, lze na všechna tato dílčí plnění podepsat jedinou smlouvu.
Článek 169
Postupy ke stanovení předpokládané hodnoty určitých veřejných zakázek
(Článek 118 finančního nařízení)
1. Pro účely výpočtu předpokládané hodnoty veřejné zakázky zahrne veřejný zadavatel do této částky celkovou odhadovanou odměnu zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele.
Jsou-li součástí veřejné zakázky opce nebo možnost obnovení smlouvy, je základem pro výpočet nejvyšší povolená částka, do níž je zahrnuto využití těchto opcí a obnovení smlouvy.
Tento odhad se provádí v okamžiku, kdy je odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo, pokud se s takovým vyhlášením nepočítá, v okamžiku, kdy veřejný zadavatel zahajuje zadávací řízení.
2. V případě rámcových smluv a dynamických nákupních systémů je brána v úvahu maximální hodnota všech veřejných zakázek, jež jsou plánovány na celou dobu trvání rámcové smlouvy nebo dynamického nákupního systému.
3. V případě veřejných zakázek na služby se bere v úvahu:
a)
u pojišťovacích služeb: pojistné, které je třeba zaplatit, a další druhy odměn;
b)
u bankovních nebo finančních služeb: poplatky, provize, úroky a další druhy odměn;
c)
u veřejných zakázek na zpracování projektu: poplatky, provize a podobné odměny.
4. V případě veřejných zakázek na služby, jež neuvádějí celkovou cenu, nebo v případě veřejných zakázek na dodávky, jejichž předmětem je leasing, nájem či koupě výrobků na splátky, je základem pro výpočet předpokládané hodnoty:
a)
v případě veřejných zakázek na dobu určitou:
i)
celková hodnota veřejné zakázky za celou dobu jejího trvání, činí-li výše uvedená doba nejvýše 48 měsíců v případě služeb nebo nejvýše dvanáct měsíců v případě dodávek,
ii)
celková hodnota včetně předpokládané zůstatkové hodnoty, činí-li výše uvedená doba v případě dodávek více než dvanáct měsíců;
b)
v případě veřejných zakázek na dobu neurčitou nebo v případě služeb na dobu delší než 48 měsíců měsíční hodnota vynásobená čtyřiceti osmi.
5. V případě veřejných zakázek na služby nebo dodávky, jež jsou zadávány pravidelně nebo mají být během určitého období obnoveny, se hodnota těchto zakázek určí na základě:
a)
skutečných souhrnných nákladů na podobné zakázky na tytéž druhy služeb či výrobků, jež byly zadány během předchozího rozpočtového roku nebo předchozích dvanácti měsíců; tyto náklady se pokud možno upraví o změny v množství či hodnotě, které se předpokládají v průběhu dvanácti měsíců následujících po ukončení původní smlouvy, nebo
b)
odhadovaných souhrnných nákladů na následné veřejné zakázky zadané v průběhu dvanácti měsíců po prvním poskytnutí služby nebo první dodávce nebo v průběhu trvání smlouvy, je-li delší než dvanáct měsíců.
6. V případě veřejných zakázek na stavební práce se kromě hodnoty těchto prací bere v úvahu i celková odhadovaná hodnota dodávek, jež jsou k provedení těchto prací nezbytné a jež zhotoviteli poskytne veřejný zadavatel.
Článek 170
Finanční limity pro použití postupů podle směrnice 2004/18/ES
(Článek 118 finančního nařízení)
1. Finančními limity podle článku 118 finančního nařízení se rozumí prahové hodnoty, jež směrnice 2004/18/ES stanoví pro veřejné zakázky na dodávky, služby, resp. stavební práce.
2. Lhůtami podle článku 118 finančního nařízení se rozumí lhůty uvedené v článcích 152, 153 a 154.
Článek 171
Odkladná lhůta před podpisem smlouvy na veřejnou zakázku
(Článek 118 finančního nařízení)
1. Veřejný zadavatel podepíše s úspěšným uchazečem smlouvu na veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu spadající do oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES až po uplynutí lhůty čtrnácti kalendářních dnů.
Běh uvedené lhůty započne:
a)
dnem následujícím po dni, kdy byla úspěšným a neúspěšným uchazečům současně zaslána příslušná oznámení, nebo
b)
v případě veřejné zakázky či rámcové smlouvy, jež byla zadána na základě jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, dnem, jenž následuje po uveřejnění oznámení o výsledku zadávacího řízení podle článku 123 v Úředním věstníku Evropské unie.
V případě, že je pro zasílání podle druhého pododstavce písm. a) používán fax či elektronické prostředky, činí odkladná lhůta deset kalendářních dnů.
V případě potřeby může veřejný zadavatel pozastavit podpis smlouvy na veřejnou zakázku za účelem dodatečného přezkumu v případě, je-li takový krok odůvodněn žádostmi či připomínkami uchazečů nebo zájemců, kteří byli neúspěšní nebo podali stížnost, nebo s ohledem na jinou významnou informaci, kterou obdržel. Tyto žádosti, připomínky nebo informace musí být doručeny během lhůty stanovené v prvním pododstavci. V případě pozastavení jsou všichni zájemci nebo uchazeči uvědomeni do tří pracovních dnů od přijetí příslušného rozhodnutí.
S výjimkou případů podle odstavce 2 jsou všechny smlouvy podepsané před uplynutím lhůty stanovené v prvním pododstavci neplatné.
Nelze-li veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu zadat vybranému úspěšnému uchazeči, může ji veřejný zadavatel zadat druhému nejlepšímu uchazeči.
2. Lhůta podle odstavce 1 se nepoužije v těchto případech:
a)
v případě otevřeného, užšího nebo jednacího řízení po uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení, v němž byla podána pouze jedna nabídka;
b)
v případě zvláštních zakázek zadaných na základě rámcové smlouvy;
c)
v případě jednacího řízení podle čl. 134 odst. 1 písm. c), čl. 134 odst. 1 písm. g) bodu iii), čl. 134 odst. 1 písm. h) a čl. 134 odst. 1 písm. j).
Článek 172
Doložení přístupu k veřejným zakázkám
(Článek 119 finančního nařízení)
Zadávací dokumentace vyžaduje, aby uchazeči uvedli stát, v němž mají sídlo nebo bydliště, a tento údaj prokázali doklady, jež jsou podle jejich vnitrostátního práva běžně akceptovány.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 173
Členské příspěvky
(Článek 121 finančního nařízení)
Členskými příspěvky podle čl. 121 odst. 2 písm. d) finančního nařízení se rozumí částky hrazené organizacím, jichž je Unie členem, a to v souladu s rozpočtovými rozhodnutími a platebními podmínkami, jež daná organizace stanoví.
Článek 174
Grantová dohoda a rozhodnutí o udělení grantu
(Čl. 121 odst. 1 finančního nařízení)
1. Granty jsou předmětem rozhodnutí nebo písemné dohody.
2. Při rozhodování o tom, který druh aktu má být použit, se zohledňují:
a)
skutečnost, zdali se lokalita příjemce nachází na území Unie, či mimo ně;
b)
náročnost a standardizace obsahu financovaných akcí nebo pracovních programů.
Článek 175
Výdaje na členy orgánů
(Článek 121 finančního nařízení)
Výdaje na členy orgánů podle čl. 121 odst. 2 písm. a) finančního nařízení zahrnují příspěvky pro sdružení současných a bývalých členů Evropského parlamentu. Tyto příspěvky jsou vynakládány v souladu s vnitřními správními předpisy Evropského parlamentu.
Článek 176
Akce, na něž lze udělit grant
(Článek 121 finančního nařízení)
Akce, na niž lze udělit grant ve smyslu článku 121 finančního nařízení, musí být jednoznačně vymezena.
Akce nesmí být rozdělena na více akcí s úmyslem obejít pravidla financování, jež stanoví toto nařízení.
Článek 177
Subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie
(Článek 121 finančního nařízení)
Subjektem, jenž sleduje cíl v obecném zájmu Unie, se rozumí:
a)
buď subjekt, který plní úkoly na poli vzdělávání, odborné přípravy, šíření informací, inovací, výzkumu či studií v oblastech evropské politiky či provádí činnosti k prosazování občanství a lidských práv, nebo evropský normalizační orgán;
b)
osoba, jež zastupuje neziskové subjekty působící v členských státech, kandidátských nebo potenciálních kandidátských zemích a prosazuje zásady a politiky, které jsou v souladu s cíli Smluv.
Článek 178
Partnerství
(Článek 121 finančního nařízení)
1. Součástí rámcového partnerství mohou být zvláštní granty na akce a na provozní náklady.
2. Rámcové partnerství může být založeno na mechanismu dlouhodobé spolupráce mezi Komisí a příjemci grantů. Může mít formu dohody nebo rozhodnutí o rámcovém partnerství.
Dohoda či rozhodnutí o rámcovém partnerství specifikuje společné cíle, povahu akcí, jež jsou plánovány jako jednorázové či jako součást schváleného ročního pracovního programu, řízení o udělení zvláštního grantu v souladu se zásadami a procesními pravidly, jež jsou upraveny v této hlavě, a dále obecná práva a povinnosti stran podle zvláštních dohod či rozhodnutí.
Doba trvání partnerství nesmí překročit čtyři roky, nejedná-li se o výjimečné případy, jež jsou řádně odůvodněny zejména předmětem rámcového partnerství.
Schvalující osoby nesmějí dohod ani rozhodnutí o rámcovém partnerství zneužívat ani jich využívat takovým způsobem, jehož účel či účinek odporuje zásadám transparentnosti a rovného zacházení se žadateli.
3. Pokud jde o tvorbu programů, uveřejňování ex ante a zadávání, přistupuje se k rámcovému partnerství jako ke grantu.
4. Zvláštní granty založené na dohodách či rozhodnutích o rámcovém partnerství se udělují postupy podle těchto dohod či rozhodnutí a v souladu s ustanoveními této hlavy.
Uveřejňují se ex post postupem podle článku 191.
Článek 179
Elektronické systémy pro výměnu informací
(Čl. 121 odst. 1 finančního nařízení)
1. Veškeré výměny s příjemci, včetně uzavírání grantových dohod, oznamování rozhodnutí o udělení grantu a jejich případných změn, lze provádět prostřednictvím systémů elektronické výměny, jež zřídí Komise.
2. Tyto systémy musí splňovat následující požadavky:
a)
přístup k systému a dokumentům, jež jsou jeho prostřednictvím předávány, smějí mít pouze oprávněné osoby;
b)
právo elektronického podpisu a předávání dokumentů prostřednictvím systému smějí mít pouze oprávněné osoby;
c)
systém musí identifikovat oprávněné osoby obvyklými prostředky;
d)
musí být přesně určena hodina a datum elektronické transakce;
e)
musí být zajištěna integrita dokumentů;
f)
musí být zajištěna dostupnost dokumentů;
g)
musí být zachována případná důvěrnost dokumentů;
h)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Pro údaje, jež jsou prostřednictvím takového systému zasílány či doručovány, platí právní předpoklad jejich integrity a přesnosti data a hodiny jejich odeslání či doručení, které systém uvádí.
Dokument, jenž je prostřednictvím takového systému zasílán či oznamován, je pokládán za rovnocenný dokumentu v papírové podobě, je přípustný jako důkaz v právních řízeních, je pokládán za originál a platí pro něj právní předpoklad pravosti a integrity za předpokladu, že neobsahuje dynamické prvky, které by jej mohly automaticky měnit.
Elektronické podpisy podle odst. 2 písm. b) mají právní účinek rovnocenný účinku ručních podpisů.
Článek 180
Obsah grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu
(Článek 122 finančního nařízení)
1. Grantová dohoda stanoví alespoň:
a)
předmět;
b)
příjemce;
c)
dobu svého trvání, a to:
i)
datum svého vstupu v platnost,
ii)
datum zahájení a dobu trvání financované akce nebo financovaného rozpočtového roku;
d)
maximální částku financovanou z prostředků Unie vyjádřenou v eurech a formu grantu, případně s uvedením těchto dalších údajů:
i)
celkových odhadovaných způsobilých nákladů na akci či pracovní program a míru financování způsobilých nákladů nebo
ii)
jednotkových nákladů, jednorázové částky nebo paušálního financování podle čl. 123 písm. b), c) a d) finančního nařízení, jsou-li tyto částky určeny, nebo
iii)
kombinace údajů podle bodů i) a ii) tohoto písmene;
e)
popis akce nebo - v případě grantu na provozní náklady - pracovního programu, jejž schvalující osoba schválila na daný rozpočtový rok, spolu s popisem výsledků očekávaných od provedení akce či pracovního programu;
f)
obecné podmínky použitelné na všechny dohody tohoto typu, např. souhlas příjemce s kontrolami a audity, jež provádí Komise, úřad OLAF a Účetní dvůr;
g)
odhadovaný celkový rozpočet akce či pracovního programu;
h)
má-li být v rámci akce zadána veřejná zakázka, zásady uvedené v článku 209 nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek, která musí příjemce dodržovat;
i)
povinnosti příjemce, zejména:
i)
povinnosti, pokud jde o řádné finanční řízení a předkládání zpráv o činnosti a financování; je-li to vhodné, stanoví se průběžné cíle, při jejichž naplnění se tyto zprávy předkládají,
ii)
pokud Komise uzavírá dohodu s více příjemci: specifické povinnosti případného koordinátora a ostatních příjemců vůči koordinátorovi, jakož i finanční odpovědnost příjemců za částky dlužné vůči Komisi;
j)
postupy a lhůty pro schvalování těchto zpráv a pro platby prováděné Komisí;
k)
popřípadě podrobnosti o způsobilých nákladech na akci nebo schválený pracovní program nebo o jednotkových nákladech, jednorázové částce nebo paušálním financování podle článku 123 finančního nařízení;
l)
ustanovení, jimiž se řídí zviditelnění finanční podpory, kterou Unie poskytuje, s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy její prezentace vůči veřejnosti není možná či vhodná.
Obecné podmínky podle prvního pododstavce písm. f) alespoň:
i)
uvádějí, že rozhodným právem pro grantovou dohodu je právo Unie, popřípadě doplněné vnitrostátním právem uvedeným v grantové dohodě. V dohodách s mezinárodními organizacemi lze stanovit odchylnou úpravu,
ii)
specifikují soud či rozhodčí orgán příslušný pro řešení sporu.
2. Grantová dohoda může stanovit postupy a lhůty pro pozastavení provádění grantu, vypovězení grantové dohody nebo zrušení rozhodnutí o udělení grantu podle článku 135.
3. V případech podle článku 178 specifikuje dohoda nebo rozhodnutí o rámcovém partnerství údaje podle tohoto článku odst. 1 prvního pododstavce písm. a) a b), písm. c) bodu i), písm. f), písm. h) až j) a písm. l).
Rozhodnutí o udělení zvláštního grantu či dohoda o zvláštním grantu obsahuje údaje podle odst. 1 prvního pododstavce písm. a) až e), písm. g) a k), a v případě nutnosti též údaje podle odst. 1 prvního pododstavce písm. i).
4. Změny grantových dohod vyžadují písemnou formu. Účelem ani důsledkem těchto změn - včetně rozšíření či zúžení okruhu příjemců - nesmí být zpochybnění rozhodnutí o udělení grantu ani porušení zásady rovného zacházení s žadateli.
5. Na rozhodnutí o udělení grantu se obdobně použijí odstavce 1, 2, 3 a 4.
Část údajů podle odstavce 1 lze namísto v rozhodnutí o udělení grantu uvést ve výzvě k podávání návrhů nebo souvisejícím dokumentu.
Článek 181
Formy grantů
(Článek 123 finančního nařízení)
1. Granty udělené ve formě podle čl. 123 odst. 1 písm. a) finančního nařízení se vypočítávají na základě způsobilých nákladů, jež příjemci skutečně vznikly a jež jsou uvedeny v předběžném odhadovaném rozpočtu, který je předkládán spolu s návrhem a je zahrnut do grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu.
2. V případě jednotkových nákladů podle čl. 123 odst. 1 písm. b) finančního nařízení je pro všechny nebo některé konkrétní kategorie způsobilých nákladů, které jsou předem jednoznačně vymezeny, stanovena pevná částka připadající na jednotku.
3. V případě jednorázových částek podle čl. 123 odst. 1 písm. c) finančního nařízení je pro všechny nebo některé konkrétní kategorie způsobilých nákladů, které jsou předem jednoznačně vymezeny, stanovena celková pevná částka.
4. V případě paušálního financování podle čl. 123 odst. 1 písm. d) finančního nařízení je pro konkrétní kategorie způsobilých nákladů, které jsou předem jednoznačně vymezeny, stanoven určitý procentní podíl.
Článek 182
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
(Článek 124 finančního nařízení)
1. Schválení využití jednorázových částek, jednotkových nákladů či paušálního financování uvedené v čl. 124 odst. 1 finančního nařízení platí po celou dobu trvání programu. Toto schválení lze zrevidovat, je-li zapotřebí provést podstatné změny. Předmětné údaje a částky jsou pravidelně posuzovány a jednorázové částky, jednotkové náklady či paušální financování jsou v případě potřeby upravovány.
Uzavře-li Komise dohodu s více příjemci, použije se na každého z nich strop uvedený v čl. 124 odst. 1 druhém pododstavci finančního nařízení.
2. Rozhodnutí o udělení grantu či grantová dohoda musí obsahovat všechna nezbytná ustanovení, na jejichž základě lze ověřit, zda byly podmínky pro vyplacení grantu ve formě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování dodrženy.
3. Vyplacením grantu ve formě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování není dotčeno právo přístupu k záznamům, jež jsou příjemci povinni podle právních předpisů vést, pro účely odst. 1 prvního pododstavce a čl. 137 odst. 2 finančního nařízení.
4. Jestliže kontroly ex post odhalí, že nenastala skutečnost, jež zakládá nárok na vyplacení grantu a že v rámci grantu ve formě jednorázové částky, jednotkových nákladů či paušálního financování byly příjemci vyplaceny finanční prostředky neoprávněně, je Komise oprávněna získat tyto prostředky až do výše grantu zpět; tím nejsou dotčeny sankce podle článku 109 finančního nařízení.
KAPITOLA 2
Zásady
Článek 183
Zásada spolufinancování
(Čl. 125 odst. 3 finančního nařízení)
1. Podle zásady spolufinancování nelze zdroje nezbytné k provedení akce či pracovního programu pokrýt v plném rozsahu z příspěvku Unie.
Spolufinancování může mít podobu vlastních zdrojů příjemce, příjmů, jež daná akce či pracovní program generuje, nebo finančních příspěvků či věcných plnění třetích osob.
2. Věcnými plněními se rozumí nefinanční zdroje, jež příjemci zdarma poskytnou třetí osoby.
Článek 184
Zásada neziskovosti
(Čl. 125 odst. 5 finančního nařízení)
Finanční příspěvky třetích osob, jichž může příjemce využít k pokrytí nákladů, které nejsou podle podmínek grantu Unie způsobilé, nebo které není nutno těmto třetím osobám vracet v případě, že nejsou při ukončení akce či pracovního programu vyčerpány, nejsou pokládány za finanční příspěvky, jež dárci určili konkrétně na financování způsobilých nákladů ve smyslu čl. 125 odst. 5 finančního nařízení.
Článek 185
Granty nízké hodnoty
(Čl. 125 odst. 4 finančního nařízení)
Granty nízké hodnoty se rozumějí granty do výše 60 000 EUR.
Článek 186
Technická pomoc
(Články 101 a 125 finančního nařízení)
Pojem „technická pomoc“ označuje podpůrné činnosti a činnosti zaměřené na budování kapacit, jež jsou nutné k provedení určitého programu či akce, zejména činnosti přípravné, řídicí, monitorovací, hodnotící, auditní a kontrolní.
Článek 187
Způsobilé náklady
(Čl. 126 odst. 3 písm. c) finančního nařízení)
O DPH se má za to, že ji podle použitelných vnitrostátních právních předpisů o DPH nelze příjemci vrátit, je-li tato daň podle vnitrostátních právních předpisů přičitatelná některé z těchto činností:
a)
osvobozeným činnostem bez nároku na odpočet;
b)
činnostem, jež nejsou předmětem DPH;
c)
činnostem uvedeným v písm. a) a b), v souvislosti s nimiž nelze uplatnit nárok na odpočet DPH, avšak v jejichž případě je tato daň je vracena na základě specifických systémů vracení nebo fondů náhrad, které neupravuje směrnice 2006/112/ES, a to i v případě, je-li tento systém či fond ustaven na základě vnitrostátních právních předpisů o DPH.
O DPH v souvislosti s činnostmi, jež jsou vyjmenovány v čl. 13 odst. 2 směrnice 2006/112/ES, se má za to, že ji uhradil příjemce, u něhož se nejedná o osobu nepovinnou k dani ve smyslu čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce uvedené směrnice, a to bez ohledu na to, zdali dotčené členské státy pokládají tyto činnosti za činnosti, při nichž veřejnoprávní subjekty vystupují jako orgány veřejné moci.
Článek 188
Pravidla pro programy
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Roční či víceletý pracovní program pro granty připravuje příslušná schvalující osoba. Přijímá jej orgán a uveřejňuje jej na svých internetových stránkách věnovaných grantům co nejdříve, nejpozději však 31. března roku, v němž se pracovní program plní.
Pracovní program specifikuje své období platnosti, případný základní právní akt, sledované cíle, očekávané výsledky, orientační harmonogram výzev k podávání návrhů s uvedením orientační výše a maximální sazby spolufinancování.
Pracovní program dále uvádí údaje podle článku 94, má-li být rozhodnutí o jeho přijetí pokládáno za rozhodnutí o financování grantů na daný rok.
2. V souladu s odstavcem 1 jsou přijímány a uveřejňovány též všechny podstatné změny pracovního programu.
Článek 189
Obsah výzev k podávání návrhů
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Výzvy k podávání návrhů specifikují:
a)
sledované cíle;
b)
kritéria způsobilosti, kritéria pro vyloučení, kritéria pro výběr a kritéria pro udělení grantu podle článků 131 a 132 finančního nařízení a odpovídající podklady;
c)
režim financování z prostředků Unie;
d)
režim a lhůtu podávání návrhů, plánovaný termín, do něhož musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posuzování jejich žádostí, a orientační termín podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
2. Výzvy k podávání návrhů jsou uveřejňovány na internetových stránkách orgánů Unie a - je-li nutno zajistit další propagaci mezi možnými příjemci - též jinou vhodnou formou, včetně Úředního věstníku Evropské unie. Výzvy lze uveřejňovat ode dne přijetí rozhodnutí o financování podle článku 84 finančního nařízení, a to i během roku, jenž předchází plnění rozpočtu. Změny obsahu výzev k podávání návrhů se uveřejňují za stejných podmínek jako v případě samotných těchto výzev.
Článek 190
Výjimky z výzev k podávání návrhů
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Bez výzvy k podávání návrhů lze granty udělit pouze v těchto případech:
a)
pro účely operací humanitární pomoci a civilní ochrany nebo pomoci pro řešení krizí ve smyslu odstavce 2;
b)
v jiných výjimečných, řádně odůvodněných případech;
c)
ve prospěch subjektů, jež mají de jure nebo de facto monopol, s tím, že udělení grantu musí být řádně odůvodněno v příslušném rozhodnutí;
d)
ve prospěch subjektů, jež základní právní akt ve smyslu článku 54 finančního nařízení označuje za příjemce grantu, nebo ve prospěch subjektů, jež určí v rámci své odpovědnosti členské státy, pokud základní právní akt označuje za příjemce grantu tyto členské státy;
e)
v případě výzkumu a technologického rozvoje ve prospěch subjektů, jež uvádí pracovní program podle článku 128 finančního nařízení, pokud základní právní akt tuto možnost výslovně stanoví, a za podmínky, že na daný projekt není třeba uveřejňovat výzvu k podávání návrhů;
f)
pro akce zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní typ subjektu vzhledem k jeho technické kompetenci, vysoké odbornosti či správní pravomoci, za podmínky, že na dané akce není třeba uveřejňovat výzvy k podávání návrhů.
Případy uvedené v prvním pododstavci písm. f) se řádně odůvodní v rozhodnutí o udělení grantu.
2. Krizovými situacemi ve třetích zemích se rozumí situace bezprostředního nebo nastávajícího nebezpečí, jež hrozí vyústit v ozbrojený konflikt nebo destabilizaci země. Krizovými situacemi se rovněž rozumí situace nastalé v důsledku přírodních pohrom, krize způsobené člověkem, např. války a jiné konflikty, nebo mimořádné okolnosti se srovnatelnými důsledky, jež mohou být spojeny mj. se změnou klimatu, zhoršováním životního prostředí, neexistencí přístupu k energii a přírodním zdrojům nebo extrémní chudobou.
Článek 191
Následné uveřejňování
(Článek 128 finančního nařízení)
1. Informace o grantech, jež byly uděleny v průběhu rozpočtového roku, se uveřejňují v souladu s článkem 21.
2. Po uveřejnění podle odstavce 1 zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě na jejich žádost zprávu s uvedením:
a)
počtu žadatelů v minulém roce;
b)
počtu a procenta kladně vyřízených žádostí, jež připadají na jednu výzvu k podávání návrhů;
c)
průměrné doby řízení ode dne uzávěrky výzvy k podávání návrhů až do udělení grantu;
d)
počtu a výše grantů, u nichž bylo v minulém roce v souladu s čl. 21 odst. 4 upuštěno od povinnosti následného uveřejnění.
Článek 192
Informování žadatelů
(Článek 128 finančního nařízení)
Komise poskytuje žadatelům informace a poradenství tímto způsobem:
a)
stanoví společné standardní formuláře žádostí o podobné granty a kontroluje rozsah a srozumitelnost těchto formulářů;
b)
podává informace možným žadatelům, zejména formou seminářů a vydáváním příruček;
c)
v souborech údajů o právnických osobách podle článku 63 průběžně aktualizuje údaje o příjemcích.
Článek 193
Financování z různých rozpočtových položek
(Článek 129 finančního nařízení)
Akci mohou financovat souběžně z oddělených rozpočtových položek různé příslušné schvalující osoby.
Článek 194
Retroaktivní účinek v případě mimořádně naléhavé pomoci a předcházení konfliktům
(Článek 130 finančního nařízení)
V rámci působnosti čl. 130 odst. 1 finančního nařízení jsou výdaje, jež příjemce vynaložil přede dnem podání žádosti, způsobilé pro financování z prostředků Unie za těchto podmínek:
a)
důvody pro tuto výjimku jsou náležitě vysvětleny v rozhodnutí o financování;
b)
rozhodnutí o financování a grantová dohoda či rozhodnutí o udělení grantu výslovně stanoví takový den způsobilosti, jenž předchází datu podání žádostí.
Článek 195
Podávání žádostí o grant
(Článek 131 finančního nařízení)
1. Pravidla podávání žádostí o grant stanoví příslušná schvalující osoba, jež může zvolit způsob jejich podávání. Žádosti o grant lze podávat formou dopisu nebo elektronicky.
Zvolené komunikační prostředky nesmí být diskriminační a jejich důsledkem nesmí být omezení přístupu žadatelů k řízení o udělení grantu.
Zvolené komunikační prostředky musí zaručovat splnění těchto podmínek:
a)
každé podání obsahuje veškeré informace nutné k jeho vyhodnocení;
b)
musí být zachována integrita údajů;
c)
je dodržena důvěrnost návrhů;
d)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pro účely třetího pododstavce písm. c) prostuduje příslušná schvalující osoba obsah žádostí až poté, co uplyne lhůta pro jejich podání.
Příslušná schvalující osoba může vyžadovat, aby byla elektronická podání opatřena zaručeným elektronickým podpisem ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (19).
2. Pokud příslušná schvalující osoba povolí podávání žádostí elektronicky, musí být použité nástroje i jejich technické specifikace nediskriminační povahy, běžně přístupné veřejnosti a slučitelné s obvykle používanými informačními a komunikačními technologiemi. Žadatelům musí být zpřístupněny informace ke specifikacím, jež jsou pro podávání žádostí požadovány.
Zařízení pro elektronické doručování žádostí musí navíc zaručovat bezpečnost a důvěrnost. Musí rovněž zaručovat, aby bylo možno přesně určit hodinu a datum doručení žádostí.
3. Jsou-li žádosti podávány formou dopisu, mohou je žadatelé podávat jedním z těchto způsobů:
a)
poštou nebo kurýrní službou, v kterémžto případě musí být ve výzvě k podávání návrhů uvedeno, že rozhodným dnem je den odeslání zásilky, datum poštovního razítka nebo datum potvrzení o převzetí;
b)
nebo osobně či prostřednictvím svého zmocněnce v prostorách orgánu, v kterémžto případě výzva k podávání návrhů musí specifikovat útvar, jemuž mají být žádosti doručovány proti vyhotovení podepsaného a datovaného potvrzení o přijetí.
KAPITOLA 3
Řízení o udělení grantu
Článek 196
Obsah žádostí o grant
(Článek 131 finančního nařízení)
1. Žádosti se podávají na formuláři podle vzoru společných standardních formulářů, jež byly vytvořeny podle čl. 192 písm. a) a jež dala žadatelům k dispozici příslušná schvalující osoba, a v souladu s kritérii, jež stanoví základní právní akt a výzva k podávání návrhů.
Podklady podle čl. 131 odst. 3 druhého pododstavce finančního nařízení mohou být zejména výkaz zisků a ztrát a rozvaha za poslední účetní období, za něž bylo uzavřeno účetnictví.
2. Odhadovaný rozpočet akce či pracovního programu přiložený k žádosti musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů, s výjimkou rezerv na nečekané výdaje a na změny směnných kurzů, jež lze v řádně odůvodněných případech schválit, a musí uvádět odhadované způsobilé náklady na akci či pracovní program.
3. U grantů na akce přesahujících částku 750 000 EUR nebo u grantů na provozní náklady přesahujících 100 000 EUR se k žádosti přikládá auditní zpráva schváleného externího auditora. Tato zpráva osvědčuje správnost účetní závěrky za poslední účetní období, za něž bylo uzavřeno účetnictví.
První pododstavec tohoto odstavce se použije pouze na první žádost, kterou příjemce předloží příslušné schvalující osobě ve stejném rozpočtovém roce.
Uzavře-li Komise dohodu s více příjemci, použijí se finanční limity uvedené v prvním pododstavci na každého z nich.
V případě partnerství podle článku 178 musí být před podpisem dohody o rámcovém partnerství nebo před oznámením o přijetí rozhodnutí o rámcovém partnerství vypracována auditní zpráva podle prvního pododstavce tohoto odstavce za poslední dvě účetní období, za něž jsou k dispozici účetní závěrky.
Od požadavku na auditní zprávu podle prvního pododstavce může příslušná schvalující osoba upustit na základě posouzení rizik v případě zařízení, jež poskytují vzdělávání a odbornou přípravu a - v případě dohod s více příjemci - též v případě příjemců, kteří ručí společně a nerozdílně nebo nenesou žádnou finanční odpovědnost.
První pododstavec tohoto odstavce se nepoužije na veřejnoprávní subjekty a mezinárodní organizace uvedené v článku 43.
4. Žadatel uvede zdroje a výši prostředků Unie, jež obdržel nebo o něž požádal za účelem financování téže akce, téže části akce nebo svého provozu během téhož rozpočtového roku, a uvede veškeré další finanční prostředky, jež na tuto akci obdržel nebo o něž požádal.
Článek 197
Prokazování nevyloučení
(Článek 131 finančního nařízení)
Žadatelé předloží čestné prohlášení, že se nenacházejí v žádné se situací uvedených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 finančního nařízení, s výjimkou případů vyjmenovaných v čl. 131 odst. 4 písm. a) a b) finančního nařízení. Příslušná schvalující osoba může v závislosti na posouzení rizik požadovat, aby úspěšní žadatelé předložili důkazy podle článku 143. Úspěšní žadatelé tyto důkazy na žádost příslušné schvalující osoby předloží, pokud příslušná schvalující osoba nepotvrdí, že předložení takových důkazů není fakticky proveditelné, nebo pokud byly tyto důkazy již předloženy pro účely jiného řízení o udělení grantu či zadávacího řízení, a dále za předpokladu, že ode dne vydání těchto dokumentů neuplynul více než rok a že jsou nadále platné.
Článek 198
Žadatelé bez právní subjektivity
(Článek 131 finančního nařízení)
Podá-li žádost o grant žadatel bez právní subjektivity podle čl. 131 odst. 2 finančního nařízení, prokážou zástupci žadatele, že jsou způsobilí činit jménem žadatele právní úkony a že žadatel má finanční a provozní způsobilost rovnocennou finanční a provozní způsobilosti právnických osob.
Článek 199
Osoby tvořící jednoho žadatele
(Článek 131 finančního nařízení)
Splňuje-li kritéria pro podání žádosti o grant více osob a vytvoří-li tyto osoby společně jednu osobu, může příslušná schvalující osoba k této osobě přistupovat jako k jedinému žadateli za předpokladu, že žádost uvádí identifikační údaje osob, jež se budou navrhované akce či pracovního programu účastnit jakožto jedna ze součástí žadatele.
Článek 200
Finanční a správní sankce
(Článek 131 finančního nařízení)
Žadatelům, kteří učinili nepravdivé prohlášení nebo se dopustili závažného pochybení, nesrovnalosti či podvodu, mohou být v souladu s podmínkami článku 145 uloženy finanční a/nebo správní sankce.
Tyto finanční a/nebo správní sankce mohou být uloženy též příjemci, který závažným způsobem poruší své smluvní povinnosti.
Článek 201
Kritéria způsobilosti
(Článek 131 finančního nařízení)
1. Kritéria způsobilosti se uveřejňují ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kritéria způsobilosti stanoví podmínky, jimiž se účast na výzvě k podávání návrhů řídí. Tato kritéria náležitě zohledňují cíle akce a splňují zásady transparentnosti a zákazu diskriminace.
Článek 202
Kritéria pro výběr grantu
(Čl. 132 odst. 1 finančního nařízení)
1. Kritéria pro výběr, jež jsou uveřejněna ve výzvě k podávání návrhů, umožňují posoudit finanční a provozní způsobilost žadatele k tomu, aby dokončil navrhovanou akci nebo pracovní program.
2. Žadatel musí disponovat stabilními finančními zdroji dostatečnými k tomu, aby byl schopen pokračovat v činnosti po celou dobu provádění akce nebo po celý rok, na nějž je grant udělen, a podílet se na financování grantu. Žadatel musí mít odborné kompetence a kvalifikaci požadované k dokončení navrhované akce nebo pracovního programu, není-li v základním právním aktu stanoveno jinak.
3. Finanční a provozní způsobilost je ověřována zejména analýzou podkladů podle článku 196, jejichž předložení požaduje příslušná schvalující osoba ve výzvě k podávání návrhů.
Nevyžaduje-li výzva k podávání návrhů předložení žádných podkladů a má-li příslušná schvalující osoba pochybnosti o finanční či provozní způsobilosti žadatelů, může je vyzvat k předložení vhodných dokladů.
V případě partnerství podle článku 178 je uvedené ověření prováděno před podpisem dohody o rámcovém partnerství nebo před oznámením o přijetí rozhodnutí o rámcovém partnerství.
Článek 203
Kritéria pro udělení grantu
(Čl. 132 odst. 2 finančního nařízení)
1. Kritéria pro udělení grantu se uveřejňují ve výzvě k podávání návrhů.
2. Podle kritérií pro udělení grantu jsou granty udělovány buď na akce, jež maximalizují celkovou účelnost programu Unie, jehož provádění tyto akce slouží, nebo subjektům, jejichž pracovní program je určen k dosažení stejného výsledku. Způsob, jakým jsou tato kritéria definována, zajišťuje řádné hospodaření s prostředky Unie.
Kritéria pro udělení grantu jsou uplatňována tak, aby umožnila z plánovaných akcí nebo pracovních programů vybrat ty, u nichž může Komise vycházet z toho, že budou v souladu s jejími cíli a prioritami a že zaručí zviditelnění financování z prostředků Unie.
3. Kritéria pro udělení grantu jsou definována tak, aby mohla být následně vyhodnocena.
Článek 204
Hodnocení žádostí a udělování grantů
(Článek 133 finančního nařízení)
1. Příslušná schvalující osoba jmenuje výbor pro hodnocení návrhů, nerozhodne-li Komise v rámci zvláštního odvětvového programu jinak.
Tento výbor je složen nejméně ze tří osob, jež zastupují alespoň dvě organizační jednotky orgánů či subjektů uvedených v článcích 62 a 208 finančního nařízení, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti. V zájmu eliminace střetu zájmů se na tyto osoby vztahují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
Požadavek organizačních jednotek, mezi nimiž není vztah nadřízenosti a podřízenosti, se nepoužije v případě zastoupení a místních jednotek uvedených v článku 72 tohoto nařízení ani v případě subjektů pověřených správou prostředků a uvedených v článcích 62 a 208 finančního nařízení, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
Na základě rozhodnutí příslušné schvalující osoby mohou být tomuto výboru nápomocni externí odborníci. Příslušná schvalující osoba se ujistí o tom, že tito odborníci dodržují povinnosti podle článku 57 finančního nařízení.
2. Příslušná schvalující osoba může tento postup případně rozdělit na několik fází. Pravidla takového postupu jsou uvedena ve výzvě k podávání návrhů.
Je-li ve výzvě k podávání návrhů uvedeno, že jsou návrhy podávány ve dvou fázích, je podání kompletního návrhu ve druhé fázi požadováno pouze od žadatelů, jejichž návrhy splňují hodnotící kritéria pro první fázi.
Stanoví-li výzva k podávání návrhů, že jsou návrhy hodnoceny ve dvou fázích, postupují do druhé fáze hodnocení pouze návrhy, jež uspěly v první fázi po vyhodnocení užšího souboru kritérií.
Žadatelé, jejichž návrhy byly v některé fázi odmítnuty, jsou vyrozuměni v souladu s čl. 133 odst. 3 finančního nařízení.
Každá další fáze řízení musí být zřetelně odlišena od té předchozí.
Tytéž dokumenty nebo informace jsou v rámci téhož řízení požadovány pouze jednou.
3. Hodnotící výbor nebo případně příslušná schvalující osoba si může od žadatele vyžádat doplňující informace nebo jej vyzvat, aby podal vysvětlení k podkladům, jež předložil v souvislosti se žádostí, za předpokladu, že tyto informace či vysvětlení nepovedou k podstatné změně návrhu. V souladu s článkem 96 finančního nařízení může hodnotící výbor či schvalující osoba v případě zjevných administrativních chyb od vyžádání těchto informací či vysvětlení upustit pouze v řádně odůvodněných případech. O kontaktech s žadateli v průběhu řízení vede schvalující osoba náležité záznamy.
4. Po skončení své práce podepisují členové hodnotícího výboru protokol o všech prostudovaných návrzích, v němž uvedou jejich posouzenou kvalitu a návrhy, jež mohou být financovány. Protokol lze podepsat v elektronickém systému, který zajišťuje dostatečné ověření totožnosti podepsané osoby.
V případě potřeby uvádí protokol pořadí prostudovaných návrhů, doporučení k maximální výši udělovaného grantu a případné nepodstatné modifikace žádosti o grant.
Protokol je archivován pro pozdější použití.
5. Příslušná schvalující osoba může žadatele vyzvat, aby svůj návrh na základě doporučení hodnotícího výboru upravil. O kontaktech s žadateli v průběhu řízení vede příslušná schvalující osoba náležité záznamy.
V návaznosti na vyhodnocení přijme příslušná schvalující osoba rozhodnutí, které obsahuje alespoň tyto údaje:
a)
předmět a celkovou částku;
b)
jména úspěšných žadatelů, názvy akcí, stanovené částky a důvody pro tento výběr, včetně případu, kdy se výběr liší od stanoviska hodnotícího výboru;
c)
jména odmítnutých žadatelů a důvody jejich odmítnutí.
6. Použití odstavců 1, 2 a 4 tohoto článku není povinné v případě udělování grantu podle článku 190 tohoto nařízení a čl. 125 odst. 7 finančního nařízení.
Článek 205
Informování žadatelů
(Článek 133 finančního nařízení)
Odmítnutí žadatelé jsou o výsledku hodnocení svých žádostí informováni co nejdříve, v každém případě ve lhůtě patnácti kalendářních dnů ode dne, kdy bylo odesláno vyrozumění úspěšným žadatelům.
KAPITOLA 4
Platby a kontrola
Článek 206
Jistota pro účely předběžného financování
(Článek 134 finančního nařízení)
1. V zájmu omezení finančních rizik, jež jsou spojena s předběžným financováním, může příslušná schvalující osoba na základě posouzení rizik po příjemci požadovat, aby - s výjimkou grantů nízké hodnoty - složil předem jistotu až do výše částky předběžného financování, nebo může platbu rozdělit do více splátek.
2. Kdykoli je složení jistoty vyžadováno, musí ji příslušná schvalující osoba posoudit a schválit.
Jistota musí být platná po dostatečně dlouhé období, které umožní její čerpání.
3. Jistotu poskytuje schválená banka nebo finanční instituce usazená v některém členském státě. Je-li příjemce usazen ve třetí zemi, může příslušná schvalující osoba přistoupit na to, že takovou jistotu poskytne banka nebo finanční instituce usazená v této třetí zemi, pokud se tato osoba domnívá, že zabezpečení a parametry, jež tato banka či finanční instituce nabízí, jsou rovnocenné jako v případě bank či finančních institucí usazených v některém členském státě.
Na žádost příjemce může být jistota uvedená v prvním pododstavci nahrazena společným a nerozdílným ručením třetí osoby nebo společným neodvolatelným a bezpodmínečným ručením příjemců zúčastněných na jedné akci, kteří jsou stranami téže grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu, poté, co takové ručení schválí příslušná schvalující osoba.
Jistota je vyjádřena v eurech.
Jejím účelem je zavázat banku, finanční instituci, třetí osobu nebo ostatní příjemce, aby poskytli neodvolatelnou jistotu nebo plnili z titulu záruky na první výzvu pro účely splnění povinností příjemce grantu.
4. Jistota je uvolňována postupně s tím, jak je předběžné financování zúčtováváno proti průběžným platbám nebo výplatě zůstatku, jež jsou prováděny ve prospěch příjemce za podmínek grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu.
Článek 207
Podklady žádostí o platbu
(Článek 135 finančního nařízení)
1. Předběžné financování může být u každého grantu rozděleno do více splátek v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Další platbu předběžného financování v plném rozsahu lze provést až v okamžiku, kdy je z celkové výše doposud vyplaceného předběžného financování využito alespoň 70 %.
V případě, že je z doposud vyplaceného předběžného financování využito méně než 70 %, je tato další platba předběžného financování o nevyužitou část doposud vyplaceného předběžného financování snížena.
Ke každé žádosti o další platbu přiloží příjemce vyúčtování svých výdajů.
2. Příjemce potvrdí na svou čest, že jsou údaje v jeho žádosti o platbu úplné, spolehlivé a pravdivé; tím není dotčen článek 110. Potvrdí rovněž, že vzniklé náklady lze v souladu s ustanoveními grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu považovat za způsobilé a že jsou žádosti o platbu podloženy náležitými podklady, které lze překontrolovat.
3. K provedení platby může příslušná schvalující osoba na základě posouzení rizik požadovat osvědčení o finančních výkazech akce či pracovního programu a o podkladových účtech, které vydal schválený externí auditor anebo - v případě veřejnoprávních orgánů - příslušný a nezávislý úředník veřejné správy. Toto osvědčení se přikládá k žádosti o platbu. Účelem osvědčení je v souladu s metodikou, kterou schválila příslušná schvalující osoba, a na základě dohodnutých postupů, jež jsou v souladu s mezinárodními standardy, osvědčit, že náklady, které příjemce uvedl ve finančních výkazech, o něž se opírají žádosti o platbu, jsou skutečné, přesně zaznamenané a podle grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu způsobilé.
Ve zvláštních, řádně odůvodněných případech si může příslušná schvalující osoba toto osvědčení vyžádat v podobě výroku či jiného typu dokumentu v souladu s mezinárodními standardy.
Osvědčení o finančních výkazech a podkladových účtech je povinné u průběžných plateb a výplaty zůstatku v případě:
a)
grantů na akci, kde částka udělená formou podle čl. 123 odst. 1 písm. a) finančního nařízení činí alespoň 750 000 EUR, jestliže žádosti o platbu v rámci této formy grantu zní kumulativně alespoň na 325 000 EUR;
b)
grantů na provozní náklady, kde částka udělená formou podle čl. 123 odst. 1 písm. a) finančního nařízení činí alespoň 100 000 EUR.
Od povinnosti předložit takové osvědčení o finančních výkazech a podkladových účtech může příslušná schvalující osoba v závislosti na posouzení rizik upustit v případě:
a)
veřejných subjektů a mezinárodních organizací uvedených v článku 43;
b)
příjemců grantů v oblasti humanitární pomoci, mimořádných operací civilní ochrany a řešení krizových situací, s výjimkou výplaty zůstatku;
c)
výplaty zůstatku příjemcům grantů v oblasti humanitární pomoci, kteří podepsali dohodu o rámcovém partnerství podle článku 178 nebo jimž bylo oznámeno přijetí rozhodnutí o rámcovém partnerství a mají zaveden systém kontroly, který pro tyto platby nabízí rovnocenné záruky;
d)
příjemců více grantů, kteří poskytli nezávislá osvědčení, jež nabízejí rovnocenné záruky ohledně systémů kontroly a metodiky k vypracování svých žádostí.
Od povinnosti předložit osvědčení o finančních výkazech a podkladových účtech může příslušná schvalující osoba upustit též v případě, že audit, který nabízí rovnocennou míru jistoty o vykázaných nákladech, provedli nebo provedou přímo zaměstnanci Komise nebo subjekt, jejž Komise schválí k provedení auditu jejím jménem.
Uzavře-li Komise dohodu s více příjemci, použijí se na každého příjemce finanční limity uvedené ve třetím pododstavci písm. a) a b).
4. K provedení platby si může příslušná schvalující osoba na základě posouzení rizik vyžádat zprávu o operativní kontrole, kterou vypracuje nezávislá třetí osoba, již příslušná schvalující osoba schválí. Pokud si příslušná schvalující osoba zprávu o operativní kontrole vyžádá, je tato zpráva připojena k žádosti o platbu s tím, že související náklady jsou způsobilé za stejných podmínek, jaké jsou v článku 126 finančního nařízení stanoveny pro náklady na osvědčení o auditu. Zpráva o kontrole musí konstatovat, že byla provedena operativní kontrola v souladu s metodikou, již schválila příslušná schvalující osoba, a musí uvést, zdali byly daná akce či pracovní program skutečně provedeny v souladu s podmínkami grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu.
Článek 208
Pozastavení a snížení grantů
(Článek 135 finančního nařízení)
1. Provádění grantové dohody či rozhodnutí o udělení grantu, účast příjemce na provádění této dohody či rozhodnutí nebo úhradu plateb lze pozastavit za účelem kontroly, zdali skutečně došlo k předpokládanému závažnému pochybení, nesrovnalosti, podvodu nebo porušení povinnosti. Pokud se nepotvrdí, že k nim došlo, je provádění dohody či rozhodnutí co nejdříve obnoveno.
2. Nejsou-li dohodnutá akce či pracovní program prováděny či provedeny nebo nejsou-li prováděny či provedeny řádně, v plném rozsahu či ve stanovených lhůtách, příslušná schvalující osoba poté, co dá příjemci možnost se vyjádřit, v závislosti na fázi řízení grant buď sníží, nebo získá zpět jeho poměrnou část.
KAPITOLA 5
Provádění
Článek 209
Zakázky na provedení akce či pracovního programu
(Článek 137 finančního nařízení)
1. Je-li k provedení akce či pracovního programu nutno zadat veřejnou zakázku, zadá příjemce tuto zakázku ekonomicky nejvýhodnější nabídce, případně nabídce s nejnižší cenou a současně zajistí, aby nedošlo ke střetu zájmů; tím není dotčeno použití směrnice 2004/18/ES.
2. Je-li k provedení akce nebo pracovního programu nutno zadat veřejnou zakázku v hodnotě nad 60 000 EUR, může příslušná schvalující osoba po příjemci požadovat, aby nad rámec pravidel uvedených v odstavci 1 dodržoval zvláštní pravidla.
Tato zvláštní pravidla jsou odvozena od pravidel ve finančním nařízení a jsou stanovena s ohledem na hodnotu dané veřejné zakázky, na relativní výši příspěvku Unie v poměru k celkových nákladům akce a na rizika. Tato zvláštní pravidla jsou uvedena v rozhodnutí o udělení grantu nebo grantové dohodě.
Článek 210
Finanční podpora třetím osobám
(Článek 137 finančního nařízení)
Jsou-li cíle a výsledky, jichž má být dosaženo, dostatečně podrobně uvedeny v podmínkách podle čl. 137 odst. 1 finančního nařízení, považuje se míra uvážení za vyčerpanou pouze v případě, že rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda obsahuje též tyto náležitosti:
a)
maximální výši finanční podpory, kterou lze vyplatit třetí osobě a která činí nejvýše 60 000 EUR, s výjimkou případů, kdy tato podpora představuje primární cíl dané akce, a dále kritéria pro stanovení přesné částky;
b)
úplný seznam různých typů činností, na něž lze finanční podporu získat;
c)
vymezení osob či kategorií osob, jež mohou finanční podporu získat, a kritéria pro její poskytnutí.
HLAVA VII
CENY
Článek 211
Pravidla pro programy
(Čl. 138 odst. 2 finančního nařízení)
1. Roční či víceletý pracovní program, v jehož rámci jsou udíleny ceny, připravuje příslušná schvalující osoba. Program přijímá orgán a uveřejňuje jej na svých internetových stránkách co nejdříve, nejpozději však 31. března roku, v němž se program plní.
Pracovní program specifikuje své období platnosti, případný základní právní akt, sledované cíle, očekávané výsledky a orientační harmonogram soutěží včetně orientační výše cen.
Pracovní program dále uvádí údaje podle článku 94, má-li být rozhodnutí o jeho přijetí pokládáno za rozhodnutí o financování soutěží na daný rok.
2. V souladu s odstavcem 1 jsou přijímány a uveřejňovány též všechny podstatné změny pracovního programu.
Článek 212
Pravidla soutěže
(Čl. 138 odst. 2 finančního nařízení)
1. Pravidla soutěže obsahují tyto náležitosti:
a)
podmínky účasti, jež alespoň:
i)
specifikují kritéria způsobilosti,
ii)
specifikují způsob a lhůtu pro případnou registraci účastníků a podávání příspěvků, a to za podmínek podle odstavce 2,
iii)
stanoví, že budou vyloučeni účastníci, kteří se nacházejí v jedné ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 a v článcích 107, 108 a 109 finančního nařízení,
iv)
stanoví výlučnou odpovědnost účastníků v případě, budou-li v souvislosti s činnostmi prováděnými v rámci soutěže vzneseny nároky,
v)
stanoví, že se vítězové musí podrobit kontrolám a auditům ze strany Komise, úřadu OLAF a Účetního dvora a že musí přijmout závazky k zajištění publicity specifikované v pravidlech soutěže,
vi)
uvádějí, že právem rozhodným pro soutěž je právo Unie, popřípadě doplněné vnitrostátním právem uvedeným v pravidlech soutěže,
vii)
blíže určují soud či rozhodčí orgán příslušný pro řešení sporu,
viii)
stanoví, že účastníkům, kteří učiní nepravdivé prohlášení nebo se dopustí nesrovnalosti či podvodu, mohou být v souladu s podmínkami podle článku 145 uloženy finanční a/nebo správní sankce;
b)
kritéria pro udělení ceny, jež umožňují posoudit kvalitu příspěvků z hlediska sledovaných cílů a očekávaných výsledků a objektivně určit, zdali příspěvky splňují předpoklady pro vítězství v soutěži;
c)
výši jedné či více cen;
d)
bližší podmínky vyplácení cen vítězům v návaznosti na udělení cen.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) bodu i) jsou způsobilí též příjemci grantů Unie, nestanoví-li pravidla soutěže jinak.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) bodu vi) lze postupovat odchylně v případě účasti mezinárodních organizací.
2. Příslušná schvalující osoba zvolí takové komunikační prostředky, jež jsou z hlediska podávání příspěvků nediskriminační a nevedou k omezení přístupu účastníků k soutěži.
Zvolené komunikační prostředky musí zaručovat splnění těchto podmínek:
a)
každý příspěvek obsahuje veškeré informace nutné k jeho vyhodnocení;
b)
je zachována integrita údajů;
c)
je zachována důvěrnost příspěvků;
d)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Pravidla soutěže mohou stanovit podmínky, za nichž lze soutěž zrušit, zejména v případech, kdy nelze splnit její cíle nebo kdy by předpoklady k vítězství v soutěži splňovala právnická či fyzická osoba, jež nesplňuje podmínky účasti.
4. Pravidla soutěže se uveřejňují na internetových stránkách orgánů Unie. Je-li nutno zajistit další propagaci soutěže mezi možnými účastníky, lze pravidla soutěže uveřejnit nad tento rámec též jinou vhodnou formou včetně Úředního věstníku Evropské unie. Pravidla lze uveřejnit ode dne přijetí rozhodnutí o financování podle článku 84 finančního nařízení, a to i během roku, jenž předchází plnění rozpočtu. Za stejných podmínek jsou uveřejňovány změny obsahu pravidel soutěže.
Článek 213
Následné uveřejňování
(Čl. 138 odst. 2 finančního nařízení)
1. Informace o cenách, jež byly uděleny v průběhu rozpočtového roku, se uveřejňují v souladu s článkem 21.
2. Po uveřejnění podle odstavce 1 zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě na jejich žádost zprávu s uvedením:
a)
počtu účastníků v minulém roce;
b)
počtu a procenta vítězných příspěvků, jež připadají na jednu soutěž;
c)
seznamu odborníků v hodnotících komisích za uplynulý rok spolu s uvedením postupu, jakým byli vybráni.
Článek 214
Vyhodnocování
(Čl. 138 odst. 3 finančního nařízení)
1. Pro účely vyhodnocení příspěvků jmenuje příslušná schvalující osoba komisi složenou z alespoň tří odborníků, jimiž mohou být buď externí odborníci, nebo zástupci alespoň dvou organizačních jednotek orgánů či subjektů uvedených v článcích 62 a 208 finančního nařízení, mezi nimiž není vztah nadřízenosti ani podřízenosti; výjimkou jsou zastoupení či místní subjekty uvedené v článku 72 tohoto nařízení nebo subjekty pověřené správou prostředků a uvedené v článcích 62 a 208 finančního nařízení, pokud v nich neexistují organizačně oddělené jednotky.
Pro odborníky podle prvního pododstavce platí požadavky článku 57 finančního nařízení na zamezení střetu zájmů.
Externí odborníci musí prohlásit, že se v okamžiku svého jmenování nenacházejí ve střetu zájmů a že se zavazují vyrozumět schvalující osobu v případě, kdy by se do střetu zájmů dostali během vyhodnocování příspěvků.
2. Po skončení své práce podepisují členové komise protokol o všech vyhodnocených příspěvcích, v němž uvedou jejich posouzenou kvalitu a označí příspěvky, jimž lze udělit cenu. Protokol lze podepsat v elektronickém systému, který zajišťuje dostatečné ověření totožnosti podepsané osoby.
Protokol podle prvního pododstavce je archivován pro pozdější použití.
3. Příslušná schvalující osoba následně rozhodne, zdali ceny udělí, či nikoli. Rozhodnutí specifikuje mj. tyto údaje:
a)
předmět a celkovou výši případně udělených cen;
b)
jména případných vítězů, výši cen udělených jednotlivým vítězům a odůvodnění jejich výběru;
c)
jména odmítnutých účastníků a důvody jejich odmítnutí.
Článek 215
Informace a oznámení
(Čl. 138 odst. 3 finančního nařízení)
1. Účastníci jsou o výsledku hodnocení svých příspěvků informováni co nejdříve, v každém případě ve lhůtě patnácti kalendářních dnů ode dne, kdy schvalující osoba přijala rozhodnutí o udělení ceny.
2. Rozhodnutí o udělení ceny je oznámeno vítězi a slouží jako právní závazek ve smyslu článku 86 finančního nařízení.
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 216
Výběr subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Pro účely uplatňování finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení si Komise opatří doklady o tom, že pověřený subjekt splňuje požadavky čl. 60 odst. 2 finančního nařízení. Jakmile jsou tyto doklady k dispozici, platí pro uplatňování finančních nástrojů ze strany příslušného subjektu i v budoucnu, pokud se podstatně nezmění systémy, pravidla nebo postupy pověřených subjektů, na něž se tyto požadavky vztahují.
2. Pro účely výběru subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů podle čl. 61 odst. 2 finančního nařízení uveřejní Komise výzvu adresovanou potenciálním pověřeným subjektům. Tato výzva obsahuje kritéria pro výběr a pro pověření subjektu.
Výzva podle prvního pododstavce dále uvádí, bude-li pověřený subjekt povinen vynaložit na konkrétní finanční nástroj své vlastní finanční zdroje nebo sdílet riziko. Je-li tento údaj uveden a je-li nezbytné zmírnit případný střet zájmů, výzva dále uvede, že je pověřený subjekt povinen navrhnout opatření ke sladění zájmů ve smyslu čl. 140 odst. 2 finančního nařízení. Tato opatření ke sladění zájmů jsou zakomponována do dohody o konkrétním finančním nástroji.
Se subjekty, jež splňují kritéria pro výběr, zahájí Komise transparentním a objektivním způsobem, který nevyvolává střet zájmů, otevřený dialog. Po ukončení tohoto dialogu Komise podepíše pověřovací dohody s jedním či více subjekty, jež předložily ekonomicky nejvýhodnější návrhy, podle nichž tyto subjekty případně vynaloží své vlastní finanční zdroje či budou sdílet rizika.
3. Komise může před podpisem pověřovacích dohod zahájit s potenciálními pověřenými subjekty přímá jednání, je-li pověřený subjekt vymezen v příslušném základním právním aktu nebo jedná-li se o subjekt vyjmenovaný v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu iii) finančního nařízení nebo v řádně odůvodněných a náležitě zdokumentovaných výjimečných případech, zejména jestliže:
a)
na základě výzvy adresované potenciálním pověřeným subjektům nebyly předloženy žádné vhodné návrhy;
b)
finanční nástroje se specifickými znaky vyžadují zvláštní kategorii pověřeného subjektu vzhledem k jeho odborné kompetenci, vysoké specializovanosti či rozsahu správních pravomocí;
c)
vlivem nepředvídatelných událostí, jež nejsou přičitatelné Unii, jsou dány mimořádně naléhavé důvody, v jejichž důsledku nelze dodržet postup podle odstavce 2.
Článek 217
Obsah pověřovací dohody se subjekty pověřenými uplatňováním finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení
(Článek 139 finančního nařízení)
Nad rámec požadavků podle článku 40 stanoví pověřovací dohoda se subjekty, jež jsou pověřeny uplatňováním finančních nástrojů, náležitá opatření, jež zajišťují soulad se zásadami a podmínkami článku 140 finančního nařízení. Pověřovací dohoda obsahuje zejména:
a)
popis finančního nástroje, jeho investiční strategii či politiku, druh poskytované podpory, kritéria způsobilosti platná pro finanční zprostředkovatele a konečné příjemce a doplňující funkční požadavky, jejichž prostřednictvím mají být naplněny politické cíle nástroje;
b)
požadavky na cílový interval hodnot aktivačního účinku nástroje;
c)
definici nezpůsobilých činností a kritérií pro vyloučení;
d)
ustanovení, jež zajišťují sladění zájmů a řeší případný střet zájmů;
e)
ustanovení o výběru finančních zprostředkovatelů podle čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení a o případném zřízení účelových investičních jednotek;
f)
ustanovení o podmínkách, za nichž mohou být pověřený subjekt a další subjekty, jež jsou do uplatňování finančního nástroje zapojeny, povolány k odpovědnosti;
g)
ustanovení o řešení sporů;
h)
ustanovení o správě finančního nástroje;
i)
ustanovení o využití a opětovném využití příspěvku Unie v souladu s čl. 140 odst. 6 finančního nařízení;
j)
ustanovení o správě příspěvků Unie a svěřeneckých účtů včetně rizik protistrany, přijatelných pokladních operací, povinností dotčených stran, nápravných opatření v případě nadměrného zůstatku na svěřeneckých účtech, vedení záznamů a podávání zpráv;
k)
ustanovení o odměně pověřeného subjektu včetně sazebníku poplatků za řízení a dále ustanovení o výpočtu a proplácení nákladů řízení a poplatků za řízení pověřenému subjektu v souladu s článkem 218;
l)
v případě potřeby ustanovení o rámci podmínek, jimiž se řídí poskytování příspěvků z fondů uvedených v článku 175 finančního nařízení, a zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a budoucího Evropského rybářského fondu (dále jen „fondy SSR“);
m)
ustanovení o době platnosti, možnosti prodloužení a ukončení finančního nástroje včetně podmínek jeho předčasného ukončení a příp. desinvestičních strategií;
n)
ustanovení o způsobu, jakým je monitorována podpora finančním zprostředkovatelům a konečným příjemcům, včetně podávání zpráv ze strany finančních zprostředkovatelů;
o)
případně druh a povahu zajišťovacích operací podle článku 219.
Článek 218
Náklady řízení a poplatky za řízení hrazené pověřeným subjektům
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Za uplatňování finančních nástrojů Komise odměňuje pověřené subjekty formou výkonnostních poplatků, náhrady mimořádných výloh a - v případech, kdy pověřený subjekt spravuje pokladnu finančního nástroje - formou poplatků za správu pokladny.
2. Výkonnostní poplatky zahrnují správní poplatky, jež jsou hrazeny pověřenému subjektu jako odměna za práci, kterou vykonává při uplatňování finančního nástroje. Případně mohou zahrnovat též koncepční pobídky na podporu dosažení politických cílů či ke stimulaci finanční výkonnosti finančního nástroje.
Článek 219
Specifická pravidla pro svěřenecké účty v případě nepřímého řízení
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Subjekty pověřené uplatňováním finančních nástrojů mohou svým jménem a výlučně jménem Komise zřizovat svěřenecké účty ve smyslu čl. 68 odst. 7 finančního nařízení. Související výpisy z účtů zasílají pověřené subjekty příslušnému útvaru Komise.
2. Na svěřeneckých účtech je udržována likvidita v dostatečném objemu a aktiva vedená na těchto účtech jsou spravována v souladu se zásadami řádného finančního řízení a řídí se náležitými obezřetnostními pravidly v souladu s čl. 140 odst. 7 finančního nařízení.
3. Při uplatňování finančních nástrojů nesmějí pověřené subjekty provádět zajišťovací operace pro spekulativní účely. Druh a povaha případných zajišťovacích operací jsou dohodnuty předem s Komisí a promítnuty do pověřovacích dohod podle článku 217.
Článek 220
Přímo uplatňované finanční nástroje
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Ve výjimečných případech lze finanční nástroje uplatňovat přímo podle čl. 139 odst. 4, a to prostřednictvím:
a)
účelové investiční jednotky, v níž má Komise účast spolu s dalšími veřejnými či soukromými investory a jejímž cílem je zesílit aktivační účinek příspěvku Unie, nebo
b)
půjček, záruk, kapitálových účastí a dalších nástrojů pro sdílení rizika, u nichž se nejedná o investice do účelových investičních jednotek a které jsou poskytovány přímo konečným příjemcům či prostřednictvím finančních zprostředkovatelů.
2. Při uplatňování finančních nástrojů nesmí Komise provádět zajišťovací operace pro spekulativní účely. Druh a povahu případných zajišťovacích operací Komise předem schválí a promítne do dohod se subjekty, jež finanční nástroj uplatňují.
Článek 221
Výběr finančních zprostředkovatelů, správců účelových investičních jednotek a konečných příjemců
(Článek 139 finančního nařízení)
1. Uplatňuje-li Komise finanční nástroje přímo či nepřímo prostřednictvím účelových investičních jednotek, jsou tyto jednotky zřizovány podle právního řádu některého členského státu. Jedná-li se o oblast vnější činnosti, lze tyto jednotky zřizovat též podle právního řádu jiné země nežli členského státu. Správci těchto jednotek jsou ze zákona či podle smlouvy povinni jednat s péčí řádného hospodáře a v dobré víře.
2. Správci účelových investičních jednotek uvedení v odstavci 1 a finanční zprostředkovatelé či koneční příjemci finančních nástrojů jsou vybíráni s náležitým zřetelem k povaze finančního nástroje, jenž má být uplatňován, ke zkušenostem a provozní a finanční způsobilosti dotyčných subjektů a/nebo k rentabilitě projektů konečných příjemců. Jejich výběr je transparentní, spočívá na objektivních důvodech a nevede ke střetu zájmů.
3. Správcům účelových investičních jednotek, finančním zprostředkovatelům a konečným příjemcům, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 a článcích 107, 108 a 109 finančního nařízení, nelze poskytnout finanční podporu.
Článek 222
Podmínky pro používání finančních nástrojů
(Článek 140 finančního nařízení)
1. Finanční nástroje řeší nedostatky fungování trhu, selhání trhu či nepříznivé investiční situace a podpora z nich je poskytována pouze konečným příjemcům, kteří jsou v okamžiku poskytnutí podpory Unie z finančního nástroje pokládáni za potenciálně hospodářsky životaschopné.
2. Podpora z finančního nástroje je konečným příjemcům poskytována proporcionálním způsobem. Zejména případy, kdy se přednostního zacházení dostává investorům, kteří se podílejí na investicích či sdílejí rizika, by měly být odůvodněné, přiměřené rizikům, jež investoři do finančního nástroje přebírají, a omezené na nezbytné minimum s ohledem na tyto investice či sdílení rizika.
Článek 223
Aktivace mimorozpočtových zdrojů
(Článek 140 finančního nařízení)
1. Finanční nástroje mají za cíl aktivovat prostřednictvím příspěvku Unie mimorozpočtové zdroje a zmobilizovat tak rozsáhlou investici, jejíž objem překračuje výši příspěvku Unie.
Tento aktivační účinek finančních prostředků Unie se rovná podílu objemu financování poskytnutého konečným příjemcům a výše příspěvku Unie.
2. Cílový interval hodnot aktivačního účinku je stanoven na základě hodnocení příslušného finančního nástroje ex ante.
Článek 224
Hodnocení finančních nástrojů ex ante
(Článek 140 finančního nařízení)
1. Finanční nástroje se opírají o hodnocení ex ante, při němž jsou zjišťovány nedostatky fungování trhu, selhání trhu či nepříznivé finanční situace a s ohledem na politické cíle posuzovány investiční potřeby.
2. Toto hodnocení ex ante musí prokázat, že zjištěné potřeby trhu nelze řešit vhodným způsobem a včas prostřednictvím tržně orientovaných činností či zásahů Unie - např. prostřednictvím regulace, liberalizace, reformy či jiného politického opatření -, u nichž se nejedná o financování z finančního nástroje. V jeho rámci je posouzena pravděpodobnost narušení trhu a vytěsnění soukromých investic vlivem finančních nástrojů, jsou posouzeny případné související náklady a jsou určeny prostředky, jak negativní účinky tohoto narušení minimalizovat.
3. V souladu se zásadou subsidiarity musí být při hodnocení ex ante prokázáno, že finanční nástroj na úrovni Unie řeší zjištěné tržní potřeby způsobem vhodnějším nežli podobné finanční nástroje na úrovni vnitrostátní či regionální, včetně nástrojů financovaných v rámci fondů SSR. Při posuzování přidané hodnoty, kterou příspěvek Unie představuje, se přihlíží např. k obtížnému přístupu k financování na vnitrostátní úrovni, zejména v případě přeshraničních projektů, k úsporám z rozsahu či silným demonstračním účinkům, jež jsou spojeny s šířením osvědčených postupů v členských státech.
4. Při hodnocení ex ante je určen nejefektivnější způsob realizace finančního nástroje.
5. Při hodnocení ex ante je dále prokázáno, že je plánovaný finanční nástroj v souladu s:
a)
novými i stávajícími finančními nástroji, takže jeho vlivem nedochází k nežádoucím překryvům a je dosaženo synergií a úspor z rozsahu;
b)
finančními nástroji a dalšími formami zásahů z veřejných zdrojů, které se zaměřují na totéž tržní prostředí, takže nedochází k nekonzistentnosti a jsou mapovány potenciální synergie.
6. Při hodnocení ex ante je zamýšlený zásah posuzován z hlediska proporcionality, pokud jde o rozsah zjištěného nedostatku financování a očekávaný aktivační účinek plánovaného finančního nástroje, a jsou při něm zkoumány další kvalitativní účinky, např. šíření osvědčených postupů, účelná propagace politických cílů Unie na všech článcích realizačního řetězce či přístup ke specifickému know-how, jež aktéři zapojení do uplatňování nástroje mají.
7. Při hodnocení ex ante je pro navržené finanční nástroje stanoven soubor náležitých výkonnostních ukazatelů a jsou specifikovány očekávané výstupy, výsledky a dopad.
8. Separátní hodnocení finančních nástrojů ex ante je prováděno pouze v případech programů a činností, které jsou upraveny základním právním aktem a v jejichž případě hodnocení ex ante ani posouzení dopadů nezahrnuje hodnocení, jež by v plném rozsahu splňovalo kritéria podle odstavců 1 až 7.
Článek 225
Monitorování finančních nástrojů
(Článek 140 finančního nařízení)
1. V zájmu harmonizovaného monitorování finančních nástrojů podle čl. 140 odst. 12 finančního nařízení ustaví příslušná schvalující osoba monitorovací systém, jenž bude přispívat k poskytnutí přiměřené jistoty, že jsou finanční prostředky Unie využívány v souladu s čl. 32 odst. 2 finančního nařízení.
2. Za pomoci monitorovacího systému je hodnocen pokrok, jejž uplatňování finančních nástrojů zaznamenává při dosahování politických cílů, které jsou promítnuty do příslušných výstupových a výsledkových ukazatelů stanovených v souladu s hodnocením ex ante, a je analyzován soulad uplatňování těchto nástrojů s požadavky čl. 140 odst. 2 finančního nařízení; monitorovací systém slouží též podávání zpráv Komise podle čl. 38 odst. 5 a čl. 140 odst. 8 finančního nařízení.
3. V případě nepřímého řízení vychází Komise při monitorování ze zpráv a účetních výkazů, jež předkládají pověřené subjekty, a z auditů a kontrol, jež pověřené subjekty provádějí, s tím, že Komise řádně přihlíží k prohlášením řídicího subjektu, jež pověřené subjekty vydávají, a z výroku nezávislého auditora podle čl. 60 odst. 5 finančního nařízení. Informace, jež pověřené subjekty předkládají, Komise přezkoumává a může na náležitých úrovních realizačního řetězce až po úroveň konečných příjemců provádět kontroly včetně kontrol na vzorku.
Pověřený subjekt vychází při monitorování ze zpráv a účetních výkazů, jež předkládají finanční zprostředkovatelé, a z auditů a kontrol, jež finanční zprostředkovatelé provádějí, s tím, že pověřený subjekt řádně přihlíží k prohlášením řídicího subjektu, jež finanční zprostředkovatelé vydávají, a z výroku nezávislého auditora.
Nejsou-li do realizace zapojeni finanční zprostředkovatelé, monitoruje pověřený subjekt využívání finančního nástroje přímo, a to na základě zpráv a účetních výkazů, jež předkládají koneční příjemci.
Informace, jež finanční zprostředkovatelé či koneční příjemci předkládají, pověřený subjekt přezkoumává - případně na vzorku - a provádí kontroly v souladu s dohodou podle článku 217.
4. V případě přímého řízení vychází Komise při monitorování - s výhradou náležitých kontrol - ze zpráv a účetních výkazů, jež předkládají finanční zprostředkovatelé a koneční příjemci. Na přímé řízení se obdobně použijí ustanovení odstavce 3.
5. Dohody o uplatňování finančních nástrojů obsahují ustanovení nezbytná k použití odstavce 1 až 4.
Článek 226
Režim příspěvků z fondů SSR
(Článek 140 finančního nařízení)
1. O příspěvcích, které jsou vypláceny z fondů SSR na finanční nástroje zřízené podle hlavy VIII finančního nařízení a podporované z fondů SSR podle odvětvových pravidel, jsou vedeny oddělené záznamy.
2. Příspěvky z fondů SSR jsou ukládány na zvláštní účty a využívány v souladu s cíli příslušného fondu SSR na akce a pro účely konečných příjemců, které jsou v souladu s jedním či více programy, z nichž příspěvky plynou.
3. Na příspěvky z fondů SSR na finanční nástroje zřízené podle hlavy VIII finančního nařízení se použijí odvětvová pravidla.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předložení účetní závěrky
Článek 227
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok
(Článek 142 finančního nařízení)
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok podává přesný popis:
a)
dosažení cílů za rozpočtový rok v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
finanční situace a událostí, které měly výrazný vliv na činnosti v průběhu rozpočtového roku.
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení je předkládána odděleně od zpráv o plnění rozpočtu.
Článek 228
Výjimka z účetních zásad
(Článek 144 finančního nařízení)
Pokud se účetní ve zvláštním případě domnívají, že má být učiněna výjimka z některé z účetních zásad uvedených v účetních pravidlech Unie, musí být tato výjimka uvedena a řádně zdůvodněna v příloze k finančním výkazům podle článku 232.
Článek 229
Podklady
(Článek 144 finančního nařízení)
1. Všechny zápisy vycházejí z podkladů, které jsou opatřeny datem a číslem a předloženy v papírové podobě nebo na nosiči, který zaručuje spolehlivost a uchování svého obsahu během doby stanovené v článku 48.
2. Operace téhož druhu uskutečněné na témže místě a v průběhu téhož dne lze shrnout do jediného podkladu.
Článek 230
Výkaz o finanční výkonnosti
(Článek 145 finančního nařízení)
Výkaz o finanční výkonnosti uvádí příjmy a výdaje rozpočtového roku v členění podle jejich povahy.
Článek 231
Výkaz peněžních toků
(Článek 145 finančního nařízení)
Výkaz peněžních toků podává přehled o peněžních tocích za sledované období, tedy o rozdílech mezi počátečním a konečným stavem pokladny.
Stav pokladny se skládá z:
a)
hotovosti;
b)
bankovních účtů a vkladů splatných na požádání;
c)
ostatních disponibilních aktiv, která lze rychle přeměnit na hotovost a jejichž hodnota je stálá.
Článek 232
Příloha k finančním výkazům
(Článek 145 finančního nařízení)
Nedílnou součástí finančních výkazů je příloha uvedená v článku 145 finančního nařízení. Příloha uvádí alespoň tyto informace:
a)
účetní zásady, pravidla a metody;
b)
vysvětlivky, jež podávají doplňující informace, které nejsou obsaženy ve finančních výkazech, ale jsou nezbytné ke zprostředkování věrného a poctivého obrazu.
Článek 233
Výsledný účet plnění rozpočtu
(Článek 146 finančního nařízení)
1. Výsledný účet plnění rozpočtu obsahuje:
a)
informace o příjmech obsahující:
i)
změny v odhadovaných příjmech rozpočtu,
ii)
výsledek plnění příjmů,
iii)
stanovené nároky;
b)
informace o změnách celkových dostupných prostředků na závazky a na platby;
c)
informace o využití celkových dostupných prostředků na závazky a na platby;
d)
informace o zbývajících závazcích, závazcích přenesených z předchozího rozpočtového roku a závazcích přijatých v rozpočtovém roce.
2. Pokud jde o informace o příjmech, přikládá se též výkaz, který uvádí rozpis částek vlastních zdrojů za jednotlivé členské státy, jež zbývá ke konci rozpočtového roku inkasovat a na něž byl vydán inkasní příkaz.
Článek 234
Předkládání účetní závěrky
(Článek 148 finančního nařízení)
Předběžnou a konečnou účetní závěrku podle článků 147 a 148 finančního nařízení lze zasílat elektronickými prostředky.
KAPITOLA 2
Účetnictví
Oddíl 1
Organizace účetního systému
Článek 235
Organizace účetního systému
(Článek 151 finančního nařízení)
1. Účetní jednotlivých orgánů a subjektů uvedených v článku 141 finančního nařízení sestaví a aktualizují dokumentaci, jež popisuje organizaci účetního systému a účetní postupy jejich orgánu či subjektu.
2. Příjmy a výdaje rozpočtu se zaznamenávají v počítačovém systému podle článku 236 v závislosti na hospodářské povaze operace jako běžné příjmy nebo výdaje, nebo jako kapitál.
Článek 236
Počítačové systémy
(Článek 151 finančního nařízení)
1. Účetnictví je vedeno pomocí integrovaného počítačového systému.
2. Je-li účetnictví vedeno pomocí počítačových systémů a subsystémů, je nutno ke každému systému a subsystému vypracovat jeho úplný popis.
Tento popis uvádí obsah všech datových polí a upřesňuje způsob, jakým systém zpracovává jednotlivé operace. Uvádí způsob, jakým systém zajišťuje, aby ke všem operacím a změnám v počítačových systémech a subsystémech existovala kompletní auditní stopa, tak aby bylo možno kdykoli zjistit, kdo a jaké změny provedl.
Popis počítačových účetních systémů a subsystémů uvádí všechna spojení mezi těmito systémy a ústředním účetním systémem, zejména pokud jde o přenos dat a odsouhlasování zůstatků.
3. Přístup k počítačovým systémům a subsystémům mají pouze osoby uvedené na seznamu oprávněných uživatelů, jejž vedou a aktualizují jednotlivé orgány.
Oddíl 2
Účetní knihy
Článek 237
Účetní knihy
(Článek 154 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení vedou deník, hlavní knihu a alespoň knihy analytických účtů k dlužníkům, věřitelům a dlouhodobým aktivům, pokud proti takovému členění nehovoří analýza nákladů a přínosů.
Účetní knihy sestávají z elektronických dokumentů, které jsou označeny účetním a u nichž je zaručeno, že je lze použít jako důkaz.
Zápisy v deníku jsou přenášeny do hlavní knihy, jejíž struktura se řídí účtovou osnovou podle článku 212.
Deník a hlavní kniha mohou být rozděleny do potřebného množství zvláštních deníků a zvláštních knih.
Zápisy do zvláštních deníků a zvláštních knih jsou alespoň jednou měsíčně centralizovány v deníku a hlavní knize.
Článek 238
Předvaha
(Článek 154 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení sestavují předvahu, v níž jsou prezentovány všechny účty v rámci obecných účtů, včetně účtů, na nichž proběhlo zúčtování, vždy s uvedením:
a)
čísla účtu;
b)
popisu;
c)
celkové částky „má dáti“;
d)
celkové částky „dal“;
e)
zůstatku.
Článek 239
Odsouhlasení účtů
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Údaje hlavní účetní knihy jsou vedeny a členěny tak, aby sloužily k prokázání obsahu všech účtů v předvaze.
2. Na inventární soupis dlouhodobých aktiv se použijí články 246 až 253.
Oddíl 3
Účetní záznamy
Článek 240
Účetní zápisy
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Účetní zápisy se provádějí podvojným způsobem, kdy jsou každý pohyb nebo změna zachycené na účtech vyjádřeny zápisem, který zajišťuje rovnost mezi částkou na straně má dáti a částkou na straně dal účtů, jež jsou tímto zápisem dotčeny.
2. Při transakci v jiné měně než v euru se vypočítá a zaúčtuje protihodnota v eurech.
Cizoměnové transakce na účtech, které lze přecenit, se přeceňují alespoň při každé uzávěrce účtů.
Přecenění se provádí na základě kurzů stanovených v souladu s článkem 6.
K přepočtu mezi eurem a jinou měnou pro účely sestavení rozvahy ke dni 31. prosince roku N se použije kurz posledního pracovního dne roku N.
3. Pravidla, jimiž se řídí přepočty a přeceňování pro účely akruálního účetnictví, stanoví účetní pravidla Unie přijatá podle článku 152 finančního nařízení.
Článek 241
Účetní záznamy
(Článek 154 finančního nařízení)
Všechny účetní záznamy uvádějí původ, obsah a účetní identifikaci jednotlivých údajů a odkazy na odpovídající podklady.
Článek 242
Záznamy v deníku
(Článek 154 finančního nařízení)
Účetní operace se zaznamenávají do deníku podle jedné z následujících metod, které se vzájemně nevylučují:
a)
denně, zápisem každé operace;
b)
formou měsíčního soupisu celkových částek operací, za předpokladu, že jsou uchovány všechny doklady, na jejichž základě lze ověřit jednotlivé operace provedené v jednotlivých dnech.
Článek 243
Potvrzení zápisů
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Definitivní charakter zápisů do deníku a knih analytických účtů je zajištěn potvrzením, po němž již nelze daný zápis měnit ani mazat.
2. Nejpozději před předložením konečných finančních výkazů je provedena uzávěrka, při níž je definitivně stanoveno časové pořadí a zaručena nedotknutelnost záznamů.
Oddíl 4
Odsouhlasování a ověřování
Článek 244
Odsouhlasování účtů
(Článek 154 finančního nařízení)
1. Zůstatky účtů v předvaze jsou pravidelně a alespoň při roční uzávěrce odsouhlasovány s údaji z řídících systémů, jež používají schvalující osoby ke správě aktiv a pasiv a ke každodennímu zadávání údajů do účetního systému.
2. Účetní pravidelně a alespoň při každé uzávěrce účtů ověřuje, zda zůstatky na bankovních účtech odpovídají skutečnosti, a kontroluje zejména:
a)
hotovost v bance, a to na základě odsouhlasení s výpisy z účtů od finančních institucí;
b)
pokladní hotovost, a to na základě odsouhlasení s údaji v pokladní knize.
Účty dlouhodobých aktiv jsou kontrolovány v souladu s článkem 250.
3. Interinstitucionální spojovací účty jsou odsouhlasovány každý měsíc.
4. Prozatímní účty zřizuje a každým rokem kontroluje účetní. Za tyto účty odpovídá schvalující osoba, která je uzavírá co nejdříve.
Oddíl 5
Rozpočtové účty
Článek 245
Obsah a vedení rozpočtových účtů
(Článek 156 finančního nařízení)
1. Rozpočtové účty k jednotlivým úrovním členění rozpočtu uvádějí:
a)
v případě výdajů:
i)
prostředky schválené v původním rozpočtu, prostředky zapsané v opravných rozpočtech, prostředky přenesené, prostředky, jež jsou k dispozici v důsledku výběru účelově vázaných příjmů, převody prostředků a celkovou výši prostředků, které jsou tak k dispozici,
ii)
závazky a platby rozpočtového roku;
b)
v případě příjmů:
i)
odhady zapsané v původním rozpočtu, odhady zapsané v opravných rozpočtech, účelově vázané příjmy a celkovou výši takto stanovených odhadů,
ii)
pohledávky stanovené a částky inkasované za daný rozpočtový rok;
c)
závazky, které zbývá zaplatit, a příjmy, které zbývá inkasovat, jež byly přeneseny z předchozích rozpočtových let.
Prostředky na závazky a prostředky na platby podle prvního pododstavce písm. a) jsou zapisovány a vykazovány odděleně.
Do rozpočtových účtů jsou zapisovány rovněž souhrnné předběžné závazky související s Evropským zemědělským záručním fondem („EZZF“) a jim odpovídající platby.
Tyto závazky se uvádějí ve vztahu k celkovým prostředkům na EZZF.
2. Rozpočtové účty umožňují sledovat odděleně:
a)
použití přenesených prostředků a prostředků na daný rozpočtový rok;
b)
vyrovnání zbývajících závazků.
Částky, jež zbývá inkasovat z předchozích rozpočtových let, jsou na straně příjmů vykazovány odděleně.
3. Rozpočtové účty mohou být členěny tak, aby umožnily rozvoj nákladového účetnictví.
4. Rozpočtové účty jsou vedeny pomocí počítačových systémů, v knihách nebo na kartách.
KAPITOLA 3
Inventární soupisy majetku
Článek 246
Inventární soupisy majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Systém inventárních soupisů majetku zřizuje schvalující osoba za odborné pomoci účetního. Tento inventární systém musí poskytovat veškeré informace nezbytné pro vedení účetnictví a uchování aktiv.
Článek 247
Uchovávání majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení přijmou předpisy, jimiž se bude řídit uchovávání aktiv vykazovaných v jejich rozvaze, a rozhodnou, který správní útvar bude odpovídat za inventární systém.
Článek 248
Zápis majetku do inventárního soupisu
(Článek 157 finančního nařízení)
Do inventárního soupisu se zapisuje a na účty dlouhodobých aktiv zaznamenává veškerý nabytý majetek s dobou použitelnosti delší než jeden rok, který není klasifikován jako drobný hmotný majetek a jehož pořizovací cena nebo výrobní náklady přesahují limit, jejž stanoví účetní pravidla Unie přijatá podle článku 152 finančního nařízení.
Článek 249
Obsah inventárního soupisu pro jednotlivé položky majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Inventární soupis uvádí náležitý popis jednotlivých položek majetku a upřesňuje jejich umístění, nebo - v případě movitého majetku - útvar a příslušnou osobu, a dále datum nabytí a jednotkové náklady.
Článek 250
Inventury movitého majetku
(Článek 157 finančního nařízení)
Orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení se při inventurách přesvědčují o tom, že jednotlivé položky majetku fyzicky existují a že zápis v inventárním soupisu odpovídá skutečnosti. Inventury jsou prováděny v rámci programu ročních kontrol, s výjimkou hmotných dlouhodobých aktiv a nehmotných aktiv, která jsou kontrolována nejméně jednou za tři roky.
Článek 251
Další prodej hmotných aktiv
(Článek 157 finančního nařízení)
Majetek, jejž dále prodávají orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení, nejsou oprávněni nabývat členové, úředníci ani ostatní zaměstnanci a další pracovníci těchto orgánů a subjektů, s výjimkou případu, kdy je na prodej tohoto majetku vypsáno veřejné zadávací řízení.
Článek 252
Postup při prodeji hmotných aktiv
(Článek 157 finančního nařízení)
1. Činí-li jednotková pořizovací hodnota hmotných aktiv alespoň 8 100 EUR, je prodej těchto aktiv vyhlašován podle místních zvyklostí. Doba mezi dnem uveřejnění posledního oznámení a uzavřením kupní smlouvy činí nejméně čtrnáct kalendářních dní.
Činí-li jednotková pořizovací hodnota alespoň 391 100 EUR, je prodej podle prvního pododstavce předmětem oznámení o prodeji, které je uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Vyhlášení může mít též podobu inzerce v tisku členských států. Doba mezi dnem uveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie a uzavřením kupní smlouvy činí nejméně jeden měsíc.
2. Pokud by náklady na vyhlášení překročily očekávaný výnos z transakce, mohou orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení od vyhlášení upustit.
3. Při prodeji hmotných aktiv usilují orgány a subjekty uvedené v článku 141 finančního nařízení o dosažení co nejlepší ceny.
4. Odstavce 1, 2 a 3 se nepoužijí na prodej, k němuž dochází mezi orgány Unie a jejich subjekty uvedenými v článku 208 finančního nařízení.
Článek 253
Postup při vyřazování hmotných aktiv z účetnictví
(Článek 157 finančního nařízení)
Je-li majetek, včetně budov, zapsaný v inventárním seznamu úplatně nebo bezúplatně převeden, zlikvidován, pronajat, ztracen, ukraden nebo je-li zjištěno manko z jiného důvodu, vypracuje schvalující osoba odpovídající prohlášení nebo záznam.
V tomto prohlášení nebo záznamu zejména uvede, musí-li být tato položka majetku nahrazena na náklady úředníka nebo ostatního zaměstnance Unie nebo jiné osoby.
Je-li bezúplatně poskytován nemovitý majetek nebo velká zařízení, musí být na tuto transakci uzavřena smlouva a transakce musí být oznámena Evropskému parlamentu a Radě ve výroční zprávě při předkládání návrhu rozpočtu.
Majetek zapsaný v inventárním soupisu, který je bezúplatně poskytován či likvidován, nesmí nabývat členové, úředníci, ostatní zaměstnanci ani další pracovníci orgánů a subjektů uvedených v článku 141 finančního nařízení.
Článek 254
Inventární soupis a vyhlašování prodeje majetku v delegacích Unie
(Článek 157 finančního nařízení)
1. V případě delegací Unie jsou stálé inventární soupisy movitého majetku, který náleží Unii, vedeny na místě. Jsou pravidelně zasílány ústředním útvarům v souladu s pravidly jednotlivých orgánů.
Movitý majetek, který přechází na delegace Unie, se před zápisem do stálého inventárního soupisu zapisuje do předběžného seznamu.
2. Prodej movitého majetku delegací Unie je vyhlašován podle místních zvyklostí.
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
VÝZKUM
Článek 255
Druhy operací
(Článek 181 finančního nařízení)
1. Přímé akce provádějí zařízení Společného výzkumného střediska (dále jen „SVS“) a tyto akce jsou financovány zpravidla v plném rozsahu z rozpočtu. Jedná se o:
a)
výzkumné programy;
b)
průzkumné činnosti;
c)
vědecké a technické podpůrné činnosti institucionální povahy.
2. Nepřímých akcí se může SVS účastnit za podmínek podle článku 183 finančního nařízení.
3. Odhady pohledávek podle čl. 181 odst. 2 finančního nařízení jsou předávány účetnímu k zaevidování.
Článek 256
Doplňující pravidla pro SVS
(Článek 183 finančního nařízení)
1. Z činností soutěžní povahy provádí SVS:
a)
činnosti vykonávané v návaznosti na řízení o udělení grantu či zadávací řízení;
b)
činnosti vykonávané jménem třetích osob;
c)
činnosti vykonávané v rámci správních dohod s jinými orgány nebo útvary Komise o poskytování vědecko-technických služeb.
2. Je-li v rámci činností, jež SVS provádí pro třetí osoby, nezbytné zadat veřejnou zakázku, musí zadávací řízení splňovat zásady transparentnosti a rovného zacházení.
3. Odhady pohledávek uvedené v čl. 183 odst. 2 finančního nařízení se předávají účetnímu k zaevidování.
HLAVA II
VNĚJŠÍ AKCE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 257
Akce, jež lze financovat
(Článek 184 finančního nařízení)
Z prostředků na akce uvedené v části druhé hlavě IV kapitole 1 finančního nařízení lze financovat zejména veřejné zakázky, granty včetně úrokových subvencí, zvláštní půjčky, záruky za půjčky, finanční pomoc, rozpočtovou podporu a jiné specifické formy rozpočtové pomoci.
KAPITOLA II
Rozpočtová podpora a svěřenecké fondy sdružující více dárců
Článek 258
Použití rozpočtové podpory
(Článek 186 finančního nařízení)
1. Stanoví-li tak příslušné základní právní akty, může Komise použít odvětvovou či obecnou rozpočtovou podporu ve třetí zemi, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
správa veřejných financí v partnerské zemi je dostatečně transparentní, spolehlivá a účelná;
b)
partnerská země má zavedenu dostatečně věrohodnou a relevantní odvětvovou či celostátní politiku a
c)
partnerská země má zavedenu makroekonomickou politiku, která je orientována na stabilitu.
2. Dohody s partnerskými zeměmi stanoví, že jsou tyto země povinny předkládat Komisi ve stanovené lhůtě spolehlivé informace, na jejichž základě bude moci Komise posoudit plnění podmínek podle odstavce 1.
Článek 259
Svěřenecké fondy pro vnější akce
(Článek 187 finančního nařízení)
Příspěvky dalších dárců připisované na zvláštní bankovní účet svěřeneckého fondu jsou zaznamenávány v eurových částkách, na něž jsou při připsání na účet přepočítávány.
Příspěvek Unie je převáděn ve stanovené lhůtě s cílem pokrýt právní závazky svěřeneckého fondu a s přihlédnutím k dostupným finančním prostředkům, jež poskytli ostatní dárci.
Úroky naběhlé na zvláštním bankovním účtu svěřeneckého fondu jsou investovány do svěřeneckého fondu, nestanoví-li zřizovací akt svěřeneckého fondu jinak.
Všechny transakce na bankovním účtu podle třetího pododstavce provedené v průběhu roku jsou řádně zaznamenávány v účetnictví svěřeneckého fondu.
Schvalující osoba předkládá dvakrát ročně finanční zprávy o činnosti jednotlivých svěřeneckých fondů.
Ve svěřeneckých fondech je každoročně prováděn nezávislý externí audit.
Správní rada svěřeneckého fondu schvaluje výroční zprávu svěřeneckého fondu, kterou vypracovává schvalující osoba, spolu s roční účetní závěrkou, kterou sestavuje účetní. Tyto zprávy se přikládají k výroční zprávě pověřené schvalující osoby a jsou předkládány Evropskému parlamentu a Radě v rámci postupu udělování absolutoria Komisi.
Pravidla složení správní rady a její jednací řád stanoví zřizovací akt svěřeneckého fondu, jejž přijme Komise a k němuž přistupují dárci. Tato pravidla zajišťují, aby byli dárci ve správní radě svěřeneckého fondu zastoupeni spravedlivým způsobem, a ohledně přijetí konečného rozhodnutí o využití finančních prostředků fondu stanoví požadavek, aby pro něj hlasovala Komise.
KAPITOLA III
Zadávání veřejných zakázek
Článek 260
Nájem budov
(Článek 190 finančního nařízení)
Z provozních prostředků na vnější činnost lze financovat pouze ty veřejné zakázky na nemovitosti, jejichž předmětem je nájem budov, které jsou v okamžiku podpisu nájemní smlouvy již postaveny. Tyto zakázky jsou uveřejňovány v souladu s článkem 124.
Článek 261
Definice
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Veřejné zakázky na služby zahrnují zakázky na studie a na technickou pomoc.
O veřejnou zakázku na studii se jedná v případě, že se smlouva na poskytování služeb uzavřená mezi poskytovatelem služby a veřejným zadavatelem týká mimo jiné studií k identifikaci a přípravě projektů, studií proveditelnosti, ekonomických a marketingových studií, technických studií a auditů.
O veřejnou zakázku na technickou pomoc se jedná v případě, že má poskytovatel služeb vykonávat poradní funkci, zajistit řízení projektu nebo dohled nad ním nebo poskytnout konzultanty podle specifikace ve smlouvě.
2. Má-li třetí země ve svých útvarech nebo subjektech s účastí veřejného sektoru kvalifikované řídící pracovníky, mohou veřejné zakázky provést přímo tyto útvary nebo subjekty ve vlastní režii.
Článek 262
Zvláštní ustanovení týkající se finančních limitů a způsobu zadávání veřejných zakázek na vnější akce
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Články 123 až 126, s výjimkou definic, čl. 127 odst. 3 a 4, články 128, 134 až 137, čl. 139 odst. 3 až 6, čl. 148 odst. 4, čl. 151 odst. 2, články 152 až 158 a články 160 a 164 tohoto nařízení se nepoužijí na smlouvy na veřejné zakázky, jež uzavírají veřejní zadavatelé uvedení v čl. 190 odst. 2 finančního nařízení nebo jež jsou uzavírány jejich jménem.
O provádění ustanovení o veřejných zakázkách podle této kapitoly rozhodne Komise; Komise rozhodne též o náležitých kontrolních opatřeních, jež má uplatňovat příslušná schvalující osoba v případě, není-li Komise veřejným zadavatelem.
2. V případě nedodržení postupů podle odstavce 1 nejsou výdaje na uvedené činnosti způsobilé k financování z prostředků Unie.
3. Tato kapitola se nepoužije na veřejné zadavatele uvedené v čl. 190 odst. 2 písm. b) finančního nařízení, pokud jim po kontrolách podle článku 61 Komise povolila použít jejich vlastní zadávací řízení.
Článek 263
Vyhlášení a zákaz diskriminace
(Články 190 a 191 finančního nařízení)
1. Komise přijme nezbytná prováděcí opatření k zajištění co nejširší účasti v soutěži o veřejné zakázky financované z prostředků Unie, jež se vyznačuje zachováváním rovných podmínek. Za tímto účelem je třeba dbát zejména o to, aby:
a)
bylo v přiměřené lhůtě náležitě uveřejněno předběžné oznámení, oznámení o zahájení zadávacího řízení a oznámení o výsledku zadávacího řízení;
b)
nedocházelo k diskriminaci a aby technické podmínky nebránily tomu, aby se soutěže o veřejné zakázky za rovných podmínek široce účastnily všechny fyzické a právnické osoby uvedené v článku 182 finančního nařízení.
2. Využitím elektronického zadávání veřejných zakázek nejsou dotčena ustanovení čl. 265 odst. 5, čl. 267 odst. 3 a čl. 269 odst. 4.
Článek 264
Vyhlašování
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Předběžné oznámení o mezinárodním zadávacím řízení se v případě zakázek na dodávky a služby zasílá co nejdříve Úřadu pro publikace a v případě zakázek na stavební práce co nejrychleji po rozhodnutí o schválení programu.
2. Pro účely této kapitoly se oznámení o zahájení zadávacího řízení uveřejňuje:
a)
v případě mezinárodního zadávacího řízení alespoň v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu;
b)
v případě místního zadávacího řízení alespoň v úředním věstníku přijímajícího státu nebo v rovnocenné publikaci.
Je-li oznámení o zahájení zadávacího řízení uveřejňováno též místně, musí být shodné s oznámením uveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu a k jeho uveřejnění musí dojít současně s druhým uvedeným oznámením. Komise odpovídá za uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu. V místním měřítku mohou oznámení uveřejnit subjekty uvedené v čl. 190 odst. 2 písm. b) finančního nařízení.
3. Oznámení o výsledku zadávacího řízení se zasílá po podpisu smlouvy na veřejnou zakázku, s výjimkou případů, kdy musí být zakázka nadále prohlášena za tajnou, kdy si provádění zakázky vyžaduje zvláštní bezpečnostní opatření, kdy to vyžaduje ochrana základních zájmů Evropské unie anebo kdy o to požádá přijímající země a kdy uveřejnění oznámení o výsledku zadávacího řízení není považováno za vhodné.
Článek 265
Finanční limity a postupy zadávání veřejných zakázek na služby
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Pro veřejné zakázky na služby jsou podle článku 190 finančního nařízení stanoveny následující finanční limity a postupy:
a)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 300 000 EUR:
i)
mezinárodní užší zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a),
ii)
mezinárodní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a);
b)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 300 000 EUR: soutěžní jednací řízení ve smyslu odst. 3 tohoto článku, nebo rámcová smlouva.
Veřejné zakázky v hodnotě do 20 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky.
Platby výdajových položek do výše 2 500 EUR mohou spočívat v jednoduchém proplacení faktury bez předchozího přijetí nabídky.
2. Při mezinárodním užším řízení podle odst. 1 písm. a) je v oznámení o zahájení zadávacího řízení uveden počet zájemců, kteří budou vyzváni k podání nabídky. V případě veřejných zakázek na služby jsou k podání nabídky vyzváni alespoň čtyři zájemci. Počet zájemců, kteří mohou nabídku podat, musí být dostatečný, aby byla zajištěna skutečná soutěž.
Seznam vybraných zájemců se zveřejňuje na internetových stránkách Komise.
Je-li počet zájemců, kteří splňují výběrová kritéria nebo minimální požadavky na způsobilost, menší než stanovený minimální počet, může veřejný zadavatel vyzvat k podání nabídek pouze takové zájemce, kteří splňují kritéria k podání nabídky.
3. V rámci jednacího řízení podle odst. 1 písm. b) vypracuje veřejný zadavatel seznam alespoň tří uchazečů podle svého výběru. Řízení zahrnuje užší soutěž o veřejné zakázky bez uveřejnění oznámení a nazývá se soutěžní jednací řízení, na něž se nevztahuje článek 129.
Uchazeče lze do soutěžního jednacího řízení vybrat z náležitě vyhlášeného seznamu prodejců uvedeného v čl. 136 odst. 1 písm. b). Tento seznam je sestaven na základě výzvy k projevení zájmu a zůstává v platnosti nejdéle pět let od data vyhlášení. Tento seznam může obsahovat dílčí seznamy. Během doby platnosti seznamu může každá osoba, která má zájem, podat přihlášku, s výjimkou posledních tří měsíců tohoto období. Má-li být zadána veřejná zakázka, vyzve veřejný zadavatel všechny prodejce zapsané na příslušném seznamu nebo dílčím seznamu, aby podali nabídku.
Nabídky otevírá a posuzuje hodnotící výbor, jenž má nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu. Členové hodnotícího výboru musí podepsat prohlášení o nestrannosti.
V případě, že veřejný zadavatel po jednání s těmito uchazeči obdrží pouze jednu odborně a administrativně platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro zadání zakázky.
4. V případě právních služeb podle nomenklatury CPV mohou veřejní zadavatelé využít soutěžního jednacího řízení bez ohledu na předpokládanou hodnotu veřejné zakázky.
5. Nabídky se podávají v balíčku nebo vnější obálce obsahující dvě oddělené zapečetěné obálky, z nichž jedna je označena slovy „Obálka A - Technická nabídka“ a druhá „Obálka B - Finanční nabídka“. Na vnější obálce je uvedena:
a)
adresa, na niž mají být podle dokumentace k zadávacímu řízení podávány nabídky;
b)
odkaz na zadávací řízení, na něž uchazeč reaguje;
c)
případně čísla dílčích plnění, na něž je nabídka podávána;
d)
poznámka „Neotevírat před oficiálním termínem otevírání nabídek“ v jazyce dokumentace k zadávacímu řízení.
Mají-li být podle dokumentace k zadávacímu řízení prováděny pohovory, může je hodnotící výbor provést s nejdůležitějšími členy odborného týmu, který je navržen v odborně přijatelných nabídkách, poté, co komise písemně vypracuje své předběžné závěry, a předtím, než s konečnou platností uzavře hodnocení technických nabídek. V tomto případě provádí hodnotící výbor s odborníky pohovor, a to nejlépe společný, jedná-li se o tým, a v dostatečně krátkých odstupech, tak aby mohlo být provedeno srovnání. Pohovory jsou vedeny podle standardního schématu, jež hodnotící výbor předem schválí a jež je používáno vůči všem odborníkům či týmům pozvaným k pohovoru. Datum a hodina konání pohovoru musí být uchazečům sděleny alespoň deset kalendářních dnů předem. V případě vyšší moci, která uchazeči znemožní účast na pohovoru, musí být uchazeči stanoven nový termín.
6. Za pomoci kritérií pro zadání zakázky je vybírána ekonomicky nejvýhodnější nabídka.
Ekonomicky nejvýhodnější nabídka je vybrána na základě posouzení technické kvality a ceny za použití vah 80/20. Za tímto účelem se:
a)
body přidělené technické nabídce vynásobí koeficientem 0,80;
b)
body přidělené finanční nabídce vynásobí koeficientem 0,20.
Článek 266
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na služby
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Veřejní zadavatelé mohou u veřejných zakázek na služby použít jednací řízení, v nichž je podána jediná nabídka, v těchto případech:
a)
lhůty požadované při řízeních uvedených v čl. 104 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení nelze dodržet z krajně naléhavých důvodů způsobených událostmi, které nemohl veřejný zadavatel předvídat, ani mu je nelze přičítat;
b)
služby jsou svěřeny subjektům veřejného sektoru nebo neziskovým organizacím či sdružením a týkají se činností institucionální povahy nebo činností určených na poskytování pomoci jednotlivcům v sociální oblasti;
c)
veřejná zakázka má být pokračováním již poskytovaných služeb za podmínek uvedených v odstavci 2;
d)
zadávací řízení či pokus použít rámcovou smlouvu nebyly úspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z kvalitativního a/nebo finančního hlediska přesvědčivá. V tomto případě může zadavatel po zrušení zadávacího řízení zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří podali nabídky na základě příslušné výzvy, a to za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky zakázky;
e)
dotyčná veřejná zakázka navazuje na soutěž o návrh a musí být v souladu s platnými pravidly zadána úspěšnému zájemci nebo jednomu z úspěšných zájemců. V tomto případě jsou k účasti na jednání vyzváni všichni úspěšní zájemci;
f)
zakázka může být z technických důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výhradních práv zadána pouze určitému poskytovateli služeb;
g)
jedná se o veřejnou zakázku prohlášenou za tajnou nebo o zakázku, jejíž provádění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie či přijímající země;
h)
je nutno uzavřít novou smlouvu na veřejnou zakázku poté, co byla předčasně ukončena smlouva stávající.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce se za situace, v nichž jsou dány krajně naléhavé důvody, považují operace prováděné v krizových situacích podle čl. 190 odst. 2. Krajní naléhavost situace stanoví pověřená schvalující osoba, případně po dohodě s ostatními pověřenými schvalujícími osobami, a své rozhodnutí pravidelně přezkoumává z hlediska zásady řádného finančního řízení.
K činnostem institucionální povahy podle prvního pododstavce písm. b) patří služby, jež přímo souvisejí s úlohou subjektů veřejného sektoru, která je vymezena právními předpisy.
2. O pokračování již poskytovaných služeb ve smyslu odst. 1 písm. c) se jedná v případě těchto služeb:
a)
doplňkových služeb, které nebyly obsaženy v hlavní veřejné zakázce, ale které se následkem nepředvídaných okolností staly nezbytnými pro plnění zakázky, pokud doplňkovou službu nelze technicky nebo ekonomicky oddělit od hlavní zakázky, aniž by to veřejnému zadavateli působilo komplikace, a pokud celková hodnota doplňkových služeb nepřekročí 50 % hodnoty hlavní zakázky;
b)
doplňkových služeb, které sestávají z opakování podobných služeb, jež jsou svěřeny poskytovateli služby v rámci první zakázky za předpokladu, že:
i)
první služba byla předmětem uveřejněného oznámení o zahájení zadávacího řízení, v němž byly jednoznačně uvedeny možnost použití jednacího řízení na nové služby v rámci projektu a odhadované náklady,
ii)
hodnota a doba trvání služeb, jež mají být pokračováním původní zakázky, nepřesahují hodnotu a dobu trvání této původní zakázky.
Článek 267
Finanční limity a postupy zadávání veřejných zakázek na dodávky
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Podle článku 190 finančního nařízení jsou pro veřejné zakázky na dodávky stanoveny následující finanční limity a postupy:
a)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 300 000 EUR: mezinárodní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a);
b)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 300 000 EUR: rámcová smlouva nebo:
i)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 100 000 EUR, ale méně než 300 000 EUR: místní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. b),
ii)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 100 000 EUR: soutěžní jednací řízení ve smyslu odstavce 2;
c)
platby výdajových položek do výše 2 500 EUR mohou spočívat v jednoduchém proplacení faktury bez předchozího přijetí nabídky.
Veřejné zakázky v hodnotě do 20 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky.
2. V rámci jednacího řízení podle odst. 1 písm. b) bodu ii) tohoto článku vypracuje veřejný zadavatel seznam alespoň tří dodavatelů podle svého výběru. Řízení zahrnuje užší soutěž o veřejné zakázky bez uveřejnění oznámení a nazývá se soutěžní jednací řízení, na něž se nevztahuje článek 129.
Nabídky otevírá a posuzuje hodnotící výbor, jenž má nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu. Členové hodnotícího výboru musí podepsat prohlášení o nestrannosti.
V případě, že veřejný zadavatel po jednání s dodavateli obdrží pouze jednu technicky a administrativně platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro zadání zakázky.
3. Každá technická a finanční nabídka musí být vložena do zapečetěné obálky, která je uložena v balíčku nebo vnější obálce. Na vnitřní obálce je uvedena:
a)
adresa, na niž mají být podle dokumentace k zadávacímu řízení podávány nabídky;
b)
odkaz na zadávací řízení, na něž uchazeč reaguje;
c)
případně čísla dílčích plnění, na něž je nabídka podávána;
d)
poznámka „Neotevírat před oficiálním termínem otevírání nabídek“ v jazyce dokumentace k zadávacímu řízení.
Nabídky jsou otevřeny na veřejném zasedání hodnotícího výboru na místě a v termínu, jež jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Při veřejném otevírání obálek musí být oznámena jména uchazečů, ceny nabídek, poskytnutí nezbytné soutěžní jistoty a všechny ostatní náležitosti, jejichž oznámení považuje veřejný zadavatel za vhodné.
4. U veřejných zakázek na dodávky, jejichž součástí není poprodejní servis, je jediným kritériem pro zadání zakázky cena.
Pokud jsou návrhy na poprodejní servis nebo školení zvláště významné, je vybrána nabídka znějící na nejnižší cenu nebo ekonomicky nejvýhodnější nabídka, s tím, že se zohlední technická kvalita nabízeného servisu a nabídnutá cena.
Článek 268
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na dodávky
(Článek 190 finančního nařízení)
1. U veřejných zakázek na dodávky lze jednací řízení s jedinou nabídkou použít v těchto případech:
a)
lhůty požadované při řízeních uvedených v čl. 111 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení nelze dodržet z krajně naléhavých důvodů způsobených událostmi, které nemohl zadavatel předvídat, ani mu je nelze přičítat;
b)
vyžaduje to povaha nebo zvláštní vlastnosti některých dodávek, např. provedení zakázky je vyhrazeno držitelům patentů nebo patentových licencí;
c)
jedná se o doplňkové dodávky, které uskutečňují původní dodavatelé a které jsou určeny buď k částečné náhradě běžných dodávek či instalací, nebo k rozšíření stávajících dodávek či instalací, a změna dodavatele by veřejného zadavatele nutila pořídit technicky odlišné vybavení, jehož důsledkem by byla neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při užívání a údržbě;
d)
zadávací řízení bylo neúspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z kvalitativního nebo finančního hlediska přesvědčivá;
e)
jedná se o veřejnou zakázku prohlášenou za tajnou nebo o zakázku, jejíž provádění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie či přijímající země;
f)
jedná se o veřejné zakázky na dodávky kotované a nakupované na komoditní burze;
g)
jedná se o zvláště výhodné nákupy buď u dodavatele, který s konečnou platností ukončuje své obchodní aktivity, nebo u správce či likvidátora konkursní podstaty na základě dohody o vyrovnání s věřiteli nebo obdobného postupu dle vnitrostátních právních předpisů;
h)
je nutno uzavřít novou smlouvu na veřejnou zakázku poté, co byla předčasně ukončena smlouva stávající.
V případech podle prvního pododstavce písm. d) může veřejný zadavatel poté, co zruší zadávací řízení, zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří podali nabídky na základě příslušné výzvy, a to za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky zakázky.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) tohoto článku se za situace, v nichž jsou dány krajně naléhavé důvody, považují operace prováděné v krizových situacích podle čl. 190 odst. 2. Krajní naléhavost situace stanoví pověřená schvalující osoba, případně po dohodě s ostatními pověřenými schvalujícími osobami, a své rozhodnutí pravidelně přezkoumává z hlediska zásady řádného finančního řízení.
Článek 269
Finanční limity a postupy zadávání veřejných zakázek na stavební práce
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Podle článku 190 finančního nařízení jsou pro veřejné zakázky na stavební práce stanoveny následující finanční limity a postupy:
a)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 5 000 000 EUR:
i)
mezinárodní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a) nebo
ii)
s ohledem na zvláštnosti některých stavebních prací mezinárodní užší zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. a);
b)
u veřejných zakázek v hodnotě alespoň 300 000 EUR, ale méně než 5 000 000 EUR: místní otevřené zadávací řízení ve smyslu čl. 127 odst. 2 a čl. 264 odst. 2 písm. b);
c)
u veřejných zakázek v hodnotě nižší než 300 000 EUR: soutěžní jednací řízení ve smyslu odstavce 2 tohoto článku.
Veřejné zakázky v hodnotě do 20 000 EUR lze zadat na základě jediné nabídky.
2. V rámci jednacího řízení podle odst. 1 písm. c) tohoto článku vypracuje veřejný zadavatel seznam alespoň tří zhotovitelů podle svého výběru. Řízení zahrnuje užší soutěž o veřejné zakázky bez uveřejnění oznámení a nazývá se soutěžní jednací řízení, na něž se nevztahuje článek 129.
Nabídky otevírá a posuzuje hodnotící výbor, jenž má nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu. Členové hodnotícího výboru musí podepsat prohlášení o nestrannosti.
V případě, že veřejný zadavatel po jednání se zhotoviteli obdrží pouze jednu technicky a administrativně platnou nabídku, může veřejnou zakázku zadat, jsou-li splněna kritéria pro zadání zakázky.
3. Kritéria výběru zjišťují schopnost uchazeče provést podobné veřejné zakázky, zejména pomocí referencí na práce provedené v posledních letech. Jakmile je proveden tento výběr, je vzhledem k tomu, že nepřípustné nabídky již byly vyloučeny, jediným kritériem pro zadání zakázky cena.
4. Každá technická a finanční nabídka musí být vložena do zapečetěné obálky, která je uložena v balíčku nebo vnější obálce. Na vnitřní obálce je uvedena:
a)
adresa, na niž mají být podle dokumentace k zadávacímu řízení podávány nabídky;
b)
odkaz na zadávací řízení, na něž uchazeč reaguje;
c)
případně čísla dílčích plnění, na něž je nabídka podávána;
d)
poznámka „Neotevírat před oficiálním termínem otevírání nabídek“ v jazyce dokumentace k zadávacímu řízení.
Nabídky jsou otevřeny na veřejném zasedání hodnotícího výboru na místě a v termínu, jež jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Při veřejném otevírání obálek musí být oznámena jména uchazečů, ceny nabídek, poskytnutí nezbytné soutěžní jistoty a všechny ostatní náležitosti, jejichž oznámení považuje veřejný zadavatel za vhodné.
Článek 270
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na stavební práce
(Článek 190 finančního nařízení)
1. U veřejných zakázek na stavební práce lze jednací řízení s jedinou nabídkou použít v těchto případech:
a)
lhůty požadované při řízeních uvedených v čl. 111 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení nelze dodržet z krajně naléhavých důvodů způsobených událostmi, které nemohl zadavatel předvídat, ani mu je nelze přičítat;
b)
jedná se o dodatečné stavební práce, které nebyly zahrnuty v původní uzavřené smlouvě na veřejnou zakázku, ale které se následkem nepředvídaných okolností staly nezbytnými pro provedení práce podle uvedené smlouvy; použijí se podmínky v odstavci 2;
c)
zadávací řízení bylo neúspěšné, tj. žádná nabídka nebyla z kvalitativního nebo finančního hlediska přesvědčivá;
d)
jedná se o veřejnou zakázku prohlášenou za tajnou nebo o zakázku, jejíž provádění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie či přijímající země;
e)
je nutno uzavřít novou smlouvu na veřejnou zakázku poté, co byla předčasně ukončena smlouva stávající.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce se za situace, v nichž jsou dány krajně naléhavé důvody, považují operace prováděné v krizových situacích podle čl. 190 odst. 2. Krajní naléhavost situace stanoví pověřená schvalující osoba, případně po dohodě s ostatními pověřenými schvalujícími osobami, a své rozhodnutí pravidelně přezkoumává z hlediska zásady řádného finančního řízení.
V případech podle prvního pododstavce písm. c) může veřejný zadavatel poté, co zruší zadávací řízení, zahájit jednání s jedním nebo více uchazeči podle svého výběru, kteří podali nabídky na základě příslušné výzvy, a to za předpokladu, že nejsou podstatně změněny původní podmínky zakázky.
2. Dodatečné stavební práce uvedené v odst. 1 písm. b) se zadávají zhotoviteli díla, který již tyto práce vykonává:
a)
pokud tyto práce nelze technicky nebo ekonomicky oddělit od hlavní zakázky, aniž by to veřejnému zadavateli působilo komplikace;
b)
pokud tyto stavební práce sice lze oddělit od provedení původní veřejné zakázky, avšak jsou pro její dokončení bezpodmínečně nutné;
c)
pokud souhrnná hodnota zadaných veřejných zakázek na dodatečné stavební práce nepřesahuje 50 % hodnoty hlavní zakázky.
Článek 271
Použití jednacího řízení u veřejných zakázek na nemovitosti
(Článek 190 finančního nařízení)
Veřejné zakázky na nemovitosti podle článku 260 lze zadat v rámci jednacího řízení poté, co je proveden průzkum místního trhu.
Článek 272
Výběr zadávacího řízení v případě smíšených veřejných zakázek
(Článek 190 finančního nařízení)
V případě veřejných zakázek, které zahrnují jak poskytování služeb, tak dodávky zboží nebo stavební práce, stanoví veřejný zadavatel po předchozím souhlasu Komise - nezadává-li Komise tyto zakázky sama -, jaké finanční limity a postupy se použijí; převažující hledisko se za tímto účelem určí podle relativní hodnoty a provozní důležitosti jednotlivých složek zakázky.
Článek 273
Dokumentace k zadávacímu řízení
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Dokumentace k zadávacímu řízení podle článku 138 se vypracuje na základě osvědčených mezinárodních postupů a - pokud jde o vyhlašování a styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči - v souladu s touto kapitolou.
2. U veřejných zakázek na služby musí dokumentace k zadávacímu řízení obsahovat:
a)
pokyny pro uchazeče, jež musí uvádět:
i)
druh veřejné zakázky,
ii)
kritéria pro zadání zakázky a příslušné váhy,
iii)
možnost pohovorů a jejich předběžný časový rozvrh,
iv)
údaj, zda jsou povoleny varianty,
v)
podíl subdodávek, jež lze povolit,
vi)
maximální rozpočet na veřejnou zakázku,
vii)
měnu nabídky;
b)
seznam vybraných zájemců (s uvedením zákazu sdružování zájemců);
c)
všeobecné podmínky veřejných zakázek na služby;
d)
zvláštní podmínky, které upřesňují nebo doplňují obecné podmínky nebo se od nich odchylují;
e)
popis plnění s uvedením plánovaného harmonogramu projektu a termínů, od nichž mají být hlavní odborníci podle plánu k dispozici;
f)
soupis cen (doplní uchazeč);
g)
formulář nabídky;
h)
formulář smlouvy;
i)
případně formulář bankovní (nebo podobné) záruky pro účely platby předběžného financování.
První pododstavec písm. h) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
3. U zakázek na dodávky musí dokumentace k zadávacímu řízení obsahovat:
a)
pokyny pro uchazeče, jež musí uvádět:
i)
kritéria pro výběr a zadání zakázky,
ii)
údaj, zda jsou povoleny varianty,
iii)
měnu nabídky;
b)
všeobecné podmínky veřejných zakázek na dodávky;
c)
zvláštní podmínky, které upřesňují nebo doplňují obecné podmínky nebo se od nich odchylují;
d)
technickou přílohu, která obsahuje veškeré plány, technické podmínky a plánovaný harmonogram plnění zakázky;
e)
soupis cen (doplní uchazeč) a rozpis cen;
f)
formulář nabídky;
g)
formulář smlouvy;
h)
případně formulář bankovní (nebo podobné) záruky pro účely:
i)
nabídky,
ii)
platby předběžného financování,
iii)
řádného plnění.
První pododstavec písm. g) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
4. U veřejných zakázek na stavební práce musí dokumentace k zadávacímu řízení obsahovat:
a)
pokyny pro uchazeče, jež musí uvádět:
i)
kritéria pro výběr a zadání zakázky,
ii)
údaj, zda jsou povoleny varianty,
iii)
měnu nabídky;
b)
všeobecné podmínky veřejných zakázek na stavební práce;
c)
zvláštní podmínky, které upřesňují nebo doplňují obecné podmínky nebo se od nich odchylují;
d)
technickou přílohu, která obsahuje veškeré plány, technické podmínky a plánovaný harmonogram plnění veřejné zakázky;
e)
soupis cen (doplní uchazeč) a rozpis cen;
f)
formulář nabídky;
g)
formulář smlouvy;
h)
případně formulář bankovní (nebo podobné) záruky pro účely:
i)
nabídky,
ii)
platby předběžného financování,
iii)
řádného plnění.
První pododstavec písm. g) se nepoužije ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, kdy nelze použít vzorovou smlouvu.
5. V případě rozporu mezi zvláštními podmínkami podle odst. 2 písm. d), odst. 3 písm. c) a odst. 4 písm. c) a všeobecnými podmínkami mají přednost zvláštní podmínky.
6. Vyžadují-li veřejní zadavatelé osvědčení nezávislých subjektů o tom, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajištění kvality, odkážou na systémy zajištění kvality založené na evropských, případně mezinárodních normách z této oblasti, které certifikovaly subjekty, jež splňují evropské či mezinárodní normy v oblasti certifikace. Akceptují od hospodářských subjektů rovněž jiné důkazy o rovnocenných opatřeních k zajištění jakosti.
Článek 274
Jistoty
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Odchylně od článku 163 jsou jistoty poskytované předem vyjádřeny v eurech nebo v měně smlouvy, k níž se vztahují.
2. Veřejný zadavatel může požadovat soutěžní jistotu ve smyslu této kapitoly, jejíž výše činí 1 % až 2 % z celkové hodnoty veřejné zakázky na dodávky a stavební práce. Tato jistota musí splňovat požadavky článku 163. Jistota je uvolněna při podpisu smlouvy. Je zadržena, pokud je nabídka podaná ve lhůtě následně stažena.
3. Veřejný zadavatel může požadovat jistotu pro účely plnění, jejíž výše je stanovena v dokumentaci k zadávacímu řízení a činí 5 až 10 % z celkové hodnoty zakázky na dodávky a stavební práce. Tato jistota se určí na základě objektivních kritérií, např. podle druhu a hodnoty zakázky.
Jistota pro účely plnění se však vyžaduje v případech, kdy jsou překročeny tyto finanční limity:
a)
345 000 EUR u veřejných zakázek na stavební práce;
b)
150 000 EUR u veřejných zakázek na dodávky.
Jistota zůstane v platnosti nejméně do konečného přijetí dodávek a stavebních prací. Není-li veřejná zakázka řádně provedena, je celá jistota zadržena.
Článek 275
Lhůty v řízeních
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Nabídky musí být veřejnému zadavateli doručeny na adresu a nejpozději v den a hodinu, jež jsou uvedeny ve výzvě k podávání nabídek. Lhůty pro doručení nabídek a žádostí o účast, které veřejný zadavatel stanoví, musí být dostatečně dlouhé, aby osobám, jež mají zájem, poskytovaly dostatečnou a přiměřenou dobu na přípravu a podání nabídek.
U veřejných zakázek na služby činí lhůta mezi dnem odeslání výzvy k podávání nabídek a posledním dnem lhůty pro doručení nabídek alespoň 50 dní. V naléhavých případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
2. Uchazeči mohou předložit písemné dotazy před posledním dnem lhůty pro doručení nabídek. Veřejný zadavatel dotazy uchazečů zodpoví před posledním dnem lhůty pro doručení nabídek.
3. V mezinárodních užších řízeních činí lhůta pro doručení žádostí o účast alespoň 30 dní ode dne uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení. Doba mezi dnem odeslání výzvy k podávání nabídek a posledním dnem lhůty pro doručení nabídek činí alespoň 50 dní. V některých mimořádných případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
4. V otevřených mezinárodních řízeních jsou minimální lhůty pro doručení nabídek ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, tyto:
a)
90 dní v případě veřejných zakázek na stavební práce;
b)
60 dní v případě veřejných zakázek na dodávky.
V některých mimořádných případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
5. V místních otevřených řízeních jsou minimální lhůty pro doručení nabídek ode dne, kdy bylo uveřejněno oznámení o zahájení zadávacího řízení, tyto:
a)
60 dní v případě veřejných zakázek na stavební práce;
b)
30 dní v případě veřejných zakázek na dodávky.
V některých mimořádných případech však mohou být schváleny jiné lhůty.
6. V soutěžním jednacím řízení podle čl. 265 odst. 1 písm. b), čl. 267 odst. 1 písm. c) a čl. 269 odst. 1 písm. c) je zájemcům poskytnuto na podání nabídek alespoň 30 dní ode dne odeslání výzvy k podávání nabídek.
7. Lhůty uvedené v odstavcích 1 až 6 jsou stanoveny v kalendářních dnech.
Článek 276
Hodnotící výbor
(Článek 190 finančního nařízení)
1. Všechny žádosti o účast a nabídky prohlášené za vyhovující z hlediska požadavků vyhodnotí hodnotící výbor, jenž určí i jejich pořadí podle předem vyhlášených kritérií vyloučení, výběru a zadání zakázky. Výbor je složen z lichého počtu členů, nejméně tří, kteří mají nezbytnou odbornou a administrativní kapacitu k vyhodnocení nabídek.
2. Není-li Komise veřejným zadavatelem, může si vyžádat kopii dokumentace k zadávacímu řízení, nabídek, záznamů o vyhodnocení nabídek i podepsaných smluv. Může se též jako pozorovatel účastnit otevírání a hodnocení nabídek.
3. Nabídky, jež neobsahují všechny podstatné údaje požadované v dokumentaci k zadávacímu řízení nebo neodpovídají stanoveným specifickým požadavkům, jsou vyloučeny.
Hodnotící výbor nebo veřejný zadavatel však mohou zájemce nebo uchazeče při dodržení zásady rovného zacházení vyzvat, aby ve stanovené lhůtě předložili doplňující materiály či podali vysvětlení k podkladům, jež předložili v souvislosti s kritérii pro vyloučení, výběr a zadání zakázky.
4. V případě neobvykle nízkých nabídek podle článku 151 požádá hodnotící výbor o potřebná vysvětlení ke složení nabídky.
5. Od požadavku na ustavení hodnotícího výboru lze upustit v řízeních, kde hodnota veřejné zakázky činí nejvýše 20 000 EUR.
KAPITOLA IV
Granty
Článek 277
Financování v plném rozsahu
(Článek 192 finančního nařízení)
V případě odchýlení od požadavku spolufinancování musí být příslušné důvody uvedeny v rozhodnutí o udělení grantu.
HLAVA III
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 278
Evropské úřady a zřizování dalších úřadů
(Článek 195 finančního nařízení)
Úřady uvedené v článku 195 finančního nařízení jsou tyto:
a)
Úřad pro publikace;
b)
Evropský úřad pro boj proti podvodům;
c)
Evropský úřad pro výběr personálu a Evropská správní škola, která je k úřadu administrativně přidružena;
d)
Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků;
e)
Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu a Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku.
Jeden nebo více orgánů mohou zřídit další úřady, je-li takový krok odůvodněn ve studii nákladů a přínosů a zaručí-li zviditelnění činnosti Unie.
Článek 279
Pověřování interinstitucionálních evropských úřadů ze strany orgánů
(Články 195 a 199 finančního nařízení)
Za rozpočtové závazky odpovídají jednotlivé orgány. Orgány mohou ředitele daného interinstitucionálního evropského úřadu pověřit výkonem všech následných úkonů, zejména přijímáním právních závazků, potvrzováním výdajů, schvalováním plateb a plněním příjmů, přičemž stanoví meze a podmínky přenesení těchto pravomocí.
Článek 280
Zvláštní pravidla pro Úřad pro publikace
(Články 195 a 199 finančního nařízení)
Pokud jde o Úřad pro publikace, rozhoduje každý orgán o své publikační politice sám. Orgán, který je původcem publikací, použije čistý výtěžek z prodeje těchto publikací jako účelově vázaný příjem v souladu s článkem 21 finančního nařízení.
Článek 281
Pověření výkonem některých úkolů ze strany účetního
(Článek 196 finančního nařízení)
Na návrh řídícího výboru dotyčného úřadu může účetní Komise pověřit výkonem některých svých úkolů v souvislosti s výběrem příjmů a úhradou výdajů, které uskutečňuje přímo tento úřad, zaměstnance tohoto úřadu.
Článek 282
Pokladna - bankovní účty
(Článek 196 finančního nařízení)
Pro potřeby pokladny interinstitucionálního úřadu může Komise na návrh řídícího výboru zřizovat jménem úřadu bankovní účty nebo poštovní žirové účty. Roční peněžní zůstatek je na konci každého rozpočtového roku mezi dotyčným úřadem a Komisí odsouhlasen a vypořádán.
HLAVA IV
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 283
Obecná ustanovení
(Článek 201 finančního nařízení)
Správními prostředky, jež jsou předmětem této hlavy, jsou prostředky vymezené v článku 41 finančního nařízení.
Rozpočtové závazky související se správními prostředky, jejichž druh je společný několika hlavám rozpočtu a jež jsou spravovány jako celek, lze v rozpočtovém účetnictví uvádět souhrnně v členění podle druhu podle článku 25.
Odpovídající výdaje se uvádějí v rozpočtových položkách jednotlivých hlav v témže členění jako prostředky.
Článek 284
Záruky za nájem
(Článek 201 finančního nařízení)
Záruky za nájem, jež poskytují orgány, mají formu bankovní záruky nebo vkladu na blokovaném bankovním účtu na jméno orgánů a na jméno pronajímatele, vedeném v eurech, s výjimkou řádně odůvodněných případů.
Nelze-li v případě transakcí ve třetích zemích použít žádnou z těchto forem záruky za nájem, může příslušná schvalující osoba přijmout jiné formy záruky za předpokladu, že tyto formy zajistí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie.
Článek 285
Zálohy zaměstnancům a členům orgánů
(Článek 201 finančního nařízení)
Zaměstnancům a členům orgánů mohou být za podmínek stanovených ve služebním řádu vypláceny zálohy.
Článek 286
Nemovitosti
(Článek 203 finančního nařízení)
1. Výdaje podle čl. 203 odst. 3 písm. a) finančního nařízení zahrnují náklady na instalace v budovách. Nezahrnují poplatky.
2. Postup včasného informování podle čl. 203 odst. 4 finančního nařízení a postup předchozího schválení podle čl. 203 odst. 5 finančního nařízení se nepoužijí na bezúplatné získání pozemku ani na koupi pozemku za symbolickou cenu.
3. Postup včasného informování a předchozího schválení podle čl. 203 odst. 3 až 7 finančního nařízení se nepoužije na obytné budovy. Evropský parlament a Rada si mohou od příslušného orgánu vyžádat k obytným budovám jakékoli informace.
4. Za výjimečných nebo naléhavých politických okolností lze včasné informace podle čl. 203 odst. 4 finančního nařízení, jež se týkají projektů v oblasti nemovitostí se vztahem k delegacím Unie nebo kancelářím v třetích zemích, poskytnout spolu s projektem podle čl. 203 odst. 5 finančního nařízení. V tomto případě bude postup včasného informování a předchozího schválení proveden při nejbližší příležitosti.
5. Postup předchozího schválení uvedený v čl. 203 odst. 5 a 6 finančního nařízení se nevztahuje na přípravné smlouvy nebo studie nutné k podrobnému vyhodnocení nákladů a financování projektu v oblasti nemovitostí.
6. Finanční limity ve výši 750 000 EUR a 3 000 000 EUR uvedené v čl. 203 odst. 7 bodech ii), iii) a iv) finančního nařízení zahrnují náklady na veškeré instalace. V případě nájemních smluv a smluv o užívání tyto finanční limity zohledňují náklady na veškeré instalace, nikoli však ostatní poplatky.
7. Jeden rok po vstupu finančního nařízení v platnost podá Komise zprávu o uplatňování postupů uvedených v čl. 203 odst. 3 až 8 finančního nařízení.
HLAVA V
ODBORNÍCI
Článek 287
Placení externí odborníci
(Článek 204 finančního nařízení)
1. V případě hodnot, jež nedosahují finančních limitů podle čl. 170 odst. 1, mohou být placení externí odborníci vybíráni postupem podle odstavce 2.
2. V Úředním věstníku Evropské unie nebo - je-li to nutné v zájmu maximální informovanosti případných zájemců - na internetových stránkách dotčeného orgánu je uveřejněna výzva k projevení zájmu.
Výzva k projevení zájmu obsahuje popis úkolů, délku jejich trvání a pevné podmínky odměňování. Tyto podmínky mohou vycházet z jednotkových cen.
V návaznosti na výzvu k projevení zájmu je sestaven seznam odborníků. Tento seznam platí po dobu nejdéle pěti let od svého zveřejnění nebo po dobu trvání víceletého programu, jenž s danými úkoly souvisí.
3. Každá fyzická osoba, jež má zájem, může kdykoli během doby platnosti seznamu podat svou přihlášku, s výjimkou posledních tří měsíců tohoto období. Pro účely plnění úkolů uvedených v článku 204 finančního nařízení nejsou placení externí odborníci vybráni v případě, že se nacházejí v některé ze situací podle článků 106 a 107 finančního nařízení, jež vedou k vyloučení.
4. Veškeré výměny s vybranými odborníky, včetně uzavírání smluv a jejich případných změn, lze provádět prostřednictvím systémů elektronické výměny, jež orgán zřídí.
Tyto systémy musí splňovat následující požadavky:
a)
přístup k systému a dokumentům, jež jsou jeho prostřednictvím předávány, smějí mít pouze oprávněné osoby;
b)
právo elektronického podpisu a předávání dokumentů prostřednictvím systému smějí mít pouze oprávněné osoby;
c)
systém musí identifikovat oprávněné osoby obvyklými prostředky;
d)
musí být přesně určena hodina a datum elektronické transakce;
e)
musí být zajištěna integrita dokumentů;
f)
musí být zajištěna dostupnost dokumentů;
g)
musí být zachována případná důvěrnost dokumentů;
h)
musí být zajištěna ochrana osobních údajů v souladu s požadavky nařízení (ES) č. 45/2001.
Pro údaje, jež jsou prostřednictvím takového systému zasílány či doručovány, platí právní předpoklad jejich integrity a přesnosti data a hodiny jejich odeslání či doručení, které systém uvádí.
Dokument, jenž je prostřednictvím takového systému zasílán či oznamován, je pokládán za rovnocenný dokumentu v papírové podobě, je přípustný jako důkaz v právních řízeních, je pokládán za originál dokumentu a platí pro něj právní předpoklad pravosti a integrity za předpokladu, že neobsahuje dynamické prvky, které by jej mohly automaticky měnit.
Elektronické podpisy podle druhého pododstavce písm. b) mají právní účinek rovnocenný účinku ručních podpisů.
5. Seznam odborníků a předmět jejich úkolů je jednou ročně zveřejňován. Jejich odměna je zveřejňována v případě, překročí-li 15 000 EUR za vykonávaný úkol.
6. Odstavec 5 se nepoužije v případě rizika, že by byla u příslušných jednotlivců ohrožena práva a svobody chráněné Listinou základních práv Evropské unie nebo že by byly poškozeny obchodní zájmy odborníků.
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 288
Přechodná ustanovení
Na závazky přijaté do 31. prosince 2013 se nadále použijí články 35 až 43 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Články 33 až 44 tohoto nařízení se použijí až na závazky přijaté počínaje 1. lednem 2014.
Část první hlava VI nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 se může nadále používat na grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu, jež byly podepsány, resp. oznámeny do 31. prosince 2013 v rámci souhrnných závazků v rozpočtu na rok 2012 nebo roky předchozí, rozhodne-li tak příslušná schvalující osoba při zohlednění zásad rovného zacházení a transparentnosti.
Článek 289
Zrušení
Nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.
Článek 290
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Články 216 až 226 se však použijí ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2012.
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1268/2012
z 29. októbra 2012
o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (1), a najmä na jeho články 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 145, 146, 148, 151, 154, 156, 157, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 190, 191, 192, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 208 a 209,
keďže:
(1)
Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), bolo opakovane podstatným spôsobom zmenené a doplnené a následne nahradené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Z tohto dôvodu je potrebné, aby sa nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), zosúladilo s nariadením o rozpočtových pravidlách. V záujme prehľadnosti je potrebné nariadenie (ES, Euratom) č. 2342/2002 nahradiť.
(2)
Podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa legislatívnym aktom môže na Komisiu delegovať právomoc prijímať nelegislatívne akty, ktorými sa iba dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky daného legislatívneho aktu. Z tohto dôvodu boli niektoré ustanovenia nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002 zahrnuté do nariadenia o rozpočtových pravidlách. Tieto ustanovenia by teda nemali byť súčasťou tohto nariadenia.
(3)
Počas prípravných prác Komisia uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni a zabezpečila súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(4)
Pokiaľ ide o rozpočtové zásady, konkrétne o zásadu jednotnosti, v dôsledku zjednodušenia pravidiel upravujúcich úroky plynúce z predbežného financovania a ich vymáhanie, a najmä v dôsledku zrušenia povinnosti príjemcov grantov vytvárať takéto úroky, sa ustanovenia o rozsahu a podmienkach vymáhania úrokov stali zastaranými. Ak by subjektom, ktoré sú poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu, bola táto povinnosť predsa len uložená, pravidlá upravujúce identifikáciu vzniknutých úrokov, ich použitie a účtovanie by mali byť uvedené v dohodách o delegovaní uzatvorených s týmito subjektmi. V prípade, že úroky plynúce z predbežného financovania patria na základe týchto dohôd Únii, tieto úroky by sa do rozpočtu mali zahrnúť ako pripísané príjmy.
(5)
V súvislosti so zásadou ročnej platnosti je dôležité objasniť význam pojmu ročné rozpočtové prostriedky. Zároveň je nevyhnutné ozrejmiť aj prípravné etapy postupu viazania prostriedkov, ktoré v prípade, že sú ukončené do 31. decembra, umožňujú preniesť viazané rozpočtové prostriedky do nasledujúceho rozpočtového roka.
(6)
Pokiaľ ide o zásadu zúčtovacej jednotky, malo by sa stanoviť, aký výmenný kurz medzi eurom a inými menami sa použije na účely riadenia peňažných tokov a vedenia účtovníctva. Navyše by sa mala zvýšiť transparentnosť pri účtovaní výsledkov takýchto menových prepočtov. V dôsledku zavedenia eura by sa mala zrušiť povinnosť Komisie informovať členské štáty o hotovostných prevodoch uskutočnených medzi rôznymi menami.
(7)
Pokiaľ ide o výnimky zo zásady všeobecnosti, malo by sa stanoviť, ako sa bude z rozpočtového hľadiska zaobchádzať s pripísanými príjmami, najmä s príspevkami členských štátov a tretích krajín na určité programy Únie, a zároveň by sa mali stanoviť aj limity pre vzájomné započítavanie výdavkov a príjmov. Vzhľadom na súčasnú prax je z dôvodu právnej istoty potrebné objasniť, že len čo príslušná inštitúcia získa príjem, pripísané príjmy by mali spravidla automaticky viesť k vytvoreniu viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov. Zároveň je potrebné objasniť aj prípady, v ktorých možno pripísané príjmy na základe výnimky sprístupniť ešte predtým, ako príslušná inštitúcia príjem skutočne získa.
(8)
Pokiaľ ide o zásadu špecifikácie, je potrebné presne vymedziť výpočet percentuálneho podielu rozpočtových prostriedkov, ktoré sú inštitúcie oprávnené presunúť v rámci vlastnej rozhodovacej právomoci. Európskemu parlamentu a Rade by sa mali poskytnúť úplné informácie, a to prostredníctvom predkladania podrobného odôvodnenia žiadostí o presuny.
(9)
Pokiaľ ide o zásadu riadneho finančného hospodárenia, je potrebné vymedziť účel hodnotení ex ante, priebežných hodnotení a hodnotení ex post vykonávaných v súvislosti s programami a činnosťami, stanoviť minimálnu pravidelnosť, s akou sa tieto hodnotenia musia vykonávať a určiť informácie, ktoré je potrebné uvádzať v legislatívnom finančnom výkaze.
(10)
Pokiaľ ide o zásadu transparentnosti, zverejňovanie informácií týkajúcich sa mena príslušných prijímateľov a presnej sumy, ktorá im bola poskytnutá, zvyšuje transparentnosť používania finančných prostriedkov. Vďaka sprístupňovaniu týchto informácii občanom sa posilní verejná kontrola používania týchto prostriedkov, čo následne prispeje k optimálnemu využívaniu verejných zdrojov. Pokiaľ sú prijímateľmi fyzické osoby, zverejňovanie týchto informácií sa riadi predpismi o ochrane osobných údajov. Z tohto dôvodu by sa mali osobné údaje zverejňovať len v tom prípade, že je to nevyhnutné a primerané vzhľadom na sledovaný legitímny cieľ.
(11)
Informácie o používaní finančných prostriedkov Únie by mali byť zverejnené na webovej stránke inštitúcií a mali byť uvádzať minimálne meno a lokalitu prijímateľa, pridelenú sumu a účel pridelenia prostriedkov. Pri zverejňovaní týchto informácií by sa mali zohľadniť kritériá uvedené v článku 35 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách, najmä druh a význam prideľovania prostriedkov.
(12)
Meno a lokalita prijímateľov finančných prostriedkov Únie by sa mali zverejňovať v prípade cien, grantov a zákaziek udelených na základe verejných postupov, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži, ako je to predovšetkým v prípade súťaží, výziev na predkladanie návrhov a výziev na predkladanie ponúk, a to v súlade so zásadami ZFEÚ, a najmä so zásadou transparentnosti, proporcionality, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie. Zverejňovanie týchto informácií by malo navyše prispieť ku kontrole verejných výberových postupov žiadateľmi, ktorí sú z týchto postupov vylúčení.
(13)
Zverejňovanie osobných údajov pri fyzických osobách by malo byť obmedzené len na obdobie, počas ktorého prijímateľ poskytnuté finančné prostriedky používa. Osobné údaje by sa teda mali po dvoch rokoch odstrániť. Rovnaký postup by sa mal uplatňovať aj v prípade osobných údajov týkajúcich sa právnických osôb, ktorých oficiálny názov označuje jednu alebo viaceré fyzické osoby.
(14)
Vo väčšine prípadov, ktoré toto nariadenie upravuje, sa zverejňovanie informácií týka právnických osôb.
(15)
V prípade fyzických osôb by sa pri zverejňovaní týchto informácií malo prihliadať na proporcionalitu medzi výškou poskytnutých prostriedkov a potrebou kontrolovať optimálne využívanie zdrojov. Zverejňovanie názvov regiónov na úrovni NUTS 2 sa pri týchto fyzických osobách riadi zásadami zverejňovania totožnosti prijímateľov, pričom zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi rôznej veľkosti a zaručuje právo prijímateľov na súkromný život a najmä právo na ochranu osobných údajov.
(16)
Informácie o štipendiách a inej priamej podpore vyplácanej najodkázanejším fyzickým osobám by mali byť zo zverejňovania vyňaté.
(17)
V snahe zabezpečiť dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania s prijímateľmi by sa pri zverejňovaní informácií o fyzických osobách mala zohľadňovať aj povinnosť členských štátov zabezpečiť dôkladnú transparentnosť pri zákazkách, ktorých hodnota je vyššia ako prahové limity stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (4).
(18)
Meno a lokalita prijímateľa, poskytnutá suma a účel poskytnutia prostriedkov by sa nemali zverejniť v prípade, že by tým mohlo byť ohrozené právo na nedotknuteľnosť prijímateľa zaručené Chartou základných práv Európskej únie alebo v prípade, že by tým mohli byť poškodené legitímne obchodné záujmy prijímateľa.
(19)
Rozpočtová nomenklatúra by mala zabezpečovať zrozumiteľnosť a transparentnosť, ktoré sú z hľadiska rozpočtového postupu nevyhnutné.
(20)
Zároveň by sa malo vymedziť konanie, ktoré môže predstavovať konflikt záujmov.
(21)
Pokiaľ ide o nepriame hospodárenie, je potrebné ustanoviť rámec pre takéto delegovanie právomocí a vymedziť obsah dohôd o delegovaní. Akýkoľvek subjekt alebo osoby poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu by mali zaručiť takú úroveň ochrany finančných záujmov Únie, ktorá je rovnocenná úrovni ochrany vyžadovanej v rámci nariadenia o rozpočtových pravidlách. V záujme zabezpečenia riadneho finančného hospodárenia s finančnými prostriedkami Únie poverenými subjektmi by sa mali stanoviť podmienky, na základe ktorých môže Komisia uznať, že systémy, pravidlá a postupy týchto subjektov alebo osôb sú rovnocenné jej vlastným systémom, pravidlám a postupom.
(22)
Výkonné agentúry, ktoré zostávajú pod kontrolou Komisie, by mali byť uznané za povoľujúcich úradníkov, na ktorých táto inštitúcia delegovala úlohy súvisiace s plnením rozpočtu Únie.
(23)
V prípade nepriameho hospodárenia s medzinárodnými organizáciami by sa mali vymedziť organizácie oprávnené na tento druh hospodárenia.
(24)
Ak sú úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu poverené verejnoprávne subjekty alebo súkromnoprávne subjekty, ktoré sú poverené vykonávaním verejnej služby, mali by sa stanoviť podmienky ich určenia.
(25)
V prípade nepriameho hospodárenia je potrebné ustanoviť podrobné pravidlá, ktoré upravujú postupy pre preskúmanie a schvaľovanie účtov, ako aj postupy, na základe ktorých sa z financovania z prostriedkov Únie vylúčia tie výdavky, ktoré boli uhradené v rozpore s platnými predpismi.
(26)
Súkromnoprávne subjekty, ktoré pre Komisiu plnia prípravné alebo pomocné úlohy, by sa mali vyberať v súlade s pravidlami verejného obstarávania.
(27)
Pokiaľ ide o úlohu účastníkov finančných operácií, v dôsledku reformy finančného hospodárenia a upustenia od centralizovaných kontrol ex ante sa zvyšuje zodpovednosť povoľujúcich úradníkov pri všetkých príjmových a výdavkových operáciách, a to aj z hľadiska systému vnútornej kontroly. Európsky parlament a Rada by mali byť v budúcnosti informovaní o uložení povinností povoľujúcemu úradníkovi vymenovanému delegovaním alebo o ukončení vykonávania týchto povinností. Z tohto dôvodu by sa mali stanoviť príslušné úlohy, zodpovednosť a zásady postupov, ktoré sa musia dodržiavať. Internalizácia kontrol ex ante si predovšetkým vyžaduje, aby sa jasne rozlišovalo medzi úlohami, ktoré sa týkajú iniciácie operácií súvisiacich s plnením rozpočtu a úlohami, ktoré sa týkajú kontroly takýchto operácií. Zároveň by mala každá inštitúcia prijať kódex profesijných noriem, ktorý bude platiť pre zamestnancov zodpovedných za kontroly ex ante a ex post. Okrem toho je potrebné ustanoviť, že inštitúcia, ktorá je okrem iného zodpovedná za kontroly ex post, je o plnení uložených povinností informovaná prostredníctvom výročných správ. Z tohto dôvodu by sa malo zabezpečiť uchovávanie dokladov týkajúcich sa vykonaných operácií. O akýchkoľvek formách rokovacieho konania použitého na zadanie verejnej zákazky by mala byť inštitúcia informovaná prostredníctvom osobitnej správy a Európsky parlament a Rada prostredníctvom osobitného oznámenia, keďže tieto zákazky predstavujú odchýlku od bežných postupov zadávania zákaziek.
(28)
Nariadenie (ES, Euratom) č. 2342/2002 by sa malo upraviť tak, aby zohľadňovalo dvojitú úlohu vedúceho delegácie ako povoľujúceho úradníka vymenovaného subdelegovaním pre Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“) a v prípade operačných rozpočtových prostriedkov pre Komisiou.
(29)
V záujme objasnenia zodpovednosti by sa mali zároveň presne vymedziť úlohy a zodpovednosť účtovníka, pokiaľ ide o systémy účtovníctva, správu pokladne, správu bankových účtov a zložky tretej strany. Mali by sa zaviesť pravidlá upravujúce ukončenie vykonávania povinností účtovníka.
(30)
Okrem toho by sa mali stanoviť aj podmienky používania zálohových účtov, teda systému hospodárenia, ktorý predstavuje výnimku z bežných rozpočtových postupov, a vymedziť úlohy a zodpovednosť správcov záloh, ako aj povoľujúceho úradníka a účtovníka v súvislosti s kontrolou zálohových účtov. Európsky parlament a Rada by mali byť informovaní o uložení príslušných povinností týmto osobám alebo o ukončení ich vykonávania. Z dôvodu efektívnosti by mal byť v delegáciách zriadený len jeden zálohový účet, na ktorom budú spravované rozpočtové prostriedky z rozpočtového oddielu Komisie a ESVČ. V tejto súvislosti sa ukazuje, že je potrebné zaviesť možnosť používania debetných kariet viazaných na zálohové účty, čo by prispelo k zjednodušeniu platieb najmä v delegáciách a zastúpeniach Únie, ako aj k eliminácii rizika súvisiaceho s narábaním s hotovosťou.
(31)
Po vymedzení úloh a zodpovednosti jednotlivých účastníkov finančných operácií možno týchto účastníkov brať na zodpovednosť len na základe podmienok stanovených v Služobnom poriadku úradníkov Európskej únie a podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov Únie. Špecializované komisie pre finančné nezrovnalosti, ktoré boli zriadené v jednotlivých inštitúciách, sa javia ako účinný mechanizmus na určenie skutočnosti, či došlo k finančným nezrovnalostiam, a z tohto dôvodu by mali byť zachované. Je potrebné stanoviť postup, na základe ktorého môže povoľujúci úradník požiadať o potvrdenie pokynu, ktorý podľa jeho názoru vykazuje nezrovnalosť alebo je v rozpore so zásadou riadneho finančného hospodárenia, a byť tak zbavený zodpovednosti.
(32)
Pokiaľ ide o príjmy, s výnimkou osobitného prípadu vlastných zdrojov, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie Rady 2007/436/ES, Euratom zo 7. júna 2007 o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (5), je potrebné vymedziť úlohy a kontroly, za ktoré zodpovedajú povoľujúci úradníci v jednotlivých štádiách: vypracovanie odhadu pohľadávok; vystavenie príkazu na vymáhanie pohľadávok; odoslanie oznámenia o dlhu, ktoré informuje dlžníka o stanovení pohľadávky; výpočet splatných úrokov z omeškania a v prípade potreby rozhodnutie o vzdaní sa nároku na základe kritérií, ktoré zaručujú súlad s riadnym finančným hospodárením v záujme zabezpečenia efektívneho výberu príjmov.
(33)
Je potrebné vymedziť úlohu účtovníka pri výbere príjmov a pri povoľovaní akejkoľvek dodatočnej lehoty na vykonanie platieb. Účtovník by mal mať pri vymáhaní platieb určitú flexibilitu, ako napríklad možnosť dlhy vzájomne započítať alebo za výnimočných okolností a po zohľadnení zásady proporcionality upustiť od požiadavky na zloženie zábezpeky na uhradenie dlhu, ak dlžník nie je schopný takúto zábezpeku zložiť, ale je ochotný a schopný vykonať platbu v dodatočnej lehote.
(34)
V záujme zabezpečenia správy aktív a zhodnotenia finančných prostriedkov je potrebné zaistiť, aby boli príslušné sumy predbežne uhradené, ako napríklad pokuty uložené za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže, voči ktorým boli vznesené námietky, a následne investované do finančných aktív. Zároveň je potrebné určiť použitie úrokových výnosov plynúcich z týchto investícií.
(35)
Je potrebné stanoviť minimálne požiadavky týkajúce sa obsahu rozhodnutí o financovaní v prípade grantov, verejného obstarávania, trustových fondov, cien a finančných nástrojov, vďaka čomu sa zabezpečí, že Komisia bude mať k dispozícii všetky informácie potrebné na prijatie rozhodnutia o financovaní.
(36)
V záujme stanovenia jasného rámca pre jednotlivé štádia plnenia rozpočtu by sa mal v prípade výdavkov vymedziť vzťah medzi rozhodnutiami o financovaní, globálnymi záväzkami a individuálnymi záväzkami, ako aj charakteristické znaky jednotlivých štádií.
(37)
Zároveň je potrebné objasniť vzťah medzi potvrdením, povolením a platbou výdavkov a kontrolami, ktoré povoľujúci úradník vykonáva na účely potvrdenia výdavkov prostredníctvom potvrdenia „postúpené na platbu“. Malo by sa určiť, ktoré účtovné doklady by sa mali predkladať pri platbách a zároveň by sa mali stanoviť pravidlá upravujúce zúčtovanie platieb predbežného financovania a priebežných platieb.
(38)
V snahe predchádzať neodôvodnenému oneskoreniu pri úhrade platieb prijímateľom by sa mali stanoviť podrobné pravidlá upravujúce lehoty na potvrdenie a platbu výdavkov, a to v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (6).
(39)
V súvislosti s vnútorným auditom je potrebné ustanoviť postup menovania audítora a zároveň zaručiť jeho nezávislosť v rámci inštitúcie, ktorá ho vymenovala a ktorej podáva správy o svojej činnosti. V záujme zabezpečenia transparentnosti voči Európskemu parlamentu a Rade by mali byť tieto dve inštitúcie informované o vymenovaní vnútorného audítora alebo o ukončení výkonu jeho funkcie.
(40)
Pravidlá verejného obstarávania by mali vychádzať zo smernice 2004/18/ES. Je potrebné vymedziť jednotlivé druhy postupov verejného obstarávania; uplatniteľné metódy oznamovania a zverejňovania; podmienky, za ktorých možno určitý druh postupu uplatniť, ako aj charakteristické znaky existujúcich postupov; podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk; pravidlá upravujúce prístup k súťažným podkladom a komunikáciu s uchádzačmi alebo záujemcami; a v prípadoch, keď Komisia zadá zákazku na vlastný účet, aj uplatniteľné finančné limity a pravidlá výpočtu odhadovanej hodnoty zadávaných zákaziek.
(41)
Účelom zadávania zákaziek je uspokojiť potreby inštitúcií za najlepších možných podmienok a zaručiť pritom rovnaký prístup k verejným zákazkám, ako aj dodržanie zásady transparentnosti a nediskriminácie. V záujme zabezpečenia transparentnosti a rovnakého zaobchádzania so záujemcami a uchádzačmi, ako aj plnej zodpovednosti povoľujúcich úradníkov za konečný výber, je potrebné stanoviť postup otvárania a vyhodnocovania ponúk a žiadostí o účasť, a to od vymenovania komisie až po odôvodnené a podložené rozhodnutie o zadaní zákazky, ktoré v konečnom dôsledku prijíma verejný obstarávateľ.
(42)
Vzhľadom na prechádzajúce skúsenosti je potrebné stanoviť nový postup verejného obstarávania pre zákazky so strednou hodnotou. V tejto súvislosti je potrebné umožniť používanie „zoznamu potenciálnych dodávateľov“ za rovnakých podmienok ako existujúcu „výzvu na vyjadrenie záujmu“, keďže tento zoznam predstavuje pre potenciálnych uchádzačov menšiu administratívnu záťaž.
(43)
V záujme ochrany finančných záujmov Únie počas plnenia zákazky je potrebné stanoviť možnosť, aby sa od subjektov, ktoré počas verejného obstarávania zabezpečujú finančnú spôsobilosť, vyžadovala spoločná zodpovednosť za plnenie príslušnej zákazky.
(44)
V záujme ochrany finančných záujmov Únie a zaistenia kontroly nad plnením zákazky je potrebné stanoviť možnosť, aby sa priamo od dodávateľa vyžadovala realizácia niektorých kľúčových úloh.
(45)
V záujme dodržania najvyšších profesijných noriem počas plnenia zákazky je potrebné stanoviť možnosť vylúčenia tých uchádzačov, pri ktorých existuje potenciálny konflikt záujmov.
(46)
Vzhľadom na to, zloženie finančnej zábezpeky sa už nevyžaduje automaticky, je potrebné stanoviť podmienky, na základe ktorých sa zloženie tejto zábezpeky môže vyžadovať.
(47)
Je potrebné objasniť rozsah pôsobnosti hlavy o grantoch, najmä pokiaľ ide o druhy akcií alebo subjektov všeobecného európskeho záujmu, ktoré sú oprávnené na udelenie grantu, a druhy právnych záväzkov, ktoré sa môžu použiť na pokrytie grantov. V prípade uvedených právnych záväzkov by sa mali vymedziť pravidlá voľby medzi dohodou o grante a rozhodnutím o grante, určiť ich minimálny obsah a zároveň stanoviť možnosť uzatvoriť na základe rámcových partnerstiev osobitnú dohodu o grante alebo vydať osobitné rozhodnutie o grante. Týmto spôsobom by sa malo zabezpečiť dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania a zamedziť tak obmedzovaniu prístupu k financovaniu z prostriedkov Únie.
(48)
Do rozsahu pôsobnosti hlavy o grantoch by sa mala zároveň premietnuť aj skutočnosť, že do nariadenia o rozpočtových pravidlách boli na jednej strane zahrnuté osobitné hlavy o cenách a finančných nástrojoch, a na strane druhej základné pravidlá vzťahujúce sa na granty, oprávnené náklady, vypustenie zásady klesajúcej výšky grantu, využívanie zjednodušených foriem grantov (jednorazové platby, jednotkové náklady a paušálne financovanie) a zrušenie povinnosti zložiť zábezpeku na predbežné financovanie.
(49)
Vzhľadom na pokrok v oblasti elektronickej výmeny informácií a elektronického predkladania dokumentov, ktoré predstavujú výrazné zjednodušenie, by sa mali vymedziť jednoznačné podmienky pre uznávanie systémov, ktoré sa v tejto súvislosti budú používať, čo by prispelo k vytvoreniu dôsledného právneho prostredia.
(50)
Zásady neziskovosti a spolufinacovania by sa mali upraviť vzhľadom na skutočnosť, že nariadenie o rozpočtových pravidlách zaviedlo viacero zjednodušení a spresnilo niektoré aspekty. V záujme zrozumiteľnosti je predovšetkým potrebné vymedziť presné pravidlá, ktoré budú upravovať druhy príjmov zadržaných v súlade so zásadou neziskovosti, ako aj formy externého spolufinancovania a materiálnych príspevkov.
(51)
Pokiaľ ide o zásadu transparentnosti, malo by sa povoliť prijímanie a uverejňovanie viacročných pracovných programov, ktoré pre žiadateľov predstavujú pridanú hodnotu a ktoré im umožňujú ľahšie predvídať výzvy na predkladanie návrhov a lepšie sa na ne pripraviť. V tejto súvislosti by sa mali vymedziť podmienky, na základe ktorých možno pracovný program považovať za rozhodnutie o financovaní. V záujme zabezpečenia transparentnosti je zároveň potrebné uverejňovať výzvy na predkladanie návrhov. Výnimkou sú len naliehavé prípady alebo prípady, keď danú akciu môže plniť len jeden subjekt. Zároveň je potrebné vymedziť minimálny obsah takto uverejnených výziev.
(52)
Vzhľadom na skutočnosť, že podmienky oprávnenosti dane z pridanej hodnoty (DPH), ktorú platia príjemcovia, sú často predmetom chýb a rozporov, je potrebné zabezpečiť, aby pojmy nevratná DPH a nezdaniteľné osoby v zmysle článku 13 ods. 1 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (7), boli pri odkazoch na činnosti, ktoré tieto pojmy zahŕňajú, vykladané a uplatňované konzistentným spôsobom.
(53)
V záujme zabezpečenia transparentnosti a rovnakého zaobchádzania so žiadateľmi, ako aj v záujme posilnenia zodpovednosti povoľujúcich úradníkov je potrebné stanoviť postup udeľovania grantov, a to od žiadosti o grant, o ktorom musí Komisia vopred poskytnúť žiadateľom určité minimálne informácie, až po vyhodnotenie návrhov na základe vopred stanovených podmienok oprávnenosti a účasti a kritérií na vyhodnotenie, po ktorom zodpovedný povoľujúci úradník prijme konečné a náležite podložené rozhodnutie. Je potrebné ustanoviť podrobné pravidlá upravujúce zloženie a úlohy komisie zodpovednej za vyhodnotenie návrhov na základe podmienok účasti a kritérií na vyhodnotenie, ako aj možnosť kontaktovať žiadateľov v priebehu postupu udeľovania grantu alebo ich vyzvať, aby svoje návrhy upravili. Pritom by sa mali náležitým spôsobom zohľadňovať požiadavky dobrej správy zavedené nariadením o rozpočtových pravidlách, ako aj podmienky, na základe ktorých možno návrhy upraviť pred podpísaním dohody o grante alebo oznámením rozhodnutia o grante. Zároveň by sa malo zaručiť rovnaké zaobchádzanie so žiadateľmi, ako aj dodržiavanie zásady, podľa ktorej vyvíjajú iniciatívu na uskutočnenie týchto krokov výlučne žiadatelia.
(54)
Vzhľadom na skutočnosť, že nariadenie o rozpočtových pravidlách uľahčuje a rozširuje využívanie jednorazových platieb, jednotkových nákladov a paušálneho financovania, mal by sa objasniť význam týchto zjednodušených foriem grantov. V tejto súvislosti je predovšetkým potrebné ozrejmiť, že tieto formy grantov, podobne ako ktorékoľvek iné formy, slúžia na pokrytie jednotlivých kategórií oprávnených nákladov. Zároveň je potrebné uviesť, že výška týchto grantov by sa nemala nevyhnutne stanovovať vopred, čo je dôležité najmä v prípadoch, keď je táto výška stanovená na základe obvyklých postupov nákladového účtovníctva príjemcu. Potrebné je zabezpečiť aj stabilitu pravidiel financovania v rámci konkrétneho programu. Z tohto dôvodu by sa malo umožniť využívanie zjednodušených foriem grantov počas celej doby trvania programu. Na štatistické a metodické účely, ako aj na účely predchádzania podvodom a ich odhaľovania je potrebné zabezpečiť prístup k všeobecným účtovným informáciám príjemcu, a to aj v prípade financovania formou jednorazových platieb a jednotkových nákladov alebo v prípade paušálneho financovania. Toto overovanie by však nemalo slúžiť na spochybňovanie jednotkovej hodnoty jednorazových platieb, jednotkových nákladov a paušálneho financovania, ktoré už boli odsúhlasené.
(55)
V záujme zabezpečenia riadneho finančného hospodárenia je nevyhnutné, aby Komisia chránila svoje záujmy určitými zárukami: v štádiu žiadosti o grant vykonávaním finančného auditu pri žiadostiach o grant s vyššou hodnotou; pri vyplácaní predbežného financovania požiadavkou zložiť vopred finančnú zábezpeku, ak to povoľujúci úradník považuje na základe analýzy rizika za oprávnené; a v štádiu priebežných platieb alebo platieb zostatku požiadavkou predložiť osvedčenie vystavené audítorom pri žiadostiach o platbu s najvyššou hodnotou, ktoré predstavujú najväčšie riziko.
(56)
Mali by sa objasniť podmienky a postupy upravujúce pozastavenie čerpania grantu alebo zníženie jeho výšky. Týmto spôsobom by sa malo zabezpečiť lepšie vymedzenie dôvodov týchto opatrení, ako aj poskytovanie primeraných informácií príjemcom a zároveň by sa malo zaručiť, aby mohli príjemcovia vo všetkých štádiách uplatniť svoje právo na obranu.
(57)
Riadne hospodárenie so zdrojmi Únie znamená, že aj samotní príjemcovia využívajú granty Únie efektívne a hospodárne. Najmä náklady na zákazky, ktoré príjemcovia zadávajú na uskutočnenie akcie, by sa mali považovať za oprávnené vtedy, ak sú tieto zákazky zadané uchádzačovi, ktorého ponuka predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou.
(58)
Vzhľadom na skutočnosť, že v nariadení o rozpočtových pravidlách došlo k zmierneniu obmedzení pri poskytovaní finančnej podpory tretím stranám, je potrebné vymedziť minimálne ustanovenia, ktoré by mali byť odsúhlasené na úrovni dohody o grante alebo zahrnuté do rozhodnutia o grante, aby sa tak zabezpečilo jasné rozlišovanie medzi prípadmi, keď príjemca poskytuje finančnú podporu tretím stranám a prípadmi, keď sú úlohy súvisiace s plnením rozpočtu delegované v rámci nepriameho hospodárenia.
(59)
Právomoc ukladať sankcie príjemcom grantov by sa mala zosúladiť s právomocou udelenou v súvislosti s verejným obstarávaním, keďže tieto právomoci majú rovnakú povahu a mali byť podliehať rovnakým pravidlám, pokiaľ ide o účinnosť a proporcionalitu.
(60)
Ceny by mali podliehať zásadám transparentnosti a rovnakého zaobchádzania, a to rovnakým spôsobom ako granty. V tejto súvislosti by sa mali stanoviť minimálne požiadavky na pracovné programy a súťaže, pričom by sa mali zohľadniť zodpovedajúce požiadavky v prípade grantov. Vymedziť by sa mali najmä podmienky, na základe ktorých možno pracovný program považovať za rozhodnutie o financovaní, ako aj minimálny obsah pravidiel súťaže, a to konkrétne podmienky vyplatenia ceny víťazovi v prípade jej udelenia, ako aj vhodné spôsoby uverejňovania.
(61)
V záujme dodržiavania zásady transparentnosti a rovnakého zaobchádzania je zároveň nevyhnutné jednoznačne vymedziť postup udeľovania cien, a to od predloženia súťažných príspevkov až po informovanie účastníkov a oznámenie víťaza. Kompetentné a nestranné posudzovanie súťažných príspevkov by malo byť zaručené tým, že súťažné príspevky by mala v rámci tohto postupu hodnotiť porota zložená z expertov vymenovaná zodpovedným povoľujúcim úradníkom, a to na základe kritérií pre udelenie ceny oznámených v pravidlách súťaže. Na základe odporúčaní tejto poroty by mal konečné rozhodnutie o udelení ceny prijať zodpovedný povoľujúci úradník, keďže za plnenie rozpočtu je vždy zodpovedná Komisia.
(62)
V záujme zabezpečenia harmonizovaného vykonávania jednotlivých finančných nástrojov v rámci Komisie by sa mal všeobecný rámec stanovený v hlave VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách doplniť o podrobné pravidlá riadenia finančných nástrojov vrátane ustanovení upravujúcich výber poverených subjektov, obsah dohôd o delegovaní, náklady a poplatky súvisiace s riadením a zverenecké účty.
(63)
V záujme zabezpečenia efektívneho vynakladania zdrojov Únie by sa mali ustanoviť pravidlá výberu finančných sprostredkovateľov a konečných prijímateľov, a to najmä pre výnimočné prípady, keď dochádza k priamemu vykonávaniu finančných nástrojov buď prostredníctvom účelových finančných nástrojov alebo iných mechanizmov.
(64)
Je potrebné ustanoviť podmienky používania finančných nástrojov vrátane pákového efektu a monitorovacieho rámca. Zároveň je dôležité zabezpečiť vykonávanie finančných nástrojov na základe dôkladného hodnotenia ex ante, vďaka ktorému bude Komisia schopná navrhnúť tieto nástroje tak, aby reagovali priamo na zlyhanie trhu alebo suboptimálne investičné situácie.
(65)
Pokiaľ ide o vedenie účtov a predkladanie účtovnej závierky, finančné výkazy musia byť vypracované podľa všeobecne uznávaných účtovných zásad, ktoré sú vymedzené v pravidlách účtovania Únie. Tieto pravidlá účtovania zároveň upravujú podmienky zaúčtovania jednotlivých transakcií, ako aj oceňovanie aktív a pasív či tvorbu rezerv, a to v snahe zabezpečiť, aby boli príslušné informácie riadne predložené, úplné a presné.
(66)
V súvislosti so systémom účtovníctva by sa malo spresniť, že účtovníci jednotlivých inštitúcií musia zdokumentovať členenie účtov a účtovné postupy danej inštitúcie a zároveň musia vymedziť požiadavky, ktoré musia automatizované systémy účtovníctva spĺňať, aby bolo možné zaistiť bezpečný prístupu k týmto systémom, ako aj audit trail v prípade akýchkoľvek zmien v týchto systémoch.
(67)
Pokiaľ ide o vedenie účtov, je potrebné spresniť zásady upravujúce vedenie účtovných kníh, zostavovanie predvahy, pravidelné zosúlaďovanie zostatkov tejto predvahy, ako aj inventúrny súpis a zároveň je potrebné vymedziť prvky účtovnej osnovy stanovenej účtovníkom Komisie. Stanoviť by sa mali aj pravidlá pre zaznamenávanie operácií, najmä pre metódu podvojného účtovníctva, pravidlá pre menové prepočty v prípade operácií, ktoré nie sú vyjadrené v eurách, a pravidlá pre účtovné doklady, na základe ktorých sa vykonávajú účtovné zápisy. Okrem toho by sa mal vymedziť obsah účtovných záznamov.
(68)
Je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa inventúrneho súpisu majetku a objasniť zodpovednosť účtovníka a povoľujúceho úradníka v tejto oblasti. V záujme zabezpečenia efektívnej správy aktív je potrebné vymedziť aj pravidlá upravujúce odpredaj majetku zapísaného v inventúrnom súpise.
(69)
Pokiaľ ide o vonkajšie akcie, toto nariadenie by malo v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách upravovať výnimky, ktoré vyplývajú z osobitného operačného charakteru tejto oblasti. V tejto súvislosti je potrebné zamerať sa predovšetkým na verejné obstarávanie a udeľovanie grantov, pretože tieto postupy vykonávajú orgány tretích krajín, ktorým je poskytovaná finančná podpora Únie. V prípade verejného obstarávania by sa tieto rozdiely mali týkať najmä druhov postupov a finančných limitov, od ktorých sa tieto postupy uplatňujú. Pokiaľ ide o granty, v niektorých prípadoch by sa malo umožniť financovanie v plnom rozsahu, a to vzhľadom na obmedzenú schopnosť príjemcov zabezpečiť spolufinancovanie.
(70)
Je potrebné podrobne upraviť využívanie rozpočtovej podpory, a teda vymedziť podmienky využívania tejto podpory, ako aj povinnosť partnerov poskytovať Komisii aktuálne a spoľahlivé informácie, na základe ktorých možno posúdiť splnenie týchto podmienok.
(71)
Pokiaľ ide o trustové fondy Únie, je potrebné vymedziť zásady, ktorými sa bude riadiť úhrada príspevkov Únie a iných darcov do týchto fondov, stanoviť pravidlá účtovania a vykazovania týchto fondov, najmä pokiaľ ide o úroky vytvorené na bankovom účte fondu, objasniť zodpovednosť účastníkov finančných operácií a správnej rady fondu a zároveň vymedziť povinnosti v oblasti externého auditu. Okrem toho je potrebné zaistiť, aby boli darcovia spravodlivo zastúpení v správnej rade trustového fondu a aby bolo použitie finančných prostriedkov z tohto fondu podmienené súhlasom Komisie.
(72)
V záujme zjednodušenia postupov verejného obstarávania v prípade vonkajších akcií boli upravené niektoré finančné limity a zároveň boli doplnené a prispôsobené iné finančné limity a postupy riadenia, ktoré boli prevzaté zo spoločných ustanovení.
(73)
V prípade grantov by sa mali v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách zjednodušiť podmienky, na základe ktorých sa možno odchýliť od zásady spolufinancovania.
(74)
V záujme zabezpečenia riadneho hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami Únie je zároveň potrebné vymedziť základné podmienky a pravidlá, ktoré by mali byť uvedené v dohodách v prípade decentralizovaného hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami alebo v prípade používania zálohových účtov.
(75)
Je vhodné vymedziť európske úrady, stanoviť osobitné pravidlá pre Úrad pre publikácie a zaviesť ustanovenia, na základe ktorých by mohol účtovník Komisie delegovať niektoré zo svojich úloh na zamestnancov týchto úradov. Zároveň by mali byť ustanovené operatívne postupy pre bankové účty, ktoré môžu európske úrady zriadiť v mene Komisie.
(76)
Obdobne k zverejňovaniu informácií o prijímateľoch finančných prostriedkov Únie by sa mal zverejňovať aj zoznam expertov uvedených v článku 204 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorí sú vyberaní na základe výzvy na vyjadrenie záujmu, ako aj náplň ich práce. Zverejňovať by sa mala aj odmena týchto expertov, ak presahuje 15 000 EUR.
(77)
Nový postup zavedený v článku 203 nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa mal doplniť, najmä pokiaľ ide o druhy nákladov, ktoré majú byť zahrnuté do finančných limitov stanovených v tomto článku. Vzhľadom na osobitný charakter stavebných projektov v delegáciách Únie je potrebné stanoviť podrobné pravidlá upravujúce tieto projekty, a to najmä v naliehavých prípadoch. Zároveň je vhodné ustanoviť, že postup podľa článku 203 nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa nemal vzťahovať na obytné budovy, a to najmä v delegáciách, ktoré je potrebné prenajať alebo kúpiť v krátkom období. Postup podľa článku 203 nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa nemal vzťahovať ani na nadobudnutie pozemkov bezplatne alebo za symbolickú cenu, keďže takéto nadobudnutie nepredstavuje pre rozpočet dodatočnú záťaž.
(78)
V záujme zabezpečenia súladu s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách je potrebné stanoviť prechodné ustanovenia. Okrem toho, aby sa zabezpečil súlad s predpismi platnými v jednotlivých odvetviach, je vhodné odložiť začiatok uplatňovania ustanovení o spôsoboch hospodárenia a finančných nástrojoch na 1. január 2014,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
PRVÁ ČASŤ
SPOLOČNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
PREDMET
Článok 1
Predmet
Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“).
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
KAPITOLA 1
Zásady jednotnosti a presnosti rozpočtu
Článok 2
Účtovanie úrokov vzniknutých z platieb v rámci predbežného financovania
(Článok 8 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Ak úroky patria do rozpočtu, v dohode uzavretej so subjektmi alebo osobami uvedenými v článku 58 ods. 1 písm. c) bodoch ii) až viii) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uvádza, že predbežné financovanie sa vypláca na bankové účty alebo podúčty, ktoré umožňujú identifikáciu finančných prostriedkov a s nimi spojených úrokov. Inak musia identifikáciu finančných prostriedkov vyplatených Úniou a úrokov alebo iných výnosov plynúcich z týchto prostriedkov umožňovať účtovné metódy prijímateľov alebo sprostredkovateľov.
Ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa úrokov vzniknutých z platieb v rámci predbežného financovania sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté zaúčtovanie predbežného financovania na strane aktív finančných výkazov, ako sa stanovuje v pravidlách účtovania uvedených v článku 143 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
KAPITOLA 2
Zásada ročnej platnosti
Článok 3
Rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok
(Článok 11 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Viazané rozpočtové prostriedky a platobné rozpočtové prostriedky schválené na rozpočtový rok zahŕňajú:
a)
rozpočtové prostriedky stanovené v rozpočte vrátane opravných rozpočtov;
b)
prenesené rozpočtové prostriedky;
c)
rozpočtové prostriedky opätovne sprístupnené v súlade s článkami 178 a 182 nariadenia o rozpočtových pravidlách;
d)
rozpočtové prostriedky plynúce z platieb v rámci predbežného financovania, ktoré boli vrátené v súlade s článkom 177 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách;
e)
rozpočtové prostriedky získané z príjmov pripísaných v priebehu rozpočtového roka alebo v priebehu predchádzajúcich rozpočtových rokov, ktoré sa ešte nepoužili.
Článok 4
Zrušenie a prenos rozpočtových prostriedkov
(Článok 13 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Viazané rozpočtové prostriedky a nediferencované rozpočtové prostriedky súvisiace so stavebnými projektmi uvedené v článku 13 ods. 2 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa môžu prenášať iba v prípade, že postup viazania nebolo možné uskutočniť do 31. decembra rozpočtového roka, a to z dôvodov, ktoré nemožno pripísať povoľujúcemu úradníkovi, a že prípravné etapy tohto postupu pokročili už natoľko, že možno oprávnene predpokladať, že toto viazanie sa uskutoční najneskôr do 31. marca nasledujúceho roka, alebo do 31. decembra v prípade stavebných projektov.
2. K prípravným etapám uvedeným v článku 13 ods. 2 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré by mali byť ukončené do 31. decembra rozpočtového roka, aby bolo možné preniesť prostriedky do nasledujúceho roka, patrí najmä:
a)
v prípade globálnych záväzkov v zmysle článku 85 nariadenia o rozpočtových pravidlách - prijatie rozhodnutia o financovaní alebo ukončenie konzultácií príslušných útvarov v rámci každej inštitúcie o prijatí tohto rozhodnutia k tomuto dátumu;
b)
v prípade individuálnych záväzkov v zmysle článku 85 nariadenia o rozpočtových pravidlách - ukončenie výberu potenciálnych dodávateľov, príjemcov, víťazov súťaže o ceny alebo poverených osôb.
3. Rozpočtové prostriedky prenesené v súlade s článkom 13 ods. 2 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré neboli viazané do 31. marca nasledujúceho rozpočtového roka alebo, v prípade súm súvisiacich so stavebnými projektmi, do 31. decembra nasledujúceho roka, sa automaticky zrušia.
Komisia informuje Európsky parlament a Radu o takto zrušených rozpočtových prostriedkoch, a to do jedného mesiaca od ich zrušenia v súlade s prvým pododsekom.
4. Rozpočtové prostriedky prenesené v súlade s článkom 13 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa môžu použiť do 31. decembra nasledujúceho rozpočtového roka.
5. Rozpočtové prostriedky prenesené v súlade s odsekmi 1 až 4 je možné v systéme účtovníctva identifikovať.
KAPITOLA 3
Zásada zúčtovacej jednotky
Článok 5
Výmenný kurz medzi eurom a inými menami
(Článok 19 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia vyplývajúce z uplatňovania predpisov platných v jednotlivých odvetviach, zodpovedný povoľujúci úradník vykonáva prepočet medzi eurom a inou menou na základe denného výmenného kurzu eura uverejneného v sérii C Úradného vestníka Európskej únie.
Ak prepočet medzi eurom a inou menou vykonáva dodávateľ alebo príjemca, uplatňujú sa osobitné dojednania o prepočte uvedené vo verejných zákazkách, dohodách o grante alebo v dohodách o financovaní.
2. V snahe zabrániť, aby mali menové prepočty výrazný vplyv na výšku spolufinancovania z prostriedkov Únie alebo nepriaznivý účinok na rozpočet Únie, v prípade potreby sa v osobitných dojednaniach uvedených v odseku 1 ustanoví, že výmenný kurz medzi eurom a inými menami sa vypočíta na základe priemernej hodnoty denného výmenného kurzu v rámci príslušného obdobia.
3. Ak nie je pre danú menu uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie žiadny denný výmenný kurz eura, zodpovedný povoľujúci úradník použije účtovný kurz uvedený v odseku 4.
4. Na účely systému účtovníctva uvedeného v článkoch 151 až 156 nariadenia o rozpočtových pravidlách a s výhradou článku 240 tohto nariadenia sa prepočet medzi eurom a inou menou vykonáva na základe mesačného účtovného kurzu eura. Tento účtovný výmenný kurz stanovuje účtovník Komisie pomocou akýchkoľvek zdrojov informácií, ktoré považuje za spoľahlivé, a to na základe výmenného kurzu v predposledný pracovný deň mesiaca, ktorý predchádza mesiacu, pre ktorý sa kurz stanovuje.
5. Výsledky menových prepočtov uvedených v odseku 4 tohto článku sa v systéme účtovníctva príslušnej inštitúcie vykazujú v samostatnej položke.
Prvý pododsek tohto odseku sa uplatňuje mutatis mutandis na subjekty uvedené v článku 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 6
Kurz, ktorý sa použije na prepočet medzi eurom a inými menami
(Článok 19 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia vyplývajúce z uplatňovania predpisov platných v jednotlivých odvetviach, alebo z konkrétnych verejných zákaziek, dohôd o grante alebo rozhodnutí o grante alebo z dohôd o financovaní, sa na prepočet medzi eurom a inými menami v prípade, že prepočet vykonáva zodpovedný povoľujúci úradník, použije kurz platný v deň, keď povoľujúci útvar vystavil platobný príkaz alebo príkaz na vymáhanie pohľadávok.
2. V prípade zálohových účtov vedených v eurách sa na prepočet medzi eurom a inými menami použije kurz platný v deň, keď banka vykonala platbu.
3. V prípade zúčtovania zálohových účtov vedených v národných menách podľa článku 19 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa na prepočet medzi eurom a inými menami použije kurz platný v mesiaci, v ktorom sa z príslušného zálohového účtu vynaložil výdavok.
4. Na účely refundácie paušálnych výdavkov alebo výdavkov vyplývajúcich zo Služobného poriadku úradníkov Európskej únie a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov únie (ďalej len „služobný poriadok“), pre ktoré je stanovený určitý strop a ktoré sú vyplácané v inej mene ako euro, sa použije kurz platný v čase vzniku nároku.
KAPITOLA 4
Zásada všeobecnosti
Článok 7
Štruktúra pre pripísané príjmy a poskytnutie príslušných rozpočtových prostriedkov
(Článok 21 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez toho, aby boli dotknuté články 9 a 10, sú pripísané príjmy do rozpočtu zahrnuté na základe tejto štruktúry:
a)
vo výkaze príjmov v oddiele jednotlivých inštitúcií je vytvorený rozpočtový riadok, kde sa zaznamenávajú príjmy;
b)
vo výkaze výdavkov sa v poznámkach k rozpočtu, vrátane všeobecných poznámok, uvádza, do ktorých rozpočtových riadkov možno zaznamenať rozpočtové prostriedky zodpovedajúce pripísaným príjmom, ktoré sú k dispozícii.
V prípade uvedenom v prvom pododseku písm. a) sa uvádza symbolický záznam „pro memoria“ a odhadované príjmy sa pre informáciu uvádzajú v poznámkach.
2. Len čo príslušná inštitúcia získa príjem, rozpočtové prostriedky zodpovedajúce pripísaným príjmom sa automaticky sprístupnia tak ako viazané rozpočtové prostriedky, ako aj platobné rozpočtové prostriedky, a to s výnimkou týchto prípadov:
a)
v prípadoch uvedených v článku 181 ods. 2 a v článku 183 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách;
b)
v prípade uvedenom v článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ak je dohoda o poskytnutí príspevku členských štátov vyjadrená v eurách.
V prípade uvedenom v prvom pododseku písm. b) možno viazané rozpočtové prostriedky sprístupniť po tom, ako členský štát podpíše dohodu o poskytnutí príspevku.
Článok 8
Príspevky od členských štátov na výskumné programy
[Článok 21 ods. 2 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
1. Príspevky členských štátov na financovanie určitých doplnkových výskumných programov uvedené v článku 5 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (8) sa uhrádzajú takto:
a)
sedem dvanástin sumy zahrnutej do rozpočtu sa uhradí najneskôr do 31. januára bežného rozpočtového roka;
b)
zvyšných päť dvanástin sa uhradí najneskôr do 15. júla bežného rozpočtového roka.
2. Ak rozpočet nebol s konečnou platnosťou schválený pred začiatkom rozpočtového roka, východiskom pre príspevky uvedené v odseku 1 je suma, ktorá bola zahrnutá do rozpočtu na predchádzajúci rozpočtový rok.
3. Všetky príspevky alebo dodatočné platby, ktoré členské štáty dlhujú do rozpočtu, sa zaúčtujú na účte alebo účtoch Komisie do tridsiatich kalendárnych dní od výzvy na úhradu.
4. Vykonané platby sa zaúčtujú na účte uvedenom v nariadení (ES, Euratom) č. 1150/2000, pričom podliehajú podmienkam ustanoveným v uvedenom nariadení.
Článok 9
Pripísané príjmy pochádzajúce z účasti štátov EZVO na určitých programoch Únie
[Článok 21 ods. 2 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
1. Účasť členských štátov Európskeho združenia voľného obchodu (ďalej len „štáty EZVO“) na určitých programoch Únie je do rozpočtu zahrnutá na základe tejto štruktúry:
a)
vo výkaze príjmov je vytvorený rozpočtový riadok so symbolickým záznamom „pro memoria“, kde sa zaznamenáva celková výška príspevku štátov EZVO na daný rozpočtový rok;
b)
vo výkaze výdavkov:
i)
v poznámkach k jednotlivým rozpočtovým riadkom, ktoré sa týkajú činností Únie, na ktorých sa zúčastňujú štáty EZVO, sa „pre informáciu“ uvádza odhadovaná výška účasti;
ii)
v prílohe, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť rozpočtu, sa uvádzajú všetky rozpočtové riadky, ktoré sa týkajú činností Únie, na ktorých sa zúčastňujú štáty EZVO.
Na účely prvého pododseku písm. a) sa odhadovaná suma uvádza v poznámkach k rozpočtu.
Príloha uvedená v prvom pododseku písm. b) bode ii) odráža a dopĺňa štruktúru pre zaznamenávanie rozpočtových prostriedkov zodpovedajúcich takejto účasti, ako je uvedené v odseku 2, ako aj pre plnenie výdavkov.
2. Podľa článku 82 Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „dohoda o EHP“) vedú sumy zodpovedajúce ročnej účasti štátov EZVO, ktoré Komisii potvrdil Spoločný výbor Európskeho hospodárskeho priestoru v súlade s článkom 1 ods. 5 protokolu 32, ktorý tvorí prílohu k dohode o EHP, na začiatku rozpočtového roka k vyčleneniu plnej výšky viazaných rozpočtových prostriedkov a platobných rozpočtových prostriedkov.
3. Ak sú v priebehu rozpočtového roka zahrnuté do rozpočtových riadkov s účasťou štátov EZVO dodatočné rozpočtové prostriedky, a to bez toho, aby boli štáty EZVO schopné počas daného roka zodpovedajúcim spôsobom upraviť svoje príspevky a dosiahnuť tak súlad s „faktorom pomernosti“ uvedeným v článku 82 Dohody o EHP, môže Komisia, ako dočasné a výnimočné opatrenie, použiť na predbežné financovanie podielu štátov EZVO svoje hotovostné zdroje. Po poskytnutí takýchto dodatočných rozpočtových prostriedkov vyzve Komisia štáty EZVO čo najskôr k tomu, aby uhradili príslušné príspevky. Komisia informuje o týchto rozhodnutiach každý rok Európsky parlament a Radu.
Predbežné financovanie sa čo najskôr zúčtuje v rozpočte na nasledujúci rozpočtový rok.
4. V súlade s článkom 21 ods. 2 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách predstavujú finančné príspevky štátov EZVO vonkajšie pripísané príjmy. Účtovník prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa používanie príjmov pochádzajúcich z týchto príspevkov, ako aj zodpovedajúcich rozpočtových prostriedkov monitorovalo oddelene.
V správe uvedenej v článku 150 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách uvádza Komisia oddelene stav plnenia rozpočtových príjmov a výdavkov zodpovedajúcich účasti štátov EZVO.
Článok 10
Príjmy zo sankcií ukladaných členským štátom s nadmerným deficitom
[Článok 21 ods. 2 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
Príjmy zo sankcií uvedených v oddiele 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (9) sú do rozpočtu zahrnuté na základe tejto štruktúry:
a)
vo výkaze príjmov je vytvorený rozpočtový riadok so symbolickým záznamom „pro memoria“, kde sa zaznamenávajú úroky plynúce z týchto súm;
b)
zaznamenanie týchto súm do výkazu príjmov vedie okrem toho a bez toho, aby bol dotknutý článok 77 nariadenia o rozpočtových pravidlách, k vyčleneniu viazaných rozpočtových prostriedkov a platobných rozpočtových prostriedkov vo výkaze výdavkov.
Rozpočtové prostriedky uvedené v prvom pododseku písm. b) sa plnia v súlade s článkom 20 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 11
Poplatky spojené s prijímaním donácií venovaných Únii
(Článok 22 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Na účely schválenia Európskym parlamentom a Radou podľa článku 22 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia odhadne a náležite vysvetlí finančné poplatky vrátane nákladov na kontrolu, ktoré sú spojené s prijímaním donácií venovaných Únii.
Článok 12
Účty pre vratné dane
(Článok 23 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Všetky dane, ktoré znáša Únia podľa článku 23 ods. 2 a článku 23 ods. 3 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách, sú zaúčtované na evidenčnom účte dovtedy, kým ich príslušné štáty nerefundujú.
KAPITOLA 5
Zásada špecifikácie
Článok 13
Pravidlá výpočtu percentuálneho podielu presunov uskutočňovaných inými inštitúciami ako Komisiou
(Článok 25 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Percentuálne podiely uvedené v článku 25 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa vypočítavajú v čase podania žiadosti o presun, a to na základe rozpočtových prostriedkov stanovených v rozpočte vrátane opravných rozpočtov.
2. Do úvahy sa berie celková výška rozpočtových prostriedkov, ktoré sa majú presunúť v rámci rozpočtového riadku, z ktorého sa presun uskutočňuje, upravená o už presunuté rozpočtové prostriedky.
Do úvahy sa však neberie výška rozpočtových prostriedkov, ktoré môže príslušná inštitúcia presunúť autonómne bez rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady.
Článok 14
Pravidlá výpočtu percentuálneho podielu presunov uskutočňovaných Komisiou
(Článok 26 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Percentuálne podiely uvedené v článku 26 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa vypočítavajú v čase podania žiadosti o presun, a to na základe rozpočtových prostriedkov stanovených v rozpočte vrátane opravných rozpočtov.
2. Do úvahy sa berie celková výška rozpočtových prostriedkov, ktoré sa majú presunúť v rámci rozpočtového riadku, z ktorého alebo do ktorého sa presun uskutočňuje, upravená o už presunuté rozpočtové prostriedky.
Do úvahy sa však neberie výška rozpočtových prostriedkov, ktoré môže Komisia presunúť autonómne bez rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady.
Článok 15
Administratívne výdavky
(Článok 26 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Výdavky uvedené v článku 26 ods. 1 prvom pododseku písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách zahŕňajú vo všetkých oblastiach politiky tie kategórie výdavkov, ktoré sú uvedené v článku 44 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 16
Dôvody žiadostí o presun rozpočtových prostriedkov
(Články 25 a 26 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
K návrhom na presuny a k všetkým informáciám pre Európsky parlament a Radu, ktoré sa týkajú presunov uskutočňovaných podľa článkov 25 a 26 nariadenia o rozpočtových pravidlách, sú priložené príslušné a podrobné doklady, ktoré preukazujú plnenie rozpočtových prostriedkov a odhady požiadaviek do konca rozpočtového roka, a to tak pre rozpočtové riadky, do ktorých sa rozpočtové prostriedky majú presunúť, ako aj pre rozpočtové riadky, z ktorých sa tieto prostriedky majú presunúť.
Článok 17
Dôvody žiadostí o presun rozpočtových prostriedkov z rezervy na núdzovú pomoc
(Článok 29 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
K návrhom na presuny, ktorými sa umožňuje použitie rezervy na núdzovú pomoc, ako je uvedené v článku 29 nariadenia o rozpočtových pravidlách, sú priložené príslušné a podrobné doklady, ktoré preukazujú:
a)
v prípade rozpočtového riadku, do ktorého sa majú rozpočtové prostriedky presunúť - najaktuálnejšie informácie o plnení rozpočtových prostriedkov a odhady požiadaviek do konca rozpočtového roka;
b)
v prípade všetkých rozpočtových riadkov, ktoré sa týkajú vonkajších akcií - plnenie rozpočtových prostriedkov do konca mesiaca predchádzajúceho predloženiu žiadosti o presun a odhady požiadaviek do konca rozpočtového roka vrátane porovnania s pôvodnými odhadmi;
c)
analýzu možností prerozdelenia rozpočtových prostriedkov.
KAPITOLA 6
Zásada riadneho finančného hospodárenia
Článok 18
Hodnotenie
(Článok 30 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Všetky návrhy programov alebo činností, z ktorých vyplývajú rozpočtové výdavky, sú predmetom hodnotenia ex ante, ktoré sa zameriava na:
a)
potreby, ktoré majú byť uspokojené z krátkodobého alebo dlhodobého hľadiska;
b)
pridanú hodnotu účasti Únie;
c)
ciele v oblasti politiky a riadenia, ktoré sa majú dosiahnuť vrátane opatrení nevyhnutných na ochranu finančných záujmov Únie v oblasti predchádzania podvodom, ich odhaľovania a vyšetrovania, následnej nápravy a ukladania sankcií;
d)
dostupné možnosti politiky a s nimi spojené riziká;
e)
očakávané výsledky a vplyvy, a to najmä v hospodárskej, sociálnej a environmentálnej oblasti, a ukazovatele a mechanizmy hodnotenia potrebné na ich meranie;
f)
najvhodnejší spôsob realizácie uprednostňovanej(-ných) možnosti(-í);
g)
vnútornú konzistentnosť navrhovaného programu alebo činnosti a ich nadväznosť na iné relevantné nástroje;
h)
objem rozpočtových prostriedkov, ľudských zdrojov a ďalších administratívnych výdavkov, ktoré sa majú prideliť v súlade so zásadou nákladovej účinnosti;
i)
poznatky získané na základe podobných skúseností z minulosti.
2. V návrhu sú uvedené mechanizmy monitorovania, predkladania správ a hodnotenia, pričom sa náležitým spôsobom zohľadňuje príslušná zodpovednosť na všetkých úrovniach verejnej správy, ktoré sú do realizácie navrhovaného programu alebo činnosti zapojené.
3. Všetky programy alebo činnosti vrátane pilotných projektov a prípravných akcií, v prípade ktorých výška uvoľnených zdrojov prevyšuje 5 000 000 EUR, sú predmetom priebežného hodnotenia a/alebo hodnotenia ex post, ktoré je zamerané na pridelené ľudské a finančné zdroje a na dosiahnuté výsledky a ktorého cieľom je overiť súlad so stanovenými cieľmi:
a)
výsledky dosiahnuté pri realizácii viacročného programu sa pravidelne hodnotia v súlade s časovým plánom, ktorý umožňuje zohľadniť závery tohto hodnotenia pri rozhodovaní o obnove, úprave alebo pozastavení programu;
b)
výsledky činností financovaných na ročnom základe sa hodnotia najmenej raz za šesť rokov.
Prvý pododsek písm. a) a b) sa nevzťahuje na projekty alebo akcie realizované v rámci tých činností, pri ktorých možno uvedenú požiadavku splniť predložením záverečnej správy vypracovanej subjektom, ktorý akciu realizoval.
4. Hodnotenia uvedené v odsekoch 1 a 3 sú primerané uvoľneným zdrojom a vplyvu príslušného programu alebo činnosti.
Článok 19
Finančný výkaz
(Článok 31 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Finančný výkaz obsahuje finančné a hospodárske údaje, na základe ktorých môže legislatívny orgán posúdiť potrebu akcie zo strany Únie. Finančný výkaz poskytuje príslušné informácie o súlade a možnej súčinnosti s inými činnosťami Únie.
V prípade viacročných operácií obsahuje finančný výkaz predpokladaný súpis ročných požiadaviek z hľadiska rozpočtových prostriedkov a pracovných miest, vrátane pracovných miest pre externých zamestnancov, a posúdenie ich finančného vplyvu zo strednodobého hľadiska.
KAPITOLA 7
Zásada transparentnosti
Článok 20
Predbežné zverejnenie rozpočtu
(Článok 34 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Čo najskôr, najneskôr však štyri týždne po prijatí rozpočtu s konečnou platnosťou sa podrobné údaje z konečnej podoby rozpočtu zverejnia na podnet Komisie vo všetkých jazykoch na webových stránkach inštitúcií, a to ešte pred ich oficiálnym uverejnením v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 21
Zverejnenie informácií o výške a prijímateľoch finančných prostriedkov Únie
(Článok 35 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Informácie o prijímateľoch finančných prostriedkov Únie poskytnutých v rámci priameho hospodárenia sa zverejňujú na webovej stránke príslušnej inštitúcie Únie do 30. júna roka nasledujúceho po rozpočtovom roku, v ktorom sa tieto finančné prostriedky poskytli.
Okrem zverejnenia podľa prvého pododseku možno tieto informácie v štandardnej podobe zverejniť aj iným vhodným spôsobom.
2. Pokiaľ nie je v tomto nariadení alebo v pravidlách platných v jednotlivých odvetviach stanovené inak, po zohľadnení kritérií uvedených v článku 35 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa zverejňujú tieto informácie:
a)
meno prijímateľa;
b)
lokalita prijímateľa;
c)
poskytnutá suma;
d)
povaha a účel opatrenia.
Na účely písmena b) pojem „lokalita“ znamená:
i)
adresu prijímateľa, ak je prijímateľom právnická osoba;
ii)
región na úrovni NUTS 2, ak je prijímateľom fyzická osoba.
Pokiaľ ide o osobné údaje fyzických osôb, zverejnené informácie sa odstránia po dvoch rokoch od konca rozpočtového roka, v ktorom sa finančné prostriedky poskytli. Rovnaký postup sa uplatňuje aj v prípade osobných údajov týkajúcich sa právnických osôb, ktorých oficiálny názov označuje jednu alebo viaceré fyzické osoby.
3. Informácie uvedené v odseku 2 sa zverejňujú len v prípade cien, grantov a zákaziek udelených na základe súťaže, postupu udeľovania grantov alebo na základe postupu verejného obstarávania. Nezverejňujú sa informácie o:
a)
štipendiách vyplácaných fyzickým osobám a inej priamej podpore vyplácanej najodkázanejších fyzickým osobám uvedeným v článku 125 ods. 4 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách;
b)
zákazkách, ktorých hodnota je nižšia ako suma uvedená v článku 137 ods. 2 tohto nariadenia.
4. Od zverejnenia informácií sa upustí v prípade, že by tým mohli byť ohrozené práva a slobody príslušných jednotlivcov zaručené Chartou základných práv Európskej únie alebo v prípade, že by tým mohli byť poškodené obchodné záujmy prijímateľov.
Článok 22
Odkaz na zverejnené informácie o prijímateľoch finančných prostriedkov Únie poskytnutých v rámci nepriameho hospodárenia
(Článok 35 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Ak je hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie delegované na orgány a subjekty uvedené v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách, na základe dohôd o delegovaní sa vyžaduje, aby takto poverené orgány a subjekty zverejňovali informácie uvedené v článku 21 ods. 2 a 3 v štandardnej podobe na svojej webovej stránke.
V prípade, že informácie nie sú zverejnené priamo na príslušnej webovej stránke inštitúcií Únie, táto webová stránka obsahuje minimálne odkaz na webovú adresu, na ktorej možno tieto informácie nájsť.
Okrem zverejnenia podľa prvého pododseku možno tieto informácie v štandardnej podobe zverejniť aj iným vhodným spôsobom.
Na zverejňovanie informácií podľa prvého odseku tohto článku sa uplatňuje článok 21 ods. 2 až 4.
HLAVA III
ZOSTAVOVANIE A ŠTRUKTÚRA ROZPOČTU
Článok 23
Finančný plán
(Článok 38 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Finančný plán uvedený v článku 38 nariadenia o rozpočtových pravidlách je rozdelený podľa kategórií výdavkov, oblastí politiky a rozpočtových riadkov. Úplný finančný plán pokrýva všetky kategórie výdavkov okrem poľnohospodárstva, politiky súdržnosti a administratívy, v súvislosti s ktorými sa predkladajú len súhrnné údaje.
Článok 24
Návrhy opravných rozpočtov
(Článok 41 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
K návrhom opravných rozpočtov je priložené odôvodnenie a informácie o plnení rozpočtu za predchádzajúci a bežný rozpočtový rok, ktoré sú v čase zostavovania týchto návrhov k dispozícii.
Článok 25
Rozpočtová nomenklatúra
(Článok 44 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Rozpočtová nomenklatúra je zostavená v súlade so zásadou špecifikácie, transparentnosti a riadneho finančného hospodárenia. Zabezpečuje zrozumiteľnosť a transparentnosť, ktoré sú z hľadiska rozpočtového postupu nevyhnutné, a to tým, že uľahčuje identifikáciu hlavných cieľov uvedených v príslušnom právnom základe, ako aj tým, že umožňuje voľbu medzi politickými prioritami či efektívne a účinné plnenie rozpočtu.
Článok 26
Skutočné výdavky za posledný rozpočtový rok, za ktorý boli účty uzatvorené
[Článok 49 ods. 1 písm. a) bod v) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
Na účely zostavovania rozpočtu sa skutočné výdavky za posledný rozpočtový rok, za ktorý boli účty uzatvorené, stanovujú takto:
a)
v prípade viazaných rozpočtových prostriedkov: záväzky zaúčtované počas rozpočtového roka v rámci rozpočtových prostriedkov na daný rozpočtový rok v zmysle článku 3;
b)
v prípade platobných rozpočtových prostriedkov: platby vykonané počas rozpočtového roka, t. j. v súvislosti s ktorými bol banke odoslaný platobný príkaz, v rámci rozpočtových prostriedkov na daný rozpočtový rok v zmysle článku 3.
Článok 27
Poznámky k rozpočtu
[Článok 49 ods. 1 písm. a) bod vi) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
Poznámky k rozpočtu obsahujú:
a)
odkazy na základný akt, ak takýto právny akt existuje;
b)
príslušné vysvetlenie povahy a účelu rozpočtových prostriedkov.
Článok 28
Plán pracovných miest
[Článok 49 ods. 1 písm. c) bod i) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
Zamestnanci Zásobovacej agentúry sa v pláne pracovných miest Komisie uvádzajú oddelene.
HLAVA IV
PLNENIE ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 29
Informácie o prenose osobných údajov na účely auditu
(Článok 53 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Pri akejkoľvek výzve uskutočnenej v súvislosti s grantmi, verejným obstarávaním alebo s cenami realizovanými v rámci priameho hospodárenia sú potenciálni príjemcovia, záujemcovia, uchádzači a účastníci v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10) informovaní o tom, že na účely ochrany finančných záujmov Únie možno ich osobné údaje poskytnúť útvarom pre vnútorný audit, Európskemu dvoru audítorov, komisii pre finančné nezrovnalosti alebo Európskemu úradu pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) a že môže dôjsť k prenosu ich osobných údajov medzi povoľujúcimi úradníkmi Komisie a výkonnými agentúrami.
Článok 30
Prípravné opatrenia v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky
[Článok 54 ods. 2 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
Financovanie opatrení, ktoré schválila Rada v súvislosti s prípravou operácií krízového riadenia Únie podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii, pokrýva hraničné náklady vrátane poistenia proti vysokému riziku, cestovných nákladov, nákladov na ubytovanie a denných diét, ktoré vyplývajú priamo z konkrétneho nasadenia misie alebo tímu, ktorých súčasťou sú okrem iného aj zamestnanci inštitúcií Únie.
Článok 31
Osobitné právomoci Komisie podľa zmlúv
[Článok 54 ods. 2 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
1. Zmluva o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) priamo prenáša na Komisiu osobitné právomoci na základe týchto článkov:
a)
článok 154 (sociálny dialóg);
b)
článok 156 (štúdie, stanoviská a konzultácie v oblasti sociálnych vecí);
c)
články 159 a 161 (osobitné správy v oblasti sociálnych vecí);
d)
článok 168 ods. 2 (podnety na podporu koordinácie činnosti v oblasti ochrany zdravia);
e)
článok 171 ods. 2 (podnety na podporu koordinácie činnosti v oblasti transeurópskych sietí);
f)
článok 173 ods. 2 (podnety na podporu koordinácie činnosti v oblasti priemyslu);
g)
článok 175 druhý pododsek (správa o pokroku pri dosahovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti);
h)
článok 181 ods. 2 (podnety na podporu koordinácie činnosti v oblasti výskumu a technologického rozvoja);
i)
článok 190 (správa o činnostiach v oblasti výskumu a technologického rozvoja);
j)
článok 210 ods. 2 (podnety na podporu koordinácie činnosti v oblasti rozvojovej spolupráce);
k)
článok 214 ods. 6 (podnety na podporu koordinácie činnosti v oblasti humanitárnej pomoci).
2. Zmluva o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „Zmluva o Euratome“) priamo prenáša na Komisiu osobitné právomoci na základe týchto článkov:
a)
článok 70 (finančná účasť v medziach rozpočtu na prieskumných zámeroch na územiach členských štátov);
b)
články 77 až 85.
3. Zoznamy uvedené v odsekoch 1 a 2 možno pri predkladaní návrhu rozpočtu doplniť o ďalšie informácie, pričom sa uvedú príslušné články a sumy.
Článok 32
Konanie, ktoré môže predstavovať konflikt záujmov a príslušné postupy
(Článok 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Konanie, ktoré môže byť ovplyvnené konfliktom záujmov v zmysle článku 57 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, môže mať, a to bez toho, aby bola dotknutá možnosť kvalifikovať ho ako protiprávne konanie podľa článku 141, okrem iného jednu z týchto foriem:
a)
neoprávnené poskytovanie priamych alebo nepriamych výhod sebe alebo iným;
b)
odmietnutie priznať príjemcovi práva alebo výhody, na ktoré má príjemca nárok;
c)
dopustenie sa nenáležitého alebo nesprávneho konania alebo opomenutie konania, ktoré je záväzné.
Konfliktom záujmov môže byť ovplyvnené aj konanie, ktoré môže ohroziť nestranný a objektívny výkon funkcie danej osoby, ako napr. účasť v komisii pre vyhodnotenie ponúk v rámci postupu verejného obstarávania alebo v komisii pre vyhodnotenie návrhov v rámci postupu udeľovania grantov, ak môže mať táto osoba priamy alebo nepriamy finančný prospech z výsledku týchto postupov.
2. Konflikt záujmov nastáva vtedy, ak je žiadateľ, záujemca alebo uchádzač zamestnancom, na ktorého sa vzťahuje služobný poriadok, pokiaľ jeho účasť na postupe vopred neschválil jeho nadriadený.
3. V prípade konfliktu záujmov prijme povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním primerané opatrenia, ktoré zabránia neprimeranému vplyvu danej osoby na príslušný postup.
KAPITOLA 2
Spôsoby plnenia
Oddiel 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 33
Spôsob hospodárenia
(Článok 58 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V systéme účtovníctva Komisie sa rozlišuje medzi jednotlivými spôsobmi hospodárenia a v rámci každého z týchto spôsobov hospodárenia aj medzi kategóriami subjektov alebo osôb uvedených v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sú poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu.
V prípade priameho hospodárenia Komisiou podľa článku 58 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa v systéme účtovníctva rozlišuje medzi hospodárením prostredníctvom:
a)
útvarov Komisie;
b)
výkonných agentúr;
c)
vedúcich delegácií Únie;
d)
trustových fondov uvedených v článku 187 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Oddiel 2
Priame hospodárenie
Článok 34
Priame hospodárenie
[Článok 58 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
Ak Komisia plní rozpočet priamo vo svojich útvaroch, úlohy súvisiace s plnením rozpočtu vykonávajú účastníci finančných operácií v zmysle článkov 64 až 75 nariadenia o rozpočtových pravidlách, a to v súlade s podmienkami stanovenými v tomto nariadení.
Článok 35
Vykonávanie právomocí delegovaných na výkonné agentúry
[Článok 58 ods. 1 písm. a) a článok 62 nariadenia o rozpočtových pravidlách]
1. Na základe rozhodnutia o delegovaní právomoci na výkonné agentúry sú tieto výkonné agentúry, ako povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním, oprávnené plniť rozpočtové prostriedky týkajúce sa programu Únie, ktorého riadením boli poverené.
2. Akt Komisie o delegovaní obsahuje minimálne ustanovenia, ktoré sú uvedené v článku 40 písm. a) až d) a písm. h). V mene výkonnej agentúry ho formálne v písomnej forme prijíma riaditeľ.
Článok 36
Súlad s pravidlami verejného obstarávania
(Článok 63 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Ak Komisia poverí plnením úloh súkromnoprávne subjekty podľa článku 63 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, uzatvorí zmluvu v súlade s ustanoveniami v prvej časti hlave V a v druhej časti hlave IV kapitole 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Oddiel 3
Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
Článok 37
Osobitné ustanovenia týkajúce sa zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi - opatrenia na podporu najlepších postupov
(Článok 59 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Komisia vypracuje register subjektov, ktoré sú podľa predpisov platných v jednotlivých odvetviach zodpovedné za hospodárenie s finančnými prostriedkami, ich osvedčovanie a audit.
V záujme podpory najlepších postupov pri využívaní finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu a Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo môže Komisia subjektom zodpovedným za hospodárenie s finančnými prostriedkami a za ich kontrolu poskytnúť na informačné účely metodickú príručku, ktorá stanovuje jej vlastnú stratégiu a prístup v oblasti kontroly vrátane kontrolných zoznamov a príkladov najlepších postupov. Táto príručka sa bude podľa potreby aktualizovať.
Oddiel 4
Nepriame hospodárenie
Článok 38
Rovnocennosť systémov, pravidiel a postupov v rámci nepriameho hospodárenia
(Článok 60 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Komisia môže uznať, že pravidlá a postupy verejného obstarávania sú rovnocenné jej vlastným pravidlám a postupom, ak spĺňajú tieto podmienky:
a)
sú v súlade so zásadou širokej súťaže uchádzačov s cieľom získať najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou a obmedzujú použitie metódy rokovacieho konania len na zákazky do určitej primeranej hodnoty alebo na riadne odôvodnené prípady;
b)
zabezpečujú transparentnosť prostredníctvom primeraného zverejňovania ex ante, najmä v prípade výziev na predkladanie ponúk, a primeraného zverejňovania dodávateľov ex post;
c)
zabezpečujú dodržiavanie zásady proporcionality, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania;
d)
zabraňujú konfliktu záujmov počas celého postupu verejného obstarávania.
Vnútroštátne právne predpisy členských štátov alebo tretích krajín, ktorými sa transponuje smernica 2004/18/ES, sa považujú za rovnocenné pravidlám, ktoré uplatňujú inštitúcie v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
2. Komisia môže uznať, že pravidlá a postupy udeľovania grantov sú rovnocenné jej vlastným pravidlám a postupom, ak spĺňajú tieto podmienky:
a)
sú v súlade so zásadou proporcionality, riadneho finančného hospodárenia, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie;
b)
zabezpečujú transparentnosť prostredníctvom primeraného zverejňovania výziev na predkladanie návrhov, pričom obmedzujú použitie priameho udeľovania grantov len na granty do určitej primeranej hodnoty alebo na riadne odôvodnené prípady, ako aj prostredníctvom primeraného zverejňovania príjemcov ex post v súlade so zásadou proporcionality;
c)
zabraňujú konfliktu záujmov počas celého postupu udeľovania grantov;
d)
stanovujú, že granty sa nesmú udeľovať kumulatívne ani so spätnou platnosťou, že musia spravidla zahŕňať spolufinancovanie a že ich účelom ani účinkom nesmie byť dosiahnutie zisku príjemcom.
3. Komisia môže uznať, že systémy účtovníctva a systémy vnútornej kontroly používané subjektmi a osobami, ktoré majú byť v mene Komisie poverené úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu, zabezpečujú rovnocennú úroveň ochrany finančných záujmov Únie a primerané záruky, že sa dosiahnu ciele v oblasti riadenia, ak sú tieto systémy v súlade so zásadami uvedenými v článku 32 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 39
Ex ante hodnotenie pravidiel a postupov uplatňovaných subjektmi a osobami v rámci nepriameho hospodárenia
(Článok 61 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Na účely hodnotenia ex ante podľa článku 61 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže zodpovedný povoľujúci úradník vychádzať z hodnotenie ex ante, ktoré vykonal iný povoľujúci úradník, a to za predpokladu, že závery z tohto hodnotenia sú relevantné z hľadiska konkrétnych rizík spojených so zverovanými úlohami, najmä z hľadiska ich povahy a výšky príslušných súm.
Zodpovedný povoľujúci úradník môže vychádzať z hodnotenia ex ante, ktoré vykonali iní darcovia, a to za predpokladu, že pri tomto hodnotení sa zohľadnili podmienky, ktoré sú rovnocenné podmienkam pre nepriame hospodárenie stanoveným v článku 60 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 40
Obsah dohôd, na základe ktorých sa úlohy súvisiace s plnením rozpočtu zverujú subjektom a osobám
(Článok 61 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Dohody o delegovaní obsahujú podrobné ustanovenia, ktorými sa zabezpečuje ochrana finančných záujmov Únie a transparentnosť vykonávaných operácií. Tieto dohody obsahujú minimálne:
a)
jasné vymedzenie zverených úloh a súvisiacich obmedzení, najmä pokiaľ ide o zmenu zverených úloh, vzdanie sa stanovených nárokov a používanie refundovaných alebo nepoužitých finančných prostriedkov;
b)
podmienky a podrobné mechanizmy upravujúce vykonávanie úloh, príslušné zodpovednosti a organizáciu kontrol, ktoré sa majú vykonať vrátane hodnotenia programov;
c)
podmienky vyplácania príspevku Únie, vrátane refundácie nákladov vynaložených v súvislosti s vykonávaním úloh a odmeny pre poverený subjekt, ako aj pravidlá upravujúce druhy účtovných dokladov, ktoré je potrebné predložiť na odôvodnenie platieb;
d)
pravidlá predkladania správ Komisii o plnení úloh, očakávaných výsledkoch, odhalených nezrovnalostiach a prijatých opatreniach, ako aj podmienky, na základe ktorých možno platby pozastaviť alebo prerušiť alebo na základe ktorých možno vykonávanie úloh ukončiť;
e)
termín, do ktorého sa musia uzatvoriť jednotlivé zmluvy a dohody, na základe ktorých sa vykonáva dohoda o delegovaní, pričom tento termín je úmerný povahe zverených úloh;
f)
podmienky vylúčenia, na základe ktorých môže subjekt alebo osoba vylúčiť z účasti na postupoch verejného obstarávania, udeľovania grantov alebo cien alebo z možnosti zadania zákazky, udelenia grantu alebo ceny tie subjekty, ktoré sa nachádzajú v jednej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 písm. a), b) a e) a v článku 107 písm. a) a b) nariadenia o rozpočtových pravidlách;
g)
podrobné mechanizmy kontroly zo strany Komisie, ako aj ustanovenia, ktoré Komisii, úradu OLAF a Dvoru audítorov zabezpečujú prístup k informáciám nevyhnutným na vykonávanie ich povinností, ako aj právomoc vykonávať audit a vyšetrovanie vrátane kontrol na mieste;
h)
ustanovenia upravujúce:
i)
povinnosť povereného subjektu bezodkladne informovať Komisiu o akomkoľvek podvode, ku ktorému došlo pri hospodárení s finančnými prostriedkami Únie, a o prijatých opatreniach;
ii)
určenie kontaktného miesta, ktoré je oprávnené priamo spolupracovať s úradom OLAF v záujme zjednodušenia výkonu operačných činností úradu OLAF;
i)
podmienky, ktorými sa riadi používanie bankových účtov a úrokových výnosov podľa článku 8 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách;
j)
ustanovenia zaručujúce viditeľnosť činnosti Únie vo vzťahu k ostatným činnostiam subjektu.
Článok 41
Vyhlásenie hospodáriaceho subjektu a vyhlásenie o zhode
(Článok 60 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade akcií, ktoré sa skončia do konca príslušného rozpočtového roka, možno namiesto vyhlásenia hospodáriaceho subjektu uvedeného v článku 60 ods. 5 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách predložiť záverečnú správu povereného subjektu alebo osoby o danej akcii, a to za predpokladu, že táto správa sa predloží do 15. februára roka, ktorý nasleduje po príslušnom rozpočtovom roku.
Ak akcie, ktoré nemajú viacročný charakter a ktoré sú obmedzené na 18 mesiacov, realizujú medzinárodné organizácie a tretie krajiny, do záverečnej správy možno zahrnúť vyhlásenie o zhode uvedené v článku 60 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 42
Postupy pre preskúmanie a schvaľovanie účtov a postupy, na základe ktorých sa z financovania z prostriedkov Únie vylúčia tie výdavky, ktoré boli vynaložené v rozpore s platnými predpismi v rámci nepriameho hospodárenia
[Článok 60 ods. 6 písm. b) a c) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
1. Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia uvedené v pravidlách platných v jednotlivých odvetviach, je súčasťou postupov Komisie uvedených v článku 60 ods. 6 písm. b) a c) nariadenia o rozpočtových pravidlách:
a)
administratívna previerka dokumentov a v náležitých prípadoch aj kontrola na mieste;
b)
stanovenie objemu schválených výdavkov, a to v prípade potreby po námietkovom konaní s orgánmi a subjektmi a po informovaní týchto orgánov a subjektov;
c)
v náležitých prípadoch výpočet výšky finančných opráv;
d)
vymáhanie alebo platba zostatku vyplývajúceho z rozdielu medzi schválenými výdavkami a sumami, ktoré už boli orgánom alebo subjektom vyplatené.
Na účely prvého pododseku písm. d) Komisia vymáha splatné sumy pokiaľ možno formou vzájomného započítania podľa článku 87.
2. Ak je úlohami súvisiacimi s plnením rozpočtu poverený subjekt, ktorý vykonáva akciu, na ktorej sa podieľa viacero darcov, postupy uvedené v článku 60 ods. 6 písm. b) a c) nariadenia o rozpočtových pravidlách pozostávajú z overenia, či suma, ktorú Komisia vyplatila na danú akciu, bola subjektom na túto akciu použitá a či výdavky boli vynaložené v súlade so záväzkami stanovenými v dohode podpísanej s týmto subjektom.
Na účely tohto nariadenia pojem „akcia, na ktorej sa podieľa viacero darcov“ znamená akúkoľvek akciu, pri ktorej sa finančné prostriedky Únie spájajú s finančnými prostriedkami aspoň jedného ďalšieho darcu.
Článok 43
Osobitné ustanovenia pre nepriame hospodárenie s medzinárodnými organizáciami
[Článok 58 ods. 1 písm. c) bod ii) a článok 188 nariadenia o rozpočtových pravidlách]
1. Medzinárodnými organizáciami uvedenými v článku 58 ods. 1 písm. c) bode ii) nariadenia o rozpočtových pravidlách sú:
a)
medzinárodné organizácie verejného sektora zriadené medzivládnymi dohodami a špecializované agentúry zriadené takýmito organizáciami;
b)
Medzinárodný výbor Červeného kríža;
c)
Medzinárodná federácia spoločností Červeného kríža a Červeného polmesiaca;
d)
iné neziskové organizácie, ktoré majú na základe rozhodnutia Komisie podobné postavenie ako medzinárodné organizácie.
2. Ak Komisia plní rozpočet v rámci nepriameho hospodárenia s medzinárodnými organizáciami, uplatňujú sa dohody o overovaní, ktoré boli s nimi uzavreté.
Článok 44
Určenie verejnoprávnych subjektov alebo súkromnoprávnych subjektov poverených vykonávaním verejnej služby
[Článok 58 ods. 1 písm. c) body v) a vi) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
1. Verejnoprávne subjekty alebo súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby sú spravované právom členského štátu alebo krajiny, v ktorých boli zriadené.
2. V prípade riadenia prostredníctvom siete, ktoré si vyžaduje určenie aspoň jedného subjektu príslušným členským štátom alebo krajinou, je daný subjekt určený príslušným členským štátom alebo krajinou v súlade s ustanoveniami základného aktu.
Vo všetkých ostatných prípadoch určuje Komisia takéto subjekty po dohode s príslušnými členskými štátmi alebo krajinami.
KAPITOLA 3
Účastníci finančných operácií
Oddiel 1
Práva a povinnosti účastníkov finančných operácií
Článok 45
Práva a povinnosti účastníkov finančných operácií
(Článok 64 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Každá inštitúcia poskytuje každému účastníkovi finančných operácií zdroje potrebné na vykonávanie jeho povinností a vypracuje poverovaciu listinu s podrobným popisom jeho úloh, práv a povinností.
2. Vedúci delegácií Únie, ktorí konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, sa riadia poverovacou listinou Komisie upravujúcou plnenie úloh finančného hospodárenia, ktoré boli na nich subdelegované.
Oddiel 2
Povoľujúci úradník
Článok 46
Pomoc poskytovaná povoľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním alebo subdelegovaním
(Článok 65 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi môžu pri vykonávaní jeho povinností pomáhať pri niektorých operáciách potrebných na plnenie rozpočtu a predkladanie finančných informácií a informácií o hospodárení poverení zamestnanci, a to v rámci jeho zodpovednosti. V záujme zabránenia konfliktu záujmov podliehajú zamestnanci, ktorí pomáhajú povoľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním alebo subdelegovaním, záväzkom uvedeným v článku 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Vedúcim delegácií Únie, ktorí konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia o rozpočtových pravidlách, môžu pri vykonávaní ich povinností pomáhať zamestnanci Komisie.
Článok 47
Interné predpisy upravujúce delegovanie
(Článok 65 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a týmto nariadením stanoví každá inštitúcia vo svojich interných predpisoch také opatrenia v oblasti hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami, ktoré považuje za potrebné z hľadiska riadneho plnenia svojho vlastného oddielu rozpočtu.
Vedúci delegácií Únie, ktorí konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia o rozpočtových pravidlách, podliehajú interným predpisom Komisie upravujúcim plnenie úloh finančného hospodárenia, ktoré boli na nich subdelegované.
Článok 48
Uchovávanie účtovných dokladov povoľujúcimi úradníkmi
(Článok 66 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Povoľujúci úradník zavedie systém, v ktorom sa v papierovej alebo elektronickej forme uchovávajú originály dokladov, ktoré preukazujú plnenie rozpočtu a opatrení plnenia rozpočtu, ako aj súvisiacich následných opatrení. Tento systém zabezpečí:
a)
číslovanie týchto dokladov;
b)
uvádzanie dátumu pri týchto dokladoch;
c)
vedenie registrov s označením presného umiestnenia týchto dokladov, pričom tieto registre môžu mať elektronickú podobu;
d)
uchovávanie takýchto dokladov minimálne počas piatich rokov od dátumu, keď Európsky parlament udelí absolutórium za rozpočtový rok, ktorého sa tieto doklady týkajú;
e)
uchovávanie dokladov týkajúcich sa zábezpeky na predbežné financovanie poskytnutej inštitúcii a vedenie záznamov, na základe ktorých je možné takúto zábezpeku primerane monitorovať.
Doklady týkajúce sa operácií, ktoré ešte nie sú definitívne ukončené, sa uchovávajú dlhšie ako je uvedené v prvom odseku písm. d), t. j. do konca roka nasledujúceho po roku, v ktorom sa tieto operácie ukončia.
Osobné údaje uvedené v dokladoch sa podľa možnosti z týchto dokladov vypustia, a to za predpokladu, že nie sú potrebné na účely rozpočtového absolutória, kontroly a auditu. V prípade uchovávania prevádzkových údajov sa uplatňuje článok 37 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001.
Článok 49
Kontroly ex ante a ex post
(Článok 66 ods. 5 a ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Pojem „iniciácia operácie“ znamená všetky operácie, ktoré spravidla vykonávajú zamestnanci uvedení v článku 46 a ktoré slúžia na prípravu činností, na základe ktorých zodpovedný povoľujúci úradník plní rozpočet.
2. Pojem „overovanie operácie ex ante“ znamená všetky overenia ex ante, ktoré zodpovedný povoľujúci úradník vykonáva na účely overenia operačných a finančných aspektov tejto operácie.
3. Kontroly ex ante slúžia na overenie súladu požadovaných účtovných dokladov s inými dostupnými informáciami.
Pravidelnosť a intenzitu kontrol ex ante určuje zodpovedný povoľujúci úradník na základe analýzy rizika a nákladovej účinnosti. Povoľujúci úradník zodpovedný za potvrdenie príslušnej platby požiada v prípade pochybností o doplňujúce informácie alebo vykoná v rámci kontroly ex ante kontrolu na mieste s cieľom získať primeranú istotu.
Účelom kontrol ex ante je získať istotu o tom, že:
a)
výdavky a príjmy sú v poriadku a v súlade s uplatniteľnými ustanoveniami, najmä s ustanoveniami rozpočtu a príslušných právnych predpisov, ako aj všetkých aktov prijatých v rámci vykonávania zmlúv alebo nariadení, a prípadne so zmluvnými podmienkami;
b)
sa uplatňuje zásada riadneho finančného hospodárenia uvedená v prvej časti hlave II kapitole 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Zodpovedný povoľujúci úradník môže na účely kontrol považovať sériu podobných jednotlivých transakcií súvisiacich s bežnými výdavkami na mzdy, dôchodky, refundáciu výdavkov na služobné cesty a výdavkov na lekárske ošetrenie za jednu operáciu.
4. Kontroly ex post sa môžu uskutočniť na základe kontroly dokumentov a v náležitých prípadoch prostredníctvom kontroly na mieste.
Prostredníctvom kontrol ex post sa overuje, či sú operácie financované z rozpočtu správne realizované, a najmä či sa dodržiavajú kritériá uvedené v odseku 3.
Výsledky kontrol ex post preskúma povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním aspoň raz ročne s cieľom poukázať na prípadné systémové nedostatky. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním prijme opatrenia na nápravu týchto nedostatkov.
Analýza rizika uvedená v článku 66 ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa preskúma na základe výsledkov kontrol a iných relevantných informácií.
V prípade viacročných programov vypracuje povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním viacročnú stratégiu kontroly, v ktorej vymedzí povahu a rozsah kontrol v danom období a spôsob, akým sa budú každý rok posudzovať výsledky na účely každoročného procesu potvrdzovania vierohodnosti.
Článok 50
Kódex profesijných noriem
(Článok 66 ods. 7 a článok 73 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zamestnanci, ktorých zodpovedný povoľujúci úradník určil na overovanie finančných operácií, sa vyberajú na základe ich vedomostí, zručností a najmä odbornej kvalifikácie doloženej diplomom alebo príslušnou odbornou praxou, alebo nadobudnutej na základe absolvovania príslušného programu odbornej prípravy.
2. Každá inštitúcia vypracuje kódex profesijných noriem, ktorý v oblasti vnútornej kontroly stanoví:
a)
úroveň odbornej a finančnej spôsobilosti, ktorá sa od zamestnancov uvedených v odseku 1 vyžaduje;
b)
povinnosť týchto zamestnancov absolvovať nepretržitú odbornú prípravu;
c)
poslanie, postavenie a úlohy, ktoré im boli pridelené;
d)
kódex správania, najmä pokiaľ ide o etické zásady a bezúhonnosť, ktorý musia zamestnanci dodržiavať a práva, ktoré požívajú.
3. Vedúci delegácií Únie, ktorí konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia o rozpočtových pravidlách, podliehajú kódexu profesijných noriem Komisie uvedenému v odseku 2 tohto článku, ktorý upravuje plnenie úloh finančného hospodárenia, ktoré boli na nich subdelegované.
4. Každá inštitúcia vybuduje príslušné štruktúry, prostredníctvom ktorých bude povoľujúcim útvarom poskytovať informácie o normách v oblasti kontroly a o metódach a postupoch, ktoré sú na tento účel k dispozícii, a prostredníctvom ktorých bude zároveň tieto informácie pravidelne aktualizovať.
Článok 51
Nekonanie zo strany povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním
(Článok 66 ods. 8 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Nekonanie zo strany povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním podľa článku 66 ods. 8 nariadenia o rozpočtových pravidlách znamená neposkytnutie odpovede v dostatočnej lehote vzhľadom na okolnosti daného prípadu, v každom prípade však najneskôr v priebehu jedného mesiaca.
Článok 52
Zasielanie finančných informácií a informácií o hospodárení účtovníkovi
(Článok 66 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním zasiela účtovníkovi v súlade s pravidlami schválenými účtovníkom finančné informácie a informácie o hospodárení, ktoré sú nevyhnutné pre vykonávanie jeho povinností.
Povoľujúci úradník poskytuje účtovníkovi pravidelne, a minimálne pri uzatváraní účtov, relevantné finančné údaje o zvereneckých bankových účtoch s cieľom umožniť vykazovanie použitia finančných prostriedkov Únie v systéme účtovníctva Únie.
Článok 53
Správy o rokovacom konaní
(Článok 66 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním zaznamenávajú za každý rozpočtový rok zmluvy uzavreté na základe rokovacieho konania uvedeného v článku 134 ods. 1 písm. a) až g), článku 135 ods. 1 písm. a) až d) a v článkoch 266, 268 a 270 tohto nariadenia. Ak sa podiel rokovacieho konania na celkovom počte zákaziek udelených tým istým povoľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi výrazne zvýšil alebo ak je tento podiel zreteľne vyšší ako priemer za danú inštitúciu, zodpovedný povoľujúci úradník podá inštitúcii správu, v ktorej uvedie všetky opatrenia prijaté na zvrátenie tohto trendu. Jednotlivé inštitúcie zasielajú Európskemu parlamentu a Rade správu o rokovacom konaní. V prípade Komisie tvorí táto správa prílohu k súhrnu výročných správ o činnosti uvedených v článku 66 ods. 9 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Oddiel 3
Účtovník
Článok 54
Vymenovanie účtovníka
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Každá inštitúcia vymenuje účtovníka spomedzi úradníkov, na ktorých sa vzťahuje Služobný poriadok úradníkov Európskej únie.
Inštitúcia vyberá účtovníka na základe jeho odbornej kvalifikácie doloženej diplomom alebo rovnocennou odbornou praxou.
2. Dve alebo viaceré inštitúcie či subjekty môžu vymenovať toho istého účtovníka.
V takomto prípade prijmú opatrenia potrebné na zabránenie konfliktu záujmov.
Článok 55
Ukončenie vykonávania povinností účtovníka
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V prípade ukončenia vykonávania povinností účtovníka sa bezodkladne zostaví predvaha.
2. Účtovník, ktorý končí s vykonávaním svojich povinností, alebo, ak to nie je možné, úradník z rovnakého útvaru odovzdá predvahu spolu s odovzdávacou správou novému účtovníkovi.
Nový účtovník potvrdí podpisom prevzatie predvahy, a to do jedného mesiaca odo dňa jej odovzdania, pričom môže vzniesť svoje výhrady.
Výsledky predvahy a vznesené výhrady sú uvedené aj v odovzdávacej správe.
3. Každá inštitúcia alebo subjekt uvedené v článku 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách informujú Európsky parlament, Radu a účtovníka Komisie v lehote dvoch týždňov o vymenovaní svojho účtovníka alebo o ukončení vykonávania jeho povinností.
Článok 56
Validácia systému účtovníctva a inventúrnych súpisov
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Zodpovedný povoľujúci úradník informuje účtovníka o vývoji alebo významných zmenách v systéme finančného hospodárenia, inventúrnom súpise alebo v systéme oceňovania aktív a pasív, ak sa z týchto systémov prevádzajú údaje do účtovníctva danej inštitúcie alebo ak tieto systémy slúžia na zdôvodnenie týchto údajov, a to s cieľom umožniť účtovníkovi overenie dodržiavania validačných kritérií.
Účtovník môže validovaný systém finančného hospodárenia kedykoľvek opätovne preskúmať. Ak systém finančného hospodárenia, ktorý zaviedol povoľujúci úradník, účtovník nevalidoval alebo ak nepotvrdil už vykonanú validáciu tohto systému, zodpovedný povoľujúci úradník vypracuje akčný plán s cieľom odstrániť v primeranom čase nedostatky, pre ktoré bola validácia zamietnutá.
Zodpovedný povoľujúci úradník je zodpovedný za úplnosť informácií poskytnutých účtovníkovi.
Článok 57
Správa pokladne
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Účtovník zabezpečí, aby mala jeho inštitúcia k dispozícii dostatočné finančné prostriedky na pokrytie hotovostných potrieb vyplývajúcich z plnenia rozpočtu.
2. Na účely odseku 1 vytvorí účtovník systém riadenia peňažných tokov, ktorý mu umožní vypracovávať prognózy peňažných tokov.
3. Účtovník Komisie rozdelí disponibilné finančné prostriedky v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
Článok 58
Správa bankových účtov
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Účtovník môže na účely správy pokladne v mene inštitúcie otvoriť alebo nechať otvoriť účty vo finančných inštitúciách alebo v národných centrálnych bankách. V náležite odôvodnených prípadoch môže účtovník otvoriť účty aj v iných menách, ako je euro.
2. Účtovník je zodpovedný za zrušenie účtov uvedených v odseku 1 alebo za zabezpečenie toho, aby sa tieto účty zrušili.
3. Účtovník stanoví podmienky vedenia účtov uvedených v odseku 1, ktoré boli otvorené vo finančných inštitúciách, a to v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a zásadou efektívnosti, ako aj v súlade so zásadami súťažného verejného obstarávania.
4. Účtovník vyhlasuje minimálne raz za päť rokov súťažné verejné obstarávanie zamerané na finančné inštitúcie, v ktorých by mohli byť v súlade s odsekom 1 otvorené účty.
V prípade zálohových bankových účtov otvorených vo finančných inštitúciách, ktoré sa nachádzajú mimo územia Únie, sa pravidelne vykonáva prieskum konkurencie, a to za predpokladu, že to miestne podmienky bankového sektora umožňujú. Tento prieskum sa vykonáva minimálne raz za päť rokov na podnet majiteľa zálohového účtu, ktorý následne účtovníkovi predkladá odôvodnený návrh na výber banky na obdobie nepresahujúce päť rokov.
5. Účtovník zabezpečuje striktné dodržiavanie podmienok vedenia účtov otvorených vo finančných inštitúciách v súlade s odsekom 1.
V prípade zálohových bankových účtov otvorených vo finančných inštitúciách, ktoré sa nachádzajú mimo územia Únie, preberá túto zodpovednosť majiteľ zálohového účtu, pričom zohľadní platné právne predpisy krajiny, v ktorej vykonáva svoj mandát.
6. O podmienkach vedenia účtov otvorených vo finančných inštitúciách informuje účtovník Komisie účtovníkov ostatných inštitúcií a subjektov uvedených v článku 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Na základe týchto podmienok zosúladia účtovníci ostatných inštitúcií a subjektov uvedených v článku 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách podmienky vedenia účtov, ktoré sami otvárajú.
Článok 59
Podpisové právo k účtom
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V podmienkach, ktoré upravujú otváranie, vedenie a používanie účtov, sa stanovuje, že v závislosti od požiadaviek v oblasti vnútornej kontroly musia byť šeky, bankové prevodné príkazy a všetky ďalšie bankové operácie podpísané jedným alebo viacerými riadne poverenými zamestnancami. Písomné pokyny vystavené mimo elektronického systému podpisujú minimálne dvaja riadne poverení zamestnanci alebo účtovník osobne.
Na účely prvého pododseku poskytne účtovník každej inštitúcie všetkým finančným inštitúciám, v ktorých má príslušná inštitúcia otvorený účet, mená a podpisové vzory poverených zamestnancov.
Článok 60
Riadenie zostatkov na účtoch
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Účtovník zabezpečuje, aby sa zostatok na bankových účtoch uvedených v článku 58 výrazne nelíšil od prognóz peňažných tokov uvedených v článku 57 ods. 2, a aby v každom prípade:
a)
žiaden z týchto účtov nevykazoval debetný zostatok;
b)
zostatok na účtoch vedených v iných menách bol pravidelne prepočítavaný na eurá.
2. Účtovník nesmie na účtoch vedených v cudzích menách držať zostatky, ktoré by mohli inštitúcii spôsobiť značné straty v dôsledku kolísania výmenného kurzu.
Článok 61
Operácie prevodov a menových prepočtov
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Bez toho, aby bol dotknutý článok 69, účtovník vykonáva prevody medzi účtami, ktoré otvoril v mene inštitúcie vo finančných inštitúciách, ako aj menové prepočty.
Článok 62
Spôsoby platby
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Platby sa vykonávajú bankovým prevodom alebo šekom a v prípade zálohových účtov prostredníctvom debetných kariet v súlade s článkom 67 ods. 4.
Článok 63
Zložky právnických osôb
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Účtovník môže platby vykonávať bankovým prevodom len v tom prípade, že príslušná inštitúcia zapísala do spoločnej zložky údaje o bankovom účte príjemcu a informácie potvrdzujúce totožnosť tohto príjemcu, ako aj akékoľvek zmeny týchto údajov.
Každý zápis údajov o právnej forme a bankovom účte príjemcu do tejto zložky alebo zmena týchto údajov sa vykonáva na základe dokladov, ktorých formu určí účtovník.
2. V prípade platby formou bankového prevodu môžu povoľujúci úradníci prijať v mene inštitúcie záväzok voči tretej strane iba vtedy, ak tretia strana predložila podklady potrebné na jej zápis do zložky.
Povoľujúci úradníci informujú účtovníka o akýchkoľvek zmenách údajov o právnej forme a bankovom účte, ktoré im príjemca oznámil a overia platnosť týchto údajov pred vykonaním platby.
V prípade predvstupovej pomoci možno individuálne záväzky uzatvárať s verejnými orgánmi v krajinách, ktoré požiadali o pristúpenie k Európskej únii bez toho, aby bol predtým vykonaný zápis údajov do zložky tretej strany. V takýchto prípadoch urobí povoľujúci úradník všetko pre to, aby bol takýto zápis vykonaný čo najrýchlejšie. V príslušných dohodách sa ustanoví, že podmienkou na vykonanie prvej platby je oznámenie údajov o bankovom účte príjemcu Komisii.
Článok 64
Uchovávanie účtovných dokladov účtovníkom
(Článok 68 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Účtovné doklady vedené v systéme účtovníctva, ktoré slúžia na zostavenie účtovnej závierky uvedenej v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uchovávajú minimálne počas piatich rokov od dátumu, keď Európsky parlament udelí absolutórium za rozpočtový rok, ktorého sa tieto doklady týkajú.
Doklady týkajúce sa operácií, ktoré ešte nie sú definitívne ukončené, sa uchovávajú dlhšie, t. j. do konca roka nasledujúceho po roku, v ktorom sa tieto operácie ukončia. V prípade uchovávania prevádzkových údajov sa uplatňuje článok 37 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001.
Jednotlivé inštitúcie rozhodnú, ktorý útvar bude účtovné doklady uchovávať.
Článok 65
Osoby poverené spravovaním účtov
(Článok 69 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Každá inštitúcia stanoví podmienky, na základe ktorých sú zamestnanci, ktorých táto inštitúcia vymenuje a poverí spravovaním účtov v miestnych jednotkách uvedených v článku 72, oprávnení poskytovať miestnym finančným inštitúciám svoje mená a podpisové vzory.
Oddiel 4
Správca záloh
Článok 66
Podmienky používania zálohových účtov
(Článok 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak je vzhľadom na obmedzenú výšku uhrádzaných súm reálne nemožné alebo neúčinné vykonávať platobné operácie rozpočtovými postupmi, na úhradu takýchto výdavkov sa môžu zriadiť zálohové účty.
2. Správca záloh môže predbežne potvrdzovať a uhrádzať výdavky na základe podrobného rámca, ktorý je vymedzený v pokynoch zodpovedného povoľujúceho úradníka. Tieto pokyny stanovujú pravidlá a podmienky upravujúce predbežné potvrdzovanie a úhradu výdavkov, a v náležitých prípadoch aj podmienky podpisovania právnych záväzkov v zmysle článku 97 ods. 1 písm. e).
3. Zriadenie zálohového účtu a vymenovanie správcu záloh je predmetom rozhodnutia účtovníka, ktoré vychádza z riadne odôvodneného návrhu zodpovedného povoľujúceho úradníka. Toto rozhodnutie vymedzuje príslušné povinnosti a zodpovednosť správcu záloh a povoľujúceho úradníka.
Zmena podmienok vedenia zálohového účtu je taktiež predmetom rozhodnutia účtovníka, ktoré vychádza z riadne odôvodneného návrhu zodpovedného povoľujúceho úradníka.
4. V delegáciách Únie sa zálohové účty zriaďujú na úhradu výdavkov tak z rozpočtového oddielu Komisie, ako aj z rozpočtového oddielu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“), pričom zabezpečujú úplnú sledovateľnosť výdavkov.
Článok 67
Podmienky zriaďovania zálohových účtov a vykonávania platieb
(Článok 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V rozhodnutí o zriadení zálohového účtu a vymenovaní správcu záloh a v rozhodnutí, ktorým sa menia podmienky vedenia zálohového účtu sa uvádza najmä:
a)
maximálna suma, ktorá môže byť na začiatku poskytnutá ako záloha a jej účel;
b)
potreba otvorenia bankového účtu prípadne poštového žírového účtu v mene inštitúcie;
c)
druh a maximálna výška výdavkov, ktoré môže správca záloh uhradiť tretím stranám alebo ich od nich vybrať;
d)
pravidelnosť a postup predkladania účtovných dokladov a mechanizmus ich postupovania povoľujúcemu úradníkovi na účely zúčtovania;
e)
postup upravujúci doplnenie zálohových účtov;
f)
povinnosť povoľujúceho úradníka vyrovnať zálohové transakcie najneskôr do konca nasledujúceho mesiaca, aby bolo možné zosúladiť účtovný zostatok s aktuálnym zostatkom na bankovom účte;
g)
doba platnosti poverenia, ktoré účtovník udelil správcovi záloh;
h)
totožnosť vymenovaného správcu záloh.
2. V návrhu rozhodnutia o zriadení zálohového účtu zodpovedný povoľujúci úradník zabezpečí:
a)
prednostné používanie rozpočtových postupov tam, kde je zabezpečený prístup do centrálneho automatizovaného systému účtovníctva;
b)
využívanie zálohových účtov iba v opodstatnených prípadoch.
Maximálna suma, ktorú smie správca záloh uhradiť, ak je reálne nemožné alebo neúčinné vykonávať platobné operácie rozpočtovými postupmi, nepresahuje pri jednotlivých výdavkoch 60 000 EUR.
3. Správca záloh môže uhradiť výdavky tretím stranám na základe a v medziach:
a)
predchádzajúcich rozpočtových a právnych záväzkov podpísaných zodpovedným povoľujúcim úradníkom;
b)
kladného zostatku na zálohovom účte, a to v hotovosti alebo v banke.
4. Platby zo zálohových účtov možno vykonávať bankovým prevodom, vrátane systému priameho inkasa uvedeného v článku 89 nariadenia o rozpočtových pravidlách, šekom alebo inými platobnými prostriedkami vrátane debetných kariet, a to v súlade s pokynmi vydanými účtovníkom.
5. Po vykonaní platby nasledujú formálne konečné rozhodnutia o potvrdení výdavkov a/alebo platobné príkazy podpísané zodpovedným povoľujúcim úradníkom.
Článok 68
Výber správcov záloh
(Článok 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Správcovia záloh sa vyberajú spomedzi úradníkov alebo, ak je to potrebné a len v riadne odôvodnených prípadoch, spomedzi ostatných zamestnancov. Správcovia záloh sa vyberajú na základe ich vedomostí, zručností, a najmä odbornej kvalifikácie doloženej diplomom alebo príslušnou odbornou praxou, alebo nadobudnutej na základe absolvovania príslušného programu odbornej prípravy.
Článok 69
Dotovanie zálohových účtov
(Článok 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Účtovník vykonáva platby s cieľom poskytnúť prostriedky na zálohové účty a tieto účty monitoruje tak pri otváraní bankových účtov, delegovaní podpisových práv a kontrol na mieste, ako aj v centralizovanom systéme účtovníctva. Účtovník poskytuje prostriedky na zálohové účty. Zálohy sa platia na bankový účet otvorený na tento účel.
Finančné prostriedky možno na zálohové účty poskytnúť aj priamo prostredníctvom rôznych miestnych príjmov, ktoré plynú napríklad z:
a)
predaja vybavenia;
b)
publikácií;
c)
vrátenia rôznych súm;
d)
úrokov.
Zúčtovanie záloh, pokiaľ ide o výdavky a rôzne alebo pripísané príjmy, prebieha v súlade s rozhodnutím o zriadení zálohového účtu uvedeným v článku 67 a v súlade s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. Povoľujúci úradník odpočíta predmetné sumy pri následnom doplnení príslušných zálohových účtov.
2. Predovšetkým v záujme zabránenia kurzovým stratám môže správca záloh vykonávať prevody medzi rôznymi bankovými účtami týkajúcimi sa tej istej zálohy.
Článok 70
Kontroly vykonávané povoľujúcimi úradníkmi a účtovníkmi
(Článok 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V súlade s pravidlami a pokynmi účtovníka vedie správca záloh výkazy o finančných prostriedkoch, ktoré má k dispozícii v hotovosti a v banke, ako aj o vykonaných platbách a prijatých sumách. K údajom z týchto výkazov má zodpovedný povoľujúci úradník kedykoľvek prístup. Minimálne raz za mesiac sa vypracováva zoznam transakcií, ktorý správca záloh predkladá nasledujúci mesiac spolu s účtovnými dokladmi zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi na účely vyrovnania zálohových operácií.
2. Účtovník vykonáva spravidla neohlásené kontroly na mieste alebo vykonávaním týchto kontrol poveruje zamestnanca svojho útvaru alebo povoľujúceho útvaru. Cieľom týchto kontrol je overiť existenciu finančných prostriedkov, ktoré boli pridelené správcom záloh, a zároveň skontrolovať vedenie účtovníctva, ako aj dodržiavanie lehôt stanovených v súvislosti s vyrovnávaním zálohových operácií. O výsledku týchto kontrol informuje účtovník zodpovedného povoľujúceho úradníka.
Článok 71
Postup verejného obstarávania
(Článok 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Platby vo výške nepresahujúcej sumu uvedenú v článku 137 ods. 3 možno zo zálohových účtov vykonávať formou uhradenia faktúry, a to bez predchádzajúceho prijatia ponuky.
Článok 72
Zriaďovanie zálohových účtov
(Článok 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Na účely úhrady určitých kategórií výdavkov možno v súlade s článkom 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách zriadiť jeden alebo viacero zálohových účtov v každej miestnej jednotke nachádzajúcej sa mimo územia Únie. Miestnou jednotkou je napríklad delegácia, úrad alebo pobočka Únie v tretej krajine.
V rozhodnutí o zriadení takéhoto zálohového účtu sa stanovia podmienky jeho vedenia, ktoré sú v súlade s článkom 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách a ktoré zohľadňujú konkrétne potreby danej miestnej jednotky.
Článok 73
Správcovia záloh a osoby poverené spravovaním účtov v delegáciách Únie
(Článok 70 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Za výnimočných okolností môžu v záujme zabezpečenia kontinuity činnosti vykonávať funkciu správcu záloh v rámci ESVČ v delegáciách Únie zamestnanci Komisie. Za rovnakých podmienok môžu byť zamestnanci ESVČ vymenovaní za správcu záloh Komisie v delegáciách Únie.
Pravidlá a podmienky stanovené v prvom pododseku sa v delegáciách Únie uplatňujú na osoby, ktoré povoľujúci úradník poveril vykonávaním bankových operácií.
KAPITOLA 4
Zodpovednosť účastníkov finančných operácií
Oddiel 1
Všeobecné pravidlá
Článok 74
Subjekty zodpovedné v prípadoch podvodu
(Článok 66 ods. 8 a článok 72 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Orgány a subjekty uvedené v článku 66 ods. 8 a v článku 72 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách znamenajú subjekty určené služobným poriadkom a rozhodnutiami inštitúcií Únie, ktoré sa týkajú podmienok vnútorných vyšetrovaní zameraných na predchádzanie podvodom, korupcii a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, ktoré poškodzuje záujmy Únie.
Oddiel 2
Pravidlá vzťahujúce sa na povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním a subdelegovaním
Článok 75
Finančné nezrovnalosti
(Článok 66 ods. 7 a článok 73 ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade akéhokoľvek porušenia ustanovenia nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo ustanovenia týkajúceho sa rozpočtového hospodárenia alebo kontroly operácií, ktoré vyplýva z konania alebo opomenutia zo strany zamestnanca, je bez toho, aby boli dotknuté právomoci úradu OLAF, príslušná rozhodovať komisia pre finančné nezrovnalosti uvedená v článku 29 (ďalej len „komisia“).
Článok 76
Komisia pre finančné nezrovnalosti
(Článok 66 ods. 7 a článok 73 ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Prípady finančných nezrovnalostí v zmysle článku 75 tohto nariadenia postupuje komisii na účely vydania stanoviska podľa článku 73 ods. 6 druhého pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách menovací orgán.
Ak vedúci delegácií Únie konajú ako povoľujúci úradníci vymenovaní subdelegovaním v súlade s článkom 56 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, zodpovedný povoľujúci úradník môže komisiu priamo požiadať o vydanie stanoviska k prípadom finančných nezrovnalostí v zmysle článku 75 tohto nariadenia.
Ak sa povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním domnieva, že došlo k finančnej nezrovnalosti, tento prípad môže postúpiť komisii. Komisia vydá stanovisko, v ktorom zhodnotí existenciu nezrovnalosti v zmysle článku 75, stupeň jej závažnosti a prípadné dôsledky. Ak komisia na základe analýzy dospeje k záveru, že daný prípad patrí do pôsobnosti úradu OLAF, tento spis bezodkladne postúpi menovaciemu orgánu a okamžite o tejto skutočnosti informuje úrad OLAF.
Ak komisiu o danom prípade informuje priamo zamestnanec v súlade s článkom 66 ods. 8 nariadenia o rozpočtových pravidlách, komisia postúpi spis menovaciemu orgánu a o tejto skutočnosti informuje zamestnanca. Menovací orgán môže komisiu požiadať o vydanie stanoviska k danému prípadu.
2. Inštitúcia a v prípade spoločnej komisie inštitúcie, ktoré sa na nej podieľajú, stanovia na základe svojej vnútornej organizácie mechanizmus fungovania komisie a jej zloženie, pričom zabezpečia, aby členom komisie bola aj externá osoba s požadovanou kvalifikáciou a odbornými znalosťami.
Článok 77
Potvrdenie pokynov
(Článok 73 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním alebo subdelegovaním dostane záväzný pokyn, ktorý podľa jeho názoru vykazuje nezrovnalosť alebo je v rozpore so zásadou riadneho finančného hospodárenia, najmä z dôvodu, že tento pokyn nemôže vykonať so zdrojmi, ktoré mu boli pridelené, písomne o tejto skutočnosti informuje orgán, ktorý na neho delegoval alebo subdelegoval právomoci. Ak je tento pokyn písomne potvrdený a toto potvrdenie je prijaté včas, pričom je dostatočne jasné v tom zmysle, že výslovne odkazuje na body, voči ktorým povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním alebo subdelegovaním namietal, povoľujúci úradník nie je braný na zodpovednosť. Povoľujúci úradník pokyn vykoná, pokiaľ nie je zjavne v rozpore s právnymi predpismi alebo nepredstavuje porušenie príslušných bezpečnostných predpisov.
2. Odsek 1 sa uplatňuje aj v prípade, že povoľujúci úradník počas vykonávania záväzného pokynu zistí, že okolnosti daného prípadu by mohli viesť k nezrovnalostiam.
Pokyny potvrdené za okolností podľa článku 73 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách zodpovedný povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním zaznamenáva a uvádza vo svojej výročnej správe o činnosti.
KAPITOLA 5
Príjmové operácie
Oddiel 1
Vlastné zdroje
Článok 78
Pravidlá vzťahujúce sa na vlastné zdroje
(Článok 76 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Povoľujúci úradník vypracuje harmonogram, na základe ktorého budú vlastné zdroje uvedené v rozhodnutí o systéme vlastných zdrojov Únie sprístupnené Komisii.
Vlastné zdroje sa stanovujú a uhrádzajú v súlade s pravidlami prijatými na základe rozhodnutia uvedeného v prvom odseku.
Oddiel 2
Odhad pohľadávok
Článok 79
Odhad pohľadávok
(Článok 77 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V odhade pohľadávok sa uvádza druh príjmu a rozpočtová položka, do ktorej sa tento príjem má zahrnúť a, pokiaľ je to možné, údaje o dlžníkovi a odhadovaná suma.
Pri vypracovávaní odhadu pohľadávok zodpovedný povoľujúci úradník predovšetkým skontroluje, či:
a)
je príjem zahrnutý do správnej rozpočtovej položky;
b)
je odhad v poriadku a či je v súlade s platnými predpismi a so zásadou riadneho finančného hospodárenia.
2. S výhradou článku 181 ods. 2 a článku 183 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ako aj článku 7 ods. 2 tohto nariadenia nemá odhad pohľadávok za následok sprístupnenie viazaných rozpočtových prostriedkov. V prípadoch uvedených v článku 21 nariadenia o rozpočtových pravidlách môžu byť rozpočtové prostriedky sprístupnené až potom, ako Únia príslušné sumy skutočne vymôže.
Oddiel 3
Stanovenie pohľadávok
Článok 80
Postup
(Článok 78 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Stanovenie pohľadávky zodpovedným povoľujúcim úradníkom je úkon, ktorým sa uznáva právo Únie voči dlžníkovi a stanovuje nárok požadovať od dlžníka uhradenie dlhu.
2. Príkaz na vymáhanie je úkon, ktorým zodpovedný povoľujúci úradník dáva účtovníkovi pokyn, aby vymáhal stanovenú pohľadávku.
3. Oznámenie o dlhu informuje dlžníka o tom, že:
a)
Únia stanovila príslušnú pohľadávku;
b)
v prípade uhradenia dlhu v stanovenej lehote nevzniká nárok na úroky z omeškania;
c)
v prípade neuhradenia dlhu v lehote uvedenej v písmene b) sa dlh zaťaží úrokom so sadzbou uvedenou v článku 83, a to bez toho, aby boli dotknuté osobitné platné predpisy;
d)
v prípade neuhradenia dlhu v lehote uvedenej v písmene b) vymáha inštitúcia pohľadávku buď formou vzájomného započítania alebo formou uplatnenia si nároku na zloženú zábezpeku;
e)
účtovník môže vymáhať pohľadávku formou vzájomného započítania ešte pred uplynutím lehoty uvedenej v písmene b), a to v tom prípade, že je to nevyhnutné z hľadiska ochrany finančných záujmov Únie, t. j. ak má oprávnené dôvody domnievať sa, že pohľadávka Komisie by mohla byť nedobytná, pričom dlžníka vopred informuje o dôvodoch a dátume vymáhania pohľadávky formou vzájomného započítania;
f)
ak po vykonaní všetkých krokov uvedených v tomto pododseku písm. a) až e) nie je daná suma v plnej výške vymožená, inštitúcia vymáha pohľadávku prostredníctvom vykonania rozhodnutia podľa článku 79 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo na základe žaloby.
Tlačenú verziu oznámenia o dlhu zašle povoľujúci úradník dlžníkovi. Účtovník je o tejto skutočnosti informovaný prostredníctvom finančného informačného systému.
Článok 81
Stanovenie pohľadávok
(Článok 78 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Pred stanovením pohľadávky sa zodpovedný povoľujúci úradník uistí, že:
a)
pohľadávka je istá, t. j. nie je ničím podmienená;
b)
pohľadávka má pevne stanovenú výšku v peňažnom vyjadrení;
c)
pohľadávka je splatná a nepodlieha žiadnej lehote splatnosti;
d)
údaje o dlžníkovi sú správne;
e)
vymáhateľná suma je zahrnutá do správnej rozpočtovej položky;
f)
účtovné doklady sú v poriadku a
g)
je dodržaná zásada riadneho finančného hospodárenia, najmä pokiaľ ide o kritériá uvedené v článku 91 ods. 1 písm. a).
Článok 82
Účtovné doklady pre stanovenie pohľadávok
(Článok 78 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Stanovenie pohľadávky sa opiera o účtovné doklady, ktoré osvedčujú nárok Únie.
2. Pred stanovením pohľadávky vykoná zodpovedný povoľujúci úradník osobne kontrolu účtovných dokladov alebo sa v rámci svojej zodpovednosti uistí, že táto kontrola bola vykonaná.
3. Povoľujúci úradník uchováva účtovné doklady v súlade s článkom 48.
Článok 83
Úroky z omeškania
(Článok 78 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia vyplývajúce z uplatňovania predpisov platných v jednotlivých odvetviach, je pohľadávka, ktorá nebola uhradená v lehote uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b), úročená v súlade s odsekmi 2 a 3 tohto článku.
2. Úrokovou sadzbou v prípade pohľadávok, ktoré neboli uhradené v lehote uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b), je sadzba, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, uverejnená v sérii C Úradného vestníka Európskej únie a platná v prvý kalendárny deň mesiaca splatnosti pohľadávky, zvýšená o:
a)
osem percentuálnych bodov v prípade, že udalosťou zakladajúcou záväzok je verejná zákazka na dodanie tovaru a na poskytnutie služieb uvedená v hlave V;
b)
tri a pol percentuálneho bodu vo všetkých ostatných prípadoch.
3. Úrok sa počíta od kalendárneho dňa nasledujúceho po uplynutí lehoty uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b) a stanovenej v oznámení o dlhu, až do kalendárneho dňa, keď je dlh uhradený v plnej výške.
Príkaz na vymáhanie sumy zodpovedajúcej výške úrokov z omeškania sa vystaví v čase skutočného získania týchto úrokov.
4. Ak v prípade pokút zloží dlžník finančnú zábezpeku, ktorú účtovník prijme namiesto platby, po uplynutí lehoty uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b) sa uplatňuje úroková sadzba uvedená v odseku 2 tohto článku platná prvý deň v mesiaci, v ktorom bolo prijaté rozhodnutie o uložení pokuty, zvýšená iba o jeden a pol percentuálneho bodu.
Oddiel 4
Povolenie vymáhania pohľadávok
Článok 84
Vystavenie príkazu na vymáhanie pohľadávok
(Článok 79 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V príkaze na vymáhanie pohľadávok sa uvádza:
a)
rozpočtový rok, do ktorého sa má príjem zahrnúť;
b)
odkaz na právny akt alebo právny záväzok, ktorý odôvodňuje vznik dlhu a ktorý zakladá nárok na vymáhanie pohľadávky;
c)
rozpočtový článok a prípadne akékoľvek ďalšie členenie a v náležitých prípadoch odkaz na príslušný rozpočtový záväzok;
d)
vymáhateľná suma vyjadrená v eurách;
e)
meno a adresa dlžníka;
f)
lehota uvedená v článku 80 ods. 3 písm. b);
g)
možný spôsob vymáhania pohľadávky, najmä formou vzájomného započítania alebo formou uplatnenia si nároku na zloženú zábezpeku.
2. Príkazy na vymáhanie pohľadávok sú označené dátumom a podpísané zodpovedným povoľujúcim úradníkom, ktorý ich následne zašle účtovníkovi.
3. Účtovníci jednotlivých inštitúcií vedú zoznam dlžných súm, ktoré sa majú vymôcť. Nároky Únie sú v tomto zozname zoskupené podľa dátumu vydania príkazu na vymáhanie. Účtovníci následne predložia tento zoznam účtovníkovi Komisie.
Účtovník Komisie vypracuje konsolidovaný zoznam, v ktorom sa dlžné sumy uvádzajú podľa jednotlivých inštitúcií a podľa dátumu vydania príkazu na vymáhanie pohľadávok. Tento zoznam sa priloží k správe Komisie o rozpočtovom a finančnom hospodárení.
4. V záujme posilnenia ochrany finančných záujmov Únie vypracuje Komisia zoznam nárokov Únie s uvedením mena dlžníkov a výšky dlhu, a to v prípade, že dlžníkovi bolo nariadené uhradiť dlh na základe právoplatného súdneho rozhodnutia a že počas doby jedného roka od jeho vyhlásenia nedošlo k žiadnej úhrade alebo k žiadnej podstatnej úhrade tohto dlhu. Tento zoznam sa zverejní v súlade s požiadavkami v oblasti ochrany osobných údajov uvedenými v nariadení (ES) č. 45/2001.
Pokiaľ ide o osobné údaje fyzických osôb, zverejnené informácie sa odstránia po uhradení dlhu v plnej výške. Rovnaký postup sa uplatňuje aj v prípade osobných údajov týkajúcich sa právnických osôb, ktorých oficiálny názov označuje jednu alebo viaceré fyzické osoby.
Rozhodnutie o zaradení dlžníka na zoznam nárokov Únie sa prijíma v súlade so zásadou proporcionality, pričom sa zohľadňuje najmä výška danej sumy.
Článok 85
Vykonateľné rozhodnutie v prospech ostatných inštitúcií
(Článok 79 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Výnimočné okolnosti uvedené v článku 79 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách nastávajú vtedy, keď príslušná inštitúcia vyčerpala možnosť dobrovoľnej úhrady a vymáhania dlhu formou vzájomného započítania podľa článku 80 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách a keď dlh dosahuje významnú sumu.
2. Príslušné inštitúcie iné než tie, ktoré sú uvedené v článku 299 ZFEÚ, môžu v prípade uvedenom v odseku 1 požiadať Komisiu o prijatie vykonateľného rozhodnutia.
3. Vo vykonateľnom rozhodnutí sa uvádza, že nárokovaná suma sa zahrnie do toho oddielu rozpočtu, ktorý zodpovedá príslušnej inštitúcií, ktorá koná ako povoľujúci úradník. Príjem sa do rozpočtu zahrnie ako všeobecný príjem, a to okrem prípadov, keď predstavuje osobitnú kategóriu pripísaných príjmov podľa článku 21 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
4. Žiadajúca inštitúcia informuje Komisiu o akýchkoľvek okolnostiach, ktoré by mohli viesť k zmene postupu vymáhania pohľadávok a podporuje Komisiu v prípade podania opravného prostriedku proti vykonateľnému rozhodnutiu.
5. Komisia a príslušná inštitúcia sa dohodnú na praktickom postupe vykonávania tohto článku.
Oddiel 5
Vymáhanie pohľadávok
Článok 86
Náležitosti vymožených pohľadávok
(Článok 80 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Po vymožení pohľadávky vykoná účtovník príslušný účtovný zápis a informuje o tejto skutočnosti zodpovedného povoľujúceho úradníka.
2. V prípade, že pohľadávka je účtovníkovi alebo správcovi záloh uhradená v hotovosti, vystaví sa príjmový doklad.
3. Ak dlžník neurčí inak, čiastočná úhrada sumy, v súvislosti s ktorou bolo vydaných viacero príkazov na vymáhanie, sa použije najprv na vyrovnanie najstaršieho nároku.
4. Čiastočná úhrada pohľadávky sa použije najprv na úhradu úrokov.
Článok 87
Vymáhanie formou vzájomného započítania
(Článok 80 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak má samotný dlžník voči Únii pohľadávku, ktorá je istá v zmysle článku 81 písm. a), má pevne stanovenú výšku, je splatná a týka sa sumy uvedenej v platobnom príkaze, účtovník po uplynutí lehoty uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b) vymáha stanovenú pohľadávku formou vzájomného započítania.
Účtovník môže vymáhať pohľadávku formou vzájomného započítania ešte pred uplynutím lehoty uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b), a to vo výnimočnom prípade, keď je to nevyhnutné z hľadiska ochrany finančných záujmov Únie, t. j. ak má oprávnené dôvody domnievať sa, že pohľadávka Únie by mohla byť nedobytná.
Účtovník vymáha pohľadávku formou vzájomného započítania ešte pred uplynutím lehoty uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b) aj v prípade súhlasu dlžníka.
2. Pred vymáhaním pohľadávky podľa odseku 1 vedie účtovník konzultácie so zodpovedným povoľujúcim úradníkom a informuje dotknutých dlžníkov.
Ak je dlžníkom vnútroštátny orgán alebo jeden z jeho správnych subjektov, účtovník informuje dotknutý členský štát o svojom úmysle vymáhať pohľadávku formou vzájomného započítania, a to minimálne 10 pracovných dní vopred. Po dohode s dotknutým členským štátom alebo správnym subjektom však účtovník môže vymáhať pohľadávku formou vzájomného započítania ešte pred uplynutím stanovenej lehoty.
3. Vzájomné započítanie uvedené v odseku 1 má rovnaký účinok ako platba a zbavuje Úniu zodpovednosti za dlžnú sumu a za prípadné vzniknuté úroky.
Článok 88
Postup vymáhania v prípade neuskutočnenia dobrovoľnej platby
(Článok 79 a článok 80 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V prípade, že po uplynutí lehoty uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b) a stanovenej v oznámení o dlhu nie je vymožená celá suma, účtovník bez toho, aby bol dotknutý článok 87, informuje o tejto skutočnosti zodpovedného povoľujúceho úradníka a bezodkladne začne postup vymáhania pohľadávky akýmikoľvek právnymi prostriedkami, v náležitých prípadoch aj formou uplatnenia si nároku na zloženú zábezpeku.
2. Ak nie je možné uplatniť metódu vymáhania uvedenú v odseku 1 tohto článku a ak dlžník neuhradil dlh ani po formálnej výzve účtovníka, účtovník bez toho, aby bol dotknutý článok 87, vykoná rozhodnutie o vymáhaní pohľadávky podľa článku 79 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo na základe žaloby.
Článok 89
Dodatočná lehota na realizáciu platieb
(Článok 80 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Účtovník môže v spolupráci so zodpovedným povoľujúcim úradníkom povoliť dodatočnú lehotu na realizáciu platby len na základe písomnej žiadosti dlžníka s náležitým uvedením dôvodov, a za predpokladu, že sú splnené tieto dve podmienky:
a)
dlžník sa zaviaže uhradiť úroky so sadzbou uvedenou v článku 83 za celé dodatočne poskytnuté obdobie, počnúc uplynutím lehoty uvedenej v článku 80 ods. 3 písm. b);
b)
v záujme ochrany práv Únie zloží dlžník finančnú zábezpeku, ktorú prijme účtovník príslušnej inštitúcie a ktorá pokrýva istinu a úroky neuhradeného dlhu.
Zábezpeku uvedenú v prvom odseku písm. b) možno nahradiť spoločným a nerozdielnym ručením tretej strany schváleným účtovníkom príslušnej inštitúcie.
Vo výnimočných prípadoch môže účtovník na základe žiadosti dlžníka upustiť od požiadavky na zloženie zábezpeky uvedenej v prvom odseku písm. b), ak usúdi, že dlžník sa nachádza v zložitej situácií a nie je schopný takúto zábezpeku zložiť, ale je ochotný a schopný realizovať platbu v dodatočnej lehote.
Článok 90
Vymáhanie pokút alebo iných penále
(Článok 80 a článok 83 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak bola na Súdnom dvore Európskej únie podaná žaloba proti rozhodnutiu Komisie o uložení pokuty alebo iných penále podľa ZFEÚ alebo Zmluvy o Euratome, dlžník až do vyčerpania všetkých opravných prostriedkov buď príslušnú sumu predbežne uhradí na bankový účet určený účtovníkom alebo zloží finančnú zábezpeku, ktorá je podľa účtovníka prijateľná. Zložením zábezpeky nie je dotknutá povinnosť uhradiť pokutu, sankciu alebo iné penále, pričom zábezpeka prepadá po prvej výzve. Táto zábezpeka pokrýva istinu nároku a splatný úrok podľa článku 83 ods. 4.
2. V záujme zaistenia bezpečnosti a likvidity finančných prostriedkov a ich finančného zhodnotenia investuje Komisia predbežne uhradené sumy do finančných aktív.
3. Po vyčerpaní všetkých opravných prostriedkov a potvrdení pokuty alebo penále sa prijme niektoré z týchto opatrení:
a)
predbežne vybraté sumy a úroky, ako aj výnosy plynúce z týchto súm sa v súlade s článkom 83 nariadenia o rozpočtových pravidlách zahrnú do rozpočtu, a to najneskôr počas rozpočtového roka, ktorý nasleduje po roku, v ktorom sa vyčerpali všetky opravné prostriedky;
b)
v prípade zloženia finančnej zábezpeky táto zábezpeka prepadá a zodpovedajúca suma sa zahrnie do rozpočtu;
V prípade, že Súdny dvor zvýšil výšku pokuty alebo penále, prvý pododsek písm. a) a b) sa uplatňuje na sumu uvedenú v rozhodnutí Komisie, zatiaľ čo sumu zodpovedajúcu zvýšeniu vyberie účtovník a táto suma sa zahrnie do rozpočtu.
4. Po vyčerpaní všetkých opravných prostriedkov a zrušení alebo znížení pokuty alebo penále sa prijme niektoré z týchto opatrení:
a)
neoprávnene vybraté sumy sa spolu s úrokovými výnosmi vrátia príslušnej tretej strane; ak bol za príslušné obdobie dosiahnutý negatívny výnos, vráti sa nominálna hodnota neoprávnene vybratej sumy;
b)
v prípade zloženia finančnej zábezpeky sa táto zábezpeka zodpovedajúcim spôsobom uvoľní.
Článok 91
Vzdanie sa vymáhania stanovenej pohľadávky
(Článok 80 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zodpovedný povoľujúci úradník sa môže úplne alebo čiastočne vzdať vymáhania stanovenej pohľadávky iba v týchto prípadoch:
a)
ak predpokladané náklady na vymáhanie presahujú sumu, ktorá je predmetom vymáhania a ak vzdanie sa vymáhania stanovenej pohľadávky nepoškodí dobré meno Únie;
b)
ak pohľadávku nie je možné vymôcť, a to vzhľadom na jej vek alebo platobnú neschopnosť dlžníka;
c)
ak je vymáhanie v rozpore so zásadou proporcionality.
2. V prípade uvedenom v odseku 1 písm. c) koná zodpovedný povoľujúci úradník v súlade s postupmi stanovenými jednotlivými inštitúciami, pričom zohľadňuje tieto záväzné a za každých okolností uplatniteľné kritériá:
a)
skutočnosti týkajúce sa závažnosti nezrovnalosti, ktorá viedla k stanoveniu pohľadávky (podvod, opakované protiprávne konanie, úmyselné konanie, zanedbanie náležitej starostlivosti, konanie v dobrej viere a zjavná chyba);
b)
vplyv vzdania sa vymáhania stanovenej pohľadávky na činnosť Únie a jej finančné záujmy (dotknutá suma, riziko vytvorenia precedensu, naštrbenie autoritatívnej podstaty práva).
V závislosti od okolností daného prípadu môže zodpovedný povoľujúci úradník zohľadňovať aj tieto kritériá:
a)
prípadné narušenie hospodárskej súťaže v dôsledku vzdania sa vymáhania stanovenej pohľadávky;
b)
prípadné hospodárske a sociálne dôsledky spôsobené vymáhaním dlhu v plnej výške.
3. Rozhodnutie o vzdaní sa vymáhania uvedené v článku 80 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách je riadne odôvodnené a odkazuje na opatrenia prijaté v snahe zabezpečiť vymáhanie stanovenej pohľadávky v súlade so zásadou náležitej starostlivosti, ako aj na právne a vecné skutočnosti, na ktorých je toto rozhodnutie založené. Zodpovedný povoľujúci úradník postupuje pri vzdaní sa vymáhania v súlade s článkom 84.
4. Právomoc vzdať sa vymáhania stanovenej pohľadávky nemôže inštitúcia delegovať v prípade, že ide o:
a)
vzdanie sa sumy vo výške minimálne 1 000 000 EUR;
b)
vzdanie sa sumy vo výške minimálne 100 000 EUR, čo predstavuje aspoň 25 % hodnoty stanovenej pohľadávky.
V prípade súm, ktoré nedosahujú limity uvedené v prvom pododseku, stanovia jednotlivé inštitúcie vo svojich interných predpisoch podmienky a postupy delegovania právomoci v oblasti vzdania sa vymáhania stanovenej pohľadávky.
5. Jednotlivé inštitúcie zasielajú Európskemu parlamentu a Rade každý rok správu o prípadoch, v ktorých došlo k vzdaniu sa vymáhania stanovenej pohľadávky v hodnote minimálne 100 000 podľa odsekov 1 až 4 tohto článku. V prípade Komisie tvorí táto správa prílohu k súhrnu výročných správ o činnosti uvedených v článku 66 ods. 9 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 92
Zrušenie stanovenej pohľadávky
(Článok 80 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V prípade chyby zodpovedný povoľujúci úradník úplne alebo čiastočne zruší stanovenú pohľadávku v súlade s článkami 82 a 84 a uvedie príslušné dôvody.
2. Jednotlivé inštitúcie stanovia vo svojich interných predpisoch podmienky a postupy delegovania právomoci v oblasti zrušenia stanovenej pohľadávky.
Článok 93
Pravidlá vzťahujúce sa na premlčacie lehoty
(Článok 81 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Premlčacia lehota na uplatnenie nárokov Únie voči tretím stranám začína plynúť po uplynutí lehoty oznámenej dlžníkovi v oznámení o dlhu podľa článku 80 ods. 3 písm. b).
Premlčacia lehota na uplatnenie nárokov tretích strán voči Únii začína plynúť dňom, keď sa nárok tretej strany stáva splatným podľa príslušného právneho záväzku.
2. Plynutie premlčacej lehoty na uplatnenie nárokov Únie voči tretím stranám sa preruší v prípade akéhokoľvek úkonu inštitúcie, alebo členského štátu konajúceho na základe žiadosti inštitúcie, ktorý bol oznámený tretej strane a ktorý je zameraný na vymáhanie dlhu.
Plynutie premlčacej lehoty na uplatnenie nárokov tretích strán voči Únii sa preruší v prípade akéhokoľvek úkonu zameraného na vymáhanie dlhu, ktorý bol Únii oznámený jej veriteľmi alebo v ich mene.
3. Nová premlčacia lehota v dĺžke piatich rokov začína plynúť dňom nasledujúcim po prerušení uvedenom v odseku 2.
4. Plynutie premlčacej lehoty sa preruší v prípade akéhokoľvek právneho úkonu týkajúceho sa pohľadávky uvedenej v odseku 1 vrátane žalôb podaných na súd, ktorý neskôr vyhlási, že nie je vo veci príslušný rozhodovať. Nová premlčacia lehota v dĺžke piatich rokov začína plynúť až po nadobudnutí právoplatnosti súdneho rozhodnutia alebo po mimosúdnom vyrovnaní strán v tejto veci.
5. Za prerušenie premlčacej lehoty sa považuje aj situácia, keď účtovník v súlade s článkom 89 povolí dlžníkovi dodatočnú lehotu na realizáciu platby. Nová premlčacia lehota v dĺžke piatich rokov začína plynúť dňom nasledujúcim po uplynutí predĺženej lehoty na realizáciu platby.
6. Po uplynutí premlčacej lehoty uvedenej v odsekoch 1 až 5 sa nároky nevymáhajú.
KAPITOLA 6
Výdavkové operácie
Článok 94
Rozhodnutie o financovaní
(Článok 84 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V rozhodnutí o financovaní sa uvádzajú základné údaje o akcii, ktorá zahŕňa výdavky z rozpočtu.
2. V rozhodnutí o financovaní sa uvádza najmä:
a)
v prípade grantov:
i)
odkaz na základný akt a rozpočtový riadok;
ii)
priority na príslušný rok, sledované ciele a predpokladané výsledky dosiahnuté pomocou rozpočtových prostriedkov schválených na daný rozpočtový rok;
iii)
základné kritériá oprávnenosti, podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie návrhov; ktoré sa uplatnia pri výbere návrhov;
iv)
maximálna možná miera spolufinancovania, a ak sa predpokladajú rozdielne miery spolufinancovania, kritériá, ktoré sa uplatnia pri jednotlivých mierach;
v)
harmonogram a orientačná suma, ktorá je v rámci výziev na predkladanie návrhov k dispozícii;
b)
v prípade verejného obstarávania:
i)
celkový objem rozpočtových prostriedkov vyhradený na verejné obstarávania na daný rok;
ii)
orientačné informácie o počte a druhu predpokladaných zákaziek, a ak je to možné, aj predmet verejného obstarávania;
iii)
orientačný časový rámec pre začatie postupov verejného obstarávania;
c)
v prípade trustových fondov uvedených v článku 187 nariadenia o rozpočtových pravidlách:
i)
odkaz na základný akt a rozpočtový riadok;
ii)
rozpočtové prostriedky vyhradené pre trustový fond na daný rok a suma plánovaná počas doby trvania tohto fondu;
iii)
ciele trustového fondu a doba jeho trvania;
iv)
pravidlá správy trustového fondu;
v)
možnosť zveriť úlohy súvisiace s plnením rozpočtu subjektom a osobám uvedeným v článku 187 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách;
d)
v prípade cien:
i)
odkaz na základný akt a rozpočtový riadok;
ii)
sledované ciele a predpokladané výsledky;
iii)
základné podmienky účasti a udeľovania cien;
iv)
harmonogram súťaže a výška ceny alebo cien;
e)
v prípade finančných nástrojov:
i)
odkaz na základný akt a rozpočtový riadok;
ii)
sledované ciele a predpokladané výsledky;
iii)
suma vyčlenená na finančný nástroj;
iv)
orientačný harmonogram implementácie.
3. Ak pracovný program v zmysle článku 128 nariadenia o rozpočtových pravidlách obsahuje v prípade grantov financovaných z rozpočtových prostriedkov schválených na daný rozpočtový rok informácie uvedené v odseku 2 písm. a) tohto článku, rozhodnutie o prijatí tohto pracovného programu sa považuje za rozhodnutie o financovaní týchto grantov.
Ak je vynakladanie zodpovedajúcich rozpočtových prostriedkov schválených na daný rozpočtový rok v prípade verejného obstarávania, trustových fondov, cien a finančných nástrojov upravené v pracovnom programe, ktorý obsahuje informácie uvedené v odseku 2 písm. b), c), d) a e) tohto článku, rozhodnutie o prijatí tohto pracovného programu sa považuje za rozhodnutie o financovaní príslušných verejných zákaziek, trustových fondov, cien a finančných nástrojov.
Ak pracovný program takéto informácie v prípade jednej alebo viacerých akcií neobsahuje, tento program sa zodpovedajúcim spôsobom upraví alebo sa prijme osobitné rozhodnutie o financovaní týchto akcií.
4. Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia základného aktu, každá podstatná zmena v už prijatom rozhodnutí o financovaní podlieha rovnakému postupu ako pôvodné rozhodnutie.
Oddiel 1
Viazanie výdavkov
Článok 95
Globálne a predbežné záväzky
(Článok 85 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Globálny rozpočtový záväzok sa plní buď formou uzatvorenia dohody o financovaní, ktorá samotná stanovuje následné prijatie jedného alebo viacerých právnych záväzkov, alebo formou prijatia jedného alebo viacerých právnych záväzkov.
V prípade priamej finančnej pomoci tretím krajinám, vrátane rozpočtovej podpory, predstavujú dohody o financovaní právne záväzky, na základe ktorých možno realizovať platby, a to bez prijatia iných právnych záväzkov.
2. Predbežný rozpočtový záväzok sa plní buď formou prijatia jedného alebo viacerých právnych záväzkov, ktoré vedú k vzniku nároku na následné platby, alebo priamo formou platby, a to najmä v prípade výdavkov na personálne riadenie alebo výdavkov na komunikačné činnosti inštitúcií zamerané na informovanie o aktuálnom dianí v Únii.
Článok 96
Prijatie globálneho záväzku
(Článok 85 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Globálny záväzok sa prijíma na základe rozhodnutia o financovaní.
Globálny záväzok sa prijíma najneskôr pred prijatím rozhodnutia o výbere prijímateľov a v prípade, že si vynakladanie príslušných rozpočtových prostriedkov vyžaduje prijatie pracovného programu v zmysle článku 188, najskôr po prijatí takéhoto programu.
2. V prípade, že sa globálny záväzok plní formou uzatvorenia dohody o financovaní, ods. 1 druhý pododsek sa neuplatňuje.
Článok 97
Jediný podpis
(Článok 85 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Od pravidla, podľa ktorého podpisuje rozpočtový záväzok a zodpovedajúci právny záväzok tá istá osoba, sa možno odchýliť výlučne v týchto prípadoch:
a)
ide o predbežné záväzky;
b)
globálne záväzky sa týkajú dohôd o financovaní uzatvorených s tretími krajinami;
c)
rozhodnutie inštitúcie predstavuje právny záväzok;
d)
globálny záväzok sa plní formou viacerých právnych záväzkov, za ktoré sú zodpovední rôzni povoľujúci úradníci;
e)
právne záväzky v prípade zálohových účtov zriadených pre vonkajšie akcie musia byť podpísané zamestnancami miestnych jednotiek uvedených v článku 72 na základe pokynov zodpovedného povoľujúceho úradníka, ktorý je však plne zodpovedný za príslušnú transakciu;
f)
inštitúcia delegovala právomoci povoľujúceho úradníka na riaditeľa medziinštitucionálneho európskeho úradu podľa článku 199 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Ak zodpovedný povoľujúci úradník, ktorý podpísal rozpočtový záväzok, nie je k dispozícii, a to počas obdobia, ktoré presahuje lehoty na prijatie právneho záväzku, právny záväzok prijíma osoba určená na základe pravidiel zastupovania vypracovaných príslušnou inštitúciou, a to za predpokladu, že táto osoba má postavenie povoľujúceho úradníka v súlade s článkom 65 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 98
Administratívne výdavky kryté predbežnými záväzkami
(Článok 85 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
K bežným administratívnym výdavkom, ktoré môžu viesť k predbežným záväzkom patria:
a)
výdavky na zamestnancov, bez ohľadu na to, či sa na nich vzťahuje služobný poriadok, ako aj na ostatné ľudské zdroje, dôchodky a na odmeňovanie expertov;
b)
výdavky na členov inštitúcií;
c)
výdavky na odbornú prípravu;
d)
výdavky na výberové konania, výber a na prijímanie zamestnancov do služobného pomeru;
e)
výdavky na služobné cesty;
f)
výdavky na reprezentáciu;
g)
výdavky na stretnutia;
h)
výdavky na nezávislých tlmočníkov a prekladateľov;
i)
výdavky na výmenu úradníkov;
j)
výdavky na pravidelnú platbu nájomného za hnuteľný a nehnuteľný majetok, ako aj na pravidelné platby v rámci zákaziek na nehnuteľnosti v zmysle článku 121 tohto nariadenia alebo na splátky úveru podľa článku 203 ods. 8 nariadenia o rozpočtových pravidlách;
k)
výdavky na rôzne druhy poistenia;
l)
výdavky na upratovacie služby, údržbu a bezpečnosť;
m)
výdavky na sociálnu a zdravotnú starostlivosť;
n)
výdavky na telekomunikačné služby;
o)
finančné poplatky;
p)
výdavky na právne služby;
q)
výdavky na náhradu škody vrátane úrokov;
r)
výdavky na pracovné vybavenie;
s)
výdavky na vodu, plyn a elektrickú energiu;
t)
výdavky na publikácie v papierovej forme alebo v elektronickej verzii;
u)
výdavky na komunikačné činnosti inštitúcií zamerané na informovanie o aktuálnom dianí v Únii.
Článok 99
Zaznamenávanie individuálnych právnych záväzkov
(Článok 86 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade globálneho rozpočtového záväzku, na ktorý nadväzuje prijatie jedného alebo viacerých individuálnych právnych záväzkov, zaznamenáva zodpovedný povoľujúci úradník výšku každého individuálneho právneho záväzku do centrálnych účtov.
Pri tomto účtovnom zápise sa uvádza odkaz na globálny záväzok, v rámci ktorého sú tieto individuálne záväzky zaúčtované.
Zodpovedný povoľujúci úradník zaznamenáva sumy do účtov pred podpísaním príslušného individuálneho právneho záväzku okrem prípadov uvedených v článku 86 ods. 4 štvrtom pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Zodpovedný povoľujúci úradník v každom prípade overí, či súhrnná suma nepresahuje výšku globálneho záväzku, ktorý tieto individuálne záväzky pokrýva.
Oddiel 2
Potvrdenie výdavkov
Článok 100
Potvrdenie a „postúpenie na platbu“
(Článok 88 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Výdavky sa potvrdzujú na základe účtovných dokladov v zmysle článku 110, ktoré osvedčujú nárok veriteľa, a to buď na základe výkazu skutočne poskytnutých služieb, skutočne dodaného tovaru alebo skutočne uskutočnených stavebných prác, alebo na základe iných dokladov oprávňujúcich platbu vrátane pravidelných platieb predplatného alebo platieb za odbornú prípravu.
2. Pred prijatím rozhodnutia o potvrdení výdavkov vykonáva zodpovedný povoľujúci úradník osobne kontrolu účtovných dokladov alebo sa v rámci svojej zodpovednosti uistí, že táto kontrola bola vykonaná.
3. Rozhodnutie o potvrdení výdavkov sa vyjadruje podpísaním potvrdenia „postúpené na platbu“ zodpovedným povoľujúcim úradníkom alebo odborne spôsobilým zamestnancom, ktorý bol týmto úkonom poverený na základe formálneho rozhodnutia povoľujúceho úradníka a ktorý tento úkon vykonáva v rámci jeho zodpovednosti v súlade s článkom 65 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Rozhodnutia o poverení sa uchovávajú na účely ich možného použitia v budúcnosti.
Článok 101
„Správnosť osvedčená“ v prípade platieb v rámci predbežného financovania
(Článok 88 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade platieb v rámci predbežného financovania zodpovedný povoľujúci úradník alebo odborne spôsobilý zamestnanec, ktorý bol zodpovedným povoľujúcim úradníkom týmto úkonom poverený, osvedčuje na základe vydania potvrdenia „správnosť osvedčená“, že podmienky stanovené v právnom záväzku upravujúce realizáciu platieb v rámci predbežného financovania boli splnené.
Článok 102
Postúpenie na platbu v prípade priebežných platieb a platieb zostatku pri verejných zákazkách
(Článok 88 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade priebežných platieb a platieb zostatku pri verejných zákazkách sa potvrdením „postúpené na platbu“, osvedčuje, že:
a)
inštitúcia prijala a formálne zaregistrovala faktúru vystavenú dodávateľom;
b)
samotná faktúra, alebo interný dokument, ktorý je priložený k prijatej faktúre, obsahuje potvrdenie „správnosť osvedčená“, ako aj podpis zodpovedného povoľujúceho úradníka alebo odborne spôsobilého zamestnanca, ktorý bol zodpovedným povoľujúcim úradníkom týmto úkonom poverený;
c)
zodpovedný povoľujúci úradník vykonal kontrolu všetkých náležitostí faktúry alebo že táto kontrola bola vykonaná v rámci jeho zodpovednosti, a to najmä na účely stanovenia sumy, ktorá má byť uhradená a potvrdenia platby ako základu na zbavenie zodpovednosti za dlh.
Potvrdením „správnosť osvedčená“ uvedeným v prvom odseku písm. b) sa osvedčuje, že služby uvedené v zmluve boli riadne poskytnuté, že tovar uvedený v zmluve bol riadne dodaný alebo že stavebné práce uvedené v zmluve boli riadne uskutočnené. V prípade zákaziek na dodanie tovaru a uskutočnenie stavebných prác vystavuje úradník alebo iný odborne spôsobilý zamestnanec predbežné potvrdenie o prevzatí predmetu zákazky a po uplynutí záručnej doby uvedenej v zmluve konečné potvrdenie o prevzatí. Obe tieto potvrdenia majú platnosť potvrdenia „správnosť osvedčená“.
V prípade pravidelných platieb vrátane platieb predplatného alebo platieb za odbornú prípravu sa potvrdením „správnosť osvedčená“ osvedčuje, že nárok veriteľa je v súlade s príslušnými dokladmi oprávňujúcimi platbu.
Článok 103
Postúpenie na platbu v prípade priebežných platieb a platieb zostatku pri grantoch
(Článok 88 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade priebežných platieb a platieb zostatku pri grantoch sa potvrdením „postúpené na platbu“, osvedčuje, že:
a)
inštitúcia prijala a formálne zaregistrovala žiadosť o platbu predloženú príjemcom;
b)
samotná žiadosť o platbu, alebo interný dokument, ktorý je priložený k prijatému výkazu výdavkov, obsahuje potvrdenie „správnosť osvedčená“, ako aj podpis úradníka alebo iného odborne spôsobilého zamestnanca, ktorý bol zodpovedným povoľujúcim úradníkom týmto úkonom poverený;
c)
zodpovedný povoľujúci úradník vykonal kontrolu všetkých náležitostí žiadostí o platbu alebo že táto kontrola bola vykonaná v rámci jeho zodpovednosti, a to najmä na účely stanovenia sumy, ktorá má byť uhradená a potvrdenia platby ako základu na zbavenie zodpovednosti za dlh.
Potvrdením uvedeným v prvom odseku písm. b) úradník alebo iný odborne spôsobilý zamestnanec, ktorý bol zodpovedným povoľujúcim úradníkom týmto úkonom poverený, osvedčuje, že akcia alebo pracovný program vykonané príjemcom sú plne v súlade s dohodou o grante alebo s rozhodnutím o grante a v náležitých prípadoch aj skutočnosť, že náklady vykázané príjemcom sú oprávnené.
Článok 104
Postúpenie na platbu v prípade výdavkov na zamestnancov
(Článok 88 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade úhrady výdavkov na zamestnancov sa potvrdením „postúpené na platbu“, osvedčuje, že boli predložené tieto účtovné doklady:
a)
v prípade mesačnej mzdy:
i)
úplný zoznam zamestnancov s uvedením všetkých zložiek odmeny;
ii)
tlačivo (formulár s osobnými údajmi) vystavené na základe rozhodnutia prijatého v jednotlivých prípadoch, ktoré dokladá akékoľvek zmeny v jednotlivých zložkách odmeny;
iii)
v prípade prijatia alebo vymenovania overená kópia rozhodnutia o prijatí alebo vymenovaní, ktorá je priložená k potvrdeniu vyplatenia prvej mzdy;
b)
v prípade inej formy odmeny, napríklad v prípade odmeňovania zamestnancov na hodinovej alebo dennej báze: výkaz odpracovaných dní a hodín podpísaný povereným zamestnancom;
c)
v prípade nadčasov: výkaz odpracovaných nadčasových hodín podpísaný povereným zamestnancom;
d)
v prípade výdavkov na služobné cesty:
i)
cestovný príkaz podpísaný príslušným orgánom;
ii)
výkaz výdavkov na služobnú cestu podpísaný zamestnancom na služobnej ceste a nadriadenou osobou, na ktorú boli delegované príslušné právomoci, ak sa výdavky na služobnú cestu odlišujú od údajov uvedených v cestovnom príkaze;
e)
v prípade niektorých ďalších administratívnych výdavkov na zamestnancov vrátane platieb predplatného alebo platieb za odbornú prípravu, ktoré sa podľa zmluvy uhrádzajú vopred: účtovné doklady odkazujúce na rozhodnutie, na ktorom sú výdavky založené, s uvedením všetkých zložiek pre výpočet.
Vo výkaze výdavkov na služobnú cestu uvedenom v prvom pododseku písm. d) bode ii) sa uvádza miesto služobnej cesty, dátum a čas odchodu a príchodu na miesto služobnej cesty, cestovné výdavky, výdavky na pobyt a ďalšie výdavky povolené na základe predloženia účtovných dokladov.
Článok 105
Forma potvrdenia „postúpené na platbu“
(Článok 88 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade neautomatizovaného systému má potvrdenie „postúpené na platbu“ formu pečiatky s podpisom zodpovedného povoľujúceho úradníka alebo odborne spôsobilého zamestnanca, ktorý bol zodpovedným povoľujúcim úradníkom týmto úkonom poverený v súlade s článkom 100. V prípade automatizovaného systému má potvrdenie „postúpené na platbu“ formu elektronicky zabezpečeného potvrdenia udeleného zodpovedným povoľujúcim úradníkom alebo odborne spôsobilým zamestnancom, ktorý bol zodpovedným povoľujúcim úradníkom týmto úkonom poverený.
Článok 106
Forma potvrdenia „správnosť osvedčená“
(Článok 88 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade neautomatizovaného systému má potvrdenie „správnosť osvedčená“ formu pečiatky s podpisom zodpovedného povoľujúceho úradníka alebo odborne spôsobilého zamestnanca, ktorý bol zodpovedným povoľujúcim úradníkom týmto úkonom poverený v súlade s článkom 101. V prípade automatizovaného systému má potvrdenie „správnosť osvedčená“ formu elektronicky zabezpečeného potvrdenia udeleného odborne spôsobilým zamestnancom, ktorý bol zodpovedným povoľujúcim úradníkom týmto úkonom poverený.
Oddiel 3
Povolenie výdavkov
Článok 107
Kontroly platieb povoľujúcim úradníkom
(Článok 89 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Pred vystavením platobného príkazu sa zodpovedný povoľujúci úradník uistí, že:
a)
platobný príkaz bol riadne vydaný, t. j. až po prijatí príslušného rozhodnutia o potvrdení výdavkov formou potvrdenia „postúpené na platbu“, že údaje o príjemcovi sú správne a že suma je splatná;
b)
platobný príkaz zodpovedá rozpočtovému záväzku, v rámci ktorého je zaúčtovaný;
c)
výdavok je zahrnutý do správnej rozpočtovej položky;
d)
rozpočtové prostriedky sú k dispozícii.
Článok 108
Povinné údaje pre platobné príkazy a ich postúpenie účtovníkovi
(Článok 89 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V platobnom príkaze sa uvádza:
a)
rozpočtový rok, do ktorého sa má výdavok zahrnúť;
b)
rozpočtový článok a prípadne akékoľvek ďalšie členenie;
c)
odkaz na právny záväzok, ktorý zakladá nárok na platbu;
d)
odkaz na rozpočtový záväzok, v rámci ktorého sa má zaúčtovať;
e)
suma, ktorá sa má uhradiť vyjadrená v eurách;
f)
meno, adresa a údaje o bankovom účte príjemcu;
g)
predmet výdavku;
h)
platobné prostriedky;
i)
zápis položiek do inventúrneho súpisu v súlade s článkom 248.
2. Platobný príkaz je označený dátumom a podpísaný zodpovedným povoľujúcim úradníkom, ktorý ho následne zašle účtovníkovi.
Oddiel 4
Platba výdavkov
Článok 109
Druhy platieb
(Článok 90 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Predbežné financovanie poskytuje prijímateľovi počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb v súlade s riadnym finančným hospodárením.
2. Priebežná platba, ktorú možno realizovať opakovane, je určená na pokrytie výdavkov, ktoré vznikli na základe vykonávania rozhodnutia alebo dohody, alebo na úhradu poskytnutých služieb, dodaného tovaru alebo uskutočnených stavebných prác, ku ktorým došlo počas plnenia zákazky. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia základného aktu možno prostredníctvom priebežnej platby úplne alebo čiastočne zúčtovať predbežné financovanie.
3. Uzatváranie výdavkov prebieha formou jednorazovej platby zostatku, prostredníctvom ktorej sa zúčtujú všetky predchádzajúce výdavky, alebo formou vystavenia príkazu na vymáhanie pohľadávky.
Článok 110
Účtovné doklady
(Článok 90 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Platby v rámci predbežného financovania, vrátane prípadov, keď je predbežné financovanie rozdelené na niekoľko platieb, sa realizujú buď na základe zmluvy, rozhodnutia, dohody alebo základného aktu, alebo na základe účtovných dokladov, podľa ktorých možno overiť, či sú dodržané podmienky predmetnej zmluvy, rozhodnutia alebo dohody. Ak je dátum platby v rámci predbežného financovania stanovený v uvedených nástrojoch, platba splatnej sumy už nie je závislá od predloženia žiadnej inej žiadosti.
2. Priebežné platby a platby zostatku sa realizujú na základe účtovných dokladov, podľa ktorých možno overiť, či sa financovaná akcia uskutočňuje v súlade so základným aktom alebo rozhodnutím alebo v súlade s podmienkami zmluvy alebo dohody.
3. Druh účtovných dokladov uvedených v tomto článku určí zodpovedný povoľujúci úradník v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia, a to na základe základného aktu, rozhodnutia, zmluvy alebo dohody. Za účtovné doklady na účely odseku 2 sa považujú aj priebežné a záverečné správy o technickom a finančnom plnení.
4. Zodpovedný povoľujúci úradník uchováva účtovné doklady v súlade s článkom 48.
Oddiel 5
Lehoty na výdavkové operácie
Článok 111
Lehoty na platby a úroky z omeškania
(Článok 92 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Lehota na uskutočnenie platieb znamená lehotu na potvrdenie, povolenie a platbu výdavkov.
Táto lehota začína plynúť dňom prijatia žiadosti o platbu.
Žiadosť o platbu zaregistruje čo najskôr povoľujúci útvar zodpovedného povoľujúceho úradníka, pričom deň registrácie sa považuje za deň prijatia tejto žiadosti.
Pod dňom realizácie platby sa rozumie deň, keď bol zaťažený účet inštitúcie.
2. V žiadosti o platbu sa uvádzajú tieto základné údaje:
a)
identifikácia veriteľa;
b)
suma;
c)
mena;
d)
dátum.
Ak v žiadosti o platbu chýba minimálne jeden zo základných údajov, žiadosť sa zamietne.
Veriteľ je o zamietnutí žiadosti a dôvodoch tohto zamietnutia písomne informovaný čo najskôr, v každom prípade však do 30 kalendárnych dní odo dňa prijatia žiadosti o platbu.
3. V prípade prerušenia lehoty podľa článku 92 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách začína zostávajúca lehota na uskutočnenie platieb opäť plynúť dňom predloženia požadovaných informácií alebo revidovaných dokladov alebo dňom vykonania ďalšieho potrebného overenia vrátane kontrol na mieste.
4. Po uplynutí lehôt uvedených v článku 92 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách má veriteľ nárok na úroky, a to podľa týchto podmienok:
a)
uplatňujú sa úrokové sadzby uvedené v článku 83 ods. 2 tohto nariadenia;
b)
úrok sa platí za obdobie od kalendárneho dňa, ktorý nasleduje po uplynutí lehoty na platbu stanovenej v článku 92 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách, až do dňa realizácie platby.
Ak však úrok vypočítaný podľa prvého pododseku dosahuje maximálne 200 EUR, tento úrok sa veriteľovi uhradí len na základe žiadosti podanej do dvoch mesiacov od prijatia omeškanej platby.
5. Každá inštitúcia predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o dodržiavaní a prerušení lehôt stanovených v článku 92 nariadenia o rozpočtových pravidlách. V prípade Komisie tvorí táto správa prílohu k súhrnu výročných správ o činnosti uvedených v článku 66 ods. 9 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
KAPITOLA 7
Informačné systémy
Článok 112
Popis informačných systémov
(Článok 93 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Ak sa pri spracovaní operácií v rámci plnenia rozpočtu využívajú počítačové systémy alebo podsystémy, vyžaduje sa úplný a aktuálny popis každého takéhoto systému alebo podsystému.
Tento popis vymedzuje obsah jednotlivých dátových polí a opisuje spôsob spracovania jednotlivých operácií. Zároveň podrobne uvádza, akým spôsobom tento systém zabezpečuje úplný audit trail pre všetky operácie.
Článok 113
Pravidelné ukladanie údajov
(Článok 93 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Údaje v počítačových systémoch a podsystémoch sa pravidelne ukladajú a uchovávajú sa na bezpečnom mieste.
KAPITOLA 8
Vnútorný audítor
Článok 114
Vymenovanie vnútorného audítora
(Článok 98 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Každá inštitúcia vymenuje svojho vnútorného audítora v súlade s pravidlami, ktoré zodpovedajú jej špecifickým potrebám a požiadavkám. O vymenovaní vnútorného audítora informuje inštitúcia Európsky parlament a Radu.
2. Každá inštitúcia stanoví v súlade so svojimi špecifickými potrebami a požiadavkami rozsah právomocí a povinností vnútorného audítora a podrobne vymedzí ciele a postupy vnútorného auditu, pričom náležitým spôsobom zohľadní medzinárodné štandardy pre vnútorný audit.
3. Inštitúcia môže za vnútorného audítora vymenovať na základe odbornej kvalifikácie úradníka alebo iného zamestnanca, na ktorého sa vzťahuje služobný poriadok, a to spomedzi štátnych príslušníkov členských štátov.
4. Ak dve alebo viaceré inštitúcie vymenujú toho istého vnútorného audítora, prijmú nevyhnutné opatrenia, na základe ktorých zabezpečia, aby bol vnútorný audítor za výkon svojich povinností zodpovedný v zmysle článku 119.
5. O ukončení výkonu funkcie vnútorného audítora informuje inštitúcia Európsky parlament a Radu.
Článok 115
Zdroje pre vnútorného audítora
(Článok 99 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Inštitúcia poskytuje vnútornému audítorovi zdroje potrebné na riadne vykonávanie jeho funkcie a vypracuje poverovaciu listinu s podrobným popisom jeho úloh, práv a povinností.
Článok 116
Pracovný program
(Článok 99 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Vnútorný audítor prijme svoj pracovný program a predloží ho inštitúcii.
2. Inštitúcia môže vnútorného audítora požiadať, aby vykonal audit, ktorý nie je zahrnutý do pracovného programu uvedeného v odseku 1.
Článok 117
Správy vnútorného audítora
(Článok 99 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Vnútorný audítor predkladá inštitúcii výročnú správu o vnútorných auditoch uvedenú v článku 99 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorej uvádza počet a typ vykonaných vnútorných auditov, základné odporúčania a opatrenia prijaté na základe týchto odporúčaní.
V tejto výročnej správe sa uvádzajú aj systémové problémy zistené špecializovanou komisiou zriadenou podľa článku 73 ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Každá inštitúcia zváži, či odporúčania uvedené v správach vnútorného audítora môžu byť základom pre výmenu najlepších postupov s inými inštitúciami.
3. Vnútorný audítor dbá pri vypracovaní správy najmä na dodržiavanie zásady riadneho finančného hospodárenia a zabezpečuje, aby sa prijímali príslušné opatrenia zamerané na kvalitnejšie a dôslednejšie uplatňovanie tejto zásady.
Článok 118
Nezávislosť
(Článok 100 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Vnútorný audítor je pri vykonávaní auditov úplne nezávislý. Pri vykonávaní svojej funkcie, ktorá je mu na základe jeho vymenovania zverená podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách, sa nesmie riadiť žiadnymi pokynmi, ani byť žiadnym spôsobom obmedzovaný.
Článok 119
Zodpovednosť vnútorného audítora
(Článok 100 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Vnútorného audítora, ako úradníka alebo iného zamestnanca, na ktorého sa vzťahuje služobný poriadok, môže za výkon jeho povinností brať na zodpovednosť len samotná inštitúcia, a to v súlade s postupom uvedeným v tomto článku.
Inštitúcia prijme odôvodnené rozhodnutie o začatí vyšetrovania. Toto rozhodnutie sa oznámi zainteresovanej strane. Inštitúcia môže v rámci svojej zodpovednosti poveriť vyšetrovaním jedného alebo viacerých úradníkov, ktorí sú v rovnakej alebo vyššej platovej triede ako dotknutý zamestnanec. V priebehu vyšetrovania je zainteresovaná strana vypočutá.
Správa o vyšetrovaní sa predloží zainteresovanej strane, ktorú následne vypočuje inštitúcia vo veci predmetu tejto správy.
Na základe záverov tejto správy a vypočutia prijme inštitúcia buď odôvodnené rozhodnutie o ukončení konania, alebo odôvodnené rozhodnutie v súlade s článkom 22 a článkom 86 služobného poriadku, ako aj s prílohou IX k služobnému poriadku. Rozhodnutie o uložení disciplinárnych opatrení alebo finančných sankcií sa oznámi zainteresovanej strane a na informačné účely aj ostatným inštitúciám a Dvoru audítorov.
Zainteresovaná strana môže proti takémuto rozhodnutiu podať žalobu na Súdny dvor Európskej únie, a to v súlade s ustanoveniami služobného poriadku.
Článok 120
Žaloba na Súdny dvor Európskej únie
(Článok 100 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Bez toho, aby boli dotknuté opravné prostriedky podľa služobného poriadku, vnútorný audítor môže proti akémukoľvek rozhodnutiu vo veci výkonu jeho povinností vnútorného audítora podať žalobu priamo na Súdny dvor Európskej únie. Táto žaloba sa musí podať do troch mesiacov od kalendárneho dňa, keď bolo predmetné rozhodnutie oznámené.
Preskúmanie tejto žaloby a rozhodovanie o tejto žalobe upravuje článok 91 ods. 5 Služobného poriadku úradníkov Európskej únie.
HLAVA V
VEREJNÉ OBSTARÁVANIE
KAPITOLA 1
Všeobecné ustanovenia
Oddiel 1
Rozsah pôsobnosti a zásady zadávania zákaziek
Článok 121
Vymedzenie pojmov a rozsah pôsobnosti
(Článok 101 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Predmetom zákazky na nehnuteľnosti je kúpa pozemkov, budov alebo iných nehnuteľností, alebo ich dlhodobý nájom, užívacie právo, lízing, prenájom alebo kúpa na splátky s možnosťou alebo bez možnosti odkúpenia.
2. Predmetom zákazky na dodanie tovaru je kúpa výrobkov, ich lízing, prenájom alebo kúpa na splátky s možnosťou alebo bez možnosti odkúpenia. Zákazka, ktorej predmetom je dodanie výrobkov a ktorá okrem toho zahŕňa aj činnosti spojené s umiestnením a montážou, sa považuje za zákazku na dodanie tovaru.
3. Predmetom zákazky na uskutočnenie stavebných prác je uskutočnenie stavebných prác alebo vypracovanie projektovej dokumentácie a uskutočnenie stavebných prác súvisiacich s činnosťami uvedenými v prílohe I k smernici 2004/18/ES, alebo uskutočnenie stavby ľubovoľnými prostriedkami podľa požiadaviek určených verejným obstarávateľom. „Stavba“ je výsledkom stavebných prác alebo inžinierskych prác ako celku, ktorý spĺňa ekonomickú funkciu alebo technickú funkciu.
4. Predmetom zákazky na poskytnutie služieb je poskytnutie služieb v oblasti intelektuálnej činnosti a iných služieb, okrem tých, ktoré sú predmetom zákazky na dodanie tovaru, zákazky na uskutočnenie stavebných prác a zákazky na nehnuteľnosti.
Zákazka, ktorá zahŕňa dva alebo viacero druhov zákaziek (stavebné práce, služby alebo dodávky tovaru) sa zadáva v súlade s ustanoveniami, ktoré sa uplatňujú na ten druh zákazky, ktorá tvorí hlavný predmet danej zákazky.
V prípade zmiešaných zákaziek, ktorých predmetom je poskytnutie služieb a dodanie tovaru, sa hlavný predmet zákazky určí na základe porovnania hodnôt príslušných služieb a dodávok.
Pri akomkoľvek odkaze na systém klasifikácie v rámci verejného obstarávania sa vychádza zo spoločného slovníka obstarávania (CPV) stanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (11).
5. Pojmy „zhotoviteľ“, „dodávateľ tovaru“ a „poskytovateľ služieb“ znamenajú akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu alebo verejnoprávny subjekt alebo skupinu týchto osôb a/alebo subjektov, ktorí ponúkajú uskutočnenie stavebných prác, dodanie tovaru a poskytnutie služieb. Pojem „hospodársky subjekt“ zahŕňa pojmy „zhotoviteľ“, „dodávateľ tovaru“ a „poskytovateľ služieb“. Pojem „uchádzač“ znamená hospodársky subjekt, ktorý predložil ponuku. Pojem „záujemca“ znamená osobu, ktorá požiadala o účasť v užšej súťaži, v súťažnom dialógu alebo v rokovacom konaní. Pojem „potenciálny dodávateľ“ znamená hospodársky subjekt zahrnutý do zoznamu potenciálnych dodávateľov podľa článku 136 ods. 1 písm. b).
Skupiny hospodárskych subjektov sú oprávnené predkladať ponuky alebo vystupovať ako záujemcovia. Verejný obstarávateľ nesmie od tejto skupiny vyžadovať, aby na účely predloženia ponuky alebo žiadosti o účasť vytvorila určitú právnu formu. Verejný obstarávateľ však môže od vybratej skupiny vyžadovať, aby tak urobila, ak jej bola zákazka zadaná a ak je vytvorenie tejto právnej formy potrebné z dôvodu riadneho plnenia zákazky.
6. Útvary inštitúcií Únie sa považujú za verejného obstarávateľa, okrem prípadov, keď medzi sebou uzavrú administratívne dohody o poskytnutí služieb, dodaní tovaru, uskutočnení stavebných prác alebo o plnení zákaziek na nehnuteľnosti.
7. Pojem „technická pomoc“ znamená činnosti zamerané na podporu a budovanie kapacít, ktoré sú nevyhnutné z hľadiska realizácie programu alebo akcie, a to najmä činnosti v oblasti prípravy, riadenia, monitorovania, hodnotenia, auditu a kontroly.
8. Akákoľvek výmena informácií s dodávateľmi vrátane uzatvárania zmlúv a ich prípadných zmien a doplnení môže prebiehať prostredníctvom systému elektronickej výmeny informácií, ktorý zriadil verejný obstarávateľ.
9. Tento systém spĺňa tieto požiadavky:
a)
len oprávnené osoby môžu mať prístup do systému a k dokumentom poskytovaným prostredníctvom tohto systému;
b)
len oprávnené osoby môžu mať právo na elektronický podpis a na poskytovanie dokumentov prostredníctvom tohto systému;
c)
oprávnené osoby musí systém identifikovať stanoveným spôsobom;
d)
čas a dátum elektronickej transakcie musia byť presne určené;
e)
integrita dokumentov musí byť zachovaná;
f)
dostupnosť dokumentov musí byť zabezpečená;
g)
dôverný charakter dokumentov musí byť v náležitých prípadoch zachovaný;
h)
ochrana osobných údajov musí byť zabezpečená v súlade s požiadavkami uvedenými v nariadení (ES) č. 45/2001.
10. V prípade údajov, ktoré sú prostredníctvom takého systému odosielané a prijímané, platí právna domnienka integrity týchto údajov, ako aj právna domnienka presnosti dátumu a času, ktorý tento systém uvádza v súvislosti s prijatím a odoslaním týchto údajov.
Dokument, ktorý sa prostredníctvom takéhoto systému prijíma alebo oznamuje, sa považuje za rovnocennú alternatívu dokumentu v papierovej podobe. Je prípustný ako dôkaz v súdnom konaní, považuje sa za originál a platí pre neho právna domnienka autentickosti a integrity, a to za predpokladu, že neobsahuje žiadne dynamické prvky, ktoré by mohli spôsobiť automatickú zmenu tohto dokumentu.
Elektronický podpis uvedený v odseku 9 písm. b) má rovnocenný právny účinok ako vlastnoručný podpis.
Článok 122
Rámcové dohody a osobitné zákazky
(Článok 101 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Rámcovú dohodu možno uzavrieť maximálne na štyri roky, okrem výnimočných prípadov odôvodnených predmetom rámcovej dohody.
Na základe rámcovej dohody sa osobitné zákazky zadávajú v súlade s podmienkami stanovenými v rámcovej dohode, a to len medzi verejnými obstarávateľmi a dodávateľmi, ktorí uzatvorili túto rámcovú dohodu.
Pri zadávaní osobitných zákaziek nesmú zmluvné strany vykonať podstatné zmeny v rámcovej dohode.
2. V prípade uzavretia rámcovej dohody s jedným hospodárskym subjektom sa osobitná zákazka zadáva na základe podmienok stanovených v rámcovej dohode.
Za riadne odôvodnených okolností sa môžu verejní obstarávatelia písomne obrátiť na dodávateľa so žiadosťou, aby v prípade potreby doplnil svoju ponuku.
3. Ak sa má rámcová dohoda uzavrieť s viacerými hospodárskymi subjektmi, uzavrie sa najmenej s troma hospodárskymi subjektmi, a to za predpokladu, že existuje dostatočný počet hospodárskych subjektov, ktoré spĺňajú podmienky účasti, alebo dostatočný počet prijateľných ponúk, ktoré spĺňajú kritériá na vyhodnotenie ponúk.
Rámcová dohoda uzavretá s viacerými hospodárskymi subjektmi môže mať formu samostatných dohôd, ktoré obsahujú rovnaké podmienky.
Na základe rámcovej dohody uzavretej s viacerými hospodárskymi subjektmi sa osobitné zákazky zadávajú takto:
a)
v prípade rámcových dohôd bez opätovného otvárania súťaže na základe podmienok stanovených v rámcovej dohode;
b)
v prípade rámcových dohôd s opätovným otvorením súťaže sa tieto zákazky zadávajú po tom, ako strany medzi sebou opäť súťažili na základe rovnakých, a v prípade potreby, presnejšie formulovaných podmienok, a v náležitých prípadoch na základe iných podmienok uvedených v špecifikáciách rámcovej dohody.
V prípade každej osobitnej zákazky, ktorá má byť zadaná v súlade s ustanoveniami tretieho pododseku písm. b), sa verejní obstarávatelia písomne obrátia na dodávateľov, s ktorými uzatvorili rámcovú dohodu a následne stanovia dostatočne dlhú lehotu na predkladanie ponúk. Ponuky sa predkladajú písomne. Verejní obstarávatelia zadajú osobitnú zákazku uchádzačovi, ktorý na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk uvedených v špecifikáciách rámcovej dohody predložil najlepšiu ponuku.
4. Rámcové dohody bez opätovného otvárania súťaže uzatvorené v odvetviach, v ktorých dochádza k rýchlemu cenovému a technologickému vývoju, obsahujú buď ustanovenie o strednodobom hodnotení, alebo ustanovenie o systéme referenčného porovnávania. Ak zo strednodobého hodnotenia vyplýva, že pôvodne stanovené podmienky už nezodpovedajú vývoju cien a technológií, verejný obstarávateľ nesmie danú rámcovú dohodu použiť a prijme príslušné opatrenia na jej ukončenie.
5. Rozpočtový záväzok sa prijíma vopred len v prípade osobitnej zákazky zadanej na základe rámcovej dohody.
Oddiel 2
Zverejňovanie
Článok 123
Oznamovanie zákaziek, na ktoré sa vzťahuje smernica 2004/18/ES
(Článok 103 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zverejňovanie zákaziek, ktorých hodnota dosahuje alebo presahuje finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1, pozostáva z oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, a to bez toho, aby bol dotknutý článok 134, a z oznámenia o výsledku verejného obstarávania. Predbežné oznámenie je povinné len vtedy, ak má verejný obstarávateľ v úmysle využiť možnosť skrátenia lehoty na prijímanie ponúk v súlade s článkom 152 ods. 4.
2. Predbežné oznámenie je oznámenie, ktorým verejní obstarávatelia orientačne zverejnia celkovú odhadovanú hodnotu a predmet zákaziek a rámcových dohôd, ktoré majú v úmysle zadať počas rozpočtového roka, okrem zákaziek zadávaných v rokovacom konaní bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania.
Predbežné oznámenie uverejnení buď Úrad pre vydávanie publikácií Európskej Únie (Úrad pre publikácie), alebo samotný verejný obstarávateľ v profile verejného obstarávateľa.
Povinné predbežné oznámenie sa zašle Úradu pre publikácie alebo sa uverejní v profile verejného obstarávateľa, a to čo najskôr, v každom prípade však najneskôr do 31. marca príslušného rozpočtového roka.
V prípade, že verejní obstarávatelia uverejnia predbežné oznámenie vo svojom profile verejného obstarávateľa, zašlú Úradu pre publikácie elektronickou formou a pri dodržaní formátu a postupu zasielania uvedených v prílohe VIII ods. 3 k smernici č. 2004/18/ES oznámenie o uverejnení predbežného oznámenia v profile verejného obstarávateľa.
3. Oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania umožňujú verejným obstarávateľom oznámiť svoj zámer začať postup zadávania zákazky alebo rámcovej dohody alebo zámer zriadiť dynamický nákupný systém v súlade s článkom 131. Bez toho, aby boli dotknuté zákazky zadávané v rokovacom konaní podľa článku 134, oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania sú povinné v prípade zákaziek, ktorých odhadovaná hodnota dosahuje alebo presahuje finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1.
Nie sú povinné v prípade osobitných zákaziek zadaných na základe rámcových dohôd.
V prípade verejnej súťaže sa v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania uvádza dátum, čas a v náležitých prípadoch aj miesto zasadania komisie pre otváranie ponúk, pričom uchádzači majú možnosť zúčastniť sa tohto otvárania ponúk.
Verejní obstarávatelia uvedú, či povoľujú variantné riešenia a v prípade, že uplatnia možnosť uvedenú v článku 146 ods. 2 druhom pododseku, vymedzia minimálnu úroveň spôsobilosti. Okrem toho vypracujú podmienky účasti podľa článku 146, ktoré majú v úmysle použiť, stanovia minimálny počet záujemcov, ktorých majú v úmysle vyzvať na predloženie ponuky a v náležitých prípadoch aj maximálny počet týchto záujemcov, a zároveň vymedzia objektívne a nediskriminačné kritériá, ktoré majú v súlade s článkom 128 ods. 1 druhým pododsekom v úmysle použiť na obmedzenie počtu týchto záujemcov.
V prípade, že existuje neobmedzený, priamy a úplný elektronický prístup k súťažným podkladom v rámci výzvy na predkladanie ponúk, najmä v dynamickom nákupnom systéme uvedenom v článku 131, v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania sa uvedie webová adresa, na ktorej možno tieto súťažné podklady nájsť.
Ak majú verejní obstarávatelia v úmysle vyhlásiť súťaž návrhov, o tomto zámere informujú prostredníctvom oznámenia.
V náležitých prípadoch verejní obstarávatelia v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania uvedú, že ide o medziinštitucionálny postup verejného obstarávania. V takýchto prípadoch sa v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania uvedú inštitúcie, výkonné agentúry alebo subjekty uvedené v článku 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sú do postupu verejného obstarávania zapojené, inštitúcia zodpovedná za postup verejného obstarávania, ako aj celková hodnota zákaziek za všetky tieto inštitúcie, výkonné agentúry alebo subjekty.
4. V oznámení o výsledku verejného obstarávania sa uvedie výsledok postupu zadávania zákazky, rámcovej dohody alebo zákazky v rámci dynamického nákupného systému. Oznámenie o výsledku verejného obstarávania je povinné v prípade zákaziek, ktorých hodnota dosahuje alebo presahuje finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1. Nie je povinné v prípade osobitných zákaziek zadaných na základe rámcových dohôd.
Oznámenie o výsledku verejného obstarávania sa zašle Úradu pre publikácie do 48 kalendárnych dní od dátumu podpísania zmluvy alebo rámcovej dohody. Oznámenia týkajúce sa zákaziek zadaných na základe dynamického nákupného systému sa však môžu zasielať hromadne za každý štvrťrok. V takom prípade sa Úradu pre publikácie zasielajú do 48 dní po skončení štvrťroka.
Verejní obstarávatelia, ktorí vyhlásili súťaž návrhov, zašlú Úradu pre publikácie oznámenie o výsledkoch súťaže návrhov.
V prípade medziinštitucionálnych postupov zasiela oznámenie o výsledku verejného obstarávania verejný obstarávateľ zodpovedný za daný postup.
Oznámenie o výsledku verejného obstarávania sa Úradu pre publikácie zašle aj v prípade zákazky alebo rámcovej dohody, ktorých hodnota dosahuje alebo presahuje finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1 a ktoré boli zadané v rokovacom konaní bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, a to v takom časovom predstihu, aby k zverejneniu došlo pred podpísaním zmluvy alebo dohody, v súlade s podmienkami stanovenými v článku 171 ods. 1.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 21 sa informácie o dodávateľoch a hodnote osobitnej zákazky, ktorá bola počas rozpočtového roka zadaná na základe rámcovej dohody, zverejnia na webovej stránke verejného obstarávateľa do 30. júna nasledujúceho rozpočtového roka, ak v dôsledku tejto osobitnej zákazky alebo celkového objemu osobitných zákaziek dôjde k prekročeniu finančných limitov uvedených v článku 170 ods. 1.
5. Oznámenia sa vypracovávajú na základe štandardných formulárov, ktoré Komisia prijala podľa smernice 2004/18/ES.
Článok 124
Oznamovanie zákaziek, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2004/18/ES
(Článok 103 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zákazky, ktorých hodnota nedosahuje finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1, sa oznamujú vhodnými prostriedkami s cieľom zabezpečiť súťažný a nestranný postup verejného obstarávania. Toto oznamovanie pozostáva z:
a)
oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania podľa článku 123 ods. 3 alebo oznámenia o výzve na vyjadrenie záujmu v prípade zákaziek s podobným predmetom a hodnotou, ktorá presahuje sumu uvedenú v článku 137 ods. 1;
b)
náležitého zverejnenia ex-ante na internete v prípade zákaziek, ktorých hodnota presahuje sumu uvedenú v článku 137 ods. 2.
2. Zoznam dodávateľov, ktorým boli zadané zákazky na nehnuteľnosti a zákazky, ktorých predmet tvoria utajované skutočnosti v súlade s článkom 134 ods. 1 písm. j) tohto nariadenia, sa uverejňuje len raz za rok, pričom uvádza predmet a hodnotu zadaných zákaziek. Tento zoznam sa zasiela Európskemu parlamentu a Rade. V prípade Komisie tvorí tento zoznam prílohu k súhrnu výročných správ o činnosti uvedených v článku 66 ods. 9 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
3. Informácie o zákazkách, ktorých hodnota presahuje sumu uvedenú v článku 137 ods. 1 a ktoré neboli predmetom osobitného oznámenia o výsledku verejného obstarávania, sa zašlú Úradu pre publikácie. Zoznam dodávateľov za daný rok sa zašle do 30. júna nasledujúceho rozpočtového roka.
4. Informácie o zákazkách, ktorých hodnota presahuje sumu uvedenú v článku 137 ods. 2, sa zverejnia na webovej stránke inštitúcie do 30. júna nasledujúceho rozpočtového roka.
Článok 125
Zverejňovanie oznámení
(Článok 103 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Úrad pre publikácie zverejní oznámenia uvedené v článkoch 123 a 124 v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr do dvanástich kalendárnych dní od ich odoslania.
Lehota uvedená v prvom pododseku sa skracuje na päť kalendárnych dní v prípade zrýchlených postupov uvedených v článku 154.
2. Verejní obstarávatelia musia byť schopní predložiť dôkaz o dátume odoslania.
Článok 126
Iné formy oznamovania
(Článok 103 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Okrem foriem oznamovania uvedených v článkoch 123, 124 a 125, možno zákazky oznamovať aj iným spôsobom, a to najmä v elektronickej podobe. Pri takejto forme oznamovania sa uvedie odkaz na oznámenie zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, ako sa uvádza v článku 125, a to za predpokladu, že takéto oznámenie bolo zverejnené, pričom k takémuto oznamovaniu nesmie dôjsť pred samotným zverejnením tohto oznámenia, ktoré jediné je autentické.
Takáto forma oznamovania nesmie viesť k žiadnej diskriminácii medzi záujemcami alebo uchádzačmi a nesmie uvádzať žiadne iné údaje okrem tých, ktoré sú uvedené v uverejnenom oznámení o vyhlásení verejného obstarávania.
Oddiel 3
Postupy verejného obstarávania
Článok 127
Druhy postupov verejného obstarávania
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zákazky sa zadávajú na základe výzvy na predkladanie ponúk, a to prostredníctvom verejnej súťaže, užšej súťaže alebo prostredníctvom rokovacieho konania so zverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo bez predchádzajúceho zverejnenia takéhoto oznámenia, a v náležitých prípadoch na základe súťaže návrhov.
2. Vo verejnej súťaži môžu ponuku predložiť všetky zainteresované hospodárske subjekty. Rovnaká zásada platí aj pre dynamický nákupný systém uvedený v článku 131.
V prípade užšej súťaže môžu o účasť požiadať všetky hospodárske subjekty, avšak len záujemcovia, ktorí spĺňajú podmienky účasti uvedené v článku 146 a ktorých verejní obstarávatelia súčasne písomne vyzvú, môžu predložiť ponuku alebo riešenie v rámci súťažného dialógu uvedeného v článku 132.
Fáza výberu môže prebehnúť samostatne pre každú jednotlivú zákazku, a to aj v prípade súťažného dialógu, alebo môže zahŕňať vypracovanie zoznamu potenciálnych záujemcov v rámci postupu uvedeného v článku 136 ods. 1 písm. a).
3. V rokovacom konaní oslovia verejní obstarávatelia uchádzačov podľa vlastného výberu, ktorí spĺňajú podmienky účasti uvedené v článku 146, a následne rokujú s jedným alebo viacerými z nich o zmluvných podmienkach.
V prípade rokovacieho konania so zverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, ktoré je uvedené v článku 135, vyzvú verejní obstarávatelia súčasne písomnou formou vybratých záujemcov na rokovanie.
4. Súťaž návrhov je postup, ktorý verejnému obstarávateľovi umožňuje získať, a to najmä v oblasti architektúry, stavebného inžinierstva a spracovania dát, plán alebo návrh, ktorý vybrala porota z návrhov predložených do súťaže návrhov s udeľovaním cien, alebo bez udeľovania cien.
Článok 128
Počet záujemcov v užšej súťaži alebo rokovacom konaní
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V prípade užšej súťaže a postupov uvedených v článku 136 ods. 1 písm. a) a b) nesmie byť počet záujemcov vyzvaných na predloženie ponuky nižší ako päť, ak podmienky účasti spĺňa dostatočný počet záujemcov.
Verejný obstarávateľ môže stanoviť aj maximálny počet záujemcov, a to v závislosti od predmetu zákazky a na základe objektívnych a nediskriminačných podmienok účasti. V takýchto prípadoch sa počet záujemcov a podmienky účasti uvedú v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo vo výzve na vyjadrenie záujmu uvedených v článkoch 123 a 124.
V každom prípade musí byť na predloženie ponuky vyzvaný dostatočný počet záujemcov, aby bola zabezpečená skutočná hospodárska súťaž.
2. V prípade rokovacieho konania a po súťažnom dialógu nesmie byť počet záujemcov vyzvaných na rokovanie alebo na predloženie ponuky nižší ako tri, ak podmienky účasti spĺňa dostatočný počet záujemcov.
Na predloženie ponuky musí byť vyzvaný dostatočný počet záujemcov, aby bola zabezpečená skutočná hospodárska súťaž.
Ustanovenia prvého a druhého pododseku sa neuplatňujú na:
a)
zákazky s veľmi nízkou hodnotou uvedené v článku 137 ods. 2;
b)
zákazky na právne služby podľa klasifikácie CPV;
c)
zákazky, ktorých predmet tvoria utajované skutočnosti v súlade s článkom 134 ods. 1 písm. j).
3. V prípade, že je počet záujemcov, ktorí spĺňajú podmienky účasti a minimálnu úroveň spôsobilosti nižší ako minimálny počet stanovený v odsekoch 1 a 2, verejný obstarávateľ môže pokračovať v postupe a vyzvať na predloženie ponuky jedného alebo viacerých záujemcov s požadovanou spôsobilosťou. Verejný obstarávateľ tu však nesmie zahrnúť iné hospodárske subjekty, ktoré neboli pôvodne vyzvané na účasť na postupe, alebo záujemcov bez požadovanej spôsobilosti.
Článok 129
Rokovacie konanie
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Verejní obstarávatelia rokujú s uchádzačmi o ponukách, ktoré predložili, s cieľom prispôsobiť ich požiadavkám stanoveným v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania uvedenom v článku 123 alebo v súťažných podkladoch a prípadne v ďalších doplňujúcich podkladoch, s cieľom vybrať ponuku, ktorá predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou.
Verejní obstarávatelia zabezpečia v priebehu rokovania rovnaké zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi.
Ak môžu verejní obstarávatelia zadávať zákazky prostredníctvom rokovacieho konania so zverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania v súlade s článkom 135, môžu určiť, že sa rokovacie konanie uskutoční v niekoľkých etapách s cieľom znížiť počet ponúk, ktoré sa majú prerokovať, a to na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk uvedených v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo v súťažných podkladoch. Túto možnosť verejní obstarávatelia uvedú v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo v súťažných podkladoch.
Článok 130
Súťaž návrhov
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Pravidlá organizácie súťaže návrhov sa oznámia všetkým, ktorí majú záujem o účasť v takejto súťaži.
Na účasť v súťaži návrhov musí byť vyzvaný dostatočný počet záujemcov, aby bola zabezpečená skutočná hospodárska súťaž.
2. Porotu vymenuje zodpovedný povoľujúci úradník. Porota je zložená výlučne z fyzických osôb, ktoré sú nezávislé od účastníkov. Ak sa od účastníkov vyžaduje určitá odborná kvalifikácia, minimálne tretina členov poroty musí mať rovnakú alebo rovnocennú odbornú kvalifikáciu.
Porota je pri vydávaní svojich stanovísk nezávislá. Stanoviská vydáva k projektom, ktoré jej záujemcovia anonymne predkladajú, a to výlučne na základe kritérií uvedených v oznámení o vyhlásení súťaže návrhov.
3. Poradie návrhov zostavené podľa kvality jednotlivých projektov uvádza porota spolu so svojimi pripomienkami v správe podpísanej členmi poroty.
Anonymita záujemcov zostáva zachovaná dovtedy, kým porota nevydá svoje stanovisko.
Porota môže záujemcov vyzvať, aby zodpovedali otázky uvedené v správe a podrobnejšie tak objasnili svoj projekt. O výslednom dialógu sa vypracuje kompletná zápisnica.
4. Verejný obstarávateľ následne prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie meno a adresu vybratého záujemcu a dôvody toho výberu s odvolaním sa na kritériá uvedené v oznámení o vyhlásení súťaže návrhov, najmä ak sa toto rozhodnutie líši od návrhov uvedených v stanovisku poroty.
Článok 131
Dynamický nákupný systém
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Dynamický nákupný systém je plne elektronický proces určený na obstarávanie tovaru, stavebných prác alebo služieb bežne dostupných na trhu, ktorý je počas svojho trvania otvorený pre každý hospodársky subjekt, ktorý spĺňa podmienky účasti a ktorý predloží informatívnu ponuku v súlade so súťažnými podkladmi a všetkými doplňujúcimi podkladmi. Informatívne ponuky možno kedykoľvek zlepšiť za predpokladu, že budú naďalej v súlade so súťažnými podkladmi.
2. Na účely zriadenia dynamického nákupného systému zverejnia verejní obstarávatelia oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania, v ktorom uvedú, že sa používa dynamický nákupný systém a v ktorom zároveň uvedú odkaz na webovú adresu, ktorá ponúka neobmedzený, priamy a úplný prístup k súťažným podkladom a ku všetkým doplňujúcim podkladom od momentu zverejnenia oznámenia až do ukončenia používania systému.
V súťažných podkladoch verejní obstarávatelia okrem iného uvedú povahu predpokladaných nákupov v rámci tohto systému, všetky potrebné informácie týkajúce sa tohto systému a použitého elektronické zariadenia, ako aj podmienky a špecifikácie technického pripojenia.
3. Počas trvania dynamického nákupného systému umožnia verejní obstarávatelia každému hospodárskemu subjektu predložiť informatívnu ponuku, s cieľom zaradiť ho do systému na základe podmienok uvedených v odseku 1. Verejní obstarávatelia tieto informatívne ponuky vyhodnotia do pätnástich dní od ich predloženia. Lehotu na vyhodnotenie informatívnych ponúk však môžu predĺžiť v tom prípade, že medzičasom nebola vyhlásená žiadna výzva na predkladanie ponúk.
Verejní obstarávatelia bezodkladne informujú uchádzačov o ich zaradení do dynamického nákupného systému alebo o vylúčení ich ponúk.
4. Každá osobitná zákazka je predmetom výzvy na predkladanie ponúk. Pred samotnou výzvou zverejnia verejní obstarávatelia zjednodušené oznámenie, v ktorom vyzvú všetky zainteresované hospodárske subjekty na predloženie informatívnej ponuky v lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako 15 dní odo dňa odoslania zjednodušeného oznámenia. Verejní obstarávatelia pristúpia k výzve na predkladanie ponúk až po vyhodnotení všetkých informatívnych ponúk predložených v stanovenej lehote.
Verejní obstarávatelia následne vyzvú všetkých uchádzačov zaradených do systému, aby v stanovenej lehote predložili ponuku. Verejní obstarávatelia zadajú zákazku tomu uchádzačovi, ktorého ponuka predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, a to na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk stanovených v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania na účely zriadenia dynamického nákupného systému. V náležitých prípadoch môžu byť tieto kritériá presnejšie vymedzené vo výzve na predkladanie ponúk.
5. Dynamický nákupný systém nesmie trvať dlhšie ako štyri roky, okrem náležite odôvodnených výnimočných prípadov.
Verejní obstarávatelia nesmú používať tento systém spôsobom, ktorý by zabránil hospodárskej súťaži, alebo ktorý by hospodársku súťaž obmedzil alebo narušil.
Zainteresovaným hospodárskym subjektom ani uchádzačom zaradeným do systému sa nesmú účtovať žiadne poplatky.
Článok 132
Súťažný dialóg
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Súťažný dialóg uvedený v článku 29 smernice 2004/18/ES možno použiť v prípade obzvlášť zložitej zákazky, pri ktorej sa verejný obstarávateľ domnieva, že priame použitie verejnej súťaže alebo existujúcich pravidiel užšej súťaže neumožní zadať zákazku uchádzačovi, ktorého ponuka predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou.
Pod „obzvlášť zložitou zákazkou“ sa rozumie zákazka, pri ktorej verejný obstarávateľ nie je objektívne schopný vymedziť technické prostriedky, ktoré by umožnili splniť jeho potreby a ciele, alebo stanoviť právne alebo finančné podmienky projektu.
2. Verejní obstarávatelia zverejnia oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania, v ktorom uvedú svoje potreby a požiadavky, ktoré vymedzia v samotnom oznámení a/alebo v informatívnom dokumente.
3. Verejní obstarávatelia vyzvú na účasť na dialógu tých záujemcov, ktorí spĺňajú podmienky účasti uvedené v článku 146, s cieľom určiť a vymedziť prostriedky, ktoré by čo najlepšie prispeli k splneniu ich potrieb.
Počas dialógu zabezpečia verejní obstarávatelia rovnaké zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi, ako aj dôverný charakter navrhovaných riešení alebo iných informácií získaných od záujemcu, s ktorým sa viedol dialóg, pokiaľ záujemca nedal na ich zverejnenie súhlas.
Verejní obstarávatelia môžu určiť, že súťažný dialóg sa uskutoční v niekoľkých etapách s cieľom znížiť počet riešení, ktoré sa majú v etape dialógu prerokovať, a to na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk uvedených v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo v informatívnom dokumente, pokiaľ je takáto možnosť stanovená v uvedenom oznámení alebo dokumente.
4. Verejní obstarávatelia informujú účastníkov o skončení dialógu a vyzvú ich na predloženie konečnej ponuky na základe jedného alebo viacerých predložených riešení, ktoré boli špecifikované počas dialógu. Tieto ponuky obsahujú všetky požadované parametre, ktoré sú potrebné na realizáciu projektu.
Na základe žiadosti verejného obstarávateľa možno tieto ponuky bližšie vysvetliť, spresniť alebo vylepšiť, a to za predpokladu, že tým nedôjde k takej zmene základných aspektov ponuky alebo výzvy na predkladanie ponúk, ktorá by narušila hospodársku súťaž alebo by mala diskriminačný účinok.
Na základe žiadosti verejného obstarávateľa môže byť uchádzač, ktorého ponuka predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, požiadaný o vysvetlenie určitých aspektov svojej ponuky alebo o potvrdenie záväzkov uvedených v tejto ponuke, a to za predpokladu, že tým nedôjde k zmene základných aspektov ponuky alebo výzvy na predkladanie ponúk, ani k narušeniu hospodárskej súťaže alebo k diskriminácii.
5. Verejní obstarávatelia môžu určiť ceny alebo odmeny pre účastníkov dialógu.
Článok 133
Spoločné verejné obstarávanie
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade spoločného postupu verejného obstarávania niektorej z inštitúcií a verejného obstarávateľa z jedného alebo viacerých členských štátov, štátov EZVO alebo kandidátskych krajín Únie, sa uplatňujú procesné pravidlá platné pre danú inštitúciu.
V prípade, že podiel na celkovej odhadovanej hodnote zákazky, ktorý pripadá na verejného obstarávateľa z členského štátu alebo ktorý je týmto verejným obstarávateľom spravovaný, predstavuje minimálne 50 %, alebo v iných náležite odôvodnených prípadoch, môže inštitúcia rozhodnúť, že sa uplatnia procesné pravidlá platné pre tohto verejného obstarávateľa z členského štátu, a to za predpokladu, že ich možno považovať za rovnocenné pravidlám platným pre danú inštitúciu.
Inštitúcia a verejný obstarávateľ z členského štátu, štátu EZVO alebo kandidátskej krajiny Únie, ktorí sú zapojení do spoločného postupu verejného obstarávania, sa dohodnú najmä na praktických postupoch týkajúcich sa hodnotenia žiadostí o účasť alebo ponúk, zadávania zákaziek, určenia rozhodného práva pre tieto zákazky, ako aj súdu príslušného na riešenie sporov.
Článok 134
Použitie rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez ohľadu na odhadovanú hodnotu zákazky môžu verejní obstarávatelia použiť rokovacie konanie bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania v týchto prípadoch:
a)
v predchádzajúcej verejnej súťaži alebo v užšej súťaži nebola predložená žiadna ponuka alebo žiadna vyhovujúca ponuka alebo žiadna žiadosť o účasť, a to a za predpokladu, že pôvodné podmienky zadávania zákazky stanovené v súťažných podkladoch uvedených v článku 138 sa podstatne nezmenia;
b)
z technických alebo umeleckých dôvodov alebo z dôvodov súvisiacich s ochranou výlučných práv možno zákazku zadať len určitému hospodárskemu subjektu;
c)
ak je to nevyhnutné - v mimoriadne naliehavých prípadoch, ku ktorým došlo v dôsledku nepredvídaných udalostí, ktoré nemožno pripísať verejným obstarávateľom, nie je možné dodržať lehoty stanovené pre iné postupy, ktoré sú uvedené v článkoch 152, 153 a 154;
d)
zákazka na poskytnutie služieb je zadávaná prostredníctvom súťaže návrhov a podľa platných pravidiel musí byť zadaná úspešnému záujemcovi alebo jednému z úspešných záujemcov; v druhom z uvedených prípadov musia byť na rokovanie vyzvaní všetci úspešní záujemcovia;
e)
dodatočné služby a stavebné práce, ktoré nie sú zahrnuté do pôvodného projektu ani do pôvodnej zákazky, sa v dôsledku nepredvídaných okolností stali potrebnými na poskytovanie služieb alebo uskutočnenie stavebných prác, a to za podmienok uvedených v odseku 2;
f)
nové služby alebo stavebné práce spočívajú v opakovaní porovnateľných služieb alebo stavebných prác, ktoré ten istý verejný obstarávateľ zadal hospodárskemu subjektu v rámci pôvodnej zákazky, za predpokladu, že sú tieto služby alebo stavebné práce v súlade so základným projektom a že tento projekt bol predmetom pôvodnej zákazky, ktorá bola zadaná na základe verejnej súťaže alebo užšej súťaže, a to za podmienok uvedených v odseku 3;
g)
v prípade zákaziek na dodanie tovaru:
i)
dodanie doplňujúceho tovaru určeného buď na čiastočné nahradenie obvyklého tovaru alebo zariadenia alebo na rozšírenie už dodaného tovaru alebo zariadenia, ak by zmena dodávateľa nútila verejného obstarávateľa získavať materiál rozdielnych technických kvalít, čo by viedlo k nezlučiteľnosti alebo k neprimeraným technickým ťažkostiam pri prevádzke alebo údržbe; platnosť takýchto zmlúv nesmie presiahnuť tri roky;
ii)
výrobky sa vyrábajú výlučne na výskumné, experimentálne, študijné alebo vývojové účely, s výnimkou testu komerčnej životaschopnosti a veľkovýroby zameranej na pokrytie nákladov na výskum a vývoj;
iii)
dodanie tovaru, ktorý je kótovaný a nakupovaný na komoditnom trhu;
iv)
mimoriadne výhodný nákup buď od dodávateľa, ktorý definitívne ukončuje svoju podnikateľskú činnosť, alebo od likvidátora alebo správcu konkurznej podstaty, na základe dohody o vyrovnaní s veriteľom alebo podobného postupu podľa vnútroštátneho práva;
h)
v prípade zákaziek na nehnuteľnosti po preskúmaní miestneho trhu;
i)
v prípade zákaziek na právne služby podľa klasifikácie CPV za predpokladu, že sú tieto zákazky vhodným spôsobom oznámené;
j)
v prípade zákaziek, ktoré inštitúcia alebo ňou poverené orgány označia za zákazky, ktorých predmet tvoria utajované skutočnosti, alebo zákaziek, ktorých plnenie musia sprevádzať osobitné bezpečnostné opatrenia v súlade s platnými administratívnymi ustanoveniami, alebo ak si to vyžaduje ochrana základných záujmov Únie.
2. V prípade dodatočných služieb a stavebných prác uvedených v odseku 1 písm. e) môže verejný obstarávateľ použiť rokovacie konanie bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania za predpokladu, že zákazka sa zadáva dodávateľovi, ktorý túto zákazku plní v týchto prípadoch:
a)
dodatočné zákazky nemožno technicky alebo ekonomicky oddeliť od hlavnej zákazky bez toho, aby to verejnému obstarávateľovi nespôsobilo vážne ťažkosti;
b)
takéto služby alebo stavebné práce možno od plnenia pôvodnej zákazky oddeliť, ale tieto služby a stavebné práce sú nevyhnutné na dokončenie tejto zákazky.
Celková hodnota dodatočných zákaziek nesmie presiahnuť 50 % hodnoty pôvodnej zákazky.
3. V prípadoch uvedených v tomto článku ods. 1 písm. f) je možnosť použitia rokovacieho konania oznámená už pri zadávaní pôvodnej zákazky. Celková odhadovaná hodnota následných služieb alebo stavebných prác sa zohľadňuje pri výpočte finančných limitov uvedených v článku 170 ods. 1. Tento postup možno používať iba počas plnenia pôvodnej zákazky, maximálne však počas troch rokov od podpísania pôvodnej zmluvy.
Článok 135
Použitie rokovacieho konania so zverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez ohľadu na odhadovanú hodnotu zákazky môžu verejní obstarávatelia použiť rokovacie konanie so zverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania v týchto prípadoch:
a)
v predchádzajúcej verejnej súťaži, užšej súťaži alebo v súťažnom dialógu boli predložené neregulárne alebo neprijateľné ponuky, najmä z hľadiska podmienok účasti alebo kritérií na vyhodnotenie ponúk, a to za predpokladu, že pôvodné podmienky zadávania zákazky stanovené v súťažných podkladoch uvedených v článku 138 sa podstatne nezmenia a bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie odseku 2 tohto článku;
b)
povaha stavebných prác, dodávok tovaru alebo poskytovaných služieb alebo riziká s nimi spojené neumožňujú uchádzačovi vo výnimočných prípadoch vopred určiť celkovú cenu;
c)
povaha obstarávaných služieb, najmä finančných služieb a služieb v oblasti intelektuálnej činnosti, neumožňuje vypracovať súťažné podklady dostatočne presne na to, aby bolo možné zadať zákazku na základe výberu najlepšej ponuky v súlade s pravidlami, ktorými sa riadi verejná súťaž alebo užšia súťaž;
d)
v prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác sa stavebné práce uskutočňujú výlučne na účely výskumu, testovania alebo vývoja a nie na účely vytvárania zisku alebo na pokrytie nákladov na výskum a vývoj;
e)
v prípade zákaziek na poskytnutie služieb uvedených v prílohe IIB k smernici 2004/18/ES, s výhradou článku 134 ods. 1 písm. i) a j) a ods. 2 tohto nariadenia;
f)
v prípade služieb v oblasti výskumu a vývoja, pri ktorých prospech nevyužíva výhradne verejný obstarávateľ na plnenie svojich vlastných úloh, pod podmienkou, že poskytovaná služba je v plnom rozsahu hradená verejným obstarávateľom;
g)
v prípade zákaziek na poskytnutie služieb v oblasti získavania, tvorby, produkcie alebo koprodukcie programového materiálu určeného na televízne alebo rozhlasové vysielanie a zákaziek na vysielací čas.
2. V prípadoch uvedených v odseku 1 písm. a) nie sú verejní obstarávatelia povinní zverejniť oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania, ak do rokovacieho konania zahrnú všetkých uchádzačov a len tých uchádzačov, ktorí spĺňajú podmienky účasti a ktorí v predchádzajúcom postupe verejného obstarávania predložili ponuky v súlade s formálnymi požiadavkami verejného obstarávania.
Článok 136
Postup na základe výzvy na vyjadrenie záujmu
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez toho, aby boli dotknuté články 134 a 135, môžu verejní obstarávatelia v prípade zákaziek, ktorých hodnota nepresahuje finančné limity uvedené v článku 170 ods. 1, použiť výzvu na vyjadrenie záujmu s cieľom:
a)
predbežne vybrať záujemcov, ktorí budú v rámci budúcej užšej súťaže vyzvaní na predkladanie ponúk;
b)
vypracovať zoznam potenciálnych dodávateľov, ktorí budú vyzvaní na predloženie žiadosti o účasť alebo na predkladanie ponúk.
2. Zoznam vypracovaný na základe výzvy na vyjadrenie záujmu je platný:
a)
v prípade uvedenom v odseku 1 písm. a) tohto článku maximálne tri roky odo dňa, keď bolo oznámenie uvedené v článku 124 ods. 1 písm. a) zaslané Úradu pre publikácie;
b)
v prípade zoznamu potenciálnych dodávateľov uvedeného v odseku 1 písm. b) tohto článku maximálne päť rokov odo dňa, keď bolo oznámenie uvedené v článku 124 ods. 1 písm. a) zaslané Úradu pre publikácie.
Zoznam uvedený v prvom pododseku môže pozostávať z čiastkových zoznamov.
Každá zainteresovaná osoba môže predložiť žiadosť o účasť počas celej doby trvania platnosti tohto zoznamu, s výnimkou posledných troch mesiacov.
3. V záujme zadania zákazky vyzve verejný obstarávateľ všetkých záujemcov alebo potenciálnych dodávateľov zapísaných na príslušnom zozname alebo čiastkovom zozname, aby:
a)
v prípade uvedenom v odseku 1 písm. a) predložili ponuku;
b)
v prípade zoznamu uvedeného v odseku 1 písm. b) predložili buď:
i)
ponuku vrátane dokladov, na základe ktorých sa posudzujú podmienky vylúčenia a podmienky účasti;
ii)
doklady, na základe ktorých sa posudzujú podmienky vylúčenia a podmienky účasti a aby v druhej etape predložili ponuku tí potenciálni dodávatelia, ktorí spĺňajú podmienky účasti.
Článok 137
Zákazky s nízkou hodnotou
(Článok 104 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zákazky s nízkou hodnotou, ktorá nepresahuje 60 000 EUR, možno zadať na základe rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, ak rokovanie prebieha minimálne s troma záujemcami.
Ak je verejnému obstarávateľovi po ukončení rokovania so záujemcami predložená iba jediná administratívne a technicky platná ponuka, zákazku môže zadať za predpokladu, že sú splnené kritériá na vyhodnotenie ponúk.
2. Zákazky s veľmi nízkou hodnotou, ktorá nepresahuje 15 000 EUR, sa môžu zadať na základe jedinej ponuky prostredníctvom rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania.
3. Platby výdavkov vo výške nepresahujúcej 1 000 EUR možno vykonávať formou uhradenia faktúry, a to bez predchádzajúceho prijatia ponuky.
Článok 138
Súťažné podklady
(Článok 105 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Súťažné podklady obsahujú minimálne:
a)
výzvu na predkladanie ponúk, výzvu na rokovanie alebo výzvu na účasť na dialógu v rámci postupu uvedeného v článku 132;
b)
priložené špecifikácie, alebo v prípade súťažného dialógu uvedeného v článku 132, dokument uvádzajúci potreby a požiadavky verejného obstarávateľa, alebo odkaz na webovú adresu, na ktorej možno tieto špecifikácie a dokument nájsť;
c)
návrh zmluvy vypracovaný na základe vzorovej zmluvy.
Prvý pododsek písm. c) sa neuplatňuje na prípady, v ktorých z dôvodu výnimočných a riadne odôvodnených okolností nemožno vzorovú zmluvu použiť.
Súťažné podklady obsahujú odkaz na opatrenia v oblasti oznamovania prijaté na základe článkov 123 až 126.
2. Výzva na predkladanie ponúk, výzva na rokovanie a výzva na účasť na dialógu vymedzujú minimálne:
a)
pravidlá, ktoré upravujú predkladanie a prezentáciu ponúk, vrátane dátumu a času ukončenia lehoty na predkladanie ponúk, požiadavky týkajúce sa používania štandardného formulára, požadované doklady vrátane tých, ktoré preukazujú finančnú, hospodársku, technickú a odbornú spôsobilosť uvedenú v článku 146, pokiaľ tieto doklady nie sú vymedzené v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania, ako aj adresu, na ktorú sa majú zaslať;
b)
skutočnosť, že predloženie ponuky znamená súhlas so špecifikáciami uvedenými v odseku 1, ktoré sa týkajú tejto ponuky, ako aj skutočnosť, že dodávateľ, ktorému bola zákazka zadaná, je počas plnenia tejto zákazky viazaný predloženou ponukou;
c)
dobu platnosti ponuky, počas ktorej nemožno vykonať žiadnu zmenu tejto ponuky;
d)
zákaz kontaktu medzi verejným obstarávateľom a uchádzačom počas postupu zadávania zákazky, okrem výnimočných prípadov stanovených v článku 160, a v prípade kontroly na mieste aj podmienky vykonania tejto kontroly;
e)
miesto a termín začatia konzultačnej etapy v prípade súťažného dialógu.
3. Špecifikácie vymedzujú minimálne:
a)
podmienky vylúčenia a podmienky účasti, ktoré sa vzťahujú na zákazku, s výnimkou prípadov súťažného dialógu, užšej súťaže a rokovacieho konania so zverejnením oznámenia uvedeného v článku 135, kde sa tieto podmienky uvádzajú výlučne v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo vo výzve na vyjadrenie záujmu;
b)
kritériá na vyhodnotenie ponúk a ich relatívnu váhu alebo v náležitých prípadoch zostupné poradie dôležitosti týchto kritérií, ak to nie je presne stanovené v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania;
c)
technické špecifikácie uvedené v článku 139;
d)
minimálne požiadavky, ktoré musia spĺňať variantné riešenia pri postupoch uvedených v článku 149 ods. 2, na základe ktorých sa zákazka zadáva uchádzačovi, ktorého ponuka predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, a to v prípade, že verejný obstarávateľ v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania uviedol, že sa predkladanie variantných riešení povoľuje;
e)
skutočnosť, že sa uplatňuje Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie a v náležitých prípadoch Viedenský dohovor o diplomatických stykoch alebo Viedenský dohovor o konzulárnych stykoch;
f)
dôkazy o prístupe k zákazkám, ako je uvedené v článku 172;
g)
v prípade dynamického nákupného systému uvedeného v článku 131 povahu predpokladaných nákupov, všetky potrebné informácie týkajúce sa tohto systému a použitého elektronické zariadenia, ako aj podmienky a špecifikácie technického pripojenia.
4. Vzorové zmluvy vymedzujú najmä:
a)
finančnú náhradu za škodu spôsobenú nedodržaním ustanovení tejto zmluvy;
b)
údaje, ktoré musia byť uvedené na faktúrach alebo na príslušných účtovných dokladoch v súlade s článkom 102;
c)
skutočnosť, že keď sú verejnými obstarávateľmi inštitúcie, rozhodným právom pre zákazky je právo Únie, ktoré je v prípade potreby doplnené o vnútroštátne právo uvedené v zmluve;
d)
súd príslušný na riešenie sporov.
V prípade zákaziek uvedených v článku 121 ods. 1 môže návrh zmluvy na účely prvého pododseku písm. c) tohto odseku odkazovať výlučne na vnútroštátne právo.
5. Verejní obstarávatelia si môžu od uchádzača vyžiadať informácie o tej časti zákazky, ktorú má uchádzač v úmysle zadať tretím stranám, ako aj informácie o totožnosti týchto subdodávateľov. Okrem informácií uvedených v článku 143 môže verejný obstarávateľ od záujemcu alebo uchádzača zároveň požadovať, aby predložili informácie preukazujúce finančnú, hospodársku, technickú a odbornú spôsobilosť predpokladaných subdodávateľov podľa článkov 146, 147 a 148, a to najmä v prípade, že subdodávka predstavuje na zákazke významný podiel.
Článok 139
Technické špecifikácie
(Článok 105 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Technické špecifikácie musia zabezpečovať rovnaký prístup pre všetkých záujemcov a uchádzačov a nesmú viesť k vytváraniu neoprávnených prekážok súťaže v rámci verejného obstarávania.
Technické špecifikácie vymedzujú požadované charakteristické vlastnosti výrobkov, služieb, materiálov alebo stavebných prác, a to vzhľadom na účel, aký majú pre verejného obstarávateľa spĺňať.
2. Charakteristické vlastnosti uvedené v odseku 1 zahŕňajú:
a)
úrovne kvality;
b)
environmentálny profil;
c)
požiadavky dostupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím a riešenia vhodné pre všetkých užívateľov, ak je to možné;
d)
úrovne a postupy posudzovania zhody;
e)
vhodnosť na použitie;
f)
bezpečnosť alebo rozmery a v prípade dodávok tovaru aj obchodný názov a návod na použitie, a v prípade všetkých zákaziek terminológiu, symboly, skúšanie a skúšobné metódy, balenie, označovanie a etiketovanie, výrobné postupy a metódy;
g)
v prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác postupy týkajúce sa zabezpečenia kvality a pravidlá v oblasti projektovania a kalkulácie nákladov, skúšania a kontroly a podmienky prevzatia stavebných prác, ako aj metódy a techniky výstavby a všetky ostatné technické podmienky, ktoré verejný obstarávateľ môže stanoviť na základe všeobecne záväzných alebo osobitných právnych predpisov a ktoré súvisia s ukončením stavebných prác a s materiálmi alebo časťami, ktoré tieto stavebné práce zahŕňajú.
3. Technické špecifikácie sa vymedzujú jedným z týchto spôsobov:
a)
odkazom na európske normy, európske technické osvedčenia alebo na spoločné technické špecifikácie, ak existujú, na medzinárodné normy alebo na iné technické referenčné systémy zavedené európskymi úradmi pre normalizáciu, a ak také neexistujú - odkazom na ich vnútroštátne ekvivalenty; takýto odkaz musí byť doplnený slovami „alebo ekvivalentný“;
b)
na základe výkonnostných a funkčných požiadaviek, ktoré môžu zahŕňať environmentálne charakteristiky a ktoré sú dostatočne podrobné na to, aby uchádzačom umožnili stanoviť účel zákazky a verejným obstarávateľom túto zákazku zadať;
c)
kombináciou oboch uvedených spôsobov.
4. Ak verejní obstarávatelia využijú možnosť odvolať sa na technické špecifikácie uvedené v odseku 3 písm. a), nesmú vylúčiť ponuku z dôvodu, že nespĺňa uvedené technické špecifikácie, ak uchádzač alebo záujemca k spokojnosti verejného obstarávateľa vhodným spôsobom preukáže, že ponuka spĺňa stanovené požiadavky rovnocenným spôsobom.
Za vhodný spôsob možno považovať predloženie technickej dokumentácie výrobcu alebo skúšobný protokol vydaný príslušným orgánom.
5. Ak verejní obstarávatelia využijú možnosť uvedenú v odseku 3 písm. b) a vymedzia technické špecifikácie na základe výkonnostných a funkčných požiadaviek, nesmú vylúčiť ponuku, ktorá je v súlade s vnútroštátnou technickou normou, ktorou sa prevzala európska norma, s európskym technickým osvedčením, so spoločnou technickou špecifikáciou, s medzinárodnou normou alebo technickými referenčnými systémami zavedenými európskymi úradmi pre normalizáciu, ak sa tieto technické špecifikácie týkajú požadovaných výkonnostných alebo funkčných požiadaviek.
Uchádzač musí k spokojnosti verejného obstarávateľa vhodným spôsobom preukázať, že ponuka spĺňa výkonnostné alebo funkčné požiadavky stanovené verejným obstarávateľom. Za vhodný spôsob možno považovať predloženie technickej dokumentácie výrobcu alebo skúšobný protokol vydaný príslušným orgánom.
6. Ak verejní obstarávatelia stanovia environmentálne charakteristiky na základe výkonnostných alebo funkčných požiadaviek, môžu použiť podrobné technické špecifikácie alebo v prípade potreby časť týchto špecifikácií, ktoré sú vymedzené v európskej, viacnárodnej, národnej alebo inej ekologickej značke, a to za predpokladu, že:
a)
technické špecifikácie sú vhodné na vymedzenie charakteristických vlastností tovaru alebo služieb, ktoré sú predmetom zákazky;
b)
požiadavky na značku sú vypracované na základe vedeckých informácií;
c)
ekologické značky sa prijímajú v rámci postupu, na ktorom sa môžu zúčastniť všetky zainteresované strany, ako sú štátne orgány, spotrebitelia, výrobcovia, distribútori a environmentálne organizácie;
d)
ekologické značky sú prístupné všetkým zainteresovaným stranám.
7. Verejní obstarávatelia môžu uviesť, že výrobky alebo služby označené ekologickou značkou sa považujú za výrobky a služby, ktoré spĺňajú technické špecifikácie stanovené v súťažných podkladoch. Verejní obstarávatelia akceptujú aj iný vhodný dôkaz, ako je napríklad predloženie technickej dokumentácie výrobcu alebo skúšobný protokol vydaný príslušným orgánom. Príslušným orgánom na účely odsekov 4, 5 a 6 je skúšobné a kalibračné laboratórium alebo certifikačný a inšpekčný orgán, ktoré spĺňa platné európske normy.
8. Okrem výnimočných prípadov, ktoré sú riadne odôvodnené predmetom zákazky, sa technické špecifikácie nesmú odvolávať na konkrétneho výrobcu alebo zdroj, výrobný postup, ochrannú známku, patent, typ alebo na konkrétne označenie pôvodu alebo výroby, ak by tým dochádzalo k znevýhodneniu alebo k vylúčeniu určitých výrobkov alebo hospodárskych subjektov.
Ak nie je možné opísať predmet zákazky dostatočne presne a zrozumiteľne, takýto odkaz je doplnený slovami „alebo ekvivalentný“.
Článok 140
Revízia ceny
(Článok 105 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V súťažných podkladoch sa jasne uvedie, či musí byť ponúknutá pevná nerevidovateľná cena.
2. V opačnom prípade sa v súťažných podkladoch uvedú podmienky a/alebo vzorce na revíziu cien počas doby trvania zmluvy. V takýchto prípadoch verejný obstarávateľ berie do úvahy najmä:
a)
predmet postupu verejného obstarávania a hospodársku situáciu, v ktorej verejné obstarávanie prebieha;
b)
typ úloh a zmluvy a ich trvanie;
c)
svoje finančné záujmy.
Článok 141
Protiprávne konanie vedúce k vylúčeniu
(Článok 106 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Prípady uvedené v článku 106 ods. 1 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách zahŕňajú akékoľvek protiprávne konanie, ktoré poškodzuje finančné záujmy Únie, a to najmä:
a)
prípady podvodu uvedené v článku 1 Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev vypracovaného aktom Rady z 26. júla 1995 (12);
b)
prípady korupcie uvedené v článku 3 Dohovoru o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie vypracovaného aktom Rady z 26. mája 1997 (13);
c)
prípady účasti v zločineckej organizácii vymedzené v článku 2 rámcového rozhodnutia Rady 2008/841/SVV (14);
d)
prípady prania špinavých peňazí vymedzeného v článku 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES (15);
e)
prípady teroristických trestných činov, trestných činov spojených s teroristickými aktivitami a prípady podnecovania, napomáhania alebo navádzania a prípady pokusu o trestný čin, vymedzené v článkoch 1, 3 a 4 rámcového rozhodnutia Rady 2002/475/SVV (16).
Článok 142
Uplatňovanie podmienok vylúčenia a trvanie vylúčenia
(Články 106, 107, 108 a 109 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. S cieľom stanoviť trvanie vylúčenia a zabezpečiť súlad so zásadou proporcionality zodpovedná inštitúcia zohľadní najmä závažnosť skutkového stavu a jeho dosah na finančné záujmy a povesť Únie, čas, ktorý uplynul od protiprávneho konania, jeho trvanie a opakovanie, úmyselnosť konania alebo mieru nedbanlivosti konajúceho subjektu a opatrenia, ktoré subjekt prijal na nápravu situácie.
Pri určovaní obdobia vylúčenia zodpovedná inštitúcia umožní dotknutému záujemcovi alebo uchádzačovi vyjadriť stanovisko.
Ak v súlade s rozhodným právom určujú trvanie obdobia vylúčenia orgány alebo subjekty uvedené v článku 108 ods. 2 a 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách, Komisia uplatní toto trvanie, a to až do maximálnej dĺžky obdobia stanovenej v článku 106 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Obdobie uvedené v článku 106 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa stanovuje najviac na päť rokov a počíta sa od týchto dátumov:
a)
od dátumu vynesenia rozsudku s účinkom res judicata v prípadoch uvedených v článku 106 ods. 1 písm. b) a e) nariadenia o rozpočtových pravidlách;
b)
od dátumu spáchania porušenia alebo, v prípade pokračujúceho alebo opakovaného porušenia, dátumu, keď porušovanie skončilo, v prípadoch uvedených v článku 106 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ak sa pochybenie týka zmlúv s dotknutou inštitúciou.
Na účely tretieho pododseku písm. b), ak bolo vážne profesionálne pochybenie konštatované rozhodnutím verejného orgánu alebo medzinárodnej organizácie, uplatní sa dátum tohto rozhodnutia.
S výhradou odseku 1 je možné toto obdobie vylúčenia predĺžiť na desať rokov v prípade, že k protiprávnemu konaniu došlo opakovane počas piatich rokov od dátumu uvedeného v treťom pododseku písm. a) a b).
2. Záujemcovia a uchádzači sú vylúčení z postupu verejného obstarávania a udeľovania grantov, pokiaľ sa nachádzajú v niektorej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 písm. a) a d) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 143
Dôkazy
(Články 106 a 107 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Záujemcovia a uchádzači predložia riadne podpísané a datované čestné vyhlásenie o tom, že sa nenachádzajú v žiadnej zo situácií uvedených v článkoch 106 a 107 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
V prípade užšej súťaže, súťažného dialógu a rokovacieho konania so zverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, keď verejný obstarávateľ obmedzí počet záujemcov, ktorí budú vyzvaní na rokovanie alebo na predloženie ponuky, osvedčenia uvedené v odseku 3 predložia všetci záujemcovia.
Verejný obstarávateľ môže v závislosti od hodnotenia rizika upustiť od požadovania vyhlásenia uvedeného v prvom pododseku v prípade zákaziek uvedených v článku 137 ods. 2 Avšak v prípade zákaziek uvedených v článku 265 ods. 1, v článku 267 ods. 1 a v článku 269 ods. 1 môže verejný obstarávateľ upustiť od požadovania takéhoto vyhlásenia pre zákazky s hodnotou, ktorá nepresahuje sumu 20 000 EUR.
2. Uchádzač, ktorému sa má zadať zákazka, predloží v rámci lehoty stanovenej verejným obstarávateľom, a to pred podpisom zmluvy, dôkaz uvedený v tomto článku ods. 3, ktorý potvrdzuje čestné vyhlásenie uvedené v tomto článku ods. 1, a to:
a)
v prípade zákaziek, ktoré zadávajú inštitúcie na vlastný účet, s hodnotou, ktorá dosahuje alebo presahuje finančné limity uvedené v článku 170 ods. 1;
b)
v prípade zákaziek v oblasti vonkajších akcií s hodnotou, ktorá dosahuje alebo presahuje finančné limity uvedené v článku 265 ods. 1 písm. a), v článku 267 ods. 1 písm. a) alebo v článku 269 ods. 1 písm. a).
V prípade zákaziek s hodnotou, ktorá je nižšia ako finančné limity uvedené v prvom pododseku písm. a) a b), môže verejný obstarávateľ v prípade pochybností o tom, či sa uchádzač, ktorému sa má zadať zákazka, nenachádza v niektorej zo situácií, ktoré znamenajú vylúčenie, požadovať predloženie dôkazu uvedeného v odseku 3.
3. Verejný obstarávateľ prijme ako dostatočný dôkaz o tom, že záujemca alebo uchádzač, ktorému sa má zadať zákazka, sa nenachádza v žiadnej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 písm. a), b) alebo e) nariadenia o rozpočtových pravidlách, aktuálny výpis z registra trestov alebo, ak to nie je možné, aktuálny rovnocenný dokument vydaný súdnym alebo správnym orgánom v krajine pôvodu, z ktorého vyplýva, že sú tieto požiadavky splnené. Verejný obstarávateľ prijme ako dostatočný dôkaz o tom, že záujemca alebo uchádzač sa nenachádza v žiadnej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 písm. a) alebo d) nariadenia o rozpočtových pravidlách, aktuálne osvedčenie vydané príslušným orgánom dotknutého štátu.
V prípade, že dokument alebo osvedčenie uvedené v tomto článku ods. 1 nie je vydané v dotknutom štáte, a v ostatných prípadoch vylúčenia uvedených v článku 106 nariadenia o rozpočtových pravidlách, môže byť tento dokument alebo toto osvedčenie nahradené miestoprísažným alebo, ak to nie je možné, čestným vyhlásením zainteresovanej strany pred súdnym alebo správnym orgánom, notárom alebo príslušnou profesijnou organizáciou v krajine pôvodu.
4. V závislosti od vnútroštátnych právnych predpisov štátu, v ktorom má záujemca alebo uchádzač sídlo, sa dokumenty uvedené v odsekoch 1 a 3 týkajú právnických osôb a/alebo fyzických osôb vrátane, ak to verejný obstarávateľ považuje za potrebné, riaditeľov spoločností alebo akýchkoľvek iných osôb, ktoré sú oprávnené záujemcu alebo uchádzača zastupovať, prijímať v ich mene rozhodnutia alebo ich kontrolovať.
5. Verejní obstarávatelia sa môžu v prípade pochybností o tom, či sa záujemcovia alebo uchádzači nenachádzajú v niektorej zo situácií, ktoré znamenajú vylúčenie, sami obrátiť na príslušné orgány uvedené v odseku 3 so žiadosťou o informácie o takejto situácii, ktoré považujú za potrebné.
6. Verejný obstarávateľ môže záujemcu alebo uchádzača oslobodiť od povinnosti predložiť písomný dôkaz uvedený v odseku 3, ak mu takýto dôkaz už bol predložený na účely iného postupu verejného obstarávania a za predpokladu, že od dátumu jeho vydania neuplynul viac ako jeden rok a že je stále platný.
V takom prípade záujemca alebo uchádzač čestne vyhlási, že písomný dôkaz už bol predložený v prechádzajúcom postupe verejného obstarávania, a potvrdí, že sa jeho situácia nezmenila.
7. Záujemca alebo uchádzač predloží na požiadanie verejného obstarávateľa čestné vyhlásenie osoby, ktorá sa podľa predpokladov má stať jeho subdodávateľom, v ktorom vyhlási na svoju česť, že sa nenachádza v žiadnej zo situácií uvedených v článkoch 106 a 107 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
V prípade, že sú o tomto čestnom vyhlásení pochybnosti, požiada verejný obstarávateľ o predloženie dôkazov uvedených v odsekoch 3 a 4. V prípade potreby sa použije odsek 5.
Článok 144
Centrálna databáza
(Článok 108 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Inštitúcie, výkonné agentúry a subjekty uvedené v článku 108 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách poskytnú Komisii v ňou stanovenom formáte informácie o totožnosti tretích strán, ktoré sa nachádzajú v niektorej zo situácií uvedených v článkoch 106, 107, 109 ods. 1 písm. b) a 109 ods. 2 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách, o dôvodoch vylúčenia a trvaní obdobia vylúčenia.
Takisto poskytnú informácie o osobách, ktoré sú oprávnené zastupovať tretie strany, ktoré sú právnickými osobami, prijímať v ich mene rozhodnutia alebo ich kontrolovať, ak sa tieto osoby nachádzajú v niektorej zo situácií uvedených v článkoch 106, 107, 109 ods. 1 písm. b) a 109 ods. 2 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Orgány a subjekty uvedené v článku 108 ods. 2 a 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách poskytnú Komisii v ňou stanovenom formáte informácie o totožnosti tretích strán, ktoré sa nachádzajú v niektorej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ak ich konanie poškodilo finančné záujmy Únie a o osobách, ktoré sú oprávnené zastupovať tretie strany, ktoré sú právnickými osobami, prijímať v ich mene rozhodnutia alebo ich kontrolovať, ako sú:
a)
druh ich odsúdenia;
b)
v náležitých prípadoch trvanie obdobia vylúčenia z postupov verejného obstarávania.
2. Inštitúcie, agentúry, orgány a subjekty uvedené v odseku 1 určia osoby, ktoré sú oprávnené poskytovať Komisii informácie do databázy a prijímať od nej informácie z databázy.
V prípade inštitúcií, agentúr, orgánov a subjektov uvedených v článku 108 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách určené osoby zašlú čo najskôr tieto informácie účtovníkovi Komisie a v prípade potreby požiadajú o vloženie údajov do databázy, o ich zmenu alebo o ich vymazanie.
V prípade orgánov a subjektov uvedených v článku 108 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách určené osoby zašlú požadované informácie povoľujúcemu úradníkovi Komisie, ktorý je zodpovedný za príslušný program alebo akciu, a to do troch mesiacov od vydania príslušného rozsudku.
Vloženie údajov do databázy, ich zmenu alebo vymazanie vykoná účtovník Komisie. Prostredníctvom zabezpečeného protokolu účtovník Komisie poskytuje určeným osobám validované údaje z databázy raz za mesiac.
3. Inštitúcie, agentúry, orgány a subjekty uvedené v odseku 1 osvedčia Komisii, že informácie, ktoré oznámili, boli získané a poskytnuté v súlade so zásadami stanovenými v nariadení (ES) č. 45/2001 a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (17) o ochrane osobných údajov.
Predovšetkým vopred informujú všetky tretie strany alebo osoby uvedené v odseku 1 o tom, že údaje o nich môžu byť zaradené do databázy a môžu byť Komisiou poskytnuté určeným osobám uvedeným v odseku 2. V prípade potreby poskytnuté informácie aktualizujú po oprave alebo vymazaní alebo akejkoľvek zmene údajov.
Každá osoba, ktorej údaje sú uložené v databáze, má právo byť na základe žiadosti adresovanej účtovníkovi Komisie informovaná o všetkých uchovávaných údajoch, ktoré sa jej týkajú.
4. Členské štáty prijmú príslušné opatrenia, aby Komisii pomohli pri efektívnej správe databázy v súlade so smernicou 95/46/ES.
V dohodách s orgánmi tretích krajín a všetkými subjektmi uvedenými v článku 108 ods. 2 a 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa stanovia primerané mechanizmy, aby sa zabezpečil súlad s týmito ustanoveniami a zásadami o ochrane osobných údajov.
Článok 145
Správne a peňažné sankcie
(Články 109 a 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie sankcií stanovených v zmluve, záujemcovia alebo uchádzači a dodávatelia, ktorí uviedli nepravdivé vyhlásenia, urobili závažné chyby, dopustili sa nezrovnalostí alebo podvodu alebo sa v ich prípade zistilo vážne porušenie ich zmluvných povinností, môžu byť vylúčení zo všetkých zákaziek a grantov financovaných z rozpočtu Únie najviac na päť rokov od dátumu zistenia tohto porušenia, ktoré sa potvrdí na základe namietkového konania so záujemcom, uchádzačom alebo dodávateľom.
Toto obdobie sa môže predĺžiť až na desať rokov v prípade, že k pochybeniu došlo opakovane počas piatich rokov od dátumu uvedeného v prvom pododseku.
2. Uchádzačom alebo záujemcom, ktorí uviedli nepravdivé vyhlásenia, urobili závažné chyby, dopustili sa nezrovnalostí alebo podvodu, môžu byť uložené aj peňažné sankcie, a to vo výške 2 % až 10 % z celkovej odhadovanej hodnoty zadávanej zákazky.
Dodávateľom, u ktorých sa zistilo vážne porušenie ich zmluvných povinností, môže byť uložená peňažná sankcia vo výške 2 % až 10 % z celkovej hodnoty príslušnej zákazky.
Táto sadzba sa môže zvýšiť na 4 % až 20 % v prípade opakovaného porušovania počas piatich rokov od dátumu uvedeného v ods. 1 prvom pododseku.
3. Inštitúcia pri stanovení správnych alebo peňažných sankcií zohľadní najmä aspekty uvedené v článku 142 ods. 1.
Článok 146
Podmienky účasti
(Článok 110 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Verejní obstarávatelia vypracujú jasné a nediskriminačné podmienky účasti.
2. Podmienky účasti sa na účely posúdenia finančnej, hospodárskej, technickej a odbornej spôsobilosti záujemcu alebo uchádzača uplatňujú v každom postupe verejného obstarávania.
Verejný obstarávateľ môže stanoviť minimálne úrovne spôsobilosti, pričom záujemcovia, ktorí tieto úrovne nedosahujú, nesmú byť vybratí.
3. Každý uchádzač alebo záujemca môže byť vyzvaný, aby preukázal, že je oprávnený plniť zákazku podľa vnútroštátneho práva, čo sa doloží zápisom v obchodnom alebo živnostenskom registri alebo miestoprísažným vyhlásením alebo osvedčením, členstvom v osobitnej organizácii, výslovným povolením alebo zápisom do registra platiteľov dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“).
4. V oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo vo výzve na vyjadrenie záujmu alebo výzve na predloženie ponuky verejní obstarávatelia presne uvedú doklady, na základe ktorých sa overí postavenie a spôsobilosť uchádzačov alebo záujemcov na právne úkony.
5. Informácie, ktoré požaduje verejný obstarávateľ ako dôkaz o finančnej, hospodárskej, technickej a odbornej spôsobilosti záujemcu alebo uchádzača a minimálne úrovne spôsobilosti požadované v súlade s odsekom 2 nesmú prekročiť rámec predmetu zákazky a zohľadňujú oprávnené záujmy hospodárskych subjektov, najmä pokiaľ ide o ochranu technických a obchodných tajomstiev podniku.
6. Verejný obstarávateľ sa môže v závislosti od hodnotenia rizika rozhodnúť, že preukázanie finančnej, hospodárskej, technickej a odbornej spôsobilosti záujemcov alebo uchádzačov nebude požadovať v prípade:
a)
zákaziek, ktoré zadávajú inštitúcie na vlastný účet, s hodnotou, ktorá nepresahuje hodnotu uvedenú v článku 137 ods. 1;
b)
zákaziek, ktoré sa zadávajú v oblasti vonkajších akcií, s hodnotou pod finančnými limitmi uvedenými v článku 265 ods. 1 písm. a), 267 ods. 1 písm. a) alebo 269 ods. 1 písm. a).
Ak sa verejný obstarávateľ rozhodne nepožadovať preukázanie finančnej, hospodárskej, technickej a odbornej spôsobilosti záujemcov alebo uchádzačov, predbežné financovanie sa neuskutoční, pokiaľ nie je zložená finančná zábezpeka v rovnakej výške.
Článok 147
Hospodárska a finančná spôsobilosť
(Článok 110 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Dôkaz o hospodárskej a finančnej spôsobilosti sa môže poskytnúť najmä predložením jedného alebo viacerých z týchto dokumentov:
a)
príslušných výpisov z bánk alebo v náležitých prípadoch potvrdenia o poistení zodpovednosti za škodu;
b)
finančných výkazov najviac za posledné tri roky, za ktoré boli účty uzatvorené;
c)
výkazu o celkovom obrate a o obrate týkajúcom sa stavebných prác, dodávok alebo služieb, na ktoré sa vzťahuje zákazka za obdobie, ktoré nemôže byť dlhšie ako posledné tri dostupné rozpočtové roky.
2. Verejný obstarávateľ môže záujemcu alebo uchádzača oslobodiť od povinnosti predložiť písomný dôkaz uvedený v odseku 1, ak mu takýto dôkaz už bol predložený na účely iného postupu verejného obstarávania a ak je naďalej v súlade s odsekom 1.
Ak z určitých mimoriadnych dôvodov, ktoré verejný obstarávateľ považuje za opodstatnené, uchádzač alebo záujemca nie je schopný poskytnúť doklady požadované verejným obstarávateľom, môže svoju hospodársku a finančnú spôsobilosť preukázať akýmkoľvek iným spôsobom, ktorý verejný obstarávateľ považuje za vhodný.
3. Hospodársky subjekt sa môže v prípade konkrétnej zákazky v náležitých prípadoch spoľahnúť na spôsobilosť iných subjektov, bez ohľadu na právnu povahu väzieb, ktoré sú medzi ním a týmito subjektmi. V takomto prípade musí verejnému obstarávateľovi preukázať, že bude mať k dispozícii zdroje potrebné na plnenie zákazky, napríklad predložením záväzku týchto subjektov, že mu tieto zdroje dávajú k dispozícii.
Verejný obstarávateľ môže požadovať, aby hospodársky subjekt a subjekty uvedené v prvom pododseku spoločne ručili za plnenie zákazky.
Za rovnakých podmienok sa môže skupina hospodárskych subjektov uvedená v článku 121 ods. 5 spoľahnúť na spôsobilosti členov skupiny alebo iných subjektov.
Článok 148
Technická a odborná spôsobilosť
(Článok 110 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Technická a odborná spôsobilosť hospodárskych subjektov sa vyhodnotí a overí v súlade s odsekmi 2 a 3. V prípade postupov verejného obstarávania týkajúcich sa dodania tovaru, ktoré si vyžadujú umiestnenie a montáž, služieb a/alebo stavebných prác, sa takáto spôsobilosť posúdi najmä so zreteľom na ich know-how, efektívnosť, skúsenosti a spoľahlivosť.
2. Dôkaz o technickej a odbornej spôsobilosti hospodárskych subjektov sa môže, v závislosti od charakteru, množstva alebo rozsahu a účelu dodávok, služieb alebo stavebných prác, ktoré sa majú zabezpečiť, poskytnúť na základe predloženia jedného alebo viacerých z týchto dokumentov:
a)
vzdelanostnej a odbornej kvalifikácie poskytovateľa služieb alebo zhotoviteľa stavebných prác a/alebo kvalifikácie riadiacich pracovníkov podniku, a najmä kvalifikácie osoby alebo osôb zodpovedných za poskytovanie služieb alebo uskutočnenie stavebných prác;
b)
zoznamu:
i)
základných služieb, ktoré boli poskytnuté, a dodávok tovaru za posledné tri roky, s uvedením súm, dátumov a verejných alebo súkromných prijímateľov;
ii)
stavebných prác uskutočnených za posledných päť rokov, s uvedením súm, dátumov a miesta;
c)
popisu technického a strojového vybavenia a výrobného zariadenia, ktoré má podnik použiť pri plnení zákazky na poskytnutie služieb alebo na uskutočnenie stavebných prác;
d)
popisu technického vybavenia a opatrení uplatňovaných na zabezpečenie kvality dodávok a služieb, ako aj popisu študijných a výskumných zariadení podniku;
e)
informácií, či technici alebo zúčastnené technické orgány patria alebo nepatria priamo do podniku, a to najmä tí, ktorí sú zodpovední za kontrolu kvality;
f)
v prípade dodávok tovaru: vzoriek, opisov a/alebo autentických fotografií a/alebo osvedčení vystavených ústavmi pre úradnú kontrolu kvality alebo agentúrami s uznanou právomocou osvedčovať zhodu výrobkov s platnými technickými špecifikáciami alebo normami;
g)
výkazu priemerného ročného počtu zamestnancov a počtu riadiacich pracovníkov poskytovateľa služieb alebo zhotoviteľa stavebných prác za posledné tri roky;
h)
informácií o podiele zákazky, ktorý má poskytovateľ služieb v úmysle zadať subdodávateľom;
i)
v prípade verejných zákaziek na uskutočnenie stavebných prác a poskytnutie služieb a len v náležitých prípadoch, uvedenia opatrení environmentálneho manažérstva, ktoré hospodársky subjekt bude môcť uplatniť počas plnenia zákazky.
Ak sa služby alebo dodávky uvedené v prvom pododseku písm. b) bode i) poskytujú verejnému obstarávateľovi, dôkaz o vykonaní má formu osvedčení vydaných alebo parafovaných príslušným orgánom.
Na účely prvého pododseku písm. b) bodu ii) sa k zoznamu najdôležitejších stavebných prác priložia osvedčenia o uspokojivom vykonaní, pričom sa uvedie, či boli vykonané odborným spôsobom a či boli úplne dokončené.
3. Ak sú služby alebo výrobky, ktoré sa majú dodať, zložité, alebo sa výnimočne požadujú na osobitný účel, dôkaz o technickej a odbornej spôsobilosti sa môže získať prostredníctvom kontroly vykonanej verejným obstarávateľom alebo v jeho mene príslušným úradným orgánom štátu, v ktorom má poskytovateľ služieb alebo dodávateľ tovaru sídlo, na základe dohody s týmto orgánom. Takéto kontroly sa týkajú technickej spôsobilosti a výrobnej kapacity dodávateľa tovaru a v prípade potreby aj jeho študijných a výskumných zariadení a opatrení na kontrolu kvality.
4. Ak verejní obstarávatelia požadujú predloženie osvedčení vystavených nezávislými orgánmi, ktoré potvrdzujú, že hospodársky subjekt spĺňa určité normy zabezpečenia kvality, odvolajú sa na systémy zabezpečenia kvality, ktoré sú založené na sérii európskych noriem v tejto oblasti a potvrdené akreditovanými orgánmi. Verejní obstarávatelia od hospodárskych subjektov, ktoré nemajú prístup k takýmto osvedčeniam, alebo nemajú možnosť získať ich v stanovených lehotách, prijmú aj iné dôkazy o rovnocenných opatreniach na zabezpečenie kvality.
5. Ak verejní obstarávatelia požadujú predloženie osvedčení vystavených nezávislými orgánmi, ktoré potvrdzujú, že hospodársky subjekt spĺňa určité schémy alebo normy environmentálneho manažérstva, odvolajú sa na schému Európskej únie pre environmentálne manažérstvo a audit alebo iné schémy environmentálneho manažérstva, ktoré sú uznané v súlade s článkom 45 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (18), alebo iné normy environmentálneho manažérstva založené na európskych alebo medzinárodných normách v tejto oblasti, ktoré sú potvrdené akreditovanými orgánmi. Verejní obstarávatelia uznávajú rovnocenné osvedčenia od orgánov so sídlom v iných členských štátoch. Akceptujú tiež iné dôkazy o rovnocenných opatreniach environmentálneho manažérstva, ktoré hospodárske subjekty predložia.
6. Hospodársky subjekt sa môže v prípade konkrétnej zákazky v náležitých prípadoch spoľahnúť na spôsobilosť iných subjektov, bez ohľadu na právnu povahu väzieb, ktoré sú medzi ním a týmito subjektmi. V takomto prípade musí verejnému obstarávateľovi preukázať, že bude mať k dispozícii zdroje potrebné na plnenie zákazky, napríklad predložením záväzku týchto subjektov, že mu tieto zdroje dávajú k dispozícii.
Za rovnakých podmienok sa môže skupina hospodárskych subjektov uvedená v článku 121 ods. 5 spoľahnúť na spôsobilosti členov skupiny alebo iných subjektov.
7. Verejný obstarávateľ môže v prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác, poskytnutie služieb a umiestnenia a montáže v súvislosti so zákazkou na dodanie tovaru požadovať, aby určité rozhodujúce úlohy vykonal priamo sám uchádzač, alebo v prípade ponuky, ktorú predkladá skupina hospodárskych subjektov uvedená v článku 121 ods. 6, člen skupiny.
8. Verejní obstarávatelia môžu dospieť k záveru, že hospodárske subjekty nesplnia zákazku na primeranej kvalitatívnej úrovni, ak verejní obstarávatelia zistia, že existuje konflikt záujmov, ktorý môže nepriaznivo ovplyvniť plnenie zákazky.
Článok 149
Postupy a kritériá na vyhodnotenie ponúk
(Článok 110 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 107 nariadenia o rozpočtových pravidlách, zákazky sa zadávajú jedným z týchto dvoch spôsobov:
a)
automatickým postupom zadávania zákazky, pričom v takomto prípade sa zákazka zadá na základe riadnej ponuky, ktorá spĺňa stanovené podmienky a uvádza sa v nej najnižšia cena;
b)
postupom najvýhodnejšieho pomeru medzi kvalitou a cenou.
2. Na určenie ponuky, ktorá predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, verejný obstarávateľ berie do úvahy uvedenú cenu a ostatné kritériá kvality odôvodnené predmetom zákazky, technický prínos, estetické a funkčné charakteristiky, environmentálne charakteristiky, prevádzkové náklady, rentabilitu, lehoty výstavby alebo dodacie lehoty, záručný a pozáručný servis a technickú pomoc. Verejný obstarávateľ môže stanoviť minimálne úrovne kvality. Ponuky nespĺňajúce tieto úrovne sa vylúčia.
3. Verejný obstarávateľ v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo v špecifikáciách alebo informatívnom dokumente presne uvedie, aké váhy uplatní na každé z kritérií na určenie najvýhodnejšieho pomeru medzi kvalitou a cenou. Tieto váhy sa môžu vyjadriť prostredníctvom intervalu s príslušným maximálnym rozpätím.
Váha, ktorá sa uplatňuje na cenu vo vzťahu k iným kritériám, nesmie viesť k neutralizácii ceny pri výbere dodávateľa bez toho, aby boli dotknuté tarify stanovené inštitúciou v súvislosti s odmeňovaním určitých služieb, ako sú služby poskytované expertmi na účely hodnotenia.
Ak vo výnimočných prípadoch nemožno váhu určiť z technických dôvodov, a to najmä s ohľadom na predmet zákazky, verejný obstarávateľ iba uvedie zostupné poradie dôležitosti, s akou sa majú kritériá uplatňovať.
Článok 150
Používanie elektronických aukcií
(Článok 110 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Verejní obstarávatelia môžu použiť elektronické aukcie, v ktorých sa oznamujú nové ceny upravené smerom nadol a/alebo nové hodnoty týkajúce sa určitých prvkov ponúk.
Na účely prvého pododseku verejní obstarávatelia používajú opakovaný elektronický postup (elektronickú aukciu), ktorý prebieha po úvodnom úplnom vyhodnotení ponúk a na základe ktorého je možné stanoviť poradie ponúk, pričom sa použijú automatické metódy hodnotenia.
2. Pokiaľ ide o verejné súťaže, užšie súťaže alebo rokovacie konania v prípade uvedenom v článku 135 ods. 1 písm. a) a ak je možné presne určiť špecifikácie ponuky, verejní obstarávatelia môžu rozhodnúť, že sa pred zadaním verejnej zákazky uskutoční elektronická aukcia.
Elektronická aukcia sa môže za rovnakých okolností uskutočniť v prípade opätovného otvorenia súťaže medzi stranami rámcovej dohody uvedeného v článku 122 ods. 3 písm. b) a v prípade otvorenia súťaže týkajúcej sa zákaziek, ktoré sa majú zadať v rámci dynamického nákupného systému uvedeného v článku 131.
Elektronická aukcia je založená buď na samotných cenách, vtedy sa zákazka zadá na základe najnižšej ceny, alebo na cenách a/alebo hodnotách charakteristík ponúk uvedených v špecifikáciách, vtedy sa zákazka zadá na základe najvýhodnejšieho pomeru medzi kvalitou a cenou.
3. Ak sa verejní obstarávatelia rozhodnú uskutočniť elektronickú aukciu, uvedú to v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania.
Špecifikácie obsahujú tieto informácie:
a)
charakteristiky, ktorých hodnota je predmetom elektronickej aukcie za predpokladu, že sú kvantifikovateľné a dajú sa vyjadriť v číslach alebo percentách;
b)
prípadné limity hodnôt, ktoré sa môžu predložiť, ktoré vyplývajú zo špecifikácií týkajúcich sa predmetu zákazky;
c)
informácie, ktoré budú k dispozícii uchádzačom počas elektronickej aukcie, a prípadne čas, kedy im budú k dispozícii;
d)
dôležité informácie o priebehu elektronickej aukcie;
e)
podmienky, za ktorých budú môcť uchádzači predkladať ponuky, a v náležitých prípadoch najmä minimálne rozdiely, ktoré sa budú požadovať pri predkladaní ponúk;
f)
dôležité informácie o používanom elektronickom zariadení a o podmienkach a technických špecifikáciách týkajúcich sa pripojenia.
4. Pred začatím elektronickej aukcie vykonajú verejní obstarávatelia úvodné úplné vyhodnotenie ponúk v súlade s kritériami na vyhodnotenie ponúk a váhami stanovenými pre jednotlivé kritériá.
Všetci uchádzači, ktorí predložili prijateľné ponuky sa súčasne elektronicky vyzvú, aby predložili nové ceny a/alebo nové hodnoty; výzva obsahuje všetky dôležité informácie o individuálnom pripojení k používanému elektronickému zariadeniu a upresňuje dátum a čas začatia elektronickej aukcie. Elektronická aukcia môže prebiehať v niekoľkých po sebe nasledujúcich etapách. Elektronická aukcia sa nesmie začať skôr ako dva pracovné dni od dátumu odoslania výziev.
5. Ak sa zákazka zadá na základe ponuky, ktorá predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, k výzve sa pripoja výsledky úplného vyhodnotenia príslušnej ponuky, ktoré sa vykoná v súlade s váhami stanovenými v článku 149 ods. 3 prvom pododseku.
Výzva tiež obsahuje matematický vzorec, ktorým sa počas elektronickej aukcie určí nové automatizované prehodnotenie poradia na základe predložených nových cien a/alebo nových hodnôt. Tento vzorec zahŕňa váhy všetkých kritérií stanovených na určenie ponuky, ktorá predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, ktoré sa uvádzajú v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania alebo v špecifikáciách. Na tento účel sa prípadné rozpätia vopred znížia na určitú hodnotu.
V prípadoch, v ktorých sú povolené variantné riešenia, sa stanoví osobitný vzorec pre každé variantné riešenie.
6. Počas každej etapy elektronickej aukcie oznamujú verejní obstarávatelia bezodkladne všetkým uchádzačom dostatočné informácie, ktoré im umožňujú kedykoľvek zistiť ich relatívne poradie. Môžu takisto oznámiť ďalšie informácie týkajúce sa iných predložených cien alebo hodnôt pod podmienkou, že je to uvedené v špecifikáciách. Môžu tiež kedykoľvek zverejniť počet účastníkov v danej etape aukcie. V žiadnom prípade však nemôžu zverejniť totožnosť uchádzačov v priebehu žiadnej etapy elektronickej aukcie.
7. Verejní obstarávatelia ukončia elektronickú aukciu jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:
a)
vo výzve na účasť v elektronickej aukcii uvedú vopred stanovený dátum a čas;
b)
ak nedostanú ďalšie nové ceny alebo nové hodnoty, ktoré spĺňajú požiadavky týkajúce sa minimálnych rozdielov;
c)
ak sa ukončili všetky etapy aukcie stanovené vo výzve na účasť v aukcii.
Na účely prvého pododseku písm. b) verejní obstarávatelia uvedú vo výzve na účasť v aukcii povolenú lehotu, ktorá uplynie od prijatia poslednej ponuky, aby mohli ukončiť elektronickú aukciu.
Ak sa verejní obstarávatelia rozhodli ukončiť elektronickú aukciu v súlade s prvým pododsekom písm. c), prípadne v kombinácii s podmienkami stanovenými v prvom pododseku písm. b), vo výzve na účasť v elektronickej aukcii sa uvedie harmonogram každej etapy aukcie.
8. Po ukončení elektronickej aukcie verejní obstarávatelia zadajú zákazku v súlade s článkom 149 na základe výsledkov elektronickej aukcie.
Verejní obstarávatelia nesmú elektronické aukcie používať neprimerane alebo spôsobom, ktorý by bránil, obmedzil alebo narušil hospodársku súťaž alebo menil predmet zákazky, tak ako bol zverejnený v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania a ako bol definovaný v špecifikáciách.
Článok 151
Ponuky s neobvykle nízkou cenou
(Článok 110 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak sa zdá, že ponuky pre danú zákazku majú neobvykle nízku cenu, verejný obstarávateľ si ešte pred vylúčením takýchto ponúk na základe tohto dôvodu písomne vyžiada podrobné údaje o základných prvkoch ponuky, ktoré považuje za dôležité a tieto základné prvky si preverí po vypočutí zúčastnených strán, pričom zohľadní vysvetlenia, ktoré boli poskytnuté. Tieto podrobné údaje sa môžu týkať najmä dodržiavania ustanovení spojených s ochranou zamestnanosti a pracovnými podmienkami, ktoré platia v mieste, kde sa má stavebná práca, služba alebo dodanie tovaru vykonať.
Verejný obstarávateľ môže brať do úvahy najmä vysvetlenia, ktoré sa týkajú:
a)
hospodárnosti výrobného procesu, poskytovania služieb alebo stavebného postupu;
b)
zvolených technických riešení alebo mimoriadne výhodných podmienok, ktoré má uchádzač k dispozícii;
c)
osobitosti ponuky.
2. Ak verejný obstarávateľ zistí, že ponuka obsahuje neobvykle nízku cenu v dôsledku poskytnutej štátnej pomoci, môže danú ponuku vylúčiť na základe iba tohto jediného dôvodu, ak uchádzač nie je schopný preukázať v primeranej lehote stanovenej verejným obstarávateľom, že táto pomoc bola poskytnutá s konečnou platnosťou a v súlade s postupmi a rozhodnutiami uvedenými v pravidlách Únie o poskytovaní štátnej pomoci.
Článok 152
Lehoty na prijímanie ponúk a žiadosti o účasť
(Článok 111 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Verejní obstarávatelia stanovia presné a nemenné lehoty vyjadrené v kalendárnych dňoch na prijímanie ponúk a žiadostí o účasť. Lehoty sú dostatočne dlhé, aby umožnili zainteresovaným stranám prijateľný a primeraný čas na prípravu a predloženie ponúk, berúc pritom do úvahy najmä komplexnosť zákazky alebo potrebu navštíviť dané miesto alebo nahliadnuť na mieste do dokumentov pripojených k špecifikáciám.
2. V prípade verejných súťaží na zákazky, ktorých hodnota sa rovná finančným limitom stanoveným v článku 170 ods. 1 alebo ich prevyšuje, nesmie byť lehota na prijímanie ponúk kratšia ako päťdesiatdva dní od dátumu odoslania oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania.
3. V užších súťažiach, v prípadoch použitia súťažného dialógu uvedených v článku 132 a v rokovacích konaniach so zverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania pre zákazky presahujúce finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1, nesmie byť lehota na prijímanie žiadostí o účasť kratšia ako tridsaťsedem dní od dátumu odoslania oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania.
V prípade užších súťaží na zákazky, ktorých hodnota sa rovná finančným limitom stanoveným v článku 170 ods. 1 alebo ich prevyšuje, nesmie byť lehota na prijímanie ponúk kratšia ako štyridsať dní od dátumu odoslania výzvy na predloženie ponuky.
V prípade postupu po výzve na vyjadrenie záujmu podľa článku 136 ods. 1 nesmie byť lehota:
a)
kratšia ako dvadsaťjeden dní od dátumu odoslania výzvy na predloženie ponuky, pokiaľ ide o prijímanie ponúk v prípade postupu uvedeného v článku 136 ods. 1 písm. a) a článku 136 ods. 3 písm. b) bode i);
b)
kratšia ako desať dní odo dňa prijatia žiadostí o účasť a kratšia ako dvadsaťjeden dní od prijatia ponúk v prípade dvojstupňového postupu uvedeného v článku 136 ods. 3 písm. b) bode ii).
4. Ak verejní obstarávatelia v súlade s článkom 123 ods. 2 odoslali na uverejnenie predbežné oznámenie, alebo oni sami uverejnili predbežné oznámenie v rámci svojho profilu verejného obstarávateľa pre zákazky presahujúce finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1, lehota na prijímanie ponúk môže byť spravidla skrátená na tridsaťšesť dní, ale nesmie byť za žiadnych okolností kratšia ako dvadsaťdva dní od dátumu odoslania oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo výzvy na predloženie ponuky.
Skrátenie lehoty uvedenej v prvom pododseku je možné len v prípade, že predbežné oznámenie spĺňa tieto podmienky:
a)
obsahuje všetky informácie požadované v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania za predpokladu, že sú tieto informácie k dispozícii v čase uverejnenia oznámenia;
b)
bolo zaslané na uverejnenie najmenej päťdesiatdva dní a najviac dvanásť mesiacov pred dátumom odoslania oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania.
5. Lehoty na prijímanie ponúk sa môžu skrátiť o päť dní, ak od dátumu zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo výzvy na vyjadrenie záujmu sú všetky dokumenty týkajúce sa výzvy na predloženie ponuky neobmedzene a priamo k dispozícii v elektronickej podobe.
Článok 153
Čas poskytnutý na prístup k súťažným podkladom
(Článok 111 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Za predpokladu, že žiadosť bola podaná včas pred konečným termínom na predloženie ponuky, špecifikácie alebo informatívne dokumenty v postupe uvedenom v článku 132 a doplňujúce podklady sa zašlú do piatich pracovných dní od prijatia žiadosti všetkým hospodárskym subjektom, ktoré si špecifikácie vyžiadali alebo vyjadrili záujem o účasť na dialógu alebo o predloženie ponuky, s výhradou ustanovení odseku 4. Verejní obstarávatelia nie sú povinní odpovedať na žiadosti o zaslanie dokumentov, ktoré sú podané menej ako päť pracovných dní pred konečným termínom na predloženie ponuky.
2. Za predpokladu, že žiadosť bola podaná včas pred konečným termínom na predloženie ponuky, doplňujúce informácie týkajúce sa špecifikácií alebo informatívnych dokumentov alebo doplňujúcich podkladov sa čo možno najskôr oznámia súčasne všetkým hospodárskym subjektom, ktoré si špecifikácie vyžiadali alebo vyjadrili záujem o účasť na dialógu alebo o predloženie ponuky a najneskôr do šiestich kalendárnych dní pred konečným termínom stanoveným na prijatie ponuky alebo, v prípade žiadostí o informácie prijatých menej ako osem kalendárnych dní pred konečným termínom stanoveným na prijatie ponuky, čo možno najskôr po prijatí žiadosti o informácie. Verejní obstarávatelia nie sú povinní odpovedať na žiadosti o doplňujúce informácie, ktoré sú podané menej ako päť pracovných dní pred konečným termínom na predloženie ponuky.
3. Ak špecifikácie a doplňujúce podklady alebo informácie nie je možné z akýchkoľvek dôvodov dodať v lehotách stanovených v odsekoch 1 a 2, alebo keď sa ponuky môžu predložiť len po návšteve miesta alebo po nahliadnutí na mieste do dokumentov pripojených k špecifikáciám, lehoty na prijímanie ponúk uvedené v článku 152 sa predĺžia tak, aby všetky hospodárske subjekty mali možnosť oboznámiť sa so všetkými informáciami požadovanými na prípravu ponuky. Takéto predĺženie sa primeraným spôsobom zverejní v súlade s postupmi uvedenými v článkoch 123 až 126.
4. Ustanovenia odseku 1 sa neuplatňujú v prípade verejnej súťaže, ani v prípade dynamických nákupných systémov uvedených v článku 131, ak ku všetkým dokumentom týkajúcim sa výzvy na predloženie ponuky a akýmkoľvek doplňujúcim podkladom existuje neobmedzený a úplný priamy elektronický prístup. V oznámení o vyhlásení verejného obstarávania uvedenom v článku 123 ods. 3 sa uvádza adresa internetovej stránky, na ktorej je možné nahliadnuť do týchto dokumentov.
Článok 154
Lehoty v naliehavých prípadoch
(Článok 111 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak za opodstatnených mimoriadnych okolností nemožno pri užších súťažiach a rokovacích konaniach so zverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania dodržať minimálne lehoty stanovené v článku 152 ods. 3, verejní obstarávatelia môžu stanoviť tieto lehoty vyjadrené v kalendárnych dňoch:
a)
lehotu na prijímanie žiadostí o účasť, ktorá nesmie byť kratšia ako pätnásť dní od dátumu odoslania oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo kratšia ako desať dní, ak je oznámenie zaslané Úradu pre publikácie v elektronickej podobe;
b)
lehotu na prijímanie ponúk, ktorá nesmie byť kratšia ako desať dní od dátumu odoslania výzvy na predloženie ponuky.
2. V rámci užších súťaží a zrýchlených rokovacích konaní a za podmienky, že žiadosť bola podaná včas, doplňujúce informácie týkajúce sa špecifikácií sa oznámia všetkým záujemcom alebo uchádzačom najneskôr štyri kalendárne dni pred konečným termínom na prijatie ponúk.
Článok 155
Spôsoby komunikácie
(Článok 111 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Spôsoby predloženia ponúk a žiadostí o účasť stanoví verejný obstarávateľ, ktorý môže určiť výlučný spôsob predloženia. Ponuky a žiadosti o účasť sa môžu predkladať listom alebo elektronicky. Žiadosti o účasť sa tiež môžu posielať faxom.
Vybraté spôsoby komunikácie sú bežne k dispozícii a neobmedzujú prístup hospodárskych subjektov k postupu verejného obstarávania.
Zvolené spôsoby komunikácie, majú taký charakter, aby sa zabezpečilo splnenie týchto podmienok:
a)
každá predložená ponuka alebo žiadosť o účasť obsahuje všetky informácie potrebné na jej vyhodnotenie;
b)
integrita dokumentov je zachovaná;
c)
dôverný charakter ponúk a žiadostí o účasť je zachovaný a verejný obstarávateľ sa oboznámi s ich obsahom až po uplynutí lehoty na ich predloženie;
d)
ochrana osobných údajov je zabezpečená v súlade s požiadavkami nariadenia (ES) č. 45/2001.
V prípade potreby právneho dôkazu môžu verejní obstarávatelia rozhodnúť, aby boli žiadosti o účasť zaslané faxom potvrdené listom alebo elektronicky čo možno najskôr a v každom prípade najneskôr pred konečným dátumom stanoveným v článku 152.
2. Ak verejný obstarávateľ povolí predkladanie ponúk a žiadostí o účasť v elektronickej podobe, použité zariadenia, ako aj ich technické charakteristiky majú nediskriminačný charakter, sú bežne k dispozícii a kompatibilné s informačnými a komunikačnými technológiami, ktoré sa bežne používajú, a neobmedzujú prístup hospodárskych subjektov k postupu verejného obstarávania.
3. Zariadenia na elektronické prijímanie ponúk a žiadostí o účasť, s výnimkou zákaziek pod finančným limitom stanoveným v článku 170 ods. 1, prostredníctvom technických prostriedkov a primeraných postupov zaručujú, že:
a)
hospodársky subjekt je možné s určitosťou autentifikovať;
b)
je možné presne určiť čas a dátum prijatia ponúk a žiadostí o účasť;
c)
je možné primerane zabezpečiť, že do stanovenej lehoty nikto nemôže mať prístup k údajom prenášaným podľa týchto požiadaviek;
d)
v prípade porušenia tohto zákazu prístupu je možné primerane zaistiť presné zistenie tohto porušenia;
e)
len oprávnené osoby môžu stanoviť alebo zmeniť dátumy pre otváranie prijatých údajov;
f)
v priebehu jednotlivých etáp postupu verejného obstarávania je prístup k všetkým predloženým údajom alebo k ich časti možný len súčasným konaním oprávnených osôb;
g)
súčasným konaním oprávnených osôb sa prenesené údaje môžu sprístupniť len po stanovenom dátume;
h)
údaje, prijaté a otvorené v súlade s týmito požiadavkami, sú sprístupnené len osobám, ktoré sú oprávnené oboznámiť sa s nimi.
4. Ak verejný obstarávateľ povolí predkladanie ponúk a žiadostí o účasť v elektronickej podobe, elektronické dokumenty predložené prostredníctvom takýchto systémov sa považujú za originály a za podpísané oprávneným zástupcom hospodárskeho subjektu.
5. Ak predkladanie prebieha prostredníctvom listu, uchádzač alebo záujemca môže predložiť ponuku alebo žiadosť o účasť jedným z týchto spôsobov:
a)
poštou alebo kuriérskou službou, pričom v týchto prípadoch sa vo výzve na predloženie ponuky uvádza, že rozhodujúcim dátumom je dátum odoslania, dátum uvedený na poštovej pečiatke alebo dátum na doručenke;
b)
osobným doručením do priestorov inštitúcie uchádzačom alebo záujemcom alebo ich zástupcom; na tento účel sa vo výzve na predloženie ponuky uvedie, popri informáciách uvedených v článku 138 ods. 2 písm. a), útvar, ktorému sa ponuky alebo žiadosti o účasť majú doručiť proti podpisu a potvrdeniu s uvedením dátumu.
6. V záujme zachovania dôvernosti a zamedzenia akýmkoľvek ťažkostiam pri predkladaní ponúk listom musí byť vo výzve na predloženie ponúk toto ustanovenie:
Ponuky sa musia predkladať v zapečatenej obálke, ktorá musí byť vložená do druhej zapečatenej obálky. Na vnútornej obálke musia byť uvedené okrem názvu útvaru, ktorému je adresovaná, ako je uvedené vo výzve na predloženie ponuky, slová „Výzva na predloženie ponuky - Poštová služba nesmie otvoriť.“ Ak sa používajú samolepiace obálky, musia byť zapečatené lepiacou páskou a odosielateľ sa musí cez túto pásku podpísať.
Článok 156
Zábezpeky týkajúce sa ponúk
(Článok 111 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Verejný obstarávateľ môže požadovať, aby bola v súvislosti s ponukou zložená zábezpeka v súlade s článkom 163, ktorá predstavuje 1 % až 2 % z celkovej hodnoty zákazky.
Zábezpeka týkajúca sa ponuky sa uvoľní po zadaní zákazky. Ak sa v stanovenom konečnom termíne nepredloží žiadna ponuka alebo ak sa ponuka následne stiahne, zábezpeka prepadne.
Článok 157
Otváranie ponúk a žiadostí o účasť
(Článok 111 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Otvoria sa všetky žiadosti o účasť a ponuky, ktoré spĺňajú požiadavky článku 155.
2. Ak hodnota zákazky prevyšuje finančný limit stanovený v článku 137 ods. 1, zodpovedný povoľujúci úradník vymenuje komisiu pre otváranie ponúk.
Komisia pre otváranie ponúk pozostáva najmenej z troch osôb, ktoré zastupujú najmenej dva organizačné subjekty príslušnej inštitúcie, medzi ktorými nie je vzájomné hierarchické prepojenie, a z ktorých sa najmenej jedna nezodpovedá zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi. S cieľom zabrániť akémukoľvek konfliktu záujmov, tieto osoby podliehajú povinnostiam stanoveným v článku 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ak v zastúpeniach alebo v miestnych jednotkách uvedených v článku 72 tohto nariadenia alebo izolovaných jednotkách v členskom štáte neexistujú žiadne oddelené subjekty, požiadavka na organizačné subjekty bez hierarchického prepojenia medzi nimi sa neuplatňuje.
V prípade postupu verejného obstarávania vyhláseného na medziinštitucionálnom základe komisiu pre otváranie ponúk vymenuje zodpovedný povoľujúci úradník z inštitúcie, ktorá je zodpovedná za postup verejného obstarávania. Zloženie tejto komisie zohľadní, pokiaľ je to možné, medziinštitucionálny charakter postupu verejného obstarávania.
3. Ak sa ponuky zasielajú listom, jeden alebo viacerí členovia komisie pre otváranie ponúk parafujú dokumenty, ktoré potvrdzujú dátum a čas odoslania každej ponuky.
Parafujú tiež:
a)
každú stranu každej ponuky;
b)
titulnú stranu a strany, ktoré obsahujú finančné údaje každej ponuky, pričom integrita pôvodnej ponuky je garantovaná akýmkoľvek vhodným spôsobom použitým zo strany útvaru, ktorý je nezávislý od povoľujúceho útvaru, s výnimkou prípadov uvedených v ods. 2 druhom pododseku.
Ak sa zákazka zadáva automatickým postupom zadávania zákazky v súlade s článkom 149 ods. 1 písm. a), ceny uvedené v ponukách, ktoré spĺňajú požiadavky, sa uverejnia.
Členovia komisie podpíšu písomný záznam o otváraní prijatých ponúk, v ktorom sa uvádzajú tie ponuky, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v článku 155 a tie ponuky, ktoré tieto požiadavky nespĺňajú, a to s uvedením dôvodov ich vylúčenia pre nesúlad s požiadavkami a s odvolaním sa na postupy predkladania ponúk uvedené v článku 155. Tento záznam sa môže podpísať v elektronickom systéme, ktorý umožňuje dostatočnú identifikáciu podpisujúcej osoby.
Článok 158
Komisia pre vyhodnotenie ponúk a žiadostí o účasť
(Článok 111 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Všetky žiadosti o účasť a ponuky, ktoré sú vyhlásené za žiadosti a ponuky, ktoré spĺňajú požiadavky článku 155, vyhodnotí a zoradí komisia pre vyhodnotenie ponúk, vytvorená pre každú z dvoch etáp, na základe vopred zverejnených podmienok vylúčenia a podmienok účasti na jednej strane a na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk na druhej strane.
Túto komisiu vymenuje zodpovedný povoľujúci úradník na účely poskytnutia poradného stanoviska k zákazkám s hodnotou nad finančným limitom uvedeným v článku 137 ods. 1.
Zodpovedný povoľujúci úradník však môže rozhodnúť, že komisia pre vyhodnotenie ponúk hodnotí a zostavuje poradie ponúk len na základe kritérií na vyhodnotenie ponúk a že podmienky vylúčenia a podmienky účasti budú hodnotené inými primeranými prostriedkami, ktoré zaistia zabránenie konfliktu záujmov.
2. Komisia pre vyhodnotenie ponúk pozostáva najmenej z troch osôb, ktoré zastupujú najmenej dva organizačné subjekty inštitúcií alebo orgánov uvedených v článku 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách, medzi ktorými nie je vzájomné hierarchické prepojenie, a z ktorých sa najmenej jedna nezodpovedá zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi. Zodpovedný povoľujúci úradník zabezpečí, aby tieto osoby dodržiavali povinnosti stanovené v článku 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Ak v zastúpeniach a v miestnych jednotkách uvedených v článku 72 alebo izolovaných jednotkách v členskom štáte neexistujú žiadne oddelené subjekty, požiadavka na organizačné subjekty bez hierarchického prepojenia medzi nimi sa neuplatňuje.
Komisia pre vyhodnotenie ponúk môže pozostávať z tých istých členov ako komisia pre otváranie ponúk.
Externí experti môžu pomáhať komisii na základe rozhodnutia zodpovedného povoľujúceho úradníka. Zodpovedný povoľujúci úradník zabezpečí, aby títo experti dodržiavali povinnosti stanovené v článku 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
V prípade postupu verejného obstarávania vyhláseného na medziinštitucionálnom základe vymenuje komisiu pre vyhodnotenie ponúk zodpovedný povoľujúci úradník z inštitúcie, ktorá je zodpovedná za postup verejného obstarávania. Zloženie tejto komisie zohľadní podľa možnosti medziinštitucionálny charakter postupu verejného obstarávania.
3. Žiadosti o účasť a ponuky, ktoré nespĺňajú všetky zásadné požiadavky stanovené v súťažných podkladoch sa vylúčia.
Komisia pre vyhodnotenie ponúk alebo verejný obstarávateľ však môže záujemcov alebo uchádzačov požiadať o doplnenie alebo vysvetlenie predložených doplňujúcich podkladov v súvislosti s podmienkami vylúčenia alebo účasti v stanovenej lehote.
Za prijateľné sa pokladajú žiadosti o účasť a ponuky záujemcov alebo uchádzačov, ktoré nie sú vylúčené a ktoré spĺňajú podmienky účasti.
4. Komisia pre vyhodnotenie ponúk si v prípade ponúk s neobvykle nízkou cenou uvedených v článku 151 vyžiada všetky dôležité informácie týkajúce sa zostavenia ponuky.
Článok 159
Výsledky hodnotenia
(Článok 112 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Vypracuje sa písomný a datovaný záznam o hodnotení a stanovení poradia žiadostí o účasť a ponúk, o ktorých bolo vyhlásené, že spĺňajú požiadavky.
Písomný záznam podpíšu všetci členovia komisie pre vyhodnotenie ponúk. Tento záznam sa môže podpísať v elektronickom systéme, ktorý umožňuje dostatočnú identifikáciu podpisujúcej osoby.
Ak komisia pre vyhodnotenie ponúk nebola poverená overením ponúk na základe podmienok vylúčenia a podmienok účasti, podpíšu písomný záznam aj osoby, ktoré boli touto úlohou poverené zodpovedným povoľujúcim úradníkom. Tento písomný záznam sa uchová pre budúcu potrebu.
2. Písomný záznam uvedený v odseku 1 obsahuje aspoň:
a)
názov a adresu verejného obstarávateľa, ako aj predmet a hodnotu zákazky, rámcovej dohody alebo dynamického nákupného systému;
b)
mená vylúčených záujemcov alebo uchádzačov a dôvody ich vylúčenia;
c)
mená záujemcov alebo uchádzačov, ktorých ponuky alebo žiadosti o účasť sa majú preskúmať, a dôvody ich výberu;
d)
dôvody vylúčenia ponúk, ktoré sa pokladajú za ponuky s neobvykle nízkou cenou;
e)
mená vybratých záujemcov alebo dodávateľov a dôvody takéhoto výberu a, ak je to známe, podiel zákazky alebo rámcovej dohody, ktorý má dodávateľ v úmysle zadať tretím stranám ako subdodávateľom.
3. Verejný obstarávateľ potom prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie aspoň tieto informácie:
a)
názov a adresu verejného obstarávateľa, ako aj predmet a hodnotu zákazky, alebo predmet a maximálnu hodnotu rámcovej dohody alebo dynamického nákupného systému;
b)
mená vylúčených záujemcov alebo uchádzačov a dôvody ich vylúčenia;
c)
mená záujemcov alebo uchádzačov, ktorých ponuky alebo žiadosti o účasť sa majú preskúmať, a dôvody ich výberu;
d)
dôvody vylúčenia ponúk, ktoré sa pokladajú za ponuky s neobvykle nízkou cenou;
e)
mená vybratých záujemcov alebo dodávateľov a dôvody takéhoto výberu s odvolaním sa na vopred zverejnené podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk a ak je známy, podiel zákazky alebo rámcovej dohody, ktorý má dodávateľ v úmysle zadať tretím stranám ako subdodávateľom;
f)
v prípade rokovacieho konania a súťažného dialógu, okolnosti uvedené v článkoch 132, 134, 135, 266, 268, 270 a 271, ktoré odôvodňujú ich použitie;
g)
v náležitých prípadoch dôvody rozhodnutia verejného obstarávateľa o nezadaní zákazky.
V prípade postupu verejného obstarávania vyhláseného na medziinštitucionálnom základe prijíma rozhodnutie uvedené v prvom pododseku verejný obstarávateľ zodpovedný za postup verejného obstarávania.
Článok 160
Kontakty medzi verejnými obstarávateľmi a uchádzačmi
(Článok 112 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Kontakt medzi verejným obstarávateľom a uchádzačmi v priebehu postupu zadávania zákazky sa môže uskutočniť iba výnimočne a za podmienok stanovených v odseku 2 a 3.
2. Pred konečným termínom na predkladanie ponúk, s ohľadom na doplňujúce podklady a informácie uvedené v článku 153, verejný obstarávateľ môže:
a)
na základe žiadosti uchádzačov oznámiť doplňujúce informácie len na účely vyjasnenia charakteru zákazky; takéto informácie sa oznámia v ten istý deň všetkým uchádzačom, ktorí požiadali o špecifikácie;
b)
z vlastného podnetu, ak zistí chybu, nepresnosť, opomenutie niečoho alebo akúkoľvek inú administratívnu chybu v texte oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, vo výzve na predloženie ponuky alebo v špecifikáciách, informovať dotknuté osoby v ten istý deň a rovnakým spôsobom, ktorý sa vzťahuje na pôvodnú výzvu na predloženie ponuky.
3. Ak sa po otvorení ponúk vyžaduje určité vysvetlenie v súvislosti s ponukou alebo ak sa musia opraviť administratívne chyby v ponuke, verejný obstarávateľ môže nadviazať kontakt s uchádzačom, hoci takýto kontakt nesmie viesť k žiadnej zmene podmienok ponuky.
4. V každom prípade nadviazania kontaktu a v riadne odôvodnených prípadoch, keď sa kontakt nenadviazal podľa článku 96 nariadenia o rozpočtových pravidlách, sa o tom v spise o verejnom obstarávaní vykoná záznam.
Článok 161
Informovanie záujemcov a uchádzačov
(Články 113, 114 a 118 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Verejní obstarávatelia bez zbytočného odkladu informujú záujemcov a uchádzačov o prijatých rozhodnutiach týkajúcich sa zadania zákazky alebo uzavretia rámcovej dohody alebo zaradenia do dynamického nákupného systému, vrátane dôvodov akéhokoľvek rozhodnutia o nezadaní zákazky alebo neuzavretí rámcovej dohody alebo nezaradenia do dynamického nákupného systému, v prípade ktorých sa uskutočnil súťažný postup verejného obstarávania, alebo informujú o opätovnom otvorení súťaže.
2. Verejný obstarávateľ oznámi do pätnástich kalendárnych dní od dátumu prijatia písomnej žiadosti informácie uvedené v článku 113 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
3. V prípade zákaziek, ktoré zadávajú inštitúcie Únie na vlastný účet a ktorých hodnota dosahuje alebo presahuje finančné limity uvedené v článku 170 ods. 1 a ktoré nie sú vylúčené z pôsobnosti smernice 2004/18/ES, verejný obstarávateľ informuje všetkých vylúčených uchádzačov alebo záujemcov súčasne a jednotlivo elektronickou poštou, že ich žiadosť alebo ponuka nebola akceptovaná, a to v niektorej z týchto etáp:
a)
krátko po prijatí rozhodnutí na základe podmienok vylúčenia a podmienok účasti a pred rozhodnutím o zadaní zákazky v postupoch verejného obstarávania, ktoré sú rozdelené do dvoch osobitných etáp;
b)
pokiaľ ide o rozhodnutia o zadaní zákazky a rozhodnutia o vylúčení ponúk, čo najskôr po rozhodnutí o zadaní zákazky a najneskôr v priebehu nasledujúceho týždňa.
Verejný obstarávateľ v každom prípade uvedie dôvody neakceptovania ponuky alebo žiadosti a informáciu o možných opravných prostriedkoch.
Vylúčení uchádzači alebo záujemcovia môžu na základe písomnej žiadosti zaslanej listom, faxom alebo elektronicky požiadať o doplňujúce informácie o dôvodoch vylúčenia a všetci vybratí uchádzači, ktorých ponuky neboli vylúčené, môžu získať informácie o charakteristikách a relatívnom hodnotení vybratej ponuky, ako aj meno víťaza, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 113 ods. 2 druhého pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách. Verejný obstarávateľ odpovie do pätnástich kalendárnych dní od dátumu prijatia písomnej žiadosti.
Článok 162
Podpísanie zmluvy
(Články 113 a 118 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Plnenie zákazky sa nesmie začať pred podpísaním zmluvy.
Oddiel 4
Zábezpeky a nápravné opatrenia
Článok 163
Zábezpeky
(Článok 115 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak sa od dodávateľov vyžaduje zloženie zábezpeky vopred, táto zábezpeka musí byť na sumu a obdobie postačujúce na jej aktiváciu.
2. Zábezpeku poskytuje banka alebo schválená finančná inštitúcia. Po súhlase verejného obstarávateľa môže byť nahradená spoločným a nerozdielnym ručením tretej strany.
Zábezpeka je zložená v eurách.
Jej účelom je, aby banková alebo finančná inštitúcia alebo tretia strana poskytli neodvolateľnú zábezpeku alebo vystupovali ako prvý ručiteľ záväzkov zmluvnej strany.
Článok 164
Zábezpeka na splnenie zákazky
(Článok 115 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. S cieľom zabezpečiť, aby boli stavebné práce, dodanie tovaru a poskytnutie služieb realizované v plnom rozsahu, a v prípade, že sa konečné prevzatie podľa zmluvných podmienok nemôže uskutočniť na základe záverečnej platby, môže povoľujúci úradník v jednotlivých prípadoch a na základe predbežnej analýzy rizík požadovať zábezpeku na splnenie zákazky.
2. Zábezpeka predstavujúca 10 % celkovej hodnoty zákazky sa môže vytvoriť zrážkami z uskutočnených platieb.
Zábezpeka sa môže nahradiť sumou zadržanou zo záverečnej platby až do konečného prevzatia služieb, dodávok alebo stavebných prác. Sumu určí povoľujúci úradník a suma je primeraná zisteným rizikám týkajúcim sa splnenia zákazky, pričom sa zohľadní predmet, ako aj bežné obchodné podmienky uplatniteľné v rámci odvetvia.
Podmienky takejto zábezpeky sa zverejnia v súťažných podkladoch.
3. Po konečnom prevzatí stavebných prác, poskytnutých služieb alebo dodávok sa zábezpeka uvoľní v súlade so zmluvnými podmienkami.
Článok 165
Zábezpeka na predbežné financovanie
(Článok 115 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak verejný obstarávateľ stanovil potrebu predbežného financovania, posúdi riziká spojené s platbami predbežného financovania, a to pred začatím postupu verejného obstarávania, pričom zohľadní najmä tieto kritériá:
a)
odhadovanú hodnotu zákazky;
b)
jej predmet;
c)
jej trvanie a tempo;
d)
štruktúru trhu.
2. Zábezpeka sa vyžaduje v súvislosti s platbou predbežného financovania v prípade uvedenom v článku 146 ods. 6 druhom pododseku alebo, ak sa povoľujúci úradník rozhodne požadovať zábezpeku podľa tohto článku ods. 1.
V prípade zákaziek s nízkou hodnotou uvedených v článku 137 ods. 1 sa zábezpeka nepožaduje.
Zábezpeka sa uvoľní vtedy, keď sa predbežné financovanie odpočíta z priebežných platieb alebo platieb zostatkov v prospech dodávateľa v súlade so zmluvnými podmienkami.
Článok 166
Pozastavenie v prípade chýb alebo nezrovnalostí
(Článok 116 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zákazky sa môžu pozastaviť podľa článku 116 nariadenia o rozpočtových pravidlách, aby sa preverilo, či sa skutočne vyskytli predpokladané závažné chyby alebo nezrovnalosti alebo podvod. Ak sa tieto predpoklady nepotvrdia, plnenie zákazky sa bez zbytočného odkladu obnoví.
2. Za závažnú chybu alebo nezrovnalosť sa považuje akékoľvek porušenie ustanovenia zmluvy alebo právnych predpisov, ktoré vyplýva z konania alebo opomenutia, ktoré spôsobí alebo môže spôsobiť stratu pre rozpočet Únie.
KAPITOLA 2
Ustanovenia vzťahujúce sa na zákazky, ktoré zadávajú inštitúcie Únie na vlastný účet
Článok 167
Stanovenie vhodnej úrovne na výpočet finančných limitov
(Články 117 a 118 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Každý povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním alebo subdelegovaním v rámci každej inštitúcie posúdi, či sa dosiahli finančné limity stanovené v článku 118 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 168
Samostatné zákazky a zákazky zadané po častiach
(Články 104 a 118 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Odhadovaná hodnota zákazky sa nesmie stanoviť s cieľom obchádzať požiadavky stanovené v tomto nariadení a zákazka sa na tento účel nemôže ani rozdeliť.
V náležitých prípadoch, keď je to technicky možné a nákladovo efektívne, sa zákazky s hodnotou, ktorá presahuje alebo dosahuje finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1, zadajú súčasne vo forme samostatných častí.
2. Ak je predmet zákazky na dodanie tovaru, poskytnutie služieb alebo uskutočnenie stavebných prác rozdelený na niekoľko častí, pričom každá z nich je predmetom samostatnej zákazky, pri celkovom hodnotení uplatniteľného finančného limitu sa berie do úvahy celková hodnota všetkých častí.
Ak celková hodnota všetkých častí presahuje alebo dosahuje finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1, ustanovenia článku 97 ods. 1 a článku 104 ods. 1 a 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú na každú z častí.
3. Ak sa má zákazka zadať vo forme samostatných častí, ponuky sa hodnotia osobitne pre každú časť. Ak sa tomu istému uchádzačovi zadá viacero častí, je s ním možné podpísať na tieto časti jedinú zmluvu.
Článok 169
Mechanizmy odhadovania hodnoty určitých zákaziek
(Článok 118 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Na účely výpočtu odhadovanej hodnoty zákazky zahrnie verejný obstarávateľ aj celkovú odhadovanú odmenu dodávateľa.
Ak zmluva poskytuje rôzne možnosti alebo je možné ju predĺžiť, základom pre výpočet je maximálna povolená suma vrátane použitia opčných doložiek a predĺženia.
Tento odhad sa robí v čase odoslania oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo v prípade, ak sa takéto oznámenie nepredpokladá, v čase, keď verejný obstarávateľ začne postup zadávania zákazky.
2. V prípade rámcových dohôd a dynamických nákupných systémov sa berie do úvahy najvyššia hodnota všetkých zákaziek plánovaných počas celého obdobia trvania rámcovej dohody alebo dynamického nákupného systému.
3. V prípade zákaziek na poskytnutie služieb sa berie do úvahy:
a)
splatná poistná prémia a iné spôsoby odmeny, ak ide o poisťovacie služby;
b)
poplatky, provízie, úroky a iné spôsoby odmeny, ak ide o bankové alebo finančné služby;
c)
poplatky, splatné provízie a iné spôsoby odmeny, ak ide o zákazky zahŕňajúce projektovú dokumentáciu.
4. V prípade zákaziek na poskytnutie služieb, pre ktoré nie je uvedená celková cena alebo zákaziek na dodanie tovaru v prípade lízingu, prenájmu alebo kúpy na splátky, hodnotou, ktorá sa berie ako základ pre výpočet odhadovanej hodnoty, je:
a)
v prípade zmlúv uzavretých na určitú dobu:
i)
ak doba je najviac štyridsaťosem mesiacov v prípade služieb alebo najviac dvanásť mesiacov v prípade dodávok tovaru, celková hodnota zákazky počas doby ich trvania;
ii)
ak doba je dlhšia ako dvanásť mesiacov v prípade dodávok tovaru, celková hodnota vrátane odhadovanej zostatkovej hodnoty;
b)
mesačná hodnota vynásobená štyridsiatimi ôsmimi, ak ide o zmluvy uzavreté na neurčitú dobu alebo v prípade služieb na dobu, ktorá presahuje štyridsaťosem mesiacov.
5. V prípade zákaziek na poskytnutie služieb alebo zákaziek na dodanie tovaru, ktoré sa zadávajú pravidelne alebo sa v stanovenom čase obnovujú, hodnota zákazky sa stanoví na základe:
a)
buď skutočných celkových nákladov podobných zákaziek pre rovnaké typy služieb alebo výrobkov zadaných počas predchádzajúceho rozpočtového roka alebo dvanástich mesiacov, upravené podľa možnosti o predpokladané zmeny množstva alebo hodnoty počas dvanástich mesiacov nasledujúcich po pôvodnej zákazke;
b)
alebo odhadovaných celkových nákladov následných zákaziek zadaných počas dvanástich mesiacov nasledujúcich po prvej poskytnutej službe alebo po prvom dodaní tovaru alebo počas doby platnosti zmluvy, ak je táto doba dlhšia ako dvanásť mesiacov.
6. V prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác sa do úvahy neberie iba hodnota stavebných prác, ale aj odhadovaná celková hodnota dodávok nevyhnutných na uskutočnenie stavebných prác, ktoré verejný obstarávateľ poskytol dodávateľovi.
Článok 170
Finančné limity na uplatňovanie postupov podľa smernice 2004/18/ES
(Článok 118 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Finančnými limitmi uvedenými v článku 118 nariadenia o rozpočtových pravidlá sú finančné limity stanovené v smernici 2004/18/ES pre zákazky na dodanie tovaru, na poskytnutie služby alebo na uskutočnenie stavebných prác.
2. Lehotami uvedenými v článku 118 nariadenia o rozpočtových pravidlách sú lehoty vymedzené v článkoch 152, 153 a 154.
Článok 171
Odkladná lehota pred podpisom zmluvy
(Článok 118 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Verejný obstarávateľ podpíše s úspešným uchádzačom zmluvu alebo rámcovú dohodu, ktoré patria do predmetu úpravy smernice 2004/18/ES až po uplynutí 14 kalendárnych dní.
Táto lehota začína plynúť od jedného z týchto dátumov:
a)
odo dňa, ktorý nasleduje po súbežnom odoslaní oznámení úspešným a vylúčeným uchádzačom;
b)
v prípade, že sa zákazka zadá alebo rámcová dohoda uzavrie v rámci rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, odo dňa uverejnenia oznámenia o výsledku verejného obstarávania uvedeného v článku 123 v Úradnom vestníku Európskej únie.
Ak sa na odoslanie podľa druhého pododseku písm. a) použije fax alebo elektronické prostriedky, odkladná lehota je desať kalendárnych dní.
Verejný obstarávateľ môže v prípade potreby odložiť podpísanie zmluvy v záujme ďalšieho preskúmania, ak je to opodstatnené na základe žiadostí alebo pripomienok vylúčených alebo poškodených uchádzačov alebo záujemcov, alebo na základe akejkoľvek inej informácie, ktorú získal. Žiadosti, pripomienky alebo informácie musia byť doručené počas lehoty stanovenej v prvom pododseku. V prípade odkladu sú všetci záujemcovia alebo uchádzači informovaní do troch pracovných dní po prijatí rozhodnutia o odklade.
Okrem prípadov stanovených v odseku 2 je akákoľvek zmluva podpísaná pred uplynutím lehoty stanovenej v prvom pododseku neplatná.
Ak nie je možné zadať zákazku alebo uzatvoriť rámcovú dohodu s predpokladaným úspešným uchádzačom, môže ju verejný obstarávateľ uzatvoriť s nasledujúcim najlepším uchádzačom.
2. Lehota stanovená v odseku 1 sa neuplatňuje na tieto prípady:
a)
verejné súťaže, užšie súťaže alebo rokovacie konania po zverejnení oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, v ktorých bola predložená len jediná ponuka;
b)
osobitné zákazky založené na rámcovej dohode;
c)
rokovacie konania uvedené v článku 134 ods. 1 písm. c), článku 134 ods. 1 písm. g) bode iii), článku 134 ods. 1 písm. h) a článku 134 ods. 1 písm. j).
Článok 172
Dôkaz o prístupe k zákazkám
(Článok 119 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V špecifikáciách sa od uchádzačov požaduje, aby uviedli, v ktorom štáte majú svoje sídlo alebo bydlisko a aby predložili doplňujúci dôkaz bežne akceptovateľný podľa ich vlastného vnútroštátneho práva.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Rozsah pôsobnosti a forma grantov
Článok 173
Členské poplatky
(Článok 121 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Členské poplatky uvedené v článku 121 ods. 2 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách sú sumy platené subjektom, ktorých je Únia členom, v súlade s rozpočtovými rozhodnutiami a s platobnými podmienkami stanovenými príslušnými subjektmi.
Článok 174
Dohody o grante a rozhodnutia o grante
(Článok 121 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Granty sa upravia prostredníctvom rozhodnutia alebo prostredníctvom písomnej dohody.
2. Na stanovenie nástroja, ktorý sa má použiť, sa zohľadnia tieto prvky:
a)
lokalita príjemcu v rámci Európskej únie alebo mimo nej;
b)
komplexnosť a štandardizácia obsahu financovaných akcií alebo pracovných programov.
Článok 175
Výdavky na členov inštitúcií
(Článok 121 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Výdavky na členov inštitúcií uvedené v článku 121 ods. 2 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách zahŕňajú príspevky združeniam súčasných a bývalých poslancov Európskeho parlamentu. Tieto príspevky sa uskutočňujú v súlade s vnútornými administratívnymi predpismi Európskeho parlamentu.
Článok 176
Akcie, na ktoré je možné získať granty
(Článok 121 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Akcia, na ktorú je možné získať grant v zmysle článku 121 nariadenia o rozpočtových pravidlách, musí byť jasne definovaná.
Žiadna akcia sa nesmie rozdeliť na rôzne akcie na účely obchádzania pravidiel financovania stanovených v tomto nariadení.
Článok 177
Subjekty, ktoré sledujú cieľ všeobecného záujmu Únie
(Článok 121 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Subjektom, ktorý sleduje cieľ všeobecného záujmu Únie, je:
a)
subjekt zapojený do vzdelávania, odbornej prípravy, informovania, inovácie alebo výskumu a štúdia európskej politiky, do aktivít prispievajúcich k podpore občianstva alebo ľudských práv, alebo európsky úrad pre normalizáciu;
b)
subjekt, ktorý zastupuje neziskové subjekty pôsobiace v členských štátoch, v kandidátskych krajinách alebo potenciálnych kandidátskych krajinách, a podporuje zásady a politiku, ktoré sú v súlade s cieľmi zmlúv.
Článok 178
Partnerstvá
(Článok 121 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Osobitné granty na akciu a granty na prevádzku môžu tvoriť súčasť rámcového partnerstva.
2. Rámcové partnerstvo je možné zriadiť ako dlhodobý mechanizmus spolupráce Komisie a príjemcov grantov. Môže mať formu dohody o rámcovom partnerstve alebo formu rozhodnutia o rámcovom partnerstve.
V dohode alebo rozhodnutí o rámcovom partnerstve sa v súlade so zásadami a procesnými pravidlami stanovenými v tejto hlave presne stanovia spoločné ciele, charakter akcií plánovaných na jednorazovom základe alebo ako súčasť schváleného ročného pracovného programu, postup udeľovania osobitných grantov a všeobecné práva a povinnosti každej zo strán v rámci osobitných dohôd alebo rozhodnutí.
Doba trvania partnerstva nesmie presiahnuť štyri roky, okrem výnimočných prípadov odôvodnených najmä na základe predmetu rámcového partnerstva.
Povoľujúci úradníci nesmú používať dohody alebo rozhodnutia o rámcovom partnerstve nenáležitým spôsobom, alebo ich používať tak, že účel alebo účinok je v rozpore so zásadami transparentnosti alebo rovnakého zaobchádzania so žiadateľmi.
3. S rámcovými partnerstvami sa zaobchádza ako s grantmi, pokiaľ ide o plánovanie, zverejňovanie ex ante a udeľovanie.
4. Osobitné granty založené na dohodách alebo rozhodnutiach o rámcovom partnerstve sa udeľujú v súlade s postupmi stanovenými v týchto dohodách alebo rozhodnutiach a v súlade s touto hlavou.
Sú predmetom postupov zverejňovania ex post uvedených v článku 191.
Článok 179
Elektronické systémy výmeny informácií
(Článok 121 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Akákoľvek výmena informácií s príjemcami vrátane uzatvárania dohôd o grante, oznámenia rozhodnutí o grante a ich prípadné zmeny a doplnenia môže prebiehať prostredníctvom elektronických systémov na výmenu informácií, ktoré zriadi Komisia.
2. Tieto systémy spĺňajú tieto požiadavky:
a)
len oprávnené osoby môžu mať prístup do systému a k dokumentom poskytovaným prostredníctvom tohto systému;
b)
len oprávnené osoby môžu mať právo na elektronický podpis a na poskytovanie dokumentov prostredníctvom tohto systému;
c)
oprávnené osoby musí systém identifikovať stanoveným spôsobom;
d)
čas a dátum elektronickej transakcie musia byť presne určené;
e)
integrita dokumentov musí byť zachovaná;
f)
dostupnosť dokumentov musí byť zabezpečená;
g)
dôverný charakter dokumentov musí byť v náležitých prípadoch zachovaný;
h)
ochrana osobných údajov musí byť zabezpečená v súlade s požiadavkami uvedenými v nariadení (ES) č. 45/2001.
3. V prípade údajov, ktoré sú prostredníctvom takého systému odosielané a prijímané, platí právna domnienka integrity týchto údajov, ako aj právna domnienka presnosti dátumu a času, ktorý tento systém uvádza v súvislosti s prijatím a odoslaním týchto údajov.
Dokument, ktorý sa prostredníctvom takéhoto systému prijíma alebo oznamuje, sa považuje za rovnocennú alternatívu dokumentu v papierovej podobe. Je prípustný ako dôkaz v súdnom konaní, považuje sa za originál a platí pre neho právna domnienka autentickosti a integrity, a to za predpokladu, že neobsahuje žiadne dynamické prvky, ktoré by mohli spôsobiť automatickú zmenu tohto dokumentu.
Elektronický podpis uvedený v odseku 2 písm. b) má rovnocenný právny účinok ako vlastnoručný podpis.
Článok 180
Obsah dohôd o grante a rozhodnutí o grante
(Článok 122 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V dohode o grante sa stanovia aspoň:
a)
predmet;
b)
príjemca;
c)
doba trvania, konkrétne:
i)
dátum nadobudnutia platnosti;
ii)
dátum začatia a doba trvania akcie alebo rozpočtový rok, ktorý sa financuje;
d)
maximálna suma financovania zo strany Únie vyjadrená v eurách a forma grantu, v prípade potreby doplnené o:
i)
celkové odhadované oprávnené náklady na akciu alebo pracovný program a mieru financovania oprávnených nákladov;
ii)
prípadné jednotkové náklady, jednorazovú platbu alebo paušálne financovanie uvedené v článku 123 písm. b), c) a d) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ak sú určené;
iii)
kombináciu prvkov stanovených v tomto písmene bode i) a ii).
e)
opis akcie alebo, v prípade grantu na prevádzku, pracovného programu schváleného na príslušný rozpočtový rok povoľujúcim úradníkom spolu s opisom očakávaných výsledkov z realizácie akcie alebo pracovného programu;
f)
všeobecné podmienky uplatniteľné na všetky dohody tohto druhu, ako je súhlas príjemcu s kontrolami a auditmi Komisie, úradu OLAF a Dvora audítorov;
g)
odhadovaný celkový rozpočet na akciu alebo pracovný program;
h)
zásady uvedené v článku 209 alebo pravidlá verejného obstarávania, ktoré príjemca musí dodržať, ak je s realizáciou akcie spojené verejné obstarávanie;
i)
povinnosti príjemcu, najmä:
i)
pokiaľ ide o riadne finančné hospodárenie a predkladanie správ o činnosti a finančných správ; v náležitých prípadoch sa stanovia prechodné ciele, po splnení ktorých sa tieto správy predkladajú;
ii)
v prípade dohody medzi Komisiou a viacerými príjemcami, prípadné osobitné povinnosti koordinátora a ostatných príjemcov voči koordinátorovi, ako aj finančnú zodpovednosť príjemcov za sumy splatné Komisii;
j)
mechanizmy a lehoty schvaľovania týchto správ a platieb Komisiou;
k)
v prípade potreby podrobnosti o oprávnených nákladoch akcie alebo schváleného pracovného programu alebo o jednotkových nákladoch, jednorazových platbách alebo paušálnom financovaní uvedených v článku 123 nariadenia o rozpočtových pravidlách;
l)
ustanovenia upravujúce viditeľnosť finančnej podpory Únie, okrem riadne odôvodnených prípadov, keď uverejnenie nie je možné alebo vhodné.
Všeobecné podmienky uvedené v prvom pododseku písm. f) stanovujú aspoň:
i)
že na dohodu o grante sa vzťahuje právo Únie, v prípade potreby doplnené vnútroštátnym právom, ako sa uvádza v dohode o grante. V dohodách uzatvorených s medzinárodnými organizáciami sa môže stanoviť výnimka;
ii)
príslušný súd alebo arbitrážny súd na riešenie sporov.
2. V dohode o grante sa môžu stanoviť mechanizmy a lehoty pozastavenia čerpania grantu alebo vypovedania dohody o grante alebo zrušenia rozhodnutia o grante v súlade s článkom 135 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
3. V prípadoch uvedených v článku 178 rozhodnutie o rámcovom partnerstve alebo dohoda o rámcovom partnerstve obsahujú informácie uvedené v tomto článku ods. 1 prvom pododseku písm. a), b), c) bode i), písm. f) a h) až j) a l).
Osobitné rozhodnutie o grante alebo dohoda o grante obsahuje informácie uvedené v ods. 1 prvom pododseku písm. a) až e), g) a k) a v prípade potreby informácie uvedené v ods. 1 prvom pododseku písm. i).
4. Dohody o grante sa môžu zmeniť alebo doplniť iba písomne. Účelom ani účinkom takýchto zmien a doplnení vrátane tých, ktoré sú zamerané na doplnenie alebo vyňatie príjemcu, nie je vykonanie takých zmien v dohodách, ktoré by spochybnili rozhodnutie o udelení grantu alebo by boli v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania vo vzťahu k žiadateľom.
5. Odseky 1, 2, 3 a 4 sa uplatňujú mutatis mutandis na rozhodnutia o grante.
Niektoré z informácií uvedených v odseku 1 sa môžu namiesto v rozhodnutí o grante uviesť vo výzve na predkladanie návrhov alebo v akomkoľvek súvisiacom dokumente.
Článok 181
Formy grantov
(Článok 123 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Granty vo forme uvedenej v článku 123 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa vypočítajú na základe oprávnených nákladov skutočne vynaložených príjemcom, ktoré sú predmetom predbežného odhadu rozpočtu, ktorý sa predkladá spolu s návrhom a ktorý tvorí súčasť rozhodnutia o grante alebo dohody o grante.
2. Jednotkové náklady uvedené v článku 123 ods. 1 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách pokrývajú všetky alebo určité osobitné kategórie oprávnených nákladov, ktoré sú vopred jasne určené stanovením sumy na jednotku.
3. Jednorazové platby uvedené v článku 123 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách pokrývajú vo všeobecnom vyjadrení všetky alebo určité osobitné kategórie oprávnených nákladov, ktoré sú vopred jasne určené.
4. Paušálne financovanie uvedené v článku 123 ods. 1 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách pokrýva osobitné kategórie oprávnených nákladov, ktoré sú vopred jasne určené uplatnením percentuálnej sadzby.
Článok 182
Jednorazové platby, jednotkové náklady a paušálne financovanie
(Článok 124 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Povolenie na použitie jednorazových platieb, jednotkových nákladov alebo paušálneho financovania uvedené v článku 124 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uplatňuje na dobu trvania programu. Toto povolenie možno revidovať, ak je potrebné uskutočniť podstatné zmeny. Údaje a sumy sa pravidelne posudzujú a jednorazové platby, jednotkové náklady alebo paušálne financovanie sa v náležitých prípadoch upravia.
V prípade dohody medzi Komisiou a určitým počtom príjemcov sa maximálna suma na grant uvedená v článku 124 ods. 1 druhom pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách uplatňuje na každého príjemcu.
2. Rozhodnutie o grante alebo dohoda o grante obsahuje všetky ustanovenia, ktoré sú potrebné na overenie splnenia podmienok vyplatenia grantu na základe jednorazových platieb, jednotkových nákladov alebo paušálneho financovania.
3. Vyplatenie grantu na základe jednorazových platieb, jednotkových nákladov alebo paušálneho financovania sa uskutoční bez toho, aby bolo dotknuté právo na prístup k povinným záznamom príjemcu na účely prvého odseku a článku 137 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
4. Ak kontrola ex post odhalí, že skutočnosť, na základe ktorej vzniká nárok, nenastala a príjemcovi bola nenáležite vyplatená suma grantu na základe jednorazových platieb, jednotkových nákladov alebo paušálneho financovania, Komisia je oprávnená vymáhať sumu až do výšky grantu, bez toho, aby boli dotknuté sankcie uvedené v článku 109 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
KAPITOLA 2
Zásady
Článok 183
Zásada spolufinancovania
(Článok 125 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V rámci zásady spolufinancovania zdroje, ktoré sú potrebné na vykonanie akcie alebo pracovného programu, nepochádzajú výhradne z príspevku Únie.
Spolufinancovanie môže mať formu vlastných zdrojov príjemcu, príjmu plynúceho z akcie alebo pracovného programu alebo finančných alebo materiálnych príspevkov od tretích strán.
2. Materiálne príspevky sú nefinančné zdroje, ktoré tretie strany bezplatne sprístupnia v prospech príjemcu.
Článok 184
Zásada neziskovosti
(Článok 125 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Finančné príspevky od tretích strán, ktoré môže príjemca použiť na pokrytie iných nákladov ako sú oprávnené náklady v rámci grantu Únie, alebo ktoré nie sú splatné voči tretej strane v prípade, že sa nepoužijú na konci akcie alebo pracovného programu, sa nepovažujú za finančné príspevky osobitne vyčlenené darcami na financovanie oprávnených nákladov v zmysle článku 125 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 185
Granty s nízkou hodnotou
(Článok 125 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Za granty s nízkou hodnotou sa považujú granty, ktorých hodnota je najviac 60 000 EUR.
Článok 186
Technická pomoc
(Články 101 a 125 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Technická pomoc znamená činnosti zamerané na podporu a budovanie kapacít, ktoré sú nevyhnutné z hľadiska realizácie programu alebo akcie, a to najmä činnosti v oblasti prípravy, riadenia, monitorovania, hodnotenia, auditu a kontroly.
Článok 187
Oprávnené náklady
[Článok 126 ods. 3 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách]
Daň z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“) sa nepovažuje za vratnú v zmysle uplatniteľných vnútroštátnych právnych predpisov o DPH, ak ju podľa vnútroštátnych predpisov možno pripísať akejkoľvek z týchto činností:
a)
oslobodené činnosti bez práva na odpočet;
b)
činnosti mimo rozsahu pôsobnosti DPH;
c)
činnosti uvedené v písm. a) alebo b), v súvislosti s ktorými je DPH neodpočítateľná ale vratná prostredníctvom osobitných systémov vrátenia alebo kompenzačných fondov, ktoré nie sú predmetom smernice 2006/112/ES, napriek tomu, že je takýto systém alebo fond zriadený vnútroštátnymi právnymi predpismi o DPH;
DPH týkajúca sa činností uvedených v článku 13 ods. 2 smernice 2006/112/ES sa považuje za zaplatenú príjemcom, ktorý je inou ako nezdaniteľnou osobou podľa článku 13 ods. 1 prvého pododseku uvedenej smernice, bez ohľadu na to, či tieto činnosti považujú príslušné členské štáty za činnosti, ktorých sa subjekty spravované verejným právom zúčastňujú ako orgány verejnej moci.
Článok 188
Plánovanie
(Článok 128 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Každý zodpovedný povoľujúci úradník vypracuje ročný alebo viacročný pracovný program pre granty. Pracovný program prijme inštitúcia a čo možno najskôr sa uverejní na internetovej stránke pre granty príslušnej inštitúcie, najneskôr do 31. marca roka vykonávania.
V pracovnom programe sa uvedie obdobie, ktorého sa týka, prípadný základný akt, sledované ciele, predpokladané výsledky, orientačný harmonogram výziev na predkladanie návrhov s orientačnou sumou a maximálna miera spolufinancovania.
V prípade rozhodnutia o prijatí pracovného programu, ktoré sa považuje za rozhodnutie o financovaní grantov na príslušný rok, pracovný program obsahuje aj informácie stanovené v článku 94.
2. Každá podstatná zmena v pracovnom programe sa prijme a uverejní, ako sa uvádza v odseku 1.
Článok 189
Obsah výziev na predkladanie návrhov
(Článok 128 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Vo výzvach na predkladanie návrhov sa uvedú:
a)
sledované ciele;
b)
kritériá oprávnenosti, podmienky vylúčenia a účasti a kritériá na vyhodnotenie návrhov uvedené v článkoch 131 a 132 nariadenia o rozpočtových pravidlách a príslušné doplňujúce podklady;
c)
mechanizmy financovania zo strany Únie;
d)
mechanizmy a konečný dátum predkladania návrhov a plánovaný dátum, do ktorého sú všetci žiadatelia informovaní o výsledku hodnotenia ich žiadostí, a informatívny dátum podpísania dohôd o grante alebo oznámenia rozhodnutí o grante.
2. Výzvy na predkladanie návrhov sa uverejnia na internetových stránkach inštitúcií Únie a v prípade potreby sa dodatočná publicita medzi potenciálnymi príjemcami zabezpečí aj prostredníctvom akýchkoľvek iných primeraných prostriedkov vrátane Úradného vestníka Európskej únie. Môžu sa uverejniť od dátumu prijatia rozhodnutia o financovaní uvedeného v článku 84 nariadenia o rozpočtových pravidlách vrátane počas roka, ktorý predchádza plneniu rozpočtu. Akákoľvek zmena v obsahu výziev na predkladanie návrhov je predmetom uverejnenia za rovnakých podmienok, ako v prípade výziev na predkladanie návrhov.
Článok 190
Výnimky z výziev na predkladanie návrhov
(Článok 128 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Granty sa môžu udeliť bez výzvy na predkladanie návrhov iba v týchto prípadoch:
a)
na účely operácií humanitárnej pomoci a operácií civilnej ochrany alebo pomoci v rámci krízového riadenia v zmysle odseku 2;
b)
v iných výnimočných a riadne odôvodnených naliehavých prípadoch;
c)
subjektom, ktoré majú de jure alebo de facto monopolné postavenie, riadne odôvodnené v rozhodnutí o udelení grantu;
d)
subjektom určeným v základnom akte v zmysle článku 54 nariadenia o rozpočtových pravidlách za príjemcov grantu alebo subjektom, ktoré v rámci svojej zodpovednosti určili členské štáty, ak sú tieto členské štáty určené v základnom akte za príjemcov grantu;
e)
v prípade výskumu a technologického vývoja subjektom určeným v pracovnom programe uvedenom v článku 128 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ak je v základnom akte táto možnosť výslovne stanovená a pod podmienkou, že sa na projekt nevzťahuje výzva na predkladanie návrhov;
f)
na akcie osobitnej povahy, ktorých realizácia si vyžaduje osobitný druh subjektu, pokiaľ ide o jeho technickú spôsobilosť, vysoký stupeň špecializácie alebo jeho administratívnu právomoc, pod podmienkou, že sa na dotknuté akcie nevzťahuje výzva na predkladanie návrhov.
Prípady uvedené v prvom pododseku písm. f) sa riadne odôvodnia v rozhodnutí o udelení grantu.
2. Krízové situácie v tretích krajinách sú situácie okamžitého alebo bezprostredného nebezpečenstva, ktoré hrozia vyústením do ozbrojeného konfliktu alebo destabilizácie krajiny. Krízové situácie sú takisto situácie spôsobené prírodnými katastrofami, krízy spôsobené človekom, ako sú vojny a iné konflikty, alebo mimoriadne okolnosti s porovnateľnými účinkami súvisiace okrem iného so zmenou klímy, zhoršovaním životného prostredia, obmedzením prístupu k energii a prírodným zdrojom alebo extrémnou chudobou.
Článok 191
Zverejňovanie ex post
(Článok 128 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Informácie týkajúce sa grantov udelených v priebehu rozpočtového roka sa uverejňujú v súlade s článkom 21.
2. Po zverejnení podľa odseku 1 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade na ich žiadosť správu o:
a)
počte žiadateľov v uplynulom roku;
b)
počte a percentuálnom podiele úspešných žiadostí na jednu výzvu na predkladanie návrhov;
c)
priemernom trvaní postupu od dátumu uzávierky výzvy na predkladanie návrhov do udelenia grantu;
d)
počte a sume grantov, pri ktorých sa v uplynulom roku od povinnosti zverejnenia ex post upustilo v súlade s článkom 21 ods. 4.
Článok 192
Informovanie žiadateľov
(Článok 128 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Komisia poskytne žiadateľom informácie a poradenstvo takýmto spôsobom:
a)
vypracuje spoločné štandardné formuláre žiadostí o podobné granty a monitoruje rozsah a zrozumiteľnosť formulárov žiadostí;
b)
poskytne potenciálnym žiadateľom informácie, a to najmä prostredníctvom seminárov a príručiek;
c)
uchováva v zložke právnických osôb uvedenej v článku 63 trvalé údaje pre príjemcov.
Článok 193
Financovanie zo samostatných rozpočtových riadkov
(Článok 129 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Akcia môže byť financovaná spoločne zo samostatných rozpočtových riadkov viacerými zodpovednými povoľujúcimi úradníkmi.
Článok 194
Retroaktívny účinok financovania v mimoriadne naliehavých prípadoch a prípadoch predchádzania konfliktom
(Článok 130 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V rámci rozsahu pôsobnosti článku 130 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách výdavky, ktoré vzniknú príjemcovi pred dátumom podávania žiadosti sú oprávnené na financovanie Únie za týchto podmienok:
a)
takáto výnimka bola riadne odôvodnená v rozhodnutí o financovaní;
b)
v rozhodnutí o financovaní a dohode o grante alebo rozhodnutí o grante sa výslovne stanovuje dátum oprávnenosti, ktorý predchádza dátumu na podávanie žiadostí.
Článok 195
Podávanie žiadostí o grant
(Článok 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Mechanizmy podávania žiadostí o grant stanoví zodpovedný povoľujúci úradník, ktorý môže zvoliť spôsob podávania. Žiadosti o grant sa môžu predložiť listom alebo elektronicky.
Zvolené prostriedky komunikácie majú nediskriminačný charakter a ich dôsledkom nie je obmedzenie prístupu žiadateľov k postupu udeľovania grantov.
Zvolené spôsoby komunikácie, majú taký charakter, aby sa zabezpečilo splnenie týchto podmienok:
a)
každá predložená žiadosť obsahuje všetky informácie potrebné na jej vyhodnotenie;
b)
integrita dokumentov musí byť zachovaná;
c)
dôverný charakter návrhov je zachovaný;
d)
ochrana osobných údajov je zabezpečená v súlade s požiadavkami uvedenými v nariadení (ES) č. 45/2001.
Na účely tretieho pododseku písm. c) zodpovedný povoľujúci úradník preskúma obsah žiadostí až po uplynutí lehoty stanovenej na ich podanie.
Zodpovedný povoľujúci úradník môže požadovať, aby bol k podaniam v elektronickej forme pripojený zdokonalený elektronický podpis v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES (19).
2. Ak zodpovedný povoľujúci úradník povolí podávanie žiadostí v elektronickej podobe, použité zariadenia, ako aj ich technické charakteristiky majú nediskriminačný charakter, sú bežne k dispozícii a kompatibilné s informačnými a komunikačnými technológiami, ktoré sa bežne používajú. Žiadateľom sa poskytnú informácie o špecifikáciách, ktoré sa vyžadujú na podávanie žiadostí vrátane informácií o šifrovaní.
Zariadenia na elektronický príjem žiadostí poskytujú navyše záruky, že bude zachovaná bezpečnosť a dôverný charakter. Takisto zaručia, že je možné presne určiť presný čas a dátum prijatia žiadostí.
3. Ak sa podanie uskutočňuje listom, žiadatelia môžu predkladať žiadosti jednou z týchto foriem:
a)
poštou alebo kuriérskou službou, pričom v týchto prípadoch sa vo výzve na predkladanie návrhov uvádza, že rozhodujúcim dátumom je dátum odoslania, dátum uvedený na poštovej pečiatke alebo dátum na doručenke;
b)
osobným doručením do priestorov inštitúcie žiadateľom alebo jeho zástupcom; v tomto prípade sa vo výzve na predkladanie návrhov uvádza, na ktorý útvar sa majú žiadosti doručiť proti podpísanému a datovanému potvrdeniu.
KAPITOLA 3
Postup udeľovania
Článok 196
Obsah žiadostí o grant
(Článok 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Žiadosti sa podávajú na formulári vypracovanom v súlade so spoločnými štandardnými formulármi podľa článku 192 písm. a), poskytnutom zodpovednými povoľujúcimi úradníkmi, a v súlade s kritériami stanovenými v základom akte a vo výzve na predkladanie návrhov.
Doplňujúce podklady uvedené v článku 131 ods. 3 druhom pododseku môžu obsahovať najmä výkaz ziskov a strát a súvahu za posledný uzatvorený rozpočtový rok.
2. Odhadovaný rozpočet na akciu alebo pracovný program pripojený k žiadosti má, s výnimkou rezerv na nepredvídané výdavky a možné zmeny výmenných kurzov, ktoré možno v riadne odôvodnených prípadoch povoliť, vyrovnané príjmy a výdavky a uvádza odhadované oprávnené náklady na akciu alebo pracovný program.
3. Ak sa žiadosť týka grantov na akciu, ktorých suma prevyšuje 750 000 EUR, alebo grantov na prevádzku, ktoré prevyšujú 100 000 EUR, predloží sa audítorská správa vypracovaná schváleným externým audítorom. Táto správa osvedčuje účtovnú závierku za posledný dostupný rozpočtový rok.
Prvý pododsek tohto odseku sa uplatňuje iba na prvú žiadosť, ktorú príjemca podal zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi v danom rozpočtovom roku.
V prípade dohôd medzi Komisiou a určitým počtom príjemcov sa tieto finančné limity stanovené v prvom pododseku uplatňujú na každého príjemcu.
V prípade partnerstiev uvedených v článku 178 musí byť pred podpísaním dohody o rámcovom partnerstve alebo oznámením rozhodnutia o rámcovom partnerstve predložená správa o audite uvedená v prvom pododseku tohto odseku, ktorá sa týka posledných dvoch dostupných rozpočtových rokov.
Zodpovedný povoľujúci úradník môže v závislosti od hodnotenia rizika oslobodiť od povinnosti predloženia správy o audite uvedenej v prvom pododseku vzdelávacie zariadenia a zariadenia odbornej prípravy a, v prípade dohôd s viacerými príjemcami, príjemcov, ktorí akceptovali spoločné a nerozdielne ručenie alebo tých, ktorí nenesú žiadnu finančnú zodpovednosť.
Prvý pododsek tohto odseku sa nevzťahuje na verejnoprávne subjekty a medzinárodné organizácie uvedené v článku 43.
4. Žiadateľ uvedie zdroje a sumy financovania Únie, ktoré získal alebo o ktoré žiadal na tú istú akciu alebo časť akcie alebo na jej fungovanie v tom istom rozpočtovom roku, ako aj akékoľvek financovanie, ktoré prijal alebo o ktoré žiadal na tú istú akciu.
Článok 197
Dôkaz o nevylúčení
(Článok 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Žiadatelia predložia čestné vyhlásenie, že sa nenachádzajú v žiadnej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 a článku 107 nariadenia o rozpočtových pravidlách, okrem prípadov stanovených v článku 131 ods. 4 písm. a) a b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. Zodpovedný povoľujúci úradník môže v závislosti od hodnotenia rizika požadovať, aby úspešní žiadatelia predložili dôkaz uvedený v článku 143. Na žiadosť zodpovedného povoľujúceho úradníka úspešní žiadatelia predložia takýto dôkaz okrem prípadu, keď zodpovedný povoľujúci úradník uzná, že to objektívne nie je možné, alebo ak takýto dôkaz už bol predložený na účely iného postupu udeľovania grantov alebo postupu verejného obstarávania a odo dňa vydania týchto dokladov neuplynul viac než jeden rok a sú stále platné.
Článok 198
Žiadatelia bez právnej subjektivity
(Článok 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Ak je žiadosť o grant podaná žiadateľom bez právnej subjektivity v súlade s článkom 131 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, zástupcovia tohto žiadateľa preukážu, že majú právomoc uskutočňovať právne úkony v mene žiadateľa, a že tento žiadateľ má rovnakú finančnú a operačnú spôsobilosť ako právnické osoby.
Článok 199
Subjekty tvoriace jedného žiadateľa
(Článok 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Ak viacero subjektov spĺňa podmienky pre podanie žiadosti o grant a spoločne tvoria jeden subjekt, môže zodpovedný povoľujúci úradník s týmto subjektom zaobchádzať ako s jedným žiadateľom, za predpokladu, že sú tieto subjekty, ktoré sa podieľajú na navrhovanej akcii alebo pracovnom programe, v žiadosti uvedené ako súčasti žiadateľa.
Článok 200
Peňažné a správne sankcie
(Článok 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Peňažné a/alebo správne sankcie sa môžu uložiť žiadateľom, ktorí poskytli nepravdivé vyhlásenia, dopustili sa závažných chýb alebo nezrovnalostí alebo podvodu, v súlade s podmienkami stanovenými v článku 145.
Takéto peňažné a/alebo správne sankcie sa môžu uložiť aj príjemcom, u ktorých sa zistilo, že vážnym spôsobom porušili svoje zmluvné záväzky.
Článok 201
Kritériá oprávnenosti
(Článok 131 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Kritériá oprávnenosti sa uverejnia vo výzve na predkladanie návrhov.
2. Kritériá oprávnenosti určujú podmienky účasti na výzve na predkladanie návrhov. Tieto kritériá sa stanovujú s náležitým zreteľom na ciele akcie a sú v súlade so zásadami transparentnosti a nediskriminácie.
Článok 202
Podmienky účasti
(Článok 132 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Podmienky účasti sa uverejnia vo výzve na predkladanie návrhov a sú stanovené tak, že umožňujú posúdiť finančnú a operačnú spôsobilosti žiadateľa dokončiť navrhovanú akciu alebo pracovný program.
2. Žiadateľ musí mať stabilné a dostatočné zdroje financovania, ktoré mu umožnia vykonávať jeho činnosť počas obdobia realizácie akcie alebo roka, na ktorý je grant udelený a podieľať sa na jeho financovaní. Žiadateľ musí mať odborné schopnosti a kvalifikáciu požadované na dokončenie navrhovanej akcie alebo pracovného programu, pokiaľ nie je v základnom akte výslovne stanovené inak.
3. Finančná a operačná spôsobilosť sa preverí najmä na základe analýzy akýchkoľvek doplňujúcich podkladov uvedených v článku 196 a požadovaných zodpovedným povoľujúcim úradníkom vo výzve na predkladanie návrhov.
Ak vo výzve na predkladanie návrhov neboli požadované žiadne doplňujúce podklady a ak má zodpovedný povoľujúci úradník pochybnosti o finančnej alebo operačnej spôsobilosti žiadateľov, požiada ich o predloženie akýchkoľvek príslušných dokumentov.
V prípade partnerstiev uvedených v článku 178 sa takéto preverovanie vykoná pred podpísaním dohody o rámcovom partnerstve alebo oznámením rozhodnutia o rámcovom partnerstve.
Článok 203
Kritériá na vyhodnotenie návrhov
(Článok 132 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Kritériá na vyhodnotenie návrhov sa uverejnia vo výzve na predkladanie návrhov.
2. Kritériá na vyhodnotenie návrhov sa stanovia takým spôsobom, aby umožnili udelenie grantov buď na akcie, ktoré maximalizujú celkovú efektívnosť programu Únie, ktorý realizujú, alebo subjektom, ktorých pracovný program je zameraný na dosiahnutie toho istého cieľa. Tieto kritériá sa vymedzia takým spôsobom, ktorý takisto zabezpečí náležité hospodárenie s finančnými prostriedkami Únie.
Kritériá na vyhodnotenie návrhov sa uplatňujú takým spôsobom, ktorý umožní výber plánovaných akcií alebo pracovných programov, o ktorých je Komisia presvedčená, že sú v súlade s jej cieľmi a prioritami a zaručujú viditeľnosť financovania Únie.
3. Kritériá na vyhodnotenie návrhov sa vymedzia takým spôsobom, ktorý umožní následne vykonať hodnotenie.
Článok 204
Hodnotenie žiadostí a udeľovanie grantov
(Článok 133 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zodpovedný povoľujúci úradník vymenuje komisiu pre hodnotenie návrhov, pokiaľ Komisia nerozhodne v rámci osobitného sektorového programu inak.
Komisia pozostáva najmenej z troch osôb, ktoré zastupujú najmenej dva organizačné subjekty inštitúcií alebo orgánov uvedených v článku 62 a 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách, medzi ktorými nie je vzájomné hierarchické prepojenie. S cieľom zabrániť akémukoľvek konfliktu záujmov, tieto osoby podliehajú povinnostiam stanoveným v článku 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Ak v zastúpeniach a miestnych jednotkách uvedených v článku 72 a v delegovaných orgánoch uvedených v článku 62 a 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách neexistujú žiadne oddelené subjekty, požiadavka na organizačné subjekty bez hierarchického prepojenia medzi nimi sa neuplatňuje.
Externí experti môžu pomáhať komisii na základe rozhodnutia zodpovedného povoľujúceho úradníka. Zodpovedný povoľujúci úradník zabezpečí, aby títo experti dodržiavali povinnosti stanovené v článku 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Zodpovedný povoľujúci úradník v prípade potreby rozdelí proces do niekoľkých procedurálnych fáz. Pravidlá, ktorými sa proces riadi, sa zverejnia vo výzve na predkladanie návrhov.
Ak sa vo výzve na predkladanie návrhov stanoví dvojfázový postup predkladania návrhov, o predloženie úplného návrhu v druhej fáze sa požiadajú len tí žiadatelia, ktorí predložili návrhy spĺňajúce kritériá hodnotenia pre prvú fázu.
Ak sa vo výzve na predkladanie návrhov stanoví dvojfázový postup hodnotenia, do ďalšieho hodnotenia postupujú iba tie návrhy, ktoré prešli prvou fázou na základe hodnotenia obmedzeného súboru kritérií.
Žiadatelia, ktorých návrhy sú v ktorejkoľvek fáze zamietnuté, sú informovaní v súlade s článkom 133 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Každá ďalšia fáza postupu musí byť jasne odlíšená od predchádzajúcej fázy.
Rovnaké dokumenty a informácie sa môžu počas toho istého postupu požadovať len jeden raz.
3. Komisia pre hodnotenie návrhov alebo v náležitých prípadoch zodpovedný povoľujúci úradník môže od žiadateľa požadovať poskytnutie doplňujúcich informácií alebo vysvetlenie doplňujúcich podkladov predložených v súvislosti so žiadosťou za predpokladu, že takéto informácie alebo vysvetlenia podstatným spôsobom nemenia návrh. V súlade s článkom 96 nariadenia o rozpočtových pravidlách v prípade očividnej administratívnej chyby sa môže komisia pre hodnotenie návrhov alebo povoľujúci úradník zdržať tohto konania iba v riadne odôvodnených prípadoch. Povoľujúci úradník vedie primeranú evidenciu kontaktov so žiadateľmi počas postupu.
4. Po ukončení svojej práce členovia komisie pre hodnotenie návrhov podpíšu záznam o všetkých preskúmaných návrhoch obsahujúci hodnotenie ich kvality s uvedením tých návrhov, ktoré môžu získať financovanie. Tieto záznamy sa môžu podpísať v elektronickom systéme, ktorý umožňuje dostatočnú autentifikáciu podpisujúcej osoby.
V prípade potreby sa v tomto zázname preskúmané návrhy zoradia a uvedú sa odporúčania týkajúce sa maximálnej sumy, ktorá sa má udeliť, a prípadných nepodstatných úprav žiadosti o grant.
Záznam sa uchováva pre budúcu potrebu.
5. Zodpovedný povoľujúci úradník môže vyzvať žiadateľa, aby upravil svoj návrh vzhľadom na odporúčania komisie pre hodnotenie návrhov. Zodpovedný povoľujúci úradník vedie primeranú evidenciu kontaktov so žiadateľmi počas postupu.
Zodpovedný povoľujúci úradník prijme po hodnotení rozhodnutie, v ktorom uvedie aspoň:
a)
predmet a celkovú sumu rozhodnutia;
b)
mená úspešných žiadateľov, názov akcií, odsúhlasené sumy a dôvody tohto výberu, vrátane prípadov, keď je tento výber nekonzistentný so stanoviskom komisie pre hodnotenie návrhov;
c)
mená všetkých zamietnutých žiadateľov a dôvody takéhoto zamietnutia.
6. Ustanovenia tohto článku ods. 1, 2 a 4 nie sú povinné pre udeľovanie grantov podľa článku 190 tohto nariadenia a článku 125 ods. 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 205
Informovanie žiadateľov
(Článok 133 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Zamietnutí žiadatelia sú čo najskôr informovaní o výsledku hodnotenia ich žiadosti, v každom prípade do 15 kalendárnych dní od zaslania informácie úspešným žiadateľom.
KAPITOLA 4
Vyplatenie a kontrola
Článok 206
Zábezpeka na predbežné financovanie
(Článok 134 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. S cieľom obmedziť finančné riziká spojené s platbou predbežného financovania môže zodpovedný povoľujúci úradník na základe hodnotenia rizika od príjemcu požadovať zloženie zábezpeky vopred, a to až do výšky rovnajúcej sa sume predbežného financovania, okrem prípadov grantov s nízkou hodnotou, alebo rozdeliť platby na viacero splátok.
2. Vždy, keď sa zábezpeka požaduje, je predmetom posúdenia zodpovedným povoľujúcim úradníkom a jeho súhlasu.
Zábezpeka je platná na dobu, ktorá je dostatočne dlhá na to, aby ju bolo možné aktivovať.
3. Zábezpeku poskytne schválená banka alebo finančná inštitúcia so sídlom v jednom z členských štátov. V prípade, že príjemca sídli v treťom štáte, zodpovedný povoľujúci úradník môže súhlasiť, že takúto zábezpeku poskytne banka alebo finančná inštitúcia so sídlom v tomto treťom štáte, ak sa domnieva, že táto banka alebo finančná inštitúcia ponúka rovnaké záruky a podmienky ako banka alebo finančná inštitúcia so sídlom v členskom štáte.
Na žiadosť príjemcu sa zábezpeka uvedená v prvom pododseku môže nahradiť spoločným a nerozdielnym ručením tretej strany alebo neodvolateľným a bezpodmienečným spoločným ručením príjemcov akejkoľvek akcie, ktorí sú stranami tej istej dohody o grante alebo rozhodnutia o grante, po súhlase zodpovedného povoľujúceho úradníka.
Zábezpeka je zložená v eurách.
Jej účelom je, aby banková alebo finančná inštitúcia alebo tretia strana poskytli neodvolateľnú zábezpeku, alebo vystupovali ako prvý ručiteľ záväzkov zmluvnej strany.
4. Zábezpeka sa uvoľní, keď sa predbežné financovanie postupne zúčtuje voči priebežným platbám alebo platbám zostatku príjemcovi v súlade s podmienkami stanovenými v dohode o grante alebo v rozhodnutí o grante.
Článok 207
Doklady pre žiadosti o platbu
(Článok 135 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Pri každom grante sa môže predbežné financovanie rozdeliť na viacero splátok v súlade s riadnym finančným hospodárením.
Vyplatenie novej platby predbežného financovania v plnej výške je podmienené použitím aspoň 70 % celkovej sumy akéhokoľvek predchádzajúceho predbežného financovania.
V prípade, ak bolo použitých menej ako 70 % predchádzajúceho predbežného financovania, sa suma novej platby predbežného financovania zníži o nepoužité sumy predchádzajúceho predbežného financovania.
Na doloženie každej žiadosti o novú platbu sa predkladá výkaz výdavkov príjemcu.
2. Príjemca vyhlási na svoju česť, bez toho, aby bol dotknutý článok 110, že informácie v žiadostiach o platbu sú úplné, spoľahlivé a pravdivé. Taktiež osvedčí, že vzniknuté náklady možno považovať za oprávnené v súlade s ustanoveniami dohody o grante alebo rozhodnutia o grante a že žiadosti o platbu sú podložené adekvátnymi dokladmi, ktoré sa môžu skontrolovať.
3. Zodpovedný povoľujúci úradník môže na doloženie akejkoľvek platby a na základe hodnotenia rizika požadovať osvedčenie finančných výkazov a podkladových účtov akcie alebo pracovného programu vypracované externým audítorom alebo v prípade verejnoprávnych subjektov kvalifikovaným a nezávislým štátnym úradníkom. Toto osvedčenie sa pripojí k žiadosti o platbu. Účelom osvedčenia je v súlade s metodikou schválenou zodpovedným povoľujúcim úradníkom a na základe dohodnutých postupov, ktoré sú v súlade s medzinárodnými normami, osvedčiť, že náklady vykázané príjemcom vo finančných výkazoch, na ktorých sa zakladá žiadosť o platbu, sú skutočné, presne zaznamenané a oprávnené v súlade s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante.
V osobitných a riadne odôvodnených prípadoch môže zodpovedný povoľujúci úradník požadovať osvedčenie vo forme stanoviska alebo v inom formáte v súlade s medzinárodnými normami.
Osvedčenie o finančných výkazoch a podkladových účtoch je povinné pre priebežné platby a platby zostatkov, a to v týchto prípadoch:
a)
v prípade grantov na akciu, ktorým je udelená suma vo forme uvedenej v článku 123 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách vo výške 750 000 EUR alebo viac, ak kumulatívna suma žiadostí o platbu je v rámci tejto formy aspoň 325 000 EUR;
b)
v prípade grantov na prevádzku, ktorým je udelená suma vo forme uvedenej v článku 123 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách vo výške 100 000 EUR alebo viac.
Zodpovedný povoľujúci úradník môže v závislosti od hodnotenia rizika oslobodiť od povinnosti predložiť takéto osvedčenia finančných výkazov a podkladových účtov:
a)
orgány verejnej moci a medzinárodné organizácie uvedené v článku 43;
b)
príjemcov grantov v oblasti humanitárnej pomoci, núdzových operácií civilnej ochrany a riadenia krízových situácií, s výnimkou platieb zostatkov;
c)
v prípade platieb zostatkov, príjemcov grantov v oblasti humanitárnej pomoci, ktorí podpísali dohodu o rámcovom partnerstve alebo im bolo oznámené rozhodnutie o rámcovom partnerstve uvedené v článku 178, a ktorí majú zavedený systém kontroly poskytujúci rovnocenné záruky, pokiaľ ide o tieto platby;
d)
príjemcov viacnásobných grantov, ktorí predložili nezávislé osvedčenie čím poskytujú rovnocenné záruky, pokiaľ ide o kontrolné systémy a metodiku použitú na stanovenie ich nárokov.
Zodpovedný povoľujúci úradník môže takisto oslobodiť od povinnosti predložiť takéto osvedčenia finančných výkazov a podkladových účtov v prípade, že audit vykonali alebo vykonajú zamestnanci Komisie alebo orgán oprávnený konať v jej mene, čo poskytuje rovnaký stupeň vierohodnosti o vykázaných nákladoch.
V prípade dohody medzi Komisiou a určitým počtom príjemcov sa finančné limity uvedené v treťom pododseku písm. a) a b) vzťahujú na každého príjemcu.
4. Zodpovedný povoľujúci úradník si môže na základe hodnotenia rizika vyžiadať na doloženie akejkoľvek platby správu o operačnom overení vypracovanú nezávislou treťou stranou schválenou zodpovedným povoľujúcim úradníkom. Na žiadosť zodpovedného poľujúceho úradníka sa správa o overení pripojí k žiadosti o platbu a príslušné náklady sú oprávnené za rovnakých podmienok ako náklady týkajúce sa osvedčení o audite, ako sa stanovuje v článku 126 nariadenia o rozpočtových pravidlách. V správe o overení sa uvedie, že operačné overovanie sa uskutočnilo v súlade s metodikou schválenou zodpovedným povoľujúcim úradníkom a či sa akcia alebo pracovný program skutočne vykonali v súlade s podmienkami stanovenými v dohode o grante alebo rozhodnutí o grante.
Článok 208
Pozastavenie a zníženie grantov
(Článok 135 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Vykonávanie dohody o grante alebo rozhodnutia o grante alebo účasť príjemcu na ich vykonávaní alebo platby sa môžu pozastaviť s cieľom overiť, či skutočne došlo k údajným závažným chybám, nezrovnalostiam, podvodu alebo porušeniu povinností. Ak sa tieto skutočnosti nepotvrdia, vykonávanie sa čo najskôr obnoví.
2. Ak sa odsúhlasená akcia alebo pracovný program nevykonáva alebo sa nevykonáva náležite, úplne alebo včas, zodpovedný povoľujúci úradník za predpokladu, že príjemca dostal možnosť predložiť pripomienky, buď pomerne zníži výšku grantu, alebo vymôže pomernú časť grantu v závislosti od fázy postupu.
KAPITOLA 5
Vykonávanie
Článok 209
Vykonávacie zmluvy
(Článok 137 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie smernice 2004/18/ES, ak si vykonávanie akcie alebo pracovného programu vyžaduje zadanie zákaziek, príjemcovia grantov zadajú zákazku tomu, kto predloží ponuku, ktorá predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, alebo v náležitých prípadoch tomu, kto predloží ponuku s najnižšou cenou, pričom sa zabráni konfliktu záujmov.
2. Ak si vykonanie akcie alebo pracovného programu vyžaduje zadanie zákazky, ktorej hodnota presahuje 60 000 EUR, zodpovedný povoľujúci úradník môže od príjemcov požadovať, aby okrem pravidiel uvedených v odseku 1 dodržiavali ďalšie osobitné pravidlá.
Tieto osobitné pravidlá sú založené na pravidlách obsiahnutých v nariadení o rozpočtových pravidlách a stanovené s náležitým ohľadom na hodnotu príslušných zákaziek, relatívnu veľkosť príspevku Únie vo vzťahu k celkovým nákladom na akciu a na riziko. Tieto osobitné pravidlá sa zahrnú do rozhodnutia o grante alebo dohody o grante.
Článok 210
Finančná podpora tretích strán
(Článok 137 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Za predpokladu, že ciele alebo výsledky, ktoré sa majú dosiahnuť, sú dostatočne podrobne uvedené v podmienkach uvedených v článku 137 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách, priestor na voľné uváženie sa považuje za vyčerpaný vtedy, ak sa v rozhodnutí o grante alebo dohode o grante stanovujú aj:
a)
maximálna suma finančnej podpory, ktorá môže byť vyplatená tretej strane a ktorá nesmie prekročiť 60 000 EUR, okrem prípadov, v ktorých je finančná podpora primárnym cieľom akcie, a kritériá na určenie presnej sumy;
b)
rôzne druhy činností, na ktoré je možné získať takúto finančnú podporu, a to v podobe presného zoznamu;
c)
vymedzenie osôb alebo kategórií osôb, ktoré môžu získať takúto finančnú podporu a kritériá jej poskytnutia.
HLAVA VII
CENY
Článok 211
Plánovanie
(Článok 138 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ročný alebo viacročný pracovný program pre ceny vypracuje každý zodpovedný povoľujúci úradník. Pracovný program prijme inštitúcia a čo možno najskôr sa uverejní na internetovej stránke príslušnej inštitúcie, najneskôr do 31. marca roka vykonávania.
V pracovnom programe sa uvedie obdobie, ktorého sa týka, prípadný základný akt, sledované ciele, očakávané výsledky, orientačný harmonogram súťaží s orientačnou výškou cien.
V prípade rozhodnutia o prijatí pracovného programu, ktoré sa považuje za rozhodnutie o financovaní cien na príslušný rok, pracovný program obsahuje aj informácie stanovené v článku 94.
2. Každá podstatná zmena v pracovnom programe sa prijme a uverejní, ako sa uvádza v odseku 1.
Článok 212
Pravidlá súťaží
(Článok 138 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Pravidlá súťaží stanovia:
a)
podmienky účasti, z toho aspoň:
i)
kritériá oprávnenosti;
ii)
mechanizmy registrácie a v prípade potreby konečný dátum registrácie účastníkov a predkladania súťažných príspevkov, za podmienok stanovených v odseku 2;
iii)
podmienky vylúčenia účastníkov, ktorí sa nachádzajú v jednej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 a v článku 107, 108 a 109 nariadenia o rozpočtových pravidlách;
iv)
výhradnú zodpovednosť účastníkov v prípade nárokov súvisiacich s činnosťami, ktoré sa uskutočnili v rámci súťaže;
v)
súhlas víťazov s kontrolami a auditmi zo strany Komisie, úradu OLAF a Dvora audítorov a povinnosti týkajúce sa zverejňovania, ako sa uvádza v pravidlách súťaže;
vi)
na súťaž sa vzťahuje právo Únie, v prípade potreby doplnené vnútroštátnym právom, ako sa uvádza v pravidlách súťaže;
vii)
príslušný súd alebo arbitrážny súd na riešenie sporov;
viii)
skutočnosť, že peňažné a/alebo správne sankcie môžu byť uložené účastníkom, ktorí poskytli nepravdivé vyhlásenia, dopustili sa nezrovnalostí alebo podvodu, v súlade s podmienkami stanovenými v článku 145 a vo výške úmernej hodnote dotknutých cien;
b)
kritériá udeľovania cien tak, aby bolo možné posúdiť kvalitu súťažných príspevkov so zreteľom na sledované ciele a očakávané výsledky a objektívne určiť, či možno príspevky kvalifikovať ako víťazné;
c)
výšku ceny alebo cien;
d)
mechanizmy vyplatenia cien víťazom po udelení cien.
Na účely prvého pododseku písm. a) bodu i) sú oprávnení aj príjemcovia grantov Únie, ak sa v pravidlách súťaže nestanovuje inak.
Na účely prvého pododseku písm. a) bodu vi) je možné urobiť výnimku v prípade účastníkov medzinárodných organizácií.
2. Zodpovedný povoľujúci úradník zvolí také prostriedky komunikácie, ktoré majú nediskriminačný charakter vo vzťahu k predkladaniu súťažných príspevkov a neobmedzujú prístup účastníkov k súťaži.
Zvolené spôsoby komunikácie majú taký charakter, aby sa zabezpečilo splnenie týchto podmienok:
a)
každý súťažný príspevok obsahuje všetky informácie potrebné na jeho hodnotenie;
b)
integrita údajov je zachovaná;
c)
dôverný charakter súťažných príspevkov je zachovaný;
d)
ochrana osobných údajov je zabezpečená v súlade s požiadavkami nariadenia (ES) č. 45/2001.
3. Pravidlá súťaže môžu obsahovať podmienky zrušenia súťaže najmä vtedy, ak nie je možné splniť ciele alebo ak by sa právnická alebo fyzická osoba, ktorá nespĺňa podmienky účasti, kvalifikovala ako víťaz.
4. Pravidlá súťaže sa uverejnia na internetovej stránke inštitúcií Únie. S cieľom zabezpečiť dodatočnú publicitu medzi potenciálnymi účastníkmi sa pravidlá súťaže môžu uverejniť aj prostredníctvom akýchkoľvek iných primeraných prostriedkov vrátane Úradného vestníka Európskej únie. Môžu sa uverejniť od dátumu prijatia rozhodnutia o financovaní uvedeného v článku 84 nariadenia o rozpočtových pravidlách vrátane počas roka, ktorý predchádza plneniu rozpočtu. Akákoľvek zmena v obsahu pravidiel súťaže takisto podlieha uverejneniu za rovnakých podmienok.
Článok 213
Zverejňovanie ex post
(Článok 138 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Informácie týkajúce sa cien udelených v priebehu rozpočtového roka sa zverejňujú v súlade s článkom 21.
2. Po zverejnení podľa odseku 1 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade na ich žiadosť správu o:
a)
počte účastníkov v uplynulom roku;
b)
počte účastníkov a percentuálnom podiele úspešných súťažných príspevkov na jednu súťaž;
c)
zozname expertov, ktorí boli v predchádzajúcom roku členmi poroty, s odkazom na postup ich výberu.
Článok 214
Hodnotenie
(Článok 138 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Na účely hodnotenia súťažných príspevkov zodpovedný povoľujúci úradník vymenuje porotu pozostávajúcu najmenej z troch expertov, ktorí môžu byť externými expertmi alebo osobami zastupujúcimi najmenej dva organizačné subjekty inštitúcií alebo orgánov uvedených v článku 62 a 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách, medzi ktorými nie je vzájomné hierarchické prepojenie, okrem zastúpení a miestnych jednotiek uvedených v článku 72 tohto nariadenia a v delegovaných orgánoch uvedených v článku 62 a 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorých neexistujú žiadne oddelené subjekty.
Experti uvedení v prvom pododseku podliehajú povinnostiam týkajúcim sa zabránenia konfliktu záujmov stanovených v článku 57 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Externí experti osvedčia, že sa ku dňu menovania nenachádzajú v situácii, ktorá by predstavovala konflikt záujmov, a že budú informovať povoľujúceho úradníka, ak konflikt záujmov nastane počas postupu hodnotenia.
2. Po ukončení svojej práce členovia poroty podpíšu záznam o všetkých preskúmaných príspevkoch obsahujúci hodnotenie ich kvality s uvedením tých príspevkov, ktorým sa môže udeliť cena. Tento záznam sa môže podpísať v elektronickom systéme, ktorý umožňuje dostatočnú autentifikáciu podpisujúcej osoby.
Záznam uvedený v prvom pododseku sa uchováva pre budúcu potrebu.
3. Zodpovedný povoľujúci úradník následne rozhodne o udelení cien alebo o ich neudelení. V tomto rozhodnutí sa takisto uvedie:
a)
predmet a v prípade udelenia celková výška udelených cien;
b)
mená víťazov, výška ceny udelenej každému víťazovi a dôvody takéhoto výberu;
c)
mená všetkých zamietnutých účastníkov a dôvody takéhoto zamietnutia.
Článok 215
Informovanie a oznámenie
(Článok 138 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Účastníci sú čo najskôr informovaní o výsledku hodnotenia ich súťažného príspevku, v každom prípade do 15 kalendárnych dní od prijatia rozhodnutia o udelení ceny povoľujúcim úradníkom.
2. Rozhodnutie o udelení ceny sa oznámi víťazom a považuje sa za právny záväzok v zmysle článku 86 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
HLAVA VIII
FINANČNÉ NÁSTROJE
Článok 216
Výber subjektov poverených implementáciou finančných nástrojov v rámci nepriameho hospodárenia
(Článok 139 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Na účely implementácie finančných nástrojov v rámci nepriameho hospodárenia sa Komisii predloží dôkaz o tom, že poverené subjekty spĺňajú požiadavky článku 60 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Po jeho získaní je takýto dôkaz platný pre akúkoľvek budúcu implementáciu finančných nástrojov príslušným subjektom, a to v prípade, že sa podstatne nezmenili systémy poverených subjektov, pravidlá a postupy, na ktoré sa vzťahujú tieto požiadavky.
2. Na účely výberu subjektov poverených implementáciou finančných nástrojov podľa článku 61 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia uverejní výzvu pre potenciálne poverené subjekty. Výzva obsahuje podmienky účastí a kritériá udeľovania.
Vo výzve uvedenej v prvom odseku sa takisto stanoví, či sa od povereného subjektu požaduje, aby pridelil do príslušného finančného nástroja svoje vlastné finančné zdroje alebo zdieľal riziko. V prípade, že sa takáto informácia uvedie a ak je to potrebné na zabránenie možnému konfliktu záujmov sa vo výzve takisto stanoví, že od povereného subjektu sa požaduje, aby navrhol opatrenia na zosúladenie záujmov v súlade s článkom 140 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Opatrenia na zosúladenie záujmov sa zahrnú do dohody o príslušnom finančnom nástroji.
So subjektmi, ktoré spĺňajú podmienky účasti, Komisia začne transparentný a otvorený dialóg, ktorý nevedie ku konfliktu záujmov. Po dialógu Komisia podpíše dohody o delegovaní so subjektom alebo subjektmi, ktoré predložili návrhy s najvýhodnejším pomerom medzi kvalitou a cenou a v náležitých prípadoch počítajú s pridelením vlastných finančných zdrojov alebo zdieľaním rizika.
3. Komisia môže začať s potenciálnymi poverenými subjektmi priame rokovania pred podpísaním dohôd o delegovaní, ak je poverený subjekt určený v príslušnom základnom akte alebo vymenovaný v článku 58 ods. 1 písm. c) bode iii) nariadenia o rozpočtových pravidlách, alebo v riadne odôvodnených a náležite zdokumentovaných výnimočných prípadoch, a to najmä ak:
a)
po výzve pre potenciálne poverené subjekty neboli predložené vhodné návrhy;
b)
si finančné nástroje so špecifickými charakteristikami vyžadujú konkrétny typ povereného subjektu vzhľadom na jeho technickú spôsobilosť, vysoký stupeň špecializácie alebo administratívnu právomoc;
c)
z dôvodov mimoriadnej naliehavosti spôsobenej nepredvídateľnými udalosťami, ktoré sa nedajú pripísať Únii, nie je možné dodržať postup uvedený v ods. 2.
Článok 217
Obsah dohôd o delegovaní so subjektmi poverenými implementáciou finančných nástrojov v rámci nepriameho hospodárenia
(Článok 139 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Okrem požiadaviek vymedzených v článku 40 dohoda o delegovaní so subjektmi poverenými implementáciou finančných nástrojov zahŕňa náležité mechanizmy na zabezpečenie súladu so zásadami a podmienkami stanovenými v článku 140 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Obsahom dohôd o delegovaní sú najmä:
a)
opis finančného nástroja, jeho investičná stratégia alebo politika, druh poskytnutej podpory, kritériá oprávnenosti pre finančných sprostredkovateľov a konečných prijímateľov, ako aj doplňujúce operačné požiadavky, ktoré odzrkadľujú politické ciele nástroja;
b)
požiadavky na cieľový rozsah hodnôt pre pákový efekt;
c)
definícia neoprávnených činností a podmienky vylúčenia;
d)
ustanovenia, ktorými sa zabezpečuje zosúladenie záujmov a rieši možný konflikt záujmov;
e)
ustanovenia o výbere finančných sprostredkovateľov podľa článku 139 ods. 4 druhého pododseku nariadenia o rozpočtových pravidlách a v náležitých prípadoch o zriadení účelových investičných nástrojov;
f)
ustanovenia o zodpovednosti poverených subjektov a ostatných subjektov zapojených do implementácie finančného nástroja;
g)
ustanovenia o riešení sporov;
h)
ustanovenia o správe finančného nástroja;
i)
ustanovenia o použití a opätovnom použití príspevku Únie v súlade s článkom 140 ods. 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách;
j)
ustanovenia týkajúce sa správy príspevkov Únie a zvereneckých účtov, vrátane rizík zmluvnej strany, akceptovaných pokladničných operácií, povinností príslušných strán, nápravných opatrení v prípade nadmerných zostatkov na zvereneckých účtoch, uchovávania záznamov a podávania správ;
k)
ustanovenia o odmeňovaní poverených subjektov, vrátane sadzieb poplatkov za riadenie a výpočtu a platieb nákladov na riadenie a poplatkov povereným subjektom v súlade s článkom 218;
l)
v náležitých prípadoch ustanovenia o rámcových podmienkach pre príspevky z fondov uvedených v článku 175 nariadenia o rozpočtových pravidlách, najmä z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu, Kohézneho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a budúceho Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo (ďalej len „fondy SSR“);
m)
ustanovenia o trvaní, možnosti predĺženia a ukončení finančného nástroja vrátane podmienok predčasného ukončenia a v náležitých prípadoch stratégie ukončenia;
n)
ustanovenia týkajúce sa monitorovania implementácie podpory v prospech finančných sprostredkovateľov a konečných prijímateľov vrátane podávania správ zo strany finančných sprostredkovateľov;
o)
v náležitých prípadoch typ a charakter akýchkoľvek zaisťovacích operácií uvedených v článku 219.
Článok 218
Náklady na riadenie a poplatky povereným subjektom
(Článok 139 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Komisia odmeňuje subjekty poverené implementáciou finančného nástroja prostredníctvom poplatkov založených na výkonnosti, refundácie mimoriadnych výdavkov a v prípade, ak poverený subjekt spravuje pokladňu finančného nástroja, prostredníctvom poplatkov za správu pokladne.
2. Poplatky založené na výkonnosti zahŕňajú administratívne poplatky, ktoré sú poverenému subjektu uhradené za činnosť uskutočnenú v rámci implementácie finančného nástroja. Tieto poplatky môžu v prípade potreby takisto zahŕňať politické stimuly na podporu dosahovania politických cieľov alebo na stimulovanie finančnej výkonnosti finančného nástroja.
Článok 219
Osobitné pravidlá pre zverenecké účty v rámci nepriameho hospodárenia
(Článok 139 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Subjekty poverené implementáciou finančných nástrojov môžu otvárať zverenecké účty v zmysle článku 68 ods. 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách vo svojom mene a výlučne na účet Komisie. Tieto poverené subjekty zasielajú príslušné účtovné výkazy zodpovednému útvaru Komisie.
2. Zverenecké účty sú dostatočne likvidné a aktíva na takýchto zvereneckých účtoch sa spravujú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia a príslušnými pravidlami obozretnosti v súlade s článkom 140 ods. 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
3. V rámci implementácie finančných nástrojov poverené subjekty neuskutočňujú zaisťovacie operácie na špekulatívne účely. Typ a charakter akýchkoľvek zaisťovacích operácií Komisia schváli ex ante a zahrnú sa do dohôd o delegovaní uvedených v článku 217.
Článok 220
Finančné nástroje implementované priamo
(Článok 139 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Podľa článku 139 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa vo výnimočných prípadoch môžu finančné nástroje implementovať priamo, a to prostredníctvom:
a)
účelového investičného nástroja, na ktorom sa Komisia zúčastňuje spolu s ostatnými verejnými alebo súkromnými investormi s cieľom zvýšiť pákový efekt príspevku Únie;
b)
úverov, záruk, kapitálových investícií a ostatných nástrojov na zdieľanie rizika iných ako sú účelové investičné nástroje, ktoré sa poskytujú priamo konečným prijímateľom alebo prostredníctvom finančných sprostredkovateľov.
2. V rámci implementácie finančných nástrojov Komisia neuskutočňuje zaisťovacie operácie na špekulatívne účely. Typ a charakter akýchkoľvek zaisťovacích operácií Komisia schváli ex ante a zahrnú sa do dohôd so subjektmi, ktoré implementujú finančné nástroje.
Článok 221
Výber finančných sprostredkovateľov, manažérov účelových investičných nástrojov a konečných prijímateľov
(Článok 139 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak Komisia implementuje finančné nástroje priamo alebo nepriamo prostredníctvom účelových investičných nástrojov, takéto investičné nástroje sa zriadia v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi členských štátov. V oblasti vonkajších akcií sa takéto nástroje môžu zriadiť aj v súlade s právnymi predpismi tretích štátov. Manažéri takýchto nástrojov sú podľa zákona alebo zmluvy povinní konať v súlade s náležitou starostlivosťou profesionálneho manažéra a v dobrej viere.
2. Manažéri účelových investičných nástrojov podľa odseku 1 a finanční sprostredkovatelia alebo koneční prijímatelia finančných nástrojov sa vyberú s náležitým ohľadom na charakter finančného nástroja, ktorý sa ma implementovať, skúsenosti a operačnú a finančnú spôsobilosť príslušných subjektov a/alebo ekonomickú životaschopnosť projektov konečných prijímateľov. Výber je transparentný, opodstatnený na základe objektívnych dôvodov a nevedie ku konfliktu záujmov.
3. Finančná podpora sa neposkytne manažérom účelových investičných nástrojov, finančným sprostredkovateľom a konečným prijímateľom, ktorí sa nachádzajú v jednej zo situácií uvedených v článku 106 ods. 1 a v článkoch 107, 108 a 109 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 222
Podmienky použitia finančných nástrojov
(Článok 140 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Finančné nástroje riešia nedokonalosti a zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie a poskytujú finančnú podporu len tým konečným prijímateľom, ktorí sa v čase poskytovania podpory Únie prostredníctvom finančného nástroja považujú za potenciálne ekonomicky životaschopných.
2. Finančné nástroje poskytujú podporu konečným prijímateľom úmerným spôsobom. Obzvlášť by sa malo zdôvodniť preferenčné zaobchádzanie s investormi poskytujúcimi spolufinancovanie alebo zdieľanie rizika, a to úmerne k rizikám prevzatým investormi v rámci finančného nástroja, pričom toto zaobchádzanie by sa malo obmedziť na minimum potrebné na zabezpečenie ich investícií alebo zdieľania rizika.
Článok 223
Pákový efekt
(Článok 140 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Cieľom finančných nástrojov je dosiahnutie pákového efektu príspevku Únie mobilizovaním celkových investícií, ktoré presahujú veľkosť príspevku Únie.
Pákový efekt finančných prostriedkov Únie sa rovná sume financovania určenej oprávneným konečným prijímateľom delenej sumou príspevku Únie.
2. Cieľové rozpätie hodnôt pákového efektu je založené na hodnotení ex ante príslušného finančného nástroja.
Článok 224
Hodnotenie ex ante finančných nástrojov
(Článok 140 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Finančné nástroje sú založené na hodnoteniach ex ante, ktoré určujú nedokonalosti alebo zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie a posudzujú investičné potreby vzhľadom na ciele politiky.
2. Hodnotenie ex ante preukáže, že zistené potreby trhu sa nedajú náležite a včas riešiť ani prostredníctvom činností vedených trhom, ani iným typom intervencie Únie, ktoré nesúvisia s financovaním finančného nástroja, ako napr. reguláciou, liberalizáciou, reformou alebo iným politickým opatrením. Toto hodnotenie posúdi pravdepodobnosť a možné náklady deformácií trhu a vytláčania súkromného financovania prostredníctvom finančných nástrojov a určí prostriedky na minimalizovanie negatívnych účinkov takýchto deformácií.
3. V súlade so zásadou subsidiarity sa hodnotením ex ante preukáže, že finančný nástroj na úrovni Únie rieši zistené potreby trhu primeranejším spôsobom v porovnaní s podobnými finančnými nástrojmi na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni vrátane nástrojov financovaných v rámci SSR. Pri posudzovaní pridanej hodnoty príspevku Únie sa zohľadnia faktory, ako napr. sťažený prístup k financovaniu na vnútroštátnej úrovni, najmä pre cezhraničné projekty, úspory z rozsahu alebo značné demonštračné účinky súvisiace so šírením osvedčených postupov do členských štátov.
4. Hodnotenie ex ante určí najefektívnejší spôsob vykonávania finančného nástroja.
5. Hodnotením ex ante sa takisto preukáže, že plánovaný finančný nástroj je v súlade s:
a)
novými a existujúcimi finančnými nástrojmi, čím sa predchádza prekrývaniu a dosahujú sa synergie a úspory z rozsahu;
b)
finančnými nástrojmi a inými formami verejnej intervencie, ktoré sú zamerané na to isté trhové prostredie, čím sa predchádza nekonzistentnostiam a využívajú sa potenciálne synergie.
6. Hodnotenie ex ante posúdi primeranosť plánovanej intervencie vzhľadom na veľkosť zistenej medzery financovania, očakávaný pákový efekt plánovaného finančného nástroja a takisto preskúma dodatočné kvalitatívne účinky, ako sú napr. šírenie osvedčených postupov, efektívna podpora cieľov politiky Únie prostredníctvom implementačného reťazca alebo prístupu k osobitným znalostiam dostupným od aktérov, ktorí sú zapojení do implementačného reťazca.
7. Hodnotenie ex ante určí pre navrhované finančné nástroje súbor primeraných ukazovateľov výkonnosti a uvedie očakávaný výstup, výsledky a vplyv.
8. Osobitné hodnotenie ex ante finančných nástrojov sa uskutoční iba v prípade, ak takéto hodnotenie, ktoré obsahuje všetky kritériá uvedené v odsekoch 1 až 7, nie je zahrnuté do hodnotenia ex ante alebo posúdenia vplyvu programu alebo činnosti uvedených v základnom akte.
Článok 225
Monitorovanie finančných nástrojov
(Článok 140 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. S cieľom zabezpečiť harmonizované sledovanie finančného nástroja uvedené v článku 140 ods. 12 nariadenia o rozpočtových pravidlách zodpovedný povoľujúci úradník zavedie systém monitorovania, ktorý prispeje k poskytnutiu primeraných záruk, že finančné prostriedky Únie sa používajú v súlade s článkom 32 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Systém monitorovania sa použije na posúdenie pokroku pri dosahovaní cieľov politiky, ku ktorému dochádza prostredníctvom implementácie, ktorý sa premietne do príslušných ukazovateľov výstupu a výsledkov zavedených podľa hodnotenia ex ante, ako aj na analýzu súladu implementácie s definovanými požiadavkami podľa článku 140 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Tento systém bude tvoriť základ pre správy Komisie podľa článku 38 ods. 5 a 140 ods. 8 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
3. V prípade nepriameho hospodárenia sa monitorovanie Komisie opiera o správy a výkazy poskytnuté poverenými subjektmi, o dostupné audity a kontroly, ktoré uskutočnili poverené subjekty, pričom sa riadne zohľadní vyhlásenie hospodáriaceho subjektu a stanovisko nezávislého audítorského subjektu podľa článku 60 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Komisia preskúma informácie, ktoré jej poskytli poverené subjekty, a môže vykonať kontroly, vrátane kontroly na základe vzorky, a to na primeranej úrovni implementácie až po konečného prijímateľa.
Monitorovanie zo strany povereného subjektu sa opiera o správy a výkazy poskytnuté finančnými sprostredkovateľmi, o dostupné audity a kontroly, ktoré uskutočnili finanční sprostredkovatelia, pričom sa riadne zohľadní vyhlásenie hospodáriaceho subjektu zo strany finančného sprostredkovateľa a stanovisko nezávislých audítorov.
V prípade, že neexistuje žiaden finančný sprostredkovateľ, poverený subjekt monitoruje použitie finančného nástroja priamo na základe správ a výkazov, ktoré poskytli koneční prijímatelia.
Poverený subjekt v prípade potreby preskúma na vzorke informácie, ktoré poskytli finanční sprostredkovatelia alebo koneční prijímatelia, a uskutoční kontroly stanovené v dohode, ako sa uvádza v článku 217.
4. V prípade priameho hospodárenia sa monitorovanie Komisie opiera o správy a výkazy poskytnuté finančnými sprostredkovateľmi a konečnými prijímateľmi, ktoré sú predmetom náležitých kontrol. Ustanovenia odseku 3 sa uplatňujú mutatis mutandis na priame hospodárenie.
5. Dohody, ktorými sa implementujú finančné nástroje, obsahujú ustanovenia potrebné na uplatňovanie odsekov 1 až 4.
Článok 226
Zaobchádzanie s príspevkami z fondov SSR
(Článok 140 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V prípade príspevkov z fondov SSR do finančných nástrojov zriadených podľa hlavy VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách a podporovaných z fondov SSR podľa predpisov platných v jednotlivých odvetviach sa vedú osobitné záznamy.
2. Príspevky z fondov SSR sa vložia na osobitné účty a použijú sa v súlade s cieľmi príslušných fondov SSR na akcie a pre konečných prijímateľov v súlade s programom alebo programami, z ktorých sa príspevky uskutočnili.
3. Pokiaľ ide o príspevky z fondov SSR do finančných nástrojov zriadených podľa hlavy VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách, uplatňujú sa predpisy platné v jednotlivých odvetviach.
HLAVA IX
PREDKLADANIE ÚČTOVNÝCH ZÁVIEROK A ÚČTOVNÍCTVO
KAPITOLA 1
Predkladanie účtovných závierok
Článok 227
Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení za rozpočtový rok
(Článok 142 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení za rozpočtový rok obsahuje presný popis:
a)
dosiahnutia cieľov za daný rok v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia;
b)
finančnej situácie a udalostí, ktoré mali významný vplyv na činnosti počas roka.
Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení sa predkladá oddelene od správ o plnení rozpočtu.
Článok 228
Výnimka z účtovných zásad
(Článok 144 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Ak účtovníci v konkrétnom prípade dospejú k názoru, že je potrebné uplatniť výnimku pri niektorej z účtovných zásad vymedzených v pravidlách účtovania Únie, takáto výnimka sa riadne odôvodní a uvedie sa v poznámkach k finančným výkazom uvedených v článku 232.
Článok 229
Účtovné doklady
(Článok 144 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Základom pre každý zápis je účtovný doklad, na ktorom je vyznačený dátum a číslo, predložený v papierovej forme alebo na nosiči, ktoré zaručuje spoľahlivosť a zabezpečenie jeho obsahu na dobu stanovenú v článku 48.
2. Operácie toho istého druhu vykonané na tom istom mieste a v ten istý deň sa môžu zahrnúť do jediného účtovného dokladu.
Článok 230
Výkaz finančných výsledkov
(Článok 145 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Vo výkaze finančných výsledkov sa uvádzajú príjmy a výdavky za rok roztriedené podľa ich charakteru.
Článok 231
Výkaz peňažných tokov
(Článok 145 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Vo výkaze peňažných tokov sa uvádzajú peňažné toky počas účtovného obdobia, ktoré zobrazujú začiatočný a konečný stav pokladne.
Pokladňa pozostáva z týchto položiek:
a)
pokladničná hotovosť;
b)
bankové účty a vklady, ktoré sa čerpajú na požiadanie;
c)
ostatné disponibilné aktíva, ktoré je možné rýchlo previesť na hotovosť a ktorých hodnota je stabilná.
Článok 232
Poznámky k finančným výkazom
(Článok 145 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Poznámky uvedené v článku 145 nariadenia o rozpočtových pravidlách tvoria neoddeliteľnú súčasť finančných výkazov. Poznámky obsahujú aspoň tieto údaje:
a)
účtovné zásady, účtovné metódy a pravidlá účtovania;
b)
vysvetlivky poskytujúce ďalšie informácie, ktoré nie sú obsiahnuté v hlavnej časti finančných výkazov a ktoré sú potrebné na vytvorenie pravdivého a reálneho obrazu.
Článok 233
Výkazy výsledku rozpočtového hospodárenia
(Článok 146 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Výkazy výsledku rozpočtového hospodárenia obsahujú:
a)
informácie o príjmoch, ktoré zahŕňajú:
i)
zmeny v odhadoch príjmov do rozpočtu;
ii)
výsledok plnenia príjmov;
iii)
vzniknuté nároky;
b)
informácie preukazujúce zmeny v celkových disponibilných viazaných rozpočtových prostriedkoch a platobných rozpočtových prostriedkoch;
c)
informácie preukazujúce použitie celkových disponibilných viazaných rozpočtových prostriedkov a platobných rozpočtových prostriedkov;
d)
informácie preukazujúce neuhradené záväzky, záväzky prenesené z predchádzajúceho roka a záväzky uskutočnené počas roka.
2. Pokiaľ ide o informácie o príjmoch, prílohou je aj výkaz, v ktorom sa uvádza rozdelenie súm vlastných zdrojov pre každý členský štát, ktoré sa do konca rozpočtového roka majú vymôcť a na ktoré sa vzťahuje príkaz na vymáhanie pohľadávok.
Článok 234
Spôsoby predkladania účtovných závierok
(Článok 148 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Predbežné účtovné závierky a konečné účtovné závierky uvedené v článkoch 147 a 148 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa môžu zasielať elektronicky.
KAPITOLA 2
Účtovníctvo
Oddiel 1
Organizácia účtov
Článok 235
Organizácia účtov
(Článok 151 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Účtovník každej inštitúcie a subjektu uvedených v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách vypracováva a uchováva aktualizované dokumenty, ktoré popisujú organizáciu účtov a účtovné postupy v danej inštitúcii alebo danom subjekte.
2. Rozpočtové príjmy a výdavky sa v súlade s ekonomickým charakterom operácie zaznamenávajú do automatizovaného systému uvedeného v článku 236 ako bežné príjmy alebo výdavky alebo ako kapitál.
Článok 236
Automatizované systémy
(Článok 151 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Účty sa vedú pomocou integrovaného automatizovaného systému.
2. Ak sa účty vedú pomocou automatizovaných systémov a podsystémov, takéto systémy a podsystémy sa podrobne popíšu.
Tento popis vymedzuje obsah jednotlivých dátových polí a opisuje spôsob spracovania jednotlivých operácií. Zároveň podrobne uvádza, akým spôsobom tento systém zabezpečuje úplný audit trail pre všetky operácie a každú zmenu vykonanú v automatizovaných systémoch a podsystémoch tak, aby bolo možné kedykoľvek identifikovať charakter zmeny a osobu, ktorá ju vykonala.
V popise automatizovaných systémov a podsystémov sa uvedú všetky prepojenia medzi týmito systémami a centrálnym účtovným systémom, najmä pokiaľ ide o prenos údajov a zosúladenie zostatkov.
3. Prístup k automatizovaným systémom a subsystémom je obmedzený na osoby uvedené v zozname oprávnených používateľov, ktorý vedie a aktualizuje každá inštitúcia.
Oddiel 2
Účtovné knihy
Článok 237
Účtovné knihy
(Článok 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Každá inštitúcia a subjekt uvedené v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách vedú účtovný denník, hlavnú účtovnú knihu a aspoň vedľajšie účtovné knihy podľa dlžníkov, veriteľov a stálych aktív, pokiaľ je takéto členenie zmysluplné z hľadiska nákladov a výnosov.
Účtovné knihy pozostávajú z dokumentov v elektronickej podobe, ktoré určí účtovník a ktoré v plnej miere zaručujú svoje použitie ako dôkaz.
Zápisy vykonané v účtovnom denníku sa prenesú do hlavnej účtovej knihy a rozpíšu sa podľa položiek v súlade s účtovnou osnovou uvedenou v článku 212.
Účtovný denník a hlavná účtovná kniha môžu byť rozdelené do toľkých osobitných účtovných denníkov a osobitných účtovných kníh, koľko je potrebné na splnenie požiadaviek.
Zápisy vykonané v osobitných účtovných denníkoch a osobitných účtovných knihách sa sústredia aspoň jedenkrát za mesiac do účtovného denníka a do hlavnej účtovnej knihy.
Článok 238
Predvaha
(Článok 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Každá inštitúcia a subjekt uvedený v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách vypracuje predvahu, ktorá zahŕňa všetky účty všeobecných účtov vrátane účtov schválených počas roka, pričom v každom prípade sa uvedie:
a)
číslo účtu;
b)
opis;
c)
celkové pasíva;
d)
celkové aktíva;
e)
zostatok.
Článok 239
Zosúladenie účtov
(Článok 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Údaje sa v hlavnej účtovnej knihe uvádzajú a usporiadajú tak, aby sa zdôvodnil obsah každého účtu zahrnutého do predvahy.
2. Na inventúrny súpis stálych aktív sa vzťahujú ustanovenia článkov 246 až 253.
Oddiel 3
Registrácia
Článok 240
Zápisy na účty
(Článok 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zápisy sa vykonajú pomocou metódy podvojného účtovníctva, pričom všetky pohyby alebo zmeny zaznamenané na účtoch sú reprezentované zápisom potvrdzujúcim rovnocennosť medzi sumou na ťarchu účtu a sumou v prospech účtu na rôznych účtoch ovplyvnených takýmto zápisom.
2. Protihodnota transakcie v eurách uvedená v inej mene ako je euro sa vypočíta a zaúčtuje.
Transakcie v cudzích menách na účtoch, ktoré sa môžu preceniť, sa precenia aspoň pri každom uzatváraní účtov.
Preceňovanie je založené na výmenných kurzoch stanovených v súlade s článkom 6.
Na prepočet medzi eurom a inou menou na účely vypracovania súvahy k 31. decembru roka N sa použije výmenný kurz platný posledný pracovný deň roka N.
3. Pravidlá účtovania Únie prijaté podľa článku 152 nariadenia o rozpočtových pravidlách presne stanovia pravidlá prepočtu a nového ocenenia, ktoré sa majú stanoviť na účely akruálneho účtovníctva.
Článok 241
Účtovné záznamy
(Článok 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Vo všetkých účtovných záznamoch sa uvedie pôvod, obsah a účtovný odkaz každej položky a odkazy na príslušné účtovné doklady.
Článok 242
Záznamy do účtovného denníka
(Článok 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Účtovné operácie sa zaznamenajú do účtovného denníka jednou z týchto metód, ktoré sa navzájom nevylučujú:
a)
denne, záznamom každej operácie;
b)
vo forme mesačného súhrnu celkových súm použitých pri operáciách za predpokladu, že sa uchovávajú všetky doklady umožňujúce overovanie jednotlivých operácii podľa dní.
Článok 243
Potvrdenie zápisov
(Článok 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zápisy do účtovného denníka a do vedľajších účtovných kníh sa finalizujú pomocou postupu potvrdenia platnosti, ktorý zakazuje akúkoľvek zmenu alebo vymazanie zápisu.
2. Postup uzatvárania určený na zmrazenie chronológie záznamov a zaručenie ich nedotknuteľnosti sa implementuje najneskôr pred predložením záverečných finančných výkazov.
Oddiel 4
Zosúladenie a overovanie
Článok 244
Zosúladenie účtov
(Článok 154 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zostatok na účtoch v predvahe sa pravidelne, minimálne však v čase ročného uzavretia účtov, zosúladí s údajmi zo systémov riadenia používaných povoľujúcimi úradníkmi na riadenie aktív a pasív a na denný vstup do účtovného systému.
2. Účtovník kontroluje pravidelne, a aspoň v prípade uzavretia účtov, či zostatky na bankových účtoch zodpovedajú skutočnej situácii, najmä pokiaľ ide o:
a)
bankovú hotovosť, zosúladením výpisov z účtov z finančných inštitúcií;
b)
pokladničnú hotovosť, zosúladením s údajmi v pokladničnej knihe.
Účty stálych aktív sa preskúmajú v súlade s článkom 250.
3. Spojovacie účty medzi inštitúciami sa zosúlaďujú mesačne.
4. Evidenčné účty otvára a preskúma raz ročne účtovník. Za tieto účty je zodpovedný povoľujúci úradník a schváli ich podľa možnosti čo najskôr.
Oddiel 5
Rozpočtové účty
Článok 245
Obsah a vedenie rozpočtových účtov
(Článok 156 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Pre každú časť rozpočtu sa v rozpočtových účtoch uvádzajú:
a)
v prípade výdavkov:
i)
rozpočtové prostriedky schválené v pôvodnom rozpočte, rozpočtové prostriedky zahrnuté do opravných rozpočtov, prenesené rozpočtové prostriedky, rozpočtové prostriedky disponibilné po výbere pripísaných príjmov, presuny rozpočtových prostriedkov a celkové disponibilné rozpočtové prostriedky;
ii)
záväzky a platby na daný rozpočtový rok;
b)
v prípade príjmov:
i)
odhady zapísané v pôvodnom rozpočte, odhady zahrnuté do opravných rozpočtov, pripísané príjmy a celková suma takto stanovených odhadov;
ii)
zistené nároky a sumy vymožené v danom rozpočtovom roku;
c)
záväzky, ktoré sa ešte majú uhradiť a príjmy, ktoré sa majú vymôcť, prenesené z predchádzajúcich rozpočtových rokov.
Viazané rozpočtové prostriedky a platobné rozpočtové prostriedky uvedené v prvom pododseku v písm. a) sa zapisujú a preukazujú samostatne.
Globálne predbežné záväzky týkajúce sa Európskeho poľnohospodárskeho a záručného fondu (ďalej len „EPZF“) a zodpovedajúce platby sa taktiež zaznamenajú do rozpočtových účtov.
Tieto záväzky sa vykazujú vzhľadom na celkové rozpočtové prostriedky EPZF.
2. V rozpočtových účtoch sa uvádza samostatne:
a)
použitie prenesených rozpočtových prostriedkov a rozpočtových prostriedkov na daný rok;
b)
schválenie neuhradených záväzkov.
Na príjmovej strane sa sumy, ktoré sa majú vymáhať za predchádzajúce rozpočtové roky, uvádzajú samostatne.
3. Rozpočtové účty sa usporiadajú takým spôsobom, aby sa vypracoval systém nákladového účtovníctva.
4. Rozpočtové účty sa vedú pomocou počítačových systémov, v knihách alebo v kartotékach.
KAPITOLA 3
Inventúrne súpisy majetku
Článok 246
Inventúrne súpisy majetku
(Článok 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Systém inventúrnych súpisov majetku stanovuje povoľujúci úradník s technickou pomocou účtovníka. Takýto systém inventúrneho súpisu musí obsahovať všetky informácie potrebné na vedenie účtov a ochranu aktív.
Článok 247
Ochrana majetku
(Článok 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Každá inštitúcia a subjekt uvedené v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách prijmú ustanovenia o ochrane majetku zahrnuté do svojich príslušných súvah a rozhodnú o tom, ktoré administratívne útvary sú zodpovedné za systém inventúrneho súpisu.
Článok 248
Zápis položiek do inventúrneho súpisu
(Článok 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Všetky nadobudnuté položky, ktorých obdobie použitia je dlhšie ako jeden rok, ktoré nie sú spotrebným tovarom a ktorých nákupná cena alebo výrobné náklady sú vyššie ako tie, ktoré sú uvedené v pravidlách účtovania Únie prijatých podľa článku 152 nariadenia o rozpočtových pravidlách, sa zapíšu do inventúrneho súpisu a zaznamenajú do účtov stálych aktív.
Článok 249
Obsah inventúrneho súpisu pre každú položku
(Článok 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Inventúrny súpis obsahuje zodpovedajúci popis každej položky s uvedením jej umiestnenia alebo, v prípade hnuteľných vecí, zodpovedného útvaru alebo osoby, dátumu nadobudnutia a jednotkových nákladov.
Článok 250
Kontroly inventúrneho súpisu hnuteľného majetku
(Článok 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Pri kontrolách inventúrneho súpisu sa inštitúcie a subjekty uvedené v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách presvedčia, či každá položka fyzicky existuje a či zodpovedá príslušnému zápisu do inventúrneho súpisu. Takéto kontroly sa vykonávajú na základe programu ročných previerok, okrem dlhodobého hmotného a nehmotného majetku, ktorý sa kontroluje aspoň raz za tri roky.
Článok 251
Odpredaj hmotného majetku
(Článok 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Členovia, úradníci alebo ostatní zamestnanci a akýkoľvek iní pracovníci inštitúcií a subjektov uvedených v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách nesmú nadobudnúť položky, ktoré tieto inštitúcie a subjekty odpredávajú, okrem prípadov, keď sa takéto položky odpredávajú postupom verejného obstarávania.
Článok 252
Postup predaja hmotného majetku
(Článok 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ak jednotková kúpna hodnota hmotného majetku je najmenej 8 100 EUR, predaj takéhoto majetku sa oznámi miestne príslušným spôsobom. Doba medzi uverejnením posledného oznamu a uzatvorením predajnej zmluvy je aspoň štrnásť kalendárnych dní.
Predaj uvedený v prvom pododseku je predmetom oznámenia o predaji, ktoré sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie, a to v prípade ak jednotková kúpna hodnota je 391 100 EUR alebo viac. V tlači členských štátov sa môže uverejniť primeraná inzercia. Doba medzi dátumom uverejnenia oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie a uzatvorením predajnej zmluvy je aspoň jeden mesiac.
2. Inštitúcie a subjekty uvedené v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách nemusia oznámenie uskutočniť v prípade, že náklady na inzerciu prevyšujú očakávaný výnos z operácie.
3. Inštitúcie a subjekty uvedené v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa vždy snažia za predaj hmotného majetku získať najlepšiu cenu.
4. Odseky 1, 2 a 3 sa nevzťahujú na predaj medzi inštitúciami Únie a jej subjektmi uvedenými v článku 208 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 253
Postup nakladania s hmotným majetkom
(Článok 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Povoľujúci úradník vypracuje vyhlásenie alebo záznam vždy, keď sa akýkoľvek majetok z inventúrneho súpisu vrátane budov predáva, odovzdáva bezplatne, vyraďuje, prenajíma alebo chýba z dôvodu straty, krádeže alebo akéhokoľvek iného dôvodu.
V takomto vyhlásení alebo zázname sa uvádza, či sa takáto položka musí nahradiť na náklady úradníka alebo iného zamestnanca Únie alebo akejkoľvek inej osoby.
Ak sa dáva bezplatne k dispozícii nehnuteľný majetok alebo hlavné zariadenia, vypracuje sa zmluva a prípad sa uvedie vo výročnej správe zaslanej Európskemu parlamentu a Rade pri predkladaní návrhu rozpočtu.
Členovia, úradníci alebo ostatní zamestnanci a akýkoľvek iní pracovníci inštitúcií a subjektov uvedených v článku 141 nariadenia o rozpočtových pravidlách nesmú byť prijímateľmi majetku z inventúrneho súpisu, ktorý sa dáva bezplatne alebo sa vyraďuje.
Článok 254
Inventúrny súpis a oznamovanie predaja v delegáciách Únie
(Článok 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V prípade delegácií Únie sa trvalé inventúrne súpisy hnuteľného majetku, ktorý patrí Únii, vedú na miestnej úrovni. Pravidelne sa zasielajú ústredným oddeleniam v súlade s pravidlami prijatými každou inštitúciou.
Hnuteľný majetok, ktorý je v tranzite do delegácií Únie, sa pred zápisom do trvalých inventúrnych súpisov zapíše do predbežného zoznamu.
2. Oznamovanie predaja hnuteľného majetku delegácií Únie je v súlade s miestnymi zvyklosťami.
DRUHÁ ČASŤ
OSOBITNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
VÝSKUM
Článok 255
Typy operácií
(Článok 181 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Priame akcie vykonávajú zariadenia Spoločného výskumného centra (ďalej len „SVC“) a v zásade sú v plnej miere financované z rozpočtu. Ide o:
a)
výskumné programy;
b)
predbežné výskumné aktivity;
c)
vedecké aktivity a aktivity technickej pomoci inštitucionálneho charakteru.
2. SVC sa na nepriamych akciách môže zúčastňovať za podmienok stanovených v článku 183 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
3. Odhady pohľadávok uvedené v článku 181 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa zasielajú účtovníkovi na registráciu.
Článok 256
Dodatočné pravidlá vzťahujúce sa na SVC
(Článok 183 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Medzi činnosti súťažného charakteru vykonávané SVC patria:
a)
činnosti uskutočnené po postupe udeľovania grantu alebo verejného obstarávania;
b)
činnosti v mene tretích strán;
c)
činností vykonávané v rámci administratívnej dohody s inými inštitúciami alebo inými útvarmi Komisie o poskytovaní vedecko-technických služieb.
2. Ak je súčasťou činností vykonávaných SVC pre tretie strany verejné obstarávanie, postup verejného obstarávania je v súlade so zásadami transparentnosti a rovnakého zaobchádzania.
3. Odhady pohľadávok uvedené v článku 183 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa zasielajú účtovníkovi na registráciu.
HLAVA II
VONKAJŠIE AKCIE
KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia
Článok 257
Akcie, ktoré sa môžu financovať
(Článok 184 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Rozpočtové prostriedky na akcie uvedené v druhej časti hlave IV kapitole I nariadenia o rozpočtových pravidlách sa môžu použiť najmä na financovanie verejných zákaziek, grantov vrátane bonifikácie úrokov, osobitných úverov, zábezpek na úvery a finančnej pomoci, rozpočtovej podpory a ostatných osobitných foriem rozpočtovej pomoci.
KAPITOLA II
Rozpočtová podpora a trustové fondy združujúce viacerých darcov
Článok 258
Využívanie rozpočtovej podpory
(Článok 186 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V prípade, že je to stanovené v príslušných základných aktoch, Komisia môže použiť odvetvovú alebo všeobecnú rozpočtovú podporu v tretej krajine, ak sú splnené tieto podmienky:
a)
hospodárenie s verejnými financiami je v partnerskej krajine dostatočne transparentné, spoľahlivé a efektívne;
b)
partnerská krajina uskutočňuje dostatočne spoľahlivú a relevantnú politiku na úrovni odvetvia alebo vnútroštátnej úrovni;
c)
partnerská krajina uskutočňuje makroekonomickú politiku zameranú na stabilitu.
2. Dohody uzavreté s partnerskou krajinou zahŕňajú povinnosť tejto krajiny poskytovať Komisii spoľahlivé a včasné informácie, ktoré Komisii umožňujú hodnotiť splnenie podmienok stanovených v odseku 1.
Článok 259
Trustové fondy Únie pre vonkajšie akcie
(Článok 187 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Príspevky ostatných darcov sa zohľadnia pri ich úhrade na osobitný bankový účet trustového fondu v sume vyjadrenej v eurách na základe prepočtu pri ich prijatí na osobitný bankový účet.
Príspevok Únie sa prevedie v náležitom čase, aby sa pokryli právne záväzky trustového fondu, pričom sa náležite zohľadnia disponibilné finančné prostriedky poskytnuté ostatnými darcami.
Úroky vzniknuté na osobitnom bankovom účte trustového fondu sa investujú do trustového fondu, okrem prípadov, že sa v akte, ktorým sa trustový fond zriaďuje, stanovuje inak.
Všetky transakcie vykonané počas roka na bankovom účte uvedené v treťom odseku sa riadne zaúčtujú na účtoch trustového fondu.
Povoľujúci úradník dvakrát ročne vypracuje finančnú správu o operáciách vykonaných každým trustovým fondom.
Trustové fondy sú každý rok predmetom nezávislého externého auditu.
Správna rada trustového fondu schvaľuje výročnú správu trustového fondu vypracovanú povoľujúcim úradníkom spolu s ročnou účtovnou závierkou vypracovanou účtovníkom. Tieto správy sa pripoja k výročnej správe povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním a predložia Európskemu parlamentu a Rade v rámci postupu udelenia absolutória Komisii.
Pravidlá týkajúce sa zloženia správnej rady a jej vnútorné predpisy sa stanovia v akte, ktorým sa trustový fond zriaďuje, prijatom Komisiu a dodržiavanom ostatnými darcami. Tieto pravidlá zabezpečia spravodlivé zastúpenie darcov a obsahujú požiadavku, aby konečné rozhodnutie o použití zdrojov bolo podmienené kladným hlasovaním Komisie.
KAPITOLA III
Verejné obstarávanie
Článok 260
Nájom nehnuteľností
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Z prevádzkových rozpočtových prostriedkov na vonkajšie akcie sa môžu financovať len tie zákazky na nehnuteľnosti, ktoré sa týkajú prenájmu budov, ktorú sú v čase podpísania nájomnej zmluvy už postavené. Tieto zákazky sa uverejnia v súlade s článkom 124.
Článok 261
Vymedzenie pojmov
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zákazky na poskytnutie služieb zahŕňajú zákazky na vypracovanie štúdie a zákazky na poskytnutie technickej pomoci.
Zákazka na vypracovanie štúdie je zmluvou o poskytnutí služieb uzatvorenou medzi dodávateľom a verejným obstarávateľom, ktorá obsahuje štúdie slúžiace na identifikáciu a prípravu projektov, štúdie realizovateľnosti, ekonomické štúdie a štúdie trhu, technické štúdie a audity.
Zákazka na poskytnutie technickej pomoci je taká zákazka, pri ktorej je dodávateľ vyzvaný, aby zabezpečil poradnú úlohu, riadil alebo dozeral na projekt alebo zabezpečil konzultantov presne vymedzených v zmluve.
2. Ak tretí štát má vo svojich úradoch alebo v subjektoch s účasťou verejného sektora kvalifikovaných riadiacich pracovníkov, uvedené zákazky môžu plniť priamo tieto úrady alebo subjekty formou priamej pracovnej činnosti.
Článok 262
Osobitné ustanovenia týkajúce sa finančných limitov a postupov zadávania vonkajších zákaziek
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Články 123 až 126, s výnimkou vymedzení pojmov, článok 127 ods. 3 a 4, články 128, 134 až 137, článok 139 ods. 3 až 6, článok 148 ods. 4, článok 151 ods. 2, články 152 až 158, články 160 a 164 tohto nariadenia sa neuplatňujú na zmluvy o verejnom obstarávaní uzatvorené verejnými obstarávateľmi uvedenými v článku 190 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo v ich mene.
O vykonávaní ustanovení o verejnom obstarávaní podľa tejto kapitoly rozhodne Komisia vrátane náležitých kontrol, ktoré má uplatniť zodpovedný povoľujúci úradník v prípadoch, keď Komisia nie je verejným obstarávateľom.
2. V prípade nedodržania postupov uvedených v odseku 1, výdavky na predmetné operácie nie sú oprávnené na financovanie z prostriedkov Únie.
3. Táto kapitola sa neuplatňuje na verejných obstarávateľov uvedených v článku 190 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách v prípade, že po kontrolách uvedených v článku 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách ich Komisia oprávnila používať vlastné postupy verejného obstarávania.
Článok 263
Oznamovanie a rovnaké zaobchádzanie
(Články 190 a 191 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Komisia prijme potrebné vykonávacie opatrenia, aby sa v súťažnom postupe verejného obstarávania, ktorého cieľom je zadať zákazky financované Úniou, zaručila čo najširšia účasť za rovnakých podmienok. Na tento účel sa najmä:
a)
zabezpečí, aby predbežné oznámenia, oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania a oznámenia o výsledku verejného obstarávania boli uverejnené primerane vopred a včas;
b)
vylúčia akékoľvek diskriminačné praktiky alebo technické špecifikácie, ktoré by mohli obmedziť širokú účasť všetkých fyzických alebo právnických osôb uvedených v článku 182 nariadenia o rozpočtových pravidlách za rovnakých podmienok.
2. Články 265 ods. 5, 267 ods. 3 a 269 ods. 4 sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté použitie elektronického verejného obstarávania.
Článok 264
Oznamovanie
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Predbežné oznámenie o medzinárodných výzvach na predloženie ponuky sa čo najskôr zašle Úradu pre publikácie v prípade zákaziek na dodanie tovaru a zákaziek na poskytnutie služieb a čo najskôr po rozhodnutí o schválení programu v prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác.
2. Na účely tejto kapitoly sa oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania uverejní:
a)
aspoň v Úradnom vestníku Európskej únie a na internete v prípade medzinárodných výziev na predloženie ponuky;
b)
aspoň v úradnom vestníku prijímajúceho štátu alebo v akejkoľvek inej rovnocennej publikácii v prípade miestnych výziev na predloženie ponuky.
Ak sa oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania uverejňuje na miestnej úrovni, musí byť totožné s oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie a na internete a musí sa uverejniť súčasne. Komisia je zodpovedná za uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie a na internete. Ak sa oznámenie uverejňuje na miestnej úrovni, môžu tak urobiť subjekty uvedené v článku 190 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
3. Oznámenie o výsledku verejného obstarávania sa zašle po podpísaní zmluvy s výnimkou, keď je to nevyhnutné v prípade zákazky, ktorej predmet tvoria utajované skutočnosti, alebo v prípade zákazky, pri ktorej sa vyžadujú osobitné bezpečnostné opatrenia, alebo v prípade, keď si to vyžaduje ochrana základných záujmov Európskej únie alebo prijímajúcej krajiny, a v prípade, keď sa uverejnenie oznámenia o výsledku verejného obstarávania nepovažuje za vhodné.
Článok 265
Finančné limity a postupy zadávania zákaziek na poskytnutie služieb
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Finančné limity a postupy uvedené v článku 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách sú v prípade zákaziek na poskytnutie služieb tieto:
a)
v prípade zákaziek s hodnotou 300 000 EUR alebo vyššou:
i)
medzinárodná užšia súťaž v zmysle článku 127 ods. 2 a článku 264 ods. 2 písm. a);
ii)
medzinárodná verejná súťaž v zmysle článku 127 ods. 2 a článku 264 ods. 2 písm. a);
b)
v prípade zákaziek s hodnotou nižšou ako 300 000 EUR: súťažné rokovacie konanie v zmysle tohto článku ods. 3 alebo rámcová dohoda.
Zákazky s hodnotou, ktorá je 20 000 EUR alebo menej, sa môžu zadať na základe jedinej ponuky.
Platby výdavkov vo výške nepresahujúcej 2 500 EUR sa môžu vykonávať formou uhradenia faktúry, a to bez predchádzajúceho prijatia ponuky.
2. V prípade medzinárodnej užšej súťaže uvedenej v odseku 1 písm. a) sa v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania uvedie počet záujemcov, ktorí budú vyzvaní na predloženie ponuky. V prípade zákaziek na poskytnutie služieb sa vyzvú najmenej štyria záujemcovia. Počet záujemcov, ktorým sa umožní predložiť ponuky, musí byť dostatočný na zabezpečenie skutočnej hospodárskej súťaže.
Zoznam vybratých uchádzačov sa uverejní na internetovej stránke Komisie.
Ak je počet záujemcov, ktorí spĺňajú podmienky účasti alebo minimálne úrovne spôsobilosti, menší ako minimálny počet, verejný obstarávateľ môže vyzvať na predloženie ponuky len tých záujemcov, ktorí spĺňajú kritériá na predloženie ponuky.
3. V rámci rokovacieho konania uvedeného v odseku 1 písm. b) verejný obstarávateľ vypracuje zoznam najmenej troch uchádzačov podľa svojho výberu. Postup zahŕňa užšiu súťaž bez zverejnenia oznámenia a označuje sa ako súťažné rokovacie konanie, na ktoré sa nevzťahuje článok 129.
Uchádzači pre súťažné rokovacie konanie sa môžu vybrať s náležite zverejneného zoznamu potenciálnych dodávateľov uvedenom v článku 136 ods. 1 písm. b). Tento zoznam sa zostaví po výzve na vyjadrenie záujmu a platí najviac päť rokov od dátumu oznámenia. Tento zoznam môže zahŕňať čiastkové zoznamy. Každá zainteresovaná osoba môže predložiť žiadosť kedykoľvek počas doby trvania platnosti tohto zoznamu, s výnimkou posledných troch mesiacov tejto doby. V prípade, že sa má zadať zákazka, verejný obstarávateľ vyzve všetkých potenciálnych dodávateľov z príslušného zoznamu alebo čiastkového zoznamu, aby predložili ponuku.
Ponuky otvára a vyhodnocuje komisia pre vyhodnotenie ponúk, ktorej členmi sú osoby s potrebnými technickými a administratívnymi znalosťami. Členovia komisie pre vyhodnotenie ponúk musia podpísať vyhlásenie o nestrannosti.
Ak je verejnému obstarávateľovi po ukončení rokovania so záujemcami predložená iba jediná administratívne a technicky platná ponuka, zákazku môže zadať za predpokladu, že sú splnené kritériá na vyhodnotenie ponúk.
4. V prípade právnych služieb podľa klasifikácie CPV môže verejný obstarávateľ použiť súťažné rokovacie konanie nezávisle od odhadovanej hodnoty zákazky.
5. Ponuky sa posielajú v balíku alebo vo vonkajšej obálke obsahujúcej dve samostatné zapečatené obálky, z ktorých jedna má nápis „Obálka A - Technická ponuka“ a druhá má nápis „Obálka B - Finančná ponuka“. Vonkajšia obálka obsahuje:
a)
adresu na predloženie ponuky uvedenú v súťažných podkladoch;
b)
odkaz na výzvu na predloženie ponuky, na ktorú uchádzač odpovedá;
c)
v náležitých prípadoch čísla častí, ktorých sa ponuka týka;
d)
nápis „Neotvárať pred začatím otvárania ponúk“ v jazyku, v ktorom boli napísané súťažné podklady.
Ak sa v súťažných podkladoch počítalo s pohovormi, komisia pre hodnotenie ponúk môže viesť pohovor s hlavnými členmi tímu expertov navrhnutými v technicky akceptovateľných ponukách po vypracovaní jej písomných záverov a pred definitívnym ukončením hodnotenia technických ponúk. V takýchto prípadoch komisia pre hodnotenie ponúk vypočuje expertov, prednostne ako kolektív, ak tvoria tím, a v intervaloch dostatočne krátkych, aby bolo možné porovnávať. Pohovory sa vedú v súlade so štandardným vzorom, ktorý vopred odsúhlasila komisia pre hodnotenie ponúk a ktorý sa vzťahuje na všetkých expertov alebo tímy pozvané na pohovor. Dátum a čas pohovoru musí byť uchádzačom oznámený aspoň 10 kalendárnych dní vopred. V prípadoch vyššej moci, ktorá bráni uchádzačovi zúčastniť sa pohovoru, sa mu musí oznámiť nový dátum a čas.
6. Kritériá vyhodnotenia ponúk slúžia na určenie ponuky, ktorá predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou.
Ponuka, ktorá predstavuje najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, sa vyberie na základe posúdenia technickej kvality a ceny s uplatnením váhy 80/20. Na tento účel:
a)
sa počet bodov pridelených technickým ponukám vynásobí hodnotou 0,80;
b)
sa počet bodov pridelených cenovým ponukám vynásobí hodnotou 0,20.
Článok 266
Použitie rokovacieho konania pre zákazky na poskytnutie služieb
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Pre zákazky na poskytnutie služieb môže verejný obstarávateľ použiť rokovacie konanie s jedinou ponukou v týchto prípadoch:
a)
ak sa lehota pre postupy uvedené v článku 104 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia o rozpočtových pravidlách nemôže dodržať z dôvodov mimoriadnej naliehavosti spôsobených udalosťami, ktoré verejní obstarávatelia nemohli predvídať a ktoré sa im nijakým spôsobom nedajú pripísať;
b)
ak sú službami poverené orgány verejnej správy alebo neziskové inštitúcie alebo združenia a tieto služby sa týkajú činností inštitucionálneho charakteru alebo sú určené na poskytnutie pomoci ľuďom v sociálnej oblasti;
c)
pre služby, ktoré sú rozšírením už začatých služieb v zmysle podmienok stanovených v odseku 2;
d)
ak postup verejného obstarávania alebo pokus použiť rámcovú dohodu boli neúspešné, to znamená, že nebola prijatá žiadna kvalitatívne a/alebo finančné vhodná ponuka; v takomto prípade po zrušení verejného obstarávania môže verejný obstarávateľ rokovať s jedným alebo viacerými uchádzačmi podľa svojho výberu spomedzi tých, ktorí sa zúčastnili výzvy na predloženie ponuky, za predpokladu, že pôvodné zmluvné podmienky sa podstatne nezmenili;
e)
ak dotknutá zákazka nasleduje po súťaži a musí byť, podľa platných pravidiel, zadaná úspešnému záujemcovi alebo jednému z úspešných záujemcov; v druhom z uvedených prípadov musia byť všetci úspešní záujemcovia vyzvaní na účasť na rokovaniach;
f)
ak sa z technických dôvodov alebo z dôvodov súvisiacich s ochranou výhradných práv zákazka môže zadať iba určitému poskytovateľovi služieb;
g)
v prípade zákazky, ktorej predmet tvoria utajované skutočnosti, alebo v prípade zákazky, pri ktorej sa vyžadujú osobitné bezpečnostné opatrenia, alebo v prípade, keď si to vyžaduje ochrana základných záujmov Európskej únie alebo prijímajúcej krajiny;
h)
ak sa musí zadať nová zákazka po predčasnom ukončení platnosti existujúcej zmluvy.
Na účely uvedené v prvom pododseku písm. a) sa operácie vykonávané v krízových situáciách podľa článku 190 ods. 2 považujú za vyhovujúce skúške mimoriadnej naliehavosti. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním, v náležitých prípadoch v súčinnosti s inými povoľujúcimi úradníkmi vymenovanými delegovaním, potvrdí, že stav mimoriadnej naliehavosti existuje a pravidelne preskúmava svoje rozhodnutie so zreteľom na zásadu riadneho finančného hospodárenia.
Činnosti inštitucionálneho charakteru uvedené v prvom pododseku písm. b) zahŕňajú služby priamo súvisiace so štatutárnym poslaním subjektov verejnej správy.
2. Služby, ktoré predstavujú rozšírenie už začatých služieb, ako sa uvádza v ods. 1 písm. c) sú tieto:
a)
dodatočné služby, ktoré nie sú zahrnuté do hlavnej zákazky, ktoré sa však v dôsledku nepredvídateľných okolností stali potrebnými na plnenie zákazky za predpokladu, že dodatočné služby nemôžu byť technicky a ekonomicky oddelené od hlavnej zákazky bez závažných ťažkostí pre verejného obstarávateľa a za predpokladu, že celková hodnota dodatočných služieb nepresahuje 50 % hodnoty hlavnej zákazky;
b)
dodatočné služby, ktoré spočívajú v opakovaní porovnateľných služieb, ktoré boli zverené dodávateľovi v rámci prvej zákazky, za predpokladu, že:
i)
na poskytnutie prvej služby bolo uverejnené oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania a v tomto oznámení bola jasne uvedená možnosť použitia rokovacieho konania pre nové služby pre projekt, ako aj odhadované náklady;
ii)
hodnota a obdobie trvania predĺženia zmluvy nepresiahnu hodnotu a obdobie trvania pôvodnej zmluvy.
Článok 267
Finančné limity a postupy zadávania zákaziek na dodanie tovaru
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Finančné limity a postupy uvedené v článku 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách sú v prípade zákaziek na dodanie tovaru tieto:
a)
v prípade zákaziek s hodnotou 300 000 EUR alebo vyššou: medzinárodná verejná súťaž v zmysle článku 127 ods. 2 a článku 264 ods. 2 písm. a);
b)
v prípade zákaziek s hodnotou nižšou ako 300 000 EUR: rámcová dohoda alebo:
i)
v prípade zákaziek s hodnotou 100 000 EUR alebo vyššou, ale nižšou ako 300 000 EUR: miestna verejná súťaž v zmysle článku 127 ods. 2 a článku 264 ods. 2 písm. b);
ii)
v prípade zákaziek s hodnotou nižšou ako 100 000 EUR: súťažné rokovacie konanie v zmysle odseku 2.
c)
platby výdavkov vo výške nepresahujúcej 2 500 EUR sa môžu vykonávať formou uhradenia faktúry, a to bez predchádzajúceho prijatia ponuky.
Zákazky s hodnotou najviac 20 000 EUR, sa môžu zadať na základe jedinej ponuky.
2. V rámci rokovacieho konania uvedeného v tomto článku ods. 1 písm. b) bode ii) verejný obstarávateľ vypracuje zoznam najmenej troch dodávateľov podľa svojho výberu. Postup zahŕňa užšiu súťaž bez zverejnenia oznámenia a označuje sa ako súťažné rokovacie konanie, na ktoré sa nevzťahuje článok 129.
Ponuky otvára a vyhodnocuje komisia pre vyhodnotenie ponúk, ktorej členmi sú osoby s potrebnými technickými a administratívnymi znalosťami. Členovia komisie pre vyhodnotenie ponúk musia podpísať vyhlásenie o nestrannosti.
Ak je verejnému obstarávateľovi po ukončení rokovania so záujemcami predložená iba jediná administratívne a technicky platná ponuka, zákazku môže zadať za predpokladu, že sú splnené kritériá na vyhodnotenie ponúk.
3. Každá technická a finančná ponuka musí byť vložená do samostatnej zapečatenej obálky a táto obálka sa musí vložiť do balíka alebo vonkajšej obálky. Vnútorná obálka obsahuje:
a)
adresu na predloženie ponuky uvedenú v súťažných podkladoch;
b)
odkaz na výzvu na predloženie ponuky, na ktorú uchádzač odpovedá;
c)
v náležitých prípadoch čísla častí, ktorých sa ponuka týka;
d)
nápis „Neotvárať pred začatím otvárania ponúk“ v jazyku, v ktorom boli napísané súťažné podklady.
Na mieste a v čase uvedenom v súťažných podkladoch komisia pre vyhodnotenie ponúk verejne otvorí ponuky. Na verejnom otváraní ponúk sa musia zverejniť mená uchádzačov, uvádzané ceny, zloženie potrebnej zábezpeky a všetky ďalšie formality, ktoré verejný obstarávateľ považuje za vhodné.
4. V prípade zákazky na dodanie tovaru, ktorej súčasťou nie je záručný a pozáručný servis, je cena jediným kritériom na vyhodnotenie ponúk.
Ak sú návrhy, ktoré a týkajú záručného a pozáručného servisu alebo odbornej prípravy obzvlášť významné, vyberie sa ponuka, ktorá obsahuje najnižšiu cenu alebo predstavuje najlepší pomer medzi kvalitou a cenou s náležitým ohľadom na technickú kvalitu ponúkanej služby a uvádzanú cenu.
Článok 268
Použitie rokovacieho konania pre zákazky na dodanie tovaru
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zákazky na dodanie tovaru sa môžu zadať rokovacím konaním s jedinou ponukou v týchto prípadoch:
a)
ak sa lehota pre postupy uvedené v článku 111 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia o rozpočtových pravidlách nemôže dodržať z dôvodov mimoriadnej naliehavosti spôsobených udalosťami, ktoré verejní obstarávatelia nemohli predvídať a ktoré sa im nijakým spôsobom nedajú pripísať;
b)
ak je to preukázané charakterom alebo konkrétnymi charakteristickými znakmi dodávok, napríklad keď je plnenie zákazky vyhradené pre držiteľov patentov alebo licencií na používanie patentov;
c)
doplňujúceho tovaru určeného buď na čiastočné nahradenie obvyklého tovaru alebo zariadenia alebo na rozšírenie už dodaného tovaru alebo zariadenia, ak by zmena dodávateľa nútila verejného obstarávateľa získavať materiál rozdielnych technických kvalít, čo by viedlo k nezlučiteľnosti alebo k neprimeraným technickým ťažkostiam pri prevádzke alebo údržbe;
d)
ak postup verejného obstarávania nebol úspešný, to znamená, že nebola prijatá žiadna kvalitatívne alebo finančne vhodná ponuka;
e)
v prípade zákaziek, ktorých predmet tvoria utajované skutočnosti alebo zákaziek, pri ktorých sa vyžadujú osobitné bezpečnostné opatrenia, alebo v prípade, že si to vyžaduje ochrana základných záujmov Únie alebo prijímajúcej krajiny;
f)
v prípade zákaziek, ktorých predmetom je dodanie tovaru, ktorý je kótovaný a nakupovaný na komoditnom trhu;
g)
v prípade nákupov za výnimočne výhodných podmienok buď od dodávateľa, ktorý definitívne ukončil svoju obchodnú činnosť, alebo od správcu konkurznej podstaty, či likvidátora, alebo prostredníctvom dohody s veriteľmi, či prostredníctvom podobného postupu v súlade s vnútroštátnym právom;
h)
ak sa musí zadať nová zákazka po predčasnom ukončení platnosti existujúcej zmluvy.
V prípadoch uvedených v prvom pododseku písm. d) môže verejný obstarávateľ po zrušení postupu verejného obstarávania rokovať s jedným alebo viacerými uchádzačmi na základe svojho výberu spomedzi tých, ktorí sa zúčastnili výzvy na predloženie ponuky, za predpokladu, že pôvodné zmluvné podmienky sa podstatne nezmenili.
2. Na účely tohto článku ods. 1 písm. a) sa operácie vykonávané v krízových situáciách podľa článku 190 ods. 2 považujú za vyhovujúce skúške mimoriadnej naliehavosti. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním, v náležitých prípadoch v súčinnosti s inými povoľujúcimi úradníkmi vymenovanými delegovaním, potvrdí, že stav mimoriadnej naliehavosti existuje a pravidelne preskúmava svoje rozhodnutie so zreteľom na zásadu riadneho finančného hospodárenia.
Článok 269
Finančné limity a postupy zadávania zákaziek na uskutočnenie stavebných prác
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Finančné limity a postupy uvedené v článku 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách sú v prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác tieto:
a)
v prípade zákaziek s hodnotou 5 000 000 EUR alebo vyššou:
i)
medzinárodná verejná súťaž v zmysle článku 127 ods. 2 a článku 264 ods. 2 písm. a);
ii)
s prihliadnutím na charakteristiky určitých stavebných prác medzinárodná užšia súťaž v zmysle článku 127 ods. 2 a článku 264 ods. 2 písm. a);
b)
v prípade zákaziek s hodnotou 300 000 EUR alebo vyššou, ale nižšou ako 5 000 000 EUR: miestna verejná výzva na predloženie ponuky v zmysle článku 127 ods. 2 a článku 264 ods. 2 písm. b);
c)
v prípade zákaziek s hodnotou nižšou ako 300 000 EUR: súťažné rokovacie konanie v zmysle tohto článku ods. 2.
Zákazky s hodnotou najviac 20 000 EUR sa môžu zadať na základe jedinej ponuky.
2. V rámci rokovacieho konania uvedeného v tomto článku ods. 1 písm. b) verejný obstarávateľ vypracuje zoznam najmenej troch uchádzačov podľa svojho výberu. Postup zahŕňa obmedzené súťažné verejné obstarávanie bez zverejnenia oznámenia a označuje sa ako súťažné rokovacie konanie, na ktoré sa nevzťahuje článok 129.
Ponuky otvára a vyhodnocuje komisia pre vyhodnotenie ponúk, ktorej členmi sú osoby s potrebnými technickými a administratívnymi znalosťami. Členovia komisie pre vyhodnotenie ponúk musia podpísať vyhlásenie o nestrannosti.
Ak je verejnému obstarávateľovi po ukončení rokovania so záujemcami predložená iba jediná administratívne a technicky platná ponuka, zákazku môže zadať za predpokladu, že sú splnené kritériá na vyhodnotenie ponúk.
3. Medzi kritériá na vyhodnotenie ponúk patrí schopnosť uchádzača plniť podobné zákazky, najmä vzhľadom na stavebné práce vykonané v minulých rokoch. Ak sa výber vykoná takýmto spôsobom a keďže neprípustné ponuky už boli vylúčené, jediným kritériom na vyhodnotenie ponuky je cena.
4. Každá technická a finančná ponuka musí byť vložená do samostatnej zapečatenej obálky a táto obálka sa musí vložiť do balíka alebo vonkajšej obálky. Vnútorná obálka obsahuje:
a)
adresu na predloženie ponuky uvedenú v súťažných podkladoch;
b)
odkaz na výzvu na predloženie ponuky, na ktorú uchádzač odpovedá;
c)
v náležitých prípadoch čísla častí, ktorých sa ponuka týka;
d)
nápis „Neotvárať pred začatím otvárania ponúk“ v jazyku, v ktorom boli napísané súťažné podklady.
Na mieste a v čase uvedenom v súťažných podkladoch komisia pre vyhodnotenie ponúk verejne otvorí ponuky. Na verejnom otváraní ponúk sa musia zverejniť mená uchádzačov, uvádzané ceny, zloženie potrebnej zábezpeky a všetky ďalšie formality, ktoré verejný obstarávateľ považuje za vhodné.
Článok 270
Použitie rokovacieho konania zákazky na uskutočnenie stavebných prác
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Zákazky na uskutočnenie stavebných prác sa môžu zadať rokovacím konaním s jedinou ponukou v týchto prípadoch:
a)
ak sa lehota pre postupy uvedené v článku 111 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia o rozpočtových pravidlách nemôže dodržať z dôvodov mimoriadnej naliehavosti spôsobených udalosťami, ktoré verejní obstarávatelia nemohli predvídať a ktoré sa im nijakým spôsobom nedajú pripísať;
b)
pre dodatočné stavebné práce nezahrnuté v pôvodnej uzatvorenej zmluve, ktoré sa však v dôsledku nepredvídaných okolností stali potrebnými na uskutočnenie stavebných prác popísaných v tejto zmluve, na základe podmienok uvedených v odseku 2;
c)
ak postup verejného obstarávania nebol úspešný, to znamená, že nebola prijatá žiadna kvalitatívne alebo finančne vhodná ponuka;
d)
v prípade zákazky, ktorej predmet tvoria utajované skutočnosti, alebo v prípade zákazky, pri ktorej sa vyžadujú osobitné bezpečnostné opatrenia, alebo v prípade, keď si to vyžaduje ochrana základných záujmov Európskej únie alebo prijímajúcej krajiny;
e)
ak sa musí zadať nová zákazka po predčasnom ukončení platnosti existujúcej zmluvy.
Na účely uvedené v prvom pododseku písm. a) sa operácie vykonávané v krízových situáciách podľa článku 190 ods. 2 považujú za vyhovujúce skúške mimoriadnej naliehavosti. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním, v náležitých prípadoch v súčinnosti s inými povoľujúcimi úradníkmi vymenovanými delegovaním, potvrdí, že stav mimoriadnej naliehavosti existuje a pravidelne preskúmava svoje rozhodnutie so zreteľom na zásadu riadneho finančného hospodárenia.
V prípadoch uvedených v prvom pododseku písm. c) môže verejný obstarávateľ po zrušení postupu verejného obstarávania rokovať s jedným alebo viacerými uchádzačmi na základe svojho výberu spomedzi tých, ktorí sa zúčastnili výzvy na predloženie ponuky, za predpokladu, že pôvodné zmluvné podmienky sa podstatne nezmenili.
2. Zákazka na uskutočnenie dodatočných stavebných prác, ktoré sú uvedené v ods. 1 písm. b), sa zadá zhotoviteľovi stavebných prác, ktorý už stavebné práce vykonáva:
a)
takéto stavebné práce nemôžu byť technicky alebo ekonomicky oddelené od hlavnej zákazky bez toho, aby to verejnému obstarávateľovi spôsobilo závažné problémy;
b)
takéto práce, hoci sú oddeliteľné od plnenia pôvodnej zákazky, sú nevyhnutné na jej dokončenie;
c)
celková hodnota zákaziek zadaných na uskutočnenie dodatočných stavebných prác nepresahuje 50 % hodnoty základnej zákazky.
Článok 271
Použitie rokovacieho konania pre zákazky na nehnuteľnosti
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Zákazky na nehnuteľnosti uvedené v článku 260 sa môžu zadať prostredníctvom rokovacieho konania po preskúmaní miestneho trhu.
Článok 272
Výber postupu verejného obstarávania v prípade zmiešaných zákaziek
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade zmiešaných zákaziek týkajúcich sa poskytnutia služieb ako aj dodania tovaru alebo uskutočnenia stavebných prác, verejný obstarávateľ po udelení súhlasu Komisiou, ak sama nie je verejným obstarávateľom, stanoví uplatniteľné finančné limity a postupy s odkazom na prevládajúci aspekt určený na základe relatívnej hodnoty a funkčnej významnosti rôznych súčastí zákazky.
Článok 273
Súťažné podklady
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Súťažné podklady uvedené v článku 138 sa v súvislosti s oznamovaním a kontaktmi medzi verejným obstarávateľom a uchádzačmi vypracujú na základe osvedčených medzinárodných postupov a v súlade s ustanoveniami tejto kapitoly.
2. V prípade zákaziek na poskytnutie služieb musí spis súťažných podkladov obsahovať tieto dokumenty:
a)
pokyny pre uchádzačov, ktoré musia obsahovať:
i)
typ zmluvy;
ii)
kritériá na vyhodnotenie ponúk a ich váhy;
iii)
možnosť pohovorov a ich časový harmonogram;
iv)
informáciu o tom, či sú povolené variantné riešenia;
v)
povolený podiel zákazky, ktorý možno zadať subdodávateľom;
vi)
maximálny rozpočet, ktorý je pre danú zákazku k dispozícii;
vii)
mena použitá v ponuke;
b)
užší zoznam vybratých záujemcov (s uvedením zákazu združovania);
c)
všeobecné podmienky pre zákazky na poskytnutie služieb;
d)
osobitné podmienky, ktoré predstavujú rozšírenie, náhradu alebo výnimku zo všeobecných podmienok;
e)
referenčný rámec s uvedením plánovaného harmonogramu pre projekt a dátumov, od ktorých sa plánuje, že hlavní experti musia byť k dispozícii;
f)
cenník (vyplní uchádzač);
g)
forma ponuky;
h)
forma zmluvy;
i)
v náležitých prípadoch forma bankovej (alebo podobnej) zábezpeky na predbežné financovanie.
Prvý pododsek písm. h) sa neuplatňuje v prípadoch, ak v dôsledku mimoriadnych a riadne odôvodnených okolností nie je možné použiť vzorovú zmluvu.
3. V prípade zákaziek na dodanie tovaru musí spis súťažných podkladov obsahovať tieto dokumenty:
a)
pokyny pre uchádzačov, ktoré musia obsahovať:
i)
podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk;
ii)
informáciu o tom, či sú povolené variantné riešenia;
iii)
menu použitú v ponuke;
b)
všeobecné podmienky pre zákazky na dodanie tovaru;
c)
osobitné podmienky, ktoré predstavujú rozšírenie, náhradu alebo výnimku zo všeobecných podmienok;
d)
technickú prílohu obsahujúcu všetky plány, technické špecifikácie a plánovaný harmonogram plnenia zákazky;
e)
cenník (vyplní uchádzač) a rozpis cien;
f)
forma ponuky;
g)
forma zmluvy;
h)
v náležitých prípadoch forma bankovej (alebo podobnej) zábezpeky pre:
i)
ponuku;
ii)
platbu predbežného financovania;
iii)
riadne plnenie.
Prvý pododsek písm. g) sa neuplatňuje v prípadoch, ak v dôsledku mimoriadnych a riadne odôvodnených okolností nie je možné použiť vzorovú zmluvu.
4. V prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác musí spis súťažných podkladov obsahovať tieto dokumenty:
a)
pokyny pre uchádzačov, ktoré musia obsahovať:
i)
podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk;
ii)
informáciu o tom, či sú povolené variantné riešenia;
iii)
menu použitú v ponuke;
b)
všeobecné podmienky pre zákazky na uskutočnenie stavebných prác;
c)
osobitné podmienky, ktoré predstavujú rozšírenie, náhradu alebo výnimku zo všeobecných podmienok;
d)
technické prílohy obsahujúce všetky plány, technické špecifikácie a plánovaný harmonogram plnenia zákazky;
e)
cenník (vyplní uchádzač) a rozpis cien;
f)
forma ponuky;
g)
forma zmluvy;
h)
v náležitých prípadoch forma bankovej (alebo podobnej) zábezpeky pre:
i)
ponuku;
ii)
platbu predbežného financovania;
iii)
riadne plnenie.
Prvý pododsek písm. g) sa neuplatňuje v prípadoch, ak v dôsledku mimoriadnych a riadne odôvodnených okolností nie je možné použiť vzorovú zmluvu.
5. V prípade rozporu medzi osobitnými podmienkami uvedenými v ods. 2 písm. d), v ods. 3 písm. c) a ods. 4 písm. c) a všeobecnými podmienkami sa uplatňujú osobitné podmienky.
6. Ak verejní obstarávatelia požadujú predloženie osvedčení vystavených nezávislými orgánmi, ktoré potvrdzujú, že hospodársky subjekt spĺňa určité normy zabezpečenia kvality, urobia tak s odkazom na systémy zabezpečenia kvality, ktoré sú založené na príslušných európskych prípadne medzinárodných normách osvedčených subjektmi spĺňajúcimi európske alebo medzinárodné normy týkajúce sa osvedčovania. Akceptujú tiež iné dôkazy o rovnocenných opatreniach na zabezpečenie kvality, ktoré hospodárske subjekty predložia.
Článok 274
Zábezpeky
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Odchylne od článku 163 sú vopred zložené zábezpeky denominované v eurách alebo v príslušnej mene zákazky, na ktorú sa vzťahujú.
2. Verejný obstarávateľ môže požadovať zloženie zábezpeky na ponuku, v zmysle tejto kapitoly, vo výške 1 % až 2 % celkovej hodnoty zákazky na dodanie tovaru a uskutočnenie stavebných prác. Táto zábezpeka je v súlade s článkom 163; uvoľní sa po podpísaní zmluvy. Zábezpeka prepadne, ak sa ponuka, predložená ku konečnému dátumu predkladania, stiahne.
3. Verejný obstarávateľ môže požadovať zábezpeku na plnenie vo výške, ktorá je stanovená v súťažných podkladoch a ktorá zodpovedá 5 % až 10 % celkovej hodnoty zákazky na dodanie tovaru a uskutočnenie stavebných prác. Táto zábezpeka sa stanoví na základe objektívnych kritérií, akými sú napríklad typ a hodnota zákazky.
Zábezpeka na plnenie je povinná v prípade prekročenia týchto finančných limitov:
a)
345 000 EUR v prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác;
b)
150 000 EUR v prípade zákaziek na dodanie tovaru.
Zábezpeka je platná najmenej do konečného prevzatia dodávok a stavebných prác. Ak sa zákazka riadne neplní, celá zábezpeka prepadne.
Článok 275
Lehoty na postupy
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Ponuky sa musia doručiť verejnému obstarávateľovi na uvedenú adresu a najneskôr v deň a v čase uvedenom vo výzve na predloženie ponuky. Verejní obstarávatelia stanovia dostatočne dlhú lehotu na prijímanie ponúk a žiadosti o účasť, aby zainteresované strany mali k dispozícii dostatočný a primeraný čas na vypracovanie a predloženie svojich ponúk.
Minimálny čas medzi dátumom odoslania listu o výzve na predkladanie ponúk a konečným dátumom na prijatie ponúk je v prípade zákaziek na poskytnutie služieb päťdesiat dní. V naliehavých prípadoch sa však môžu povoliť aj iné lehoty.
2. Uchádzači môžu klásť otázky písomnou formou pred konečným dátumom prijímania ponúk. Verejný obstarávateľ poskytne odpovede na otázky pred konečným dátumom prijatia ponúk.
3. V prípade medzinárodných užších súťaží nesmie byť lehota na prijímanie žiadostí o účasť kratšia ako tridsať dní od dátumu uverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania. Lehota medzi dátumom odoslania výzvy a konečným dátumom pre prijímanie ponúk nesmie byť kratšia ako päťdesiat dní. V určitých výnimočných prípadoch sa však môžu povoliť aj iné lehoty.
4. V prípade medzinárodných verejných súťaží sú lehoty na prijímanie ponúk plynúce od dátumu odoslania oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania aspoň:
a)
90 dní v prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác;
b)
60 dní v prípade zákaziek na dodanie tovaru.
V určitých výnimočných prípadoch sa však môžu povoliť aj iné lehoty.
5. V prípade miestnej verejnej súťaže sú lehoty na prijímanie ponúk plynúce od dátumu odoslania oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania aspoň:
a)
60 dní v prípade zákaziek na uskutočnenie stavebných prác;
b)
30 dní v prípade zákaziek na dodanie tovaru.
V určitých výnimočných prípadoch sa však môžu povoliť aj iné lehoty.
6. V prípade súťažných rokovacích konaní uvedených v článku 265 ods. 1 písm. b), v článku 267 ods. 1 písm. c) a v článku 269 ods. 1 písm. c) sa záujemcom poskytne na predloženie ponuky aspoň tridsať dní od dátumu odoslania výzvy na predkladanie ponúk v priebehu týchto dní.
7. Lehoty stanovené v odsekoch 1 až 6 sú vyjadrené v kalendárnych dňoch.
Článok 276
Komisia pre vyhodnotenie ponúk
(Článok 190 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Komisia pre vyhodnotenie ponúk vyhodnotí a zoradí na základe vopred zverejnených podmienok účasti a vylúčenia a kritérií na vyhodnotenie ponúk všetky žiadosti o účasť a ponuky, ktoré spĺňajú požiadavky. Táto komisia má nepárny počet členov, minimálne však troch, ktorí majú všetky potrebné technické a administratívne znalosti na vyhodnotenie ponúk.
2. Ak Komisia nie je verejným obstarávateľom, môže požiadať o kópiu súťažných podkladov, ponúk, vyhodnotenia ponúk a podpísaných zmlúv. Komisia sa môže takisto zúčastniť na otváraní a vyhodnotení ponúk ako pozorovateľ.
3. Ponuky, ktoré neobsahujú všetky hlavné položky požadované v súťažných podkladoch alebo ktoré nezodpovedajú stanoveným osobitným požiadavkám, sa vylúčia.
Komisia pre vyhodnotenie ponúk alebo verejný obstarávateľ však môže od záujemcov alebo uchádzačov požadovať poskytnutie ďalších podkladov alebo vysvetlenie doplňujúcich podkladov predložených okrem iného v súvislosti s podmienkami účasti, vylúčenia a kritériami na vyhodnotenie ponúk v lehote, ktorú stanovia, a pri zohľadnení zásady rovnakého zaobchádzania.
4. Komisia pre vyhodnotenie ponúk si v prípade ponúk s neobvykle nízkou cenou uvedených v článku 151 vyžiada všetky potrebné informácie týkajúce sa zostavenia ponuky.
5. Od povinnosti zriadiť komisiu na vyhodnotenie ponúk sa môže upustiť v prípade postupov na zákazky s hodnotou nepresahujúcou 20 000 EUR.
KAPITOLA IV
Granty
Článok 277
Financovanie v plnom rozsahu
(Článok 192 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
V prípade výnimky z požiadavky na spolufinancovanie sa v rozhodnutí o udelení grantu uvedú dôvody.
HLAVA III
EURÓPSKE ÚRADY
Článok 278
Európske úrady a zriaďovanie ďalších úradov
(Článok 195 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Úradmi uvedenými v článku 195 nariadenia o rozpočtových pravidlách sú:
a)
Úrad pre publikácie;
b)
Úrad pre boj proti podvodom;
c)
Európsky úrad pre výber pracovníkov a Európska škola verejnej správy, ktorá je k tomuto úradu administratívne pridružená;
d)
Úrad pre správu a úhradu individuálnych nárokov;
e)
Úrad pre infraštruktúru a logistiku v Bruseli a Úrad pre infraštruktúru a logistiku v Luxembursku.
Jedna alebo viac inštitúcií môže zriadiť ďalšie úrady za predpokladu, že je to možné odôvodniť štúdiou nákladov a výnosov, a že to zaručuje viditeľnosť akcie Únie.
Článok 279
Delegovanie inštitúciami na medziinštitucionálne európske úrady
(Články 109 a 199 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Za rozpočtové záväzky je zodpovedná každá inštitúcia. Inštitúcie môžu na riaditeľa príslušného medziinštitucionálneho európskeho úradu delegovať všetky následné činnosti, a to najmä právne úkony, potvrdzovanie výdavkov, povoľovanie platieb a plnenie príjmov; zároveň stanovia obmedzenia a podmienky takéhoto delegovania právomocí.
Článok 280
Osobitné pravidlá pre Úrad pre publikácie
(Články 195 a 199 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Pokiaľ ide o Úrad pre publikácie, každá inštitúcia rozhoduje o svojej publikačnej politike. Čistý výnos z predaja publikácií opätovne použije ako pripísaný príjem inštitúcia, ktorá je tvorcom týchto publikácií, v súlade s článkom 21 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 281
Delegovanie určitých úloh zo strany účtovníka
(Článok 196 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Účtovník Komisie, konajúc na návrh riadiaceho výboru daného úradu, môže delegovať na zamestnanca úradu niektoré zo svojich úloh, ktoré sa týkajú výberu príjmov a úhrady výdavkov realizovaných priamo daným úradom.
Článok 282
Pokladňa - bankové účty
(Článok 196 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
S cieľom splniť požiadavky medziinštitucionálneho úradu na hotovosť môže Komisia v jeho mene na návrh riadiaceho výboru otvoriť bankové účty alebo poštové žírové účty. Konečná hotovostná pozícia pre každý rok sa medzi uvedeným úradom a Komisiou na konci rozpočtového roka zosúladí a upraví.
HLAVA IV
ADMINISTRATÍVNE ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY
Článok 283
Všeobecné ustanovenia
(Článok 201 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Administratívnymi rozpočtovými prostriedkami, na ktoré sa vzťahuje táto hlava, sú rozpočtové prostriedky stanovené v článku 41 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Rozpočtové záväzky, ktoré zodpovedajú druhu administratívnym rozpočtovým prostriedkom, ktorý je spoločný pre viaceré hlavy a ktoré sú spravované ako celok, sa môžu v rozpočtovom účtovníctve zaznamenávať celkovo na základe súhrnnej klasifikácie podľa druhov stanovenej v článku 25.
Zodpovedajúci výdavok sa uvedie v rozpočtových položkách každej z hláv podľa rovnakého rozdelenia ako v prípade rozpočtových prostriedkov.
Článok 284
Zábezpeky na nájomné
(Článok 201 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Zábezpeky na nájomné poskytnuté inštitúciami majú formu bankovej zábezpeky alebo vkladu na viazanom bankovom účte otvorenom v mene inštitúcie a prenajímateľa a vedenom v eurách, s výnimkou riadne odôvodnených prípadov.
V prípade, ak pre transakcie v tretích krajinách nie je možné použiť žiadnu z týchto foriem zábezpek na nájomné, môže zodpovedný povoľujúci úradník akceptovať iné formy za predpokladu, že tieto formy zabezpečia rovnakú ochranu finančných záujmov Únie.
Článok 285
Zálohy pre zamestnancov a členov inštitúcií
(Článok 201 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
Zálohy sa môžu vyplácať, v súlade s podmienkami uvedenými v služobnom poriadku, zamestnancom a členom inštitúcií.
Článok 286
Budovy
(Článok 203 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. Výdavky uvedené v článku 203 ods. 3 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách zahŕňajú náklady na zariadenie budov. Tieto náklady nezahŕňajú poplatky.
2. Postup včasného informovania stanovený v článku 203 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách a postup predchádzajúceho súhlasu stanovený v článku 203 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa neuplatňujú na nadobúdanie pozemkov bezplatne alebo za symbolickú sumu.
3. Postupy včasného informovania a predchádzajúceho súhlasu stanovené v článku 203 ods. 3 až 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa neuplatňujú na obytné budovy. Európsky parlament a Rada môžu príslušnú inštitúciu požiadať o akékoľvek informácie týkajúce sa obytných budov.
4. Za mimoriadnych a naliehavých politických okolností sa včasné informácie uvedené v článku 203 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách týkajúce sa stavebných projektov súvisiacich s delegáciami Únie alebo úradmi v tretích krajinách môžu predložiť spoločne so stavebných projektom podľa článku 203 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. V takýchto prípadoch sa postupy včasného informovania a predchádzajúceho súhlasu uskutočnia podľa možnosti čo najskôr.
5. Postup včasného informovania stanovený v článku 203 ods. 5 a 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa neuplatňuje na prípravné zákazky alebo štúdie, ktoré sú potrebné na hodnotenie podrobných nákladov a financovania stavebného projektu.
6. Finančné limity 750 000 EUR a 3 000 000 EUR uvedené v článku 203 ods. 7 bodoch ii), iii) a iv) nariadenia o rozpočtových pravidlách zahŕňajú náklady na zariadenie budov. V prípade zmlúv o prenájme alebo užívacom práve tieto finančné limity zohľadnia náklady na zariadenie budov s výnimkou ostatných poplatkov.
7. Jeden rok od nadobudnutia účinnosti nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia predloží správu o uplatňovaní postupov stanovených v článku 203 ods. 3 až 8 nariadenie o rozpočtových pravidlách.
HLAVA V
EXPERTI
Článok 287
Platení externí experti
(Článok 204 nariadenia o rozpočtových pravidlách)
1. V prípade hodnôt nepresahujúcich finančné limity stanovené v článku 170 ods. 1 môžu byť platení externí experti vyberaní na základe postupu stanoveného v odseku 2.
2. Výzva na vyjadrenie záujmu sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie alebo, na účely zabezpečenia publicity medzi potenciálnymi uchádzačmi, na internetovej stránke príslušnej inštitúcie.
Výzva na vyjadrenie záujmu obsahuje opis úloh, ich trvanie a stanovené podmienky odmeňovania. Tieto podmienky môžu byť založené na jednotkových cenách.
Po výzve na vyjadrenie záujmu sa vypracuje zoznam expertov. Tento zoznam je platný najviac päť rokov od jeho uverejnenia alebo počas doby trvania viacročného programu týkajúceho sa úloh.
3. Akákoľvek zainteresovaná fyzická osoba môže predložiť žiadosť kedykoľvek počas obdobia jeho platnosti s výnimkou posledných troch mesiacov tohto obdobia. Platení externí experti sa nevyberú na vykonávanie úloh uvedených v článku 204 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ak sa nachádzajú v jednej zo situácií vylúčenia uvedených v článkoch 106 a 107 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
4. Akákoľvek výmena informácií s vybratými expertmi vrátane uzatvárania zmlúv a ich prípadných zmien a doplnení môže prebiehať prostredníctvom systému elektronickej výmeny informácií, ktorý zriadila inštitúcia.
Tento systém spĺňa tieto požiadavky:
a)
len oprávnené osoby môžu mať prístup do systému a k dokumentom poskytovaným prostredníctvom tohto systému;
b)
len oprávnené osoby môžu mať právo na elektronický podpis a na poskytovanie dokumentov prostredníctvom tohto systému;
c)
oprávnené osoby musí systém identifikovať stanoveným spôsobom;
d)
čas a dátum elektronickej transakcie sa musia byť presne určené;
e)
integrita dokumentov musí byť zachovaná;
f)
dostupnosť dokumentov musí byť zabezpečená;
g)
dôverný charakter dokumentov musí byť v náležitých prípadoch zachovaný;
h)
ochrana osobných údajov musí byť zabezpečená v súlade s požiadavkami uvedenými v nariadení (ES) č. 45/2001.
V prípade údajov, ktoré sú prostredníctvom takého systému odosielané a prijímané, platí právna domnienka integrity týchto údajov, ako aj právna domnienka presnosti dátumu a času, ktorý tento systém uvádza v súvislosti s prijatím a odoslaním týchto údajov.
Dokument, ktorý sa prostredníctvom takéhoto systému prijíma alebo oznamuje, sa považuje za rovnocennú alternatívu dokumentu v papierovej podobe. Je prípustný ako dôkaz v súdnom konaní, považuje sa za originál a platí pre neho právna domnienka autentickosti a integrity, a to za predpokladu, že neobsahuje žiadne dynamické prvky, ktoré by mohli spôsobiť automatickú zmenu tohto dokumentu.
Elektronický podpis uvedený v druhom pododseku písm. b) má rovnocenný právny účinok ako vlastnoručný podpis.
5. Zoznam expertov a predmet úloh sa uverejňujú ročne. Odmeňovanie sa uverejní, ak prekročí 15 000 EUR za vykonanú úlohu.
6. Odsek 5 sa neuplatňuje, ak takéto zverejnenie ohrozuje práva a slobody dotknutých osôb zakotvené v Charte základných práv a slobôd Európskej únie alebo poškodí obchodné záujmy expertov.
TRETIA ČASŤ
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 288
Prechodné ustanovenia
Články 35 až 43 nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002 sa naďalej uplatňujú na záväzky prijaté do 31. decembra 2013. Články 33 až 44 tohto nariadenia sa uplatňujú iba na záväzky prijaté od 1. januára 2014.
Prvá časť hlava VI nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002 sa môže naďalej uplatňovať na dohody o grante a rozhodnutia o grante, ktorú sú podpísané, resp. oznámené do 31. decembra 2013 v rámci globálnych záväzkov rozpočtu na rok 2012 alebo skoršie roky, ak tak zodpovedný povoľujúci úradník rozhodne s náležitým ohľadom na rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť.
Článok 289
Zrušenie
Nariadenie (ES, Euratom) č. 2342/2002 sa zrušuje.
Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe.
Článok 290
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2013.
Články 216 až 226 sa však uplatňujú od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 29. októbra 2012