ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454
ze dne 9. července 2014
o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:
-
rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).
(8)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.
(9)
Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.
(10)
Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.
(11)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).
(12)
V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).
(13)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(14)
Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).
(15)
Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(16)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM
(17)
Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).
(18)
Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.
(19)
Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.
(20)
Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.
(21)
Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(22)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů (1)
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)
Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(24)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)
Interní tvorba kapitálu (6)
Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)
Kapitálové potřeby (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(25)
Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(26)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(27)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).
(28)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(29)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(30)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(31)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(32)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.
(33)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(34)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(35)
Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).
(36)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(37)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Čisté úrokové výnosy
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Provozní výnosy celkem
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Celkové provozní náklady
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Výnosy před tvorbou rezerv
1 101
1 187
327
80
918
Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
-
-4 789
-
-
-
Záporný goodwill
3 283
Čistý zisk/ztráta
86
-3 810
-1 086
nepouž.
2 922
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vklady
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiva celkem
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Vlastní kapitál celkem (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Zdroje:
Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).
(39)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.
(40)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.
(41)
Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY
2.2.1. Nabytí banky Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank byla založena v roce 1882.
(43)
V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.
(45)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.
(46)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.
(47)
Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.
(48)
K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.
(49)
Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).
(50)
Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013
V miliardách EUR
31. prosince 2010
(konsolidované údaje)
31. prosince 2011
(konsolidované údaje)
Prosinec 2012
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Leden 2013
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Aktiva celkem
26,78
21,7
19,5
18,2
Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům
24
23,48
19,85
19,8
Rezervy
2,8
4,4
5
5
Splatné klientům
12,2
11,3
12,68
12,9
Financování poskytnuté Eurosystémem
0,3
1,77
1,2
1,2
Vlastní kapitál celkem
0,9
0,9
1,73
2,3
Ztráta po zdanění
-0,87
-1,76
-1,5
Čisté úvěry/vklady
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Zdroje:
Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011
2.2.2. Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank
(51)
Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.
(52)
Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.
(54)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(55)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
(56)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank byla založena v roce 1995.
(58)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(59)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na -11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(62)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.
(63)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
(64)
Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Reálná hodnota převedených aktiv
Reálná hodnota převedených závazků
Z toho převedené vklady
Počáteční mezera ve financování
Úplata
(2,1 % převedených vkladů)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Celkem
427
9
Zdroje:
Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.
2.2.3. Nabytí Citibank Greece
(65)
Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.
(66)
Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).
(67)
Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.
(68)
Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.
(69)
Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(70)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(71)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).
(72)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(73)
V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.
(74)
Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(75)
Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(76)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(77)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] bazických bodů.
(78)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(79)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
Písemný závazek - prosinec 2012
Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 - květen 2013
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(80)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(81)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.
(82)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(83)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(84)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(85)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)
(86)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).
(87)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(88)
Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).
(89)
Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.
(90)
K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.
(91)
Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).
(92)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.
(93)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).
(94)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank
(95)
Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(96)
Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1. Domácí operace
(97)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na […] (63).
(98)
Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(99)
Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).
(100)
Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na […]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na […] (66).
(101)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod […] %.
(102)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých […] % v roce 2017 (68).
(103)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na […] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.
(104)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na […] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.
(105)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. […]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne […] % (72).
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(106)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).
(107)
Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na […] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o […] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 […].
(108)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na […] milionů EUR (74).
(109)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v […] bude uzavřeno […] poboček z celkem […] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o […] osob (-[…]) (75).
(110)
Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne […] (76).
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(111)
Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.
(112)
Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(113)
V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(114)
Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.
(115)
V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.
2.5. ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(116)
Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(117)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).
(118)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).
(119)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).
(120)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).
(121)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).
(122)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).
(123)
Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).
(124)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).
(125)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(126)
Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(127)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).
(128)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(129)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(130)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY
(131)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(132)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.
(133)
Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.
(134)
Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.
(135)
Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.
(136)
Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.
(137)
Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.
(138)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(140)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.
(141)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(142)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(143)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.
(144)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(145)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(146)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(147)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(148)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(149)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(150)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK
(151)
Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(152)
Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.
i) Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha
(153)
Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.
(154)
Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.
(155)
Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.
(156)
Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.
(157)
Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.
ii) Existence podpory pro banku Alpha
(158)
Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).
(159)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.
160)
Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.
(161)
Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.
iii) Závěr ohledně existence podpory
(162)
Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(163)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(164)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(165)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(166)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(167)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(168)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(169)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(170)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.
(171)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.
(172)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.
(173)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(174)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.
(175)
Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(176)
Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(177)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(178)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.
(179)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(180)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.
(181)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(182)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).
(183)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala
(184)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva
A
Prioritní akcie
Kapitálová podpora
940 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013
Kapitálová podpora
4 571 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)
10,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)
Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta
5 511 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)
12,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
39,2 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(185)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(186)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(187)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(188)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(189)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(190)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(191)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(192)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)
(193)
Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)
(194)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(195)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(196)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(197)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(198)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(199)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(200)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(201)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(202)
Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(204)
Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(205)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(206)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(207)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(208)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(209)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(210)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(211)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.
(212)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).
(213)
Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.
(214)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(215)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(216)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(217)
Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(218)
Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(219)
Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(220)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(221)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(222)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(223)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.
(224)
Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.
(225)
Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.1.2. Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(226)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(227)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(228)
Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.
7.5.1.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(229)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(230)
Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(231)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.
(232)
Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).
(233)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank
(234)
Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(235)
Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.
(236)
Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.
(237)
Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.
7.5.2.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(238)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(239)
Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.
(240)
Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(241)
Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(242)
Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(243)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).
(244)
Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank
(245)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(246)
Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.
(247)
Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.
(248)
Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.
(249)
Očekávané významné synergie - z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů - přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
(250)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.3.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(251)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(252)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).
(253)
Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.
(254)
Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(255)
Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.
7.5.3.3. Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(256)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.
(257)
Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.
(258)
Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.
(259)
Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece
(260)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(261)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(262)
Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.
(263)
Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.
(264)
Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.
(265)
Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).
(266)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.
(267)
Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(268)
Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(269)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(270)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(271)
Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(272)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(273)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(274)
Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […], resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši […] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(275)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(276)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(277)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.
(278)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.
(279)
Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších […] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).
(280)
Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku […].
(281)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(282)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(283)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(284)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(285)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(286)
Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(287)
Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(288)
Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).
(289)
Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(290)
V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.
(291)
V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.
(292)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(293)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(294)
Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.
(295)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(296)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(297)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(298)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.
(299)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.
(300)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(301)
V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(302)
Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(303)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(304)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.7. KONTROLA
(305)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.
8. ZÁVĚR
(306)
Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).
2. Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
3. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 9. července 2014.
ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/454
z 9. júla 2014
o štátnej pomoci SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), ktorú poskytlo Grécko bankovej skupine Alpha Bank Group v súvislosti s:
-
rekapitalizáciou a reštrukturalizáciou banky Alpha Bank S.A.,
-
riešením krízovej situácie banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostredníctvom prevodu na banku Alpha Bank S.A.,
-
riešením krízovej situácie banky Evia Cooperative Bank prostredníctvom prevodu na banku Alpha Bank S.A.,
-
riešením krízovej situácie banky Cooperative Bank of Dodecanese prostredníctvom prevodu na banku Alpha Bank S.A.
[oznámené pod číslom C(2014) 4662]
(Iba anglické znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní členských štátov a zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami,
keďže
1. POSTUP
1.1. POSTUP SÚVISIACI S BANKOU ALPHA BANK
(1)
Komisia na základe rozhodnutia z 19. novembra 2008 schválila plán s názvom „Opatrenia na podporu úverových inštitúcií v Grécku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece, ďalej len „plán podpory gréckych bánk“) určený na zabezpečenie stability gréckeho finančného systému. Plán podpory gréckych bánk umožňuje poskytnúť pomoc prostredníctvom troch opatrení: rekapitalizačného opatrenia, opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov (1). Grécko v máji 2009 rekapitalizovalo banku Alpha Bank Group (ďalej len „banka“) prostredníctvom rekapitalizačného opatrenia.
(2)
V odôvodnení 14 rozhodnutia z 19. novembra 2008 sa uvádza, že plán reštrukturalizácie bude Komisii oznámený s ohľadom na príjemcov rekapitalizačného opatrenia.
(3)
Grécke orgány 2. augusta 2010 Komisii predložili plán reštrukturalizácie týkajúci sa banky. Komisia tento plán zaregistrovala, rovnako ako jeho následné aktualizácie a dodatočné informácie predložené gréckymi orgánmi ako vec SA.30342 (PN 26/2010) a následne ako vec SA.32786 (2011/PN).
(4)
Banka opakovane využila štátne záruky na dlhové nástroje a štátne dlhopisy prostredníctvom plánu podpory gréckych bánk (2). Využila aj štátom zaručenú núdzovú likviditu.
(5)
Helénsky fond finančnej stability (ďalej len „HFSF“) poskytol 20. apríla 2012 banke záväzný prísľub podieľať sa na plánovanom zvýšení jej základného imania. Dňa 28. mája 2012 poskytol HFSF banke preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 900 miliónov EUR (ďalej len „prvá preklenovacia rekapitalizácia“).
(6)
V máji 2012 grécke orgány Komisiu informovali o záväznom prísľube, ktorý HFSF poskytol banke. Komisia ho zaregistrovala ako neoznámenú pomoc (vec SA.34823 (2012/NN)), pretože opatrenie už bolo vykonané.
(7)
Rozhodnutím z 27. júla 2012 začala Komisia formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s prvou preklenovacou rekapitalizáciou (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania v prípade banky Alpha“) (3).
(8)
HFSF dal 12. októbra 2012 banke svoj súhlas s akvizíciou banky Emporiki od spoločnosti Crédit Agricole S.A. (ďalej len „Crédit Agricole“). Spoločnosť Crédit Agricole a banka podpísali 16. októbra 2012 dohodu o kúpe akcií.
(9)
Pred týmto dátumom grécke orgány informovali útvary Komisie o napredovaní tohto procesu a podmienkach prípadnej akvizície banky Emporiki.
(10)
Útvary Komisie poslali 23. novembra 2012 gréckym orgánom list vrátane svojho predbežného posúdenia akvizície.
(11)
V decembri 2012 poskytol HFSF banke druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 042 miliónov EUR (ďalej len „druhá preklenovacia rekapitalizácia“). HFSF poskytol 21. decembra 2012 banke záväzný prísľub podieľať sa na zvýšení jej základného imania a na konvertibilných nástrojoch základného imania, ktoré mali byť emitované, v celkovej výške 1 629 miliónov EUR (4). Grécke orgány oznámili Komisii tieto opatrenia 27. decembra 2012 (5).
(12)
V máji 2013 banka informovala o úspešnom dokončení emisie s predkupným právom vo výške 457,1 milióna EUR a alokácii všetkých akcií ponúkaných pri ďalšom súkromnom umiestnení kapitálu vo výške 92,9 milióna EUR. HFSF 3. júna 2013 previedol prvú a druhú preklenovaciu rekapitalizáciu na vlastné imanie a vložil do banky ďalší kapitál vo výške 1 079 miliónov EUR (ďalej len „rekapitalizácia z jari 2013“).
(13)
Dňa 19. decembra 2013 grécke orgány informovali Komisiu o podmienkach rekapitalizácie z jari 2013.
(14)
Grécke orgány 12. júna 2014 predložili Komisii konečný plán reštrukturalizácie pre banku (ďalej len „plán reštrukturalizácie“). V rovnaký deň informovali o štátom zaručenej núdzovej likvidite. Vyjadrili zámer naďalej banke poskytovať podporu likvidity, ako aj štátne záruky na dlhové nástroje a štátne dlhopisy prostredníctvom plánu podpory gréckych bánk (6).
(15)
Medzi Komisiou, predstaviteľmi gréckych orgánov a bankou sa uskutočnilo niekoľko stretnutí, telekonferencií a výmena elektronickej pošty.
(16)
Grécko akceptuje, že toto rozhodnutie je výnimočne prijaté iba v anglickom jazyku.
1.2. POSTUP SÚVISIACI SO ŠTÁTNOU PODPOROU POSKYTNUTOU TROM DRUŽSTEVNÝM BANKÁM
(17)
Grécko 3. decembra 2013 informovalo Komisiu o predpokladanom riešení krízovej situácie troch družstevných bánk (ďalej len „tri družstevné banky“), a to družstevnej banky Cooperative Bank of Dodecanese (ďalej len „banka Dodecanese“), družstevnej banky Cooperative Bank of Evia (ďalej len „banka Evia“) a družstevnej banky Co-operative Bank of Western Macedonia (ďalej len „banka Western Macedonia“).
(18)
Útvary Komisie 4. decembra 2013 požiadali Grécko, aby predložilo informácie týkajúce sa predpokladaného riešenia krízovej situácie troch družstevných bánk.
(19)
Grécko predložilo požadované informácie útvarom Komisie 5. decembra 2013.
(20)
Bank of Greece 8. decembra 2013 pristúpila k riešeniu krízovej situácie troch družstevných bánk a prevodu vybraných pasív troch družstevných bánk banke.
(21)
Grécko 17. decembra 2013 oznámilo štátnu pomoc poskytnutú v rámci riešenia krízovej situácie troch družstevných bánk.
2. OPIS
2.1. BANKA A JEJ ŤAŽKOSTI
2.1.1. Všeobecný kontext gréckeho bankového sektora
(22)
Reálny hrubý domáci produkt (HDP) Grécka klesol v rokoch 2008 až 2012 o 20 %, ako sa uvádza v tabuľke 1. V dôsledku toho banky čelili rýchlo narastajúcej miere zlyhania úverov gréckych domácností a spoločností (7). Takýto vývoj mal nepriaznivý vplyv na výkonnosť aktív gréckych bánk a viedol k vzniku kapitálových potrieb.
Tabuľka 1
Reálny rast HDP v Grécku, 2008 - 2013
Grécko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálny rast HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozícii na webovej adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.
(23)
Okrem toho vo februári 2012 Grécko uskutočnilo výmenu dlhopisov súkromného sektora známu ako program zapojenia súkromného sektora. Grécke banky sa zapojili do programu zapojenia súkromného sektora, počas ktorého grécka vláda ponúkla vtedajším držiteľom súkromných dlhopisov nové cenné papiere [vrátane nových gréckych štátnych dlhopisov, cenných papierov viazaných na HDP a platobných zmeniek programu zapojenia súkromného sektora, ktoré vydal Európsky fond finančnej stability (EFSF)] výmenou za existujúce grécke štátne dlhopisy s nominálnou diskontnou sadzbou 53,5 % a dlhšou splatnosťou (8). Grécke orgány oznámili výsledky výmeny dlhopisov 9. marca 2012 (9). Výmena spôsobila držiteľom dlhopisov výrazné straty (Bank of Greece odhadla straty gréckych bánk v priemere na 78 % nominálnej sumy starých gréckych štátnych dlhopisov) a viedla k vzniku kapitálových potrieb, ktoré boli spätne zaúčtované vo finančných výkazoch gréckych bánk za rok 2011.
Tabuľka 2
Celkové straty najväčších gréckych bánk (v miliónoch EUR) v rámci programu zapojenia súkromného sektora
Banky
Nominálna suma gréckych štátnych dlhopisov (1)
Nominálna suma štátnych úverov (2)
Celková nominálna suma (3)=(1)+(2)
Straty gréckych štátnych dlhopisov v rámci programu zapojenia súkromného sektora (4)
Straty štátnych úverov v rámci programu zapojenia súkromného sektora (5)
Celkové hrubé straty v rámci programu zapojenia súkromného sektora (6)=(4)+(5)
Celkové hrubé straty v rámci programu zapojenia súkromného sektora/Základný kapitál Tier 1 (10) (december 2011) (v %)
Celkové hrubé straty v rámci programu zapojenia súkromného sektora/Celkové aktíva (december 2011) (v %)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Zdroj:
Bank of Greece, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 14.
(24)
Vzhľadom na nedostatok kapitálu a pretrvávajúcu recesiu, ktorej grécke banky čelili v dôsledku programu zapojenia súkromného sektora, boli na základe memoranda o hospodárskej a finančnej politike druhého programu ekonomických úprav pre Grécko z 11. marca 2012 medzi gréckou vládou, Európskou úniou, Medzinárodným menovým fondom (MMF) a Európskou centrálnou bankou (ECB) uvoľnené finančné prostriedky určené na rekapitalizáciu týchto bánk. Celkovú odhadovanú výšku rekapitalizačných potrieb bánk spolu s nákladmi na riešenie krízovej situácie stanovili grécke orgány na 50 miliárd EUR, ktoré sa mali financovať z uvedeného programu (11). Suma bola vyčíslená na základe výsledkov stresového testu, ktorý vykonala Bank of Greece pre obdobie od decembra 2011 do decembra 2014 (ďalej len „stresový test z roku 2012“) a ktorý sa opieral o prognózu úverových strát vypracovanú spoločnosťou Blackrock (12). Finančné prostriedky na rekapitalizáciu gréckych bánk sú dostupné prostredníctvom fondu HFSF. V tabuľke 3 sa uvádza stručný prehľad kapitálových potrieb najväčších gréckych bánk, ktoré vyplývajú z výsledkov stresového testu z roku 2012.
Tabuľka 3
Stresový test z roku 2012: kapitálové potreby najväčších gréckych bánk (v miliónoch EUR)
Banky
Referenčný základný kapitál Tier 1 (december 2011) (1)
Celkové hrubé straty v rámci programu zapojenia súkromného sektora (december 2011) (2)
Rezervy v súvislosti s programom zapojenia súkromného sektoru (jún 2011) (3)
Odhadované hrubé kumulované straty pre úverové riziko (4)
Rezervy na úverové straty (december 2011) (5)
Tvorba interného kapitálu (6)
Cieľový základný kapitál Tier 1 (december 2014) (7)
Kapitálové potreby (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Zdroj:
Bank of Greece, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 8.
(25)
V memorande o hospodárskej a finančnej politike sa uvádza, že „banky, ktoré predložia životaschopný plán zvýšenia kapitálu, budú mať možnosť požiadať a získať verejnú finančnú podporu vo forme, ktorá zachová stimuly verejného sektora na vkladanie kapitálu, a tým minimalizuje bremeno daňových poplatníkov“ (13). Bank of Greece dospela k záveru, že životaschopný plán navýšenia kapitálu predložili iba štyri najväčšie banky (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank a Alpha Bank) (14). Prvú preklenovaciu rekapitalizáciu prijali od HFSF v máji 2012.
(26)
Od konca roka 2009 do júna 2012 klesli v Grécku v dôsledku recesie a politickej neistoty domáce vklady do bánk celkovo o 37 %. Tieto banky museli platiť vyššie úrokové sadzby, aby si vklady udržali. Náklady na vklady sa zvýšili, čo viedlo k zníženiu čistej úrokovej marže bánk. Keďže sa pred gréckymi bankami uzavreli veľkoobchodné finančné trhy, grécke banky zostali úplne závislé od financovania z Eurosystému (15), ktoré v čoraz väčšej miere tvorila štátom zaručená núdzová likvidita poskytovaná bankou Bank of Greece.
(27)
Grécko 3. decembra 2012 spustilo program spätného odkúpenia nových gréckych štátnych dlhopisov, ktoré investori v rámci programu zapojenia súkromného sektora získali za ceny v rozpätí od 30,2 % do 40,1 % ich nominálnej hodnoty (16). Grécke banky sa do tohto programe spätného odkúpenia zapojili, v dôsledku čoho sa vykryštalizovali straty na ich súvahách, pretože väčšina zaúčtovaných účtovných strát (t. j. rozdiel medzi trhovou a nominálnou hodnotou) v súvislosti s týmito novými gréckymi štátnymi dlhopismi v čase prebiehajúceho programu zapojenia súkromného sektora sa stali konečnými a nevratnými (17).
(28)
V decembri 2012 dostali štyri najväčšie grécke banky od HFSF druhú preklenovaciu rekapitalizáciu.
(29)
Na jar 2013 bola preklenovacia rekapitalizácia štyroch bánk prevedená na trvalú rekapitalizáciu vo forme kmeňových akcií, pričom HFSF si ponechal viac ako 80 % podielu v každej zo štyroch bánk. V prípade bánk, ktorým sa podarilo prilákať vopred určenú výšku súkromného kapitálu (banka, Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a súkromným investorom boli udelené warranty na akcie HFSF.
(30)
V júli 2013 Bank of Greece poverila poradcu vykonaním diagnostickej štúdie na úverovom portfóliu gréckych bánk. Poradca vyčíslil odhadované úverové straty na všetkých domácich úverových portfóliách gréckych bánk, ako aj na úveroch nesúcich grécke riziko v zahraničných pobočkách a dcérskych spoločnostiach za obdobie tri a pol roka a v horizonte splatnosti úveru. Z analýzy vyplynuli odhadované úverové straty v prípade dvoch makroekonomických scenárov - základného a nepriaznivého scenára. Bank of Greece vypracovala odhad úverových strát pre zahraničné úverové portfóliá s použitím niektorých údajov od poradcu.
(31)
Na základe vyhodnotenia odhadovaných úverových strát poradcom začala Bank of Greece na jeseň 2013 nový stresový test (ďalej len „stresový test z roku 2013“) s cieľom vyhodnotiť odolnosť kapitálovej pozície gréckych bánk v prípade základného aj nepriaznivého scenára. Bank of Greece vyčíslila kapitálové potreby s technickou podporou druhého poradcu.
(32)
Pre vyhodnotenie kapitálových potrieb na základe stresového testu z roku 2013 boli kľúčové predovšetkým i) odhadované úverové straty (18) na úverových portfóliách bánk na konsolidovanom základe pre grécke riziko a zahraničné riziko, bez započítania existujúcich úverových rezerv a ii) prevádzková ziskovosť bánk v období od júna 2013 do decembra 2016 založená na konzervatívnej úprave reštrukturalizačných plánov, ktoré boli banke Bank of Greece predložené v štvrtom štvrťroku 2013. V tabuľke 4 sa uvádza stručný prehľad výpočtov kapitálových potrieb najväčších gréckych bánk na konsolidovanom základe v prípade základného scenára stresového testu z roku 2013.
Tabuľka 4
Stresový test z roku 2013: kapitálové potreby gréckych bánk na konsolidovanom základe v prípade základného scenára (v miliónoch EUR)
Banky
Referenčný základný kapitál Tier 1 (jún 2013) (1)
Rezervy na úverové straty (jún 2013) (2)
Odhadované úverové straty pre grécke riziko (3)
Odhadované úverové straty pre zahraničné riziko (19) (4)
Tvorba interného kapitálu (5)
Podiel základného kapitálu Tier 1 v stresovom teste (december 2016) (6)
Kapitálové potreby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Bank of Greece, Stresový test gréckeho bankového sektora z roku 2013, marec 2014, s. 42.
(33)
Bank of Greece 6. marca 2014 oznámila výsledky stresového testu z roku 2013 a vyzvala banky, aby do polovice apríla 2014 predložili svoje plány na zvýšenie kapitálu s cieľom pokryť kapitálové potreby v prípade základného scenára.
(34)
Od konca augusta 2013 do začiatku mája 2014 banky pokračovali vo zvyšovaní kapitálu.
2.1.2. Príjemca
(35)
Banka poskytuje univerzálne bankové služby hlavne v Grécku a v juhovýchodnej Európe [Cyprus, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánsko a bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko (FYROM)], ako aj v Spojenom kráľovstve. Ponúka celú škálu bankových a finančných produktov a služieb pre domácnosti a podniky. Ponúka služby v oblasti retailového, firemného a súkromného bankovníctva, správy majetku, finančnej správy a investičného bankovníctva. Banka je registrovaná v Grécku a jej akcie sú kótované na aténskej burze cenných papierov. K 30. septembru 2012 mala banka spolu 17 119 zamestnancov, z ktorých približne tretina bola zamestnaná v juhovýchodnej Európe a Spojenom kráľovstve, pričom zvyšné dve tretiny boli zamestnané v Grécku (22).
(36)
Banka sa zúčastnila na programe zapojenia súkromného sektora a vymenila grécke štátne dlhopisy a štátne úvery v nominálnej hodnote 6 043 miliónov EUR. Celková záťaž banky v súvislosti s programom zapojenia súkromného sektora dosiahla výšku približne 4 786 miliónov EUR pred zdanením a bola v celom rozsahu zaznamenaná do účtovníctva banky za rok 2011 (23). Pri spätnom odkupovaní v decembri 2012 banka odpredala nové grécke štátne dlhopisy získané v rámci programu zapojenia súkromného sektora za výrazne nižšiu cenu v porovnaní s nominálnou hodnotou. Týmto odpredajom sa vykryštalizovala výška jej strát na nových gréckych štátnych dlhopisoch.
(37)
V tabuľke 5 sú uvedené základné údaje o banke k decembru 2010, decembru 2011, decembru 2012 a decembru 2013 (konsolidované údaje).
Tabuľka 5
Základné údaje o banke Alpha Bank z rokov 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisky a straty
(v miliónoch EUR)
2010
2011
2012
Pro forma 2012
(vrátane banky Emporiki)
2013
(vrátane banky Emporiki)
Čistý príjem z úrokov
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Celkový prevádzkový príjem
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Celkové prevádzkové náklady
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Príjem pred rezervami
1 101
1 187
327
80
918
Straty zo zníženia hodnoty na pokrytie úverového rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Straty zo zníženia hodnoty súvisiace s gréckymi štátnymi dlhopismi a úvermi oprávnenými na program zapojenia súkromného sektora
-
-4 789
-
-
-
Záporný goodwill
3 283
Čistý zisk/strata
86
-3 810
-1 086
neuvádza sa
2 922
Selektívne údaje o objemoch
(v miliónoch EUR)
2010
2011
2012
Pro forma 2012
(vrátane banky Emporiki)
2013
(vrátane banky Emporiki)
Celková výška úverov a záloh zákazníkom (v čistom)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vklady
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Celkové aktíva
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Celkový základný kapitál (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Zdroje:
Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Rok 2012 na formálnom základe: plán reštrukturalizácie banky Alpha Bank, jún 2014, s. 24.
Roky 2012 a 2011: finančné výsledky za rok 2012 - Konsolidovaná účtovná závierka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf.
Rok 2010: finančné výsledky za rok 2011 - Konsolidovaná účtovná závierka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.
(38)
Z tabuľky 5 vyplýva, že okrem veľkých strát zaúčtovaných v roku 2011 v dôsledku programu zapojenia súkromného sektora (4 786 miliónov EUR (25)) banka zaznamenala pokles príjmov (okrem iného z dôvodu vyšších nákladov na vklady), ako aj vysoké a narastajúce straty vyplývajúce zo zníženia hodnoty jej úverových portfólií v Grécku aj v zahraničí. Na pozíciu likvidity banky mal negatívny vplyv odlev vkladov a jej pomer úverov k vkladom k 31. decembru 2011 dosiahol 152 % (26), pričom k tomuto dátumu bolo 34 % súvahy banky financovaných z Eurosystému (27).
(39)
Na základe stresového testu z roku 2013 odhadla Bank of Greece kapitálové potreby banky v prípade základného scenára na 262 miliónov EUR.
(40)
V marci 2014 banka pokračovala vo zvyšovaní kapitálu o 1,2 miliardy EUR s cieľom pokryť kapitálové potreby uvedené v odôvodnení 39 a splatiť prioritné akcie v držbe Grécka v hodnote 940 miliónov EUR (28). Na rozdiel od navýšenia kapitálu banky Eurobank v apríli 2014 sa HFSF nezaviazal k vloženiu kapitálu na účely navýšenia kapitálu banky v prípade nedostatočného súkromného dopytu. Toto druhé navýšenie sa uskutočnilo prostredníctvom ponuky kapitálu bez predkupného práva (to znamená navýšenie kapitálu so zrušením predkupného práva akcionárov) medzinárodným investorom a prostredníctvom verejnej ponuky v Grécku. Upisovacia cena bola stanovená na úrovni 0,66 EUR za akciu.
(41)
Po zvýšení kapitálu banka 17. apríla 2014 oznámila, že Grécku splatila prioritné akcie v celkovej výške 940 miliónov EUR.
2.2. AKVIZÍCIA GRÉCKYCH BANKOVÝCH ČINNOSTÍ BANKOU
2.2.1. Akvizícia banky Emporiki
(42)
Banka Emporiki Bank bola založená v roku 1882.
(43)
V roku 2000 získala spoločnosť Crédit Agricole Group v banke Emporiki pôvodne 6,7 % podiel. Banka Emporiki sa stala dcérskou spoločnosťou spoločnosti Crédit Agricole v roku 2006, keď tá získala väčšinový podiel. Spoločnosť Crédit Agricole v tom čase zvýšila svoj podiel v banke Emporiki na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki pôsobila v oblasti všetkých bankových aktivít (retailových, firemných), ako aj v oblasti investičného bankovníctva, správy aktív, riadenia portfólia a finančných služieb všeobecne. Ponúkala služby v Grécku prostredníctvom svojej siete 323 pobočiek a v zahraničí prostredníctvom svojej pobočky na Cypre, ako aj prostredníctvom dcérskych spoločností na Cypre, v Bulharsku, Albánsku a Rumunsku (29). K 31. decembru 2012 mala 4 230 zamestnancov.
(45)
Banka sa zúčastnila na programe zapojenia súkromného sektora a vymenila grécke štátne dlhopisy a ostatné oprávnené cenné papiere v nominálnej hodnote 766 miliónov EUR. Ako sa uvádza v tabuľke 2, celková záťaž banky v súvislosti s programom zapojenia súkromného sektora dosiahla výšku približne 590 miliónov EUR pred zdanením a bola v celom rozsahu zaznamenaná do účtovníctva banky za rok 2011. Ako sa uvádza v tabuľke 3, kapitálové potreby banky Emporiki sa odhadli na 2 475 miliónov EUR a boli vypočítané na základe stresového testu z roku 2012, ktorý uskutočnila Bank of Greece za obdobie od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2014 a ktorý vychádzal z prognóz strát vypracovaných spoločnosťou Blackrock.
(46)
HFSF dal 12. októbra 2012 banke svoj súhlas s akvizíciou banky Emporiki od spoločnosti Crédit Agricole.
(47)
Dňa 16. októbra 2012 spoločnosť Crédit Agricole a banka podpísali „zmluvu o kúpe akcií zo 16. októbra 2012 medzi spoločnosťou Crédit Agricole S.A. a bankou Alpha Bank S.A. v súvislosti s predajom a kúpou banky Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po dokončení finančnej hĺbkovej analýzy spoločnosť Crédit Agricole vložila celkový kapitál vo výške 2 893 miliónov EUR, pričom v plnej výške upísala konvertibilné dlhopisy emitované bankou v hodnote 150 miliónov EUR (30). Banka mala následne nadobudnúť plne rekapitalizovanú banku Emporiki za jedno euro. Na základe zmluvy o kúpe akcií nemala banka nadobudnúť zahraničné dcérske spoločnosti banky Emporiki, ktoré si ponechala spoločnosť Crédit Agricole, s výnimkou cyperskej pobočky banky Emporiki, ktorá predstavovala aktíva v hodnote 0,5 miliardy EUR a ktorá bola súčasťou okruhu, ktorý banka nadobudla.
(48)
K 31. decembru 2012 po rekapitalizácii spoločnosťou Crédit Agricole bol koeficient kapitálovej primeranosti banky Emporiki na úrovni 17,6 %, zatiaľ čo jej podiel základného kapitálu Tier 1 predstavoval 13,5 %.
(49)
Banka 1. februára 2013 informovala o dokončení prevodu celého akciového kapitálu banky Emporiki na banku (31).
(50)
V tabuľke 6 sú uvedené základné údaje o banke Emporiki k decembru 2010, decembru 2011, decembru 2012 a januáru 2013.
Tabuľka 6
Základné údaje o banke Emporiki z rokov 2010, 2011, 2012 a januára 2013
V miliardách EUR
31. decembra 2010
(konsolidované údaje)
31. decembra 2011
(konsolidované údaje)
December 2012
(okruh nadobudnutý bankou)
Január 2013
(okruh nadobudnutý bankou)
Celkové aktíva
26,78
21,7
19,5
18,2
Celková výška hrubých úverov a záloh zákazníkom
24
23,48
19,85
19,8
Rezervy
2,8
4,4
5
5
Suma dlhovaná zákazníkom
12,2
11,3
12,68
12,9
Finančné prostriedky z Eurosystému
0,3
1,77
1,2
1,2
Celkový základný kapitál
0,9
0,9
1,73
2,3
Strata po zdanení
-0,87
-1,76
-1,5
Čisté úvery/vklady
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Zdroje:
Január 2013: výsledky banky Alpha Bank FY za rok 2012, prezentácia z 27. marca 2013 (k dispozícii na webovej adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf).
December 2012: základné ukazovatele banky Alpha Bank a banky Emporiki, k dispozícii na webovej adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2.
2011 a 2010: konsolidovaná účtovná závierka banky Emporiki k 31. decembru 2011, s. 9.
2.2.2. Akvizícia vybraných pasív troch družstevných bánk
(51)
Bank of Greece sa 8. decembra 2013 rozhodla, že pristúpi k riešeniu krízovej situácie troch družstevných bánk, banky Dodecanese, banky Evia a banky Western Macedonia.
(52)
Bank of Greece začala s nákupom a prebraním (32), v rámci ktorého budú všetky vklady vrátane medzibankových vkladov, pohľadávky a záväzky voči Helénskemu fondu záruk za vklady a investície, ale žiadne úvery, prevedené na nadobúdateľa. Bank of Greece kontaktovala štyri systémové grécke banky, pretože sa domnieva, že vklady by mali byť prevedené na plne rekapitalizované inštitúcie. Záväznú ponuku predložila iba banka a banka Eurobank, a to 5. decembra 2013. Bank of Greece považuje ponuku banky za prednostnú. Banka ako protiplnenie ponúkla sumu rovnajúcu sa 2,1 % prevádzaných vkladov.
2.2.2.1. Banka Dodecanese
(53)
Banka Dodecanese bola založená v roku 1994.
(54)
Dňa 22. júla 2013 Bank of Greece požiadala banku Dodecanese, aby obnovila svoj podiel základného kapitálu Tier 1. Banka Dodecanese pokračovala vo zvyšovaní kapitálu prostredníctvom verejnej ponuky družstevných podielov. Podľa ponukového dokumentu bol podiel základného kapitálu Tier 1 banky Dodecanese, vypočítaný na základe finančných údajov tejto banky z 30. júna 2013, odhadnutý na 3,5 %, a bol teda nižší ako minimálne požiadavky na kapitálovú primeranosť, ktoré stanovila Bank of Greece. Zvyšovaním kapitálu sa však nepodarilo prilákať dostatočný dopyt zo strany investorov.
(55)
Z tohto dôvodu Bank of Greece 8. decembra 2013 pristúpila k riešeniu krízovej situácie banky Dodecanese. Banke Dodecanese bola odobratá licencia a banka vstúpila do likvidácie (33). Vybrané pasíva banky Dodecanese boli prevedené na banku (34). Podľa banky Bank of Greece (35) predstavovala reálna hodnota prevádzaných aktív približne 6 miliónov EUR, zatiaľ čo reálna hodnota prevádzaných pasív bola 255 miliónov EUR, pričom likvidná medzera (36) predstavovala 249 miliónov EUR. Likvidnú medzeru pokryl HFSF v súlade s článkom 63 písm. D) bodom 13 zákona č. 3601/2007. V decembri 2013 vyplatil HFSF dve tretiny celkovej likvidnej medzery, čo predstavovalo 166 miliónov EUR, v obligáciách ENFS, pričom sa zaviazal, že zostávajúcu sumu vo výške 83 miliónov EUR vyplatí po konečnom vyčíslení likvidnej medzery. Bank of Greece 16. júna 2014 dospela k záveru, že konečná likvidná medzera banky Dodecanese predstavuje 258,5 milióna EUR. HFSF neuhradenú časť likvidnej medzery pokryje.
(56)
K 30. septembru 2013 mala banka Dodecanese 132 zamestnancov a 11 pobočiek. V rámci riešenia krízovej situácie banka neprevzala žiadne pobočky banky Dodecanese, uviedla však, že zostane fyzicky prítomná v oblastiach, kde neexistuje žiadne prekrývanie sietí (konkrétne na štyroch ostrovoch, kde neexistujú žiadne bankové alternatívy), a to prostredníctvom prenájmu štyroch pobočiek spravovaných likvidátorom. Zamestnanci banky Dodecanese boli prepustení a selektívne znovu zamestnaní bankou.
2.2.2.2. Banka Evia
(57)
Banka Evia bola založená v roku 1995.
(58)
Dňa 22. júla 2013 Bank of Greece požiadala banku Evia, aby obnovila svoj podiel základného kapitálu Tier 1. Banka Evia pokračovala v zvyšovaní kapitálu prostredníctvom verejnej ponuky družstevných podielov. Podľa ponukového dokumentu bol podiel základného kapitálu Tier 1 banky Evia, vypočítaný na základe finančných údajov tejto banky z 30. júna 2013, odhadnutý na 1,8 %, a bol teda nižší ako minimálne požiadavky na kapitálovú primeranosť, ktoré stanovila Bank of Greece. Zvyšovaním kapitálu sa však nepodarilo prilákať dostatočný dopyt zo strany investorov.
(59)
Z tohto dôvodu Bank of Greece 8. decembra 2013 pristúpila k riešeniu krízovej situácie banky Evia. Banke Evia bola odobratá licencia a banka vstúpila do likvidácie (37). Vybrané pasíva banky Evia boli prevedené na banku (38). Podľa banky Bank of Greece (39) predstavovala reálna hodnota prevádzaných aktív približne 2 milióny EUR, zatiaľ čo reálna hodnota prevedených pasív bola 98 miliónov EUR, pričom likvidná medzera predstavovala 96 miliónov EUR. Likvidnú medzeru pokryl HFSF v súlade s článkom 63 písm. D) bodom 13 zákona č. 3601/2007. V decembri 2013 vyplatil HFSF dve tretiny celkovej likvidnej medzery, čo predstavovalo 64 miliónov EUR, v obligáciách ENFS, pričom sa zaviazal, že zostávajúcu sumu vo výške 32 miliónov EUR vyplatí po konečnom vyčíslení likvidnej medzery. Bank of Greece 16. júna 2014 dospela k záveru, že konečná likvidná medzera banky Evia predstavuje 105 miliónov EUR. HFSF neuhradenú časť likvidnej medzery pokryje.
K 30. septembru 2013 mala banka Evia 59 zamestnancov a štyri pobočky. Banka neprevzala žiadne pobočky banky Evia. Zamestnanci banky Evia boli prepustení a selektívne znovu zamestnaní bankou.
2.2.2.3. Banka Western Macedonia
(60)
V roku 1995 bola založená Rozvojová úverová družstevná spoločnosť prefektúry Kozani (Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani). V roku 2008 začala družstevná spoločnosť pôsobiť pod novým názvom „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Dňa 22. júla 2013 Bank of Greece požiadala banku Western Macedonia, aby obnovila svoj podiel základného kapitálu Tier 1. Banka Western Macedonia pokračovala vo zvyšovaní kapitálu prostredníctvom verejnej ponuky družstevných podielov. Podľa ponukového dokumentu bol podiel základného kapitálu Tier 1 banky Western Macedonia, vypočítaný na základe finančných údajov tejto banky z 30. septembra 2013, odhadnutý na 11 %, a bol teda nižší ako minimálne požiadavky na kapitálovú primeranosť, ktoré stanovila Bank of Greece. Zvyšovaním kapitálu sa však nepodarilo prilákať dostatočný dopyt zo strany investorov.
(62)
Z tohto dôvodu Bank of Greece 8. decembra 2013 pristúpila k riešeniu krízovej situácie banky Western Macedonia. Banke Western Macedonia bola odobratá licencia a banka vstúpila do likvidácie (40). Vybrané pasíva banky Western Macedonia boli prevedené na banku (41). Podľa banky Bank of Greece (42) predstavovala reálna hodnota prevádzaných aktív približne 2 milióny EUR, zatiaľ čo reálna hodnota prevedených pasív bola 84 miliónov EUR, pričom likvidná medzera predstavovala 82 miliónov EUR. Likvidnú medzeru pokryl HFSF v súlade s článkom 63 písm. D) bodom 13 zákona č. 3601/2007. V decembri 2013 vyplatil HFSF dve tretiny celkovej likvidnej medzery, čo predstavovalo 55 miliónov EUR, v obligáciách ENFS, pričom sa zaviazal, že zostávajúcu sumu vo výške 27 miliónov EUR vyplatí po konečnom vyčíslení likvidnej medzery.
(63)
K 30. septembru 2013 mala banka Western Macedonia 36 zamestnancov a tri pobočky. Banka neprevzala žiadne pobočky banky Western Macedonia. Zamestnanci banky Western Macedonia boli prepustení a selektívne znovu zamestnaní bankou.
(64)
V tabuľke 7 sa uvádzajú základné údaje o troch družstevných bankách.
Tabuľka 7
Základné údaje o troch družstevných bankách (v miliónoch EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Reálna hodnota prevedených aktív
Reálna hodnota prevedených pasív
Z toho prevedené vklady
Počiatočná likvidná medzera
Protiplnenie
(2,1 % prevedených vkladov)
Banka Dodecanese
6
255
255
249
5
Banka Evia
2
98
95
96
2
Banka Western Macedonia
2
84
82
82
2
Spolu
427
9
Zdroje:
Rozhodnutia 97/1, 97/2, 97/3 výboru banky Bank of Greece pre úvery a poistenie z 8. februára 2013;
rozhodnutia 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 výboru banky Bank of Greece pre krízové opatrenia z 8. decembra 2013.
2.2.3. Akvizícia banky Citibank Greece
(65)
Banka Citibank International bola založená v roku 1812. Banka Citibank začala pôsobiť v Grécku v roku 1964, aby primárne slúžila potrebám námorného a podnikového sektora. V roku 1980 začala banka Citibank Greece expandovať do oblasti retailového bankovníctva. Banka Citibank Greece je v súčasnosti aktívna v spotrebiteľskom aj firemnom sektore a po celej krajine prevádzkuje sieť 20 pobočiek.
(66)
Fondu HFSF bola 29. mája 2014 doručená žiadosť banky o súhlas s akvizíciou banky Citibank Greece vrátane spoločnosti Diners Club Greece (ďalej len „spoločnosť Diners“) (43).
(67)
Banka vyjadrila svoj zámer odkúpiť aktivity banky Citibank Greece vrátane úverov zákazníkov (v čistej výške 442 miliónov EUR a 1 115 miliónov EUR plne odpísaných nesplácaných úverov), vkladov zákazníkov (v celkovej výške 1 067 miliónov EUR), spravovaných aktív (1 186 miliónov EUR), maloobchodných pobočiek, siete bankomatov (44) a zamestnancov (45). Banka ďalej vyjadrila svoj zámer kúpiť 100 % kmeňových akcií spoločnosti Diners.
(68)
Cena bola stanovená na 2 milióny EUR.
(69)
HFSF udelil 5. júna 2014 svoj súhlas s akvizíciou banky Citibank Greece bankou.
2.3. OPATRENIA POMOCI
2.3.1. Opatrenia pomoci poskytnuté banke v rámci plánu podpory gréckych bánk (opatrenia L1 a A)
(70)
Banka získala niekoľko foriem podpory v rámci plánu podpory gréckych bánk, prostredníctvom rekapitalizačného opatrenia, opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov.
2.3.1.1. Štátna podpora likvidity poskytnutá prostredníctvom opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov (opatrenie L1)
(71)
Banka využila a naďalej využíva pomoc prostredníctvom opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov. Uvedená podpora bude v tomto rozhodnutí opísaná ako „opatrenie L1“. Záruky poskytnuté banke dosiahli k 30. novembru 2011 výšku približne 14 miliárd EUR. K 30. septembru 2011 banka prijala úvery zo štátnych dlhopisov vo výške 1,6 miliardy EUR (46).
(72)
V pláne reštrukturalizácie banky, ktorý predložili grécke orgány Komisii 12. júna 2014, grécke orgány oznámili svoj zámer naďalej poskytovať záruky a úvery štátnych dlhopisov v rámci plánu podpory gréckych bánk počas obdobia reštrukturalizácie.
2.3.1.2. Štátna rekapitalizácia poskytnutá v rámci rekapitalizačného opatrenia (opatrenie A)
(73)
V máji 2009 bola banke poskytnutá kapitálová injekcia vo výške 940 miliónov EUR (opatrenie A) prostredníctvom rekapitalizačného opatrenia v rámci plánu podpory gréckych bánk. Kapitálová injekcia sa rovnala približne 2 % rizikovo vážených aktív (47), ktoré v tom čase banka vlastnila.
(74)
Rekapitalizácia sa uskutočnila v podobe prioritných akcií upísaných Gréckom, ktoré mali kupón vo výške 10 % a splatnosť päť rokov.
(75)
Banka prioritné akcie splatila 17. apríla 2014, ako sa uvádza v odôvodnení 41.
2.3.2. Štátom zaručená núdzová likvidita (opatrenie L2)
(76)
Štátom zaručená núdzová likvidita je mimoriadne opatrenie umožňujúce solventnej finančnej inštitúcii, ktorá čelí dočasným problémom s likviditou, získať finančné prostriedky z Eurosystému bez toho, aby táto operácia bola súčasťou jednotnej menovej politiky. Úroková sadzba, ktorú finančná inštitúcia za núdzovú likviditu platí, je o […] (48) bázických bodov vyššia ako úroky pri bežnom refinancovaní od centrálnej banky.
(77)
Za program núdzovej likvidity zodpovedá Bank of Greece, čo znamená, že všetky náklady aj riziká vyplývajúce z poskytovania núdzovej likvidity znáša Bank of Greece. Grécko udelilo banke Bank of Greece štátnu záruku vzťahujúcu sa na celkovú výšku prostriedkov núdzovej likvidity, ktoré Bank of Greece poskytuje (49). Na základe prijatia článku 50 ods. 7 zákona 3943/2011, ktorým sa zmenil článok 65 ods. 1 zákona 2362/1995, môže minister financií poskytovať banke Bank of Greece záruky v mene štátu s cieľom zabezpečiť jej pohľadávky voči úverovým inštitúciám. Banky, ktoré využívajú núdzovú likviditu, musia štátu zaplatiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov.
(78)
K 31. decembru 2011 dostala banka 6,7 miliardy EUR z prostriedkov štátom zaručenej núdzovej likvidity (50) a k 31. decembru 2012 banka dostala 23,6 miliardy EUR z prostriedkov štátom zaručenej núdzovej likvidity (51).
2.3.3. Opatrenia pomoci poskytnutej banke prostredníctvom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)
(79)
Od roku 2012 využila banka viaceré opatrenia kapitálovej podpory, ktoré poskytuje HFSF. V tabuľke 8 sa uvádza prehľad týchto opatrení pomoci.
Tabuľka 8
Opatrenia pomoci poskytnutej banke prostredníctvom HFSF
1. preklenovacia rekapitalizácia - máj 2012
2. preklenovacia rekapitalizácia - december 2012
Záväzný prísľub - december 2012
Účasť HFSF na rekapitalizácii z jari 2013 - máj 2013
Opatrenie
B1
B2
B3
B4
Suma
(v miliónoch EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)
(80)
V odôvodneniach 14 až 32 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha (52) je podrobne opísaná prvá preklenovacia rekapitalizácia v máji 2012 (opatrenie B1). Základné informácie a hlavné prvky tohto opatrenia sa uvádzajú v tejto časti.
(81)
HFSF sa 20. apríla 2012 banke písomne zaviazal, že sa zúčastní na plánovanom navýšení jej základného imania o sumu 1,9 miliardy EUR.
(82)
HFSF previedol 28. mája 2012 v rámci opatrenia B1 banke 1,9 miliardy EUR obligácií Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS) v súlade s ustanoveniami o preklenovacích rekapitalizáciách ustanovených v zákone 3864/2010, ktorým sa ustanovuje HFSF (ďalej len „zákon o HFSF“). Obligácie ENFS, ktoré boli banke prevedené, predstavovali dlhopisy ENFS s pohyblivým výnosom so splatnosťou šesť a desať rokov a boli emitované 19. apríla 2012. Komisia v odôvodnení 48 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha stanovila, že „preklenovacia rekapitalizácia ukončená 28. mája 2012 je realizovaním záväzku prijatého v záväznom prísľube, a preto pokračovaním rovnakej pomoci“. Obe sumy uvedené v záväznom prísľube a v prvej preklenovacej rekapitalizácii vypočítala Bank of Greece tak, aby banka dosiahla celkovú kapitálovú primeranosť na úrovni 8 % k 31. decembru 2011, čo je dátum spätného zaúčtovania preklenovacej rekapitalizácie v účtovných záznamoch banky. Ako vyplýva z tabuľky 3, opatrenie B1 pokrylo iba určitú časť celkových kapitálových potrieb identifikovaných na základe záťažového testu z roku 2012. Banka mala zvýšiť svoj kapitál prostredníctvom budúceho kapitálového navýšenia a preklenovacia rekapitalizácia mala slúžiť na to, aby bola banka naďalej oprávnená čerpať finančné prostriedky ECB, až kým sa neuskutoční uvedené navýšenie kapitálu.
(83)
Na obdobie medzi dátumom prvej preklenovacej rekapitalizácie a dátumom konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na kmeňové akcie a iné konvertibilné finančné nástroje bolo v predbežnej zmluve o upísaní medzi bankou a fondom HFSF stanovené, že banka bude platiť fondu HFSF ročný poplatok vo výške 1 % nominálnej hodnoty obligácií ENFS a všetky kupónové platby a vzniknuté úroky k obligáciám ENFS v uvedenom období sa budú počítať ako dodatočný kapitálový príspevok HFSF (53).
2.3.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)
(84)
Na jeseň roku 2012 zaznamenala banka v účtovníctve ďalšie straty. Jej kapitál preto opäť klesol pod hranicu minimálnych kapitálových požiadaviek, na základe ktorých vzniká oprávnenie na refinancovanie z ECB.
(85)
Z tohto dôvodu bola potrebná druhá preklenovacia rekapitalizácia. HFSF uskutočnil 21. decembra 2012 druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 042 miliónov EUR (opatrenie B2), ktorá bola banke opäť vyplatená prevodom obligácií ENFS.
2.3.3.3. Záväzný prísľub z 21. decembra 2012 (opatrenie B3)
(86)
Okrem druhej preklenovacej rekapitalizácie poskytol HFSF 21. decembra 2012 banke záväzný prísľub podieľať sa na zvýšení jej základného imania a na konvertibilných nástrojoch, ktoré mali byť emitované, v celkovej výške 1 629 miliónov EUR (opatrenie B3).
(87)
Súčet dvoch preklenovacích rekapitalizácií (opatrenie B1 a B2) a sumy dodatočne poskytnutej v decembri 2012 (opatrenie B3) znamená, že HFSF poskytol celkové kapitálové potreby identifikované na základe záťažového testu z roku 2012 (4 571 miliónov EUR (54)).
2.3.3.4. Účasť HFSF na rekapitalizácii z jari 2013 (opatrenie B4)
(88)
Dňa 16. apríla 2013 valné zhromaždenie akcionárov banky schválilo navýšenie základného imania banky. Banka 1. mája 2013 oznámila ponuku úplného upísania práv v hodnote 457 miliónov EUR a začiatok súkromného umiestňovania kapitálu vo výške 93 miliónov EUR, a to za cenu 0,44 EUR za novú akciu (55).
(89)
Banka oznámila dokončenie emisie práv, ako aj celkovú alokáciu súkromného umiestňovania 3. júna 2013 (56). Celková účasť súkromného sektora na navýšení základného imania banky teda dosiahla výšku 550 miliónov EUR.
(90)
V rovnaký deň banka tiež oznámila, že HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akciu. V rámci rekapitalizácie z jari 2013 teda HFSF vložil do banky kapitál vo výške 4 021 miliónov EUR vo forme kmeňových akcií (opatrenie B4). Uvedená suma predstavuje súčet opatrení B1, B2 a B3 po odpočítaní sumy účasti súkromného sektora. Akcie, ktoré vlastní HFSF, mu zabezpečujú len v obmedzené hlasovacie právo, pretože celková účasť súkromného sektora na zvyšovaní základného imania predstavovala 12 %. V zákone o HFSF sa stanovuje, že súkromní investori si ponechajú kontrolu nad bankou, ak vložia viac než 10 % kapitálu, ktorý banka potrebuje. HFSF si však v plnom rozsahu ponecháva hlasovacie práva, pokiaľ ide o kľúčové podnikové rozhodnutia.
(91)
Prostredníctvom navýšenia základného imania banky (opatrenie B4) bola prvá a druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1 a B2) prevedená na trvalú rekapitalizáciu a čiastočne sa realizoval záväzok poskytnúť dodatočnú kapitálovú pomoc (opatrenie B3).
(92)
Cena nových akcií bola stanovená na 50 % objemom váženej priemernej ceny akcií počas 50 obchodných dní predchádzajúcich stanoveniu ponukovej ceny. V dôsledku spájania rozdelených akcií (57), o ktorom rozhodlo mimoriadne valné zhromaždenie akcionárov 16. apríla 2012 (58), bola cena nových akcií stanovená na 0,44 EUR za akciu.
(93)
Bezprostredne po rekapitalizácii z jari 2013 sa HFSF stal hlavným akcionárom banky s podielom 83,66 % (59). HFSF emitoval 1 233 503 482 warrantov a poskytol súkromným investorom warrant za každú upísanú akciu, a to bez akéhokoľvek protiplnenia (60). Každý warrant dáva právo kúpiť 7,40 akcie HFSF, a to vo vybraných intervaloch a za realizačné ceny. Warrant bolo možné prvýkrát uplatniť 10. decembra 2013, pričom následne ho možno uplatňovať dvakrát ročne až do 10. decembra 2017. Realizačná cena sa rovná upisovacej cene 0,44 EUR navýšenej o ročnú úrokovú sadzbu (4 % za prvý rok, 5 % za druhý rok, 6 % za tretí rok, 7 % za štvrtý rok a následne 8 % s ročnou aktualizáciou zohľadňujúcou posledných šesť mesiacov) (61).
(94)
V zákone o HFSF zmenenom v roku 2014 sa uvádza, že v prípade emisie práv možno upraviť iba realizačné ceny warrantov. Okrem toho sa každá takáto úprava vykoná ex post a iba do výšky realizovaných výnosov z predaja predkupných práv HFSF. V prípade zvyšovania základného imania bez predkupného práva sa nestanovuje žiadna úprava.
2.3.4. Opatrenia štátnej podpory poskytnutej trom družstevným bankám
(95)
Ako sa uvádza v oddiele 2.2.2, Bank of Greece odhadla likvidnú medzeru v prípade banky Dodecanese na 249 miliónov EUR, v prípade banky Evia na 96 miliónov EUR a v prípade banky Western Macedonia na 82 miliónov EUR. Celková suma likvidných medzier bola teda odhadnutá na 427 miliónov EUR. Tieto medzery pokryl HFSF, ktorý banke poskytol zodpovedajúce množstvo obligácií ENFS.
2.4. PLÁN REŠTRUKTURALIZÁCIE
(96)
Dňa 12. júna 2014 predložilo Grécko plán reštrukturalizácie banky, v ktorom vysvetľuje, akým spôsobom plánuje banka ako zlúčený subjekt, ktorý je výsledkom akvizície banky Emporiki Bank a vkladov troch družstevných bánk, obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť.
2.4.1. Domáce operácie
(97)
Prostredníctvom plánu reštrukturalizácie sa banka zameria na svoje hlavné bankové aktivity v Grécku. Zatiaľ čo jej medzinárodné operácie predstavovali viac ako 20 % celkových aktív v decembri 2009 a 15 % celkových aktív v júni 2013 (62), tento podiel by sa mal na konci roka 2018 znížiť približne na […] (63).
(98)
Kľúčovou prioritou banky je zabezpečiť, aby boli jej grécke bankové operácie opäť ziskové a životaschopné. Na tento účel zahŕňa plán reštrukturalizácie viacero opatrení zameraných na zlepšenie prevádzkovej efektivity a čistej úrokovej marže banky, ako aj opatrenia na posilnenie jej kapitálovej pozície a súvahovej štruktúry.
(99)
Pokiaľ ide o prevádzkovú efektivitu, banka už začala rozsiahly program racionalizácie dávno pred akvizíciou banky Emporiki a troch družstevných bánk. Od 31. decembra 2010 do 30. septembra 2012 banka obmedzila svoje fyzické pôsobenie v Grécku. Znížila počet svojich pobočiek z 458 v roku 2010 na 426 v roku 2012 (64) a v rovnakom období tiež znížila počet svojich pracovníkov v gréckych bankových a nebankových aktivitách, a to o niekoľko stoviek zamestnancov (65).
(100)
Od decembra 2012 do decembra 2017 banka plánuje ďalej znížiť počet pobočiek v Grécku zo 739 na […]. Počet zamestnancov v bankových a nebankových činnostiach v Grécku sa zníži z 11 435 na […] (66).
(101)
Zvýšená efektivita v súvislosti s pobočkami a personálom pomôže znížiť celkové náklady aktivít banky v Grécku o […] %, a to z 1 345 miliónov EUR na formálnom základe v roku 2012 na […] miliónov EUR v roku 2017 (67). V dôsledku toho sa očakáva, že pomer nákladov a výnosov jej gréckych bankových aktivít na konci obdobia reštrukturalizácie klesne pod úroveň […] %.
(102)
V pláne reštrukturalizácie sa zároveň uvádza, ako banka zníži svoje náklady na financovanie, čo je kľúčové pre obnovenie životaschopnosti. Banka očakáva, že bude schopná platiť nižšie úrokové sadzby zo svojich vkladov v stabilnejšom prostredí, a najmä pri očakávanej stabilizácii a oživení gréckeho hospodárstva, ktoré by podľa predpokladov malo od roku 2014 opäť rásť. Očakáva sa, že zaplatené úroky z vkladov (priemer termínovaných vkladov, vklady na požiadanie a miery úspor) sa v Grécku znížia. Toto zníženie by sa dosiahlo predovšetkým tým, že na termínovaných vkladoch by sa platili oveľa nižšie sadzby. Podobne platí, že závislosť banky od štátom zaručenej núdzovej likvidity a rozsiahlejšieho financovania z prostriedkov Eurosystému klesne z 32 % jej celkových aktív v roku 2012 na […] % v roku 2017 (68).
(103)
V pláne reštrukturalizácie sa predpokladá, že banka zároveň posilní svoju súvahu. Jej čistý pomer úverov a vkladov v Grécku sa v roku 2018 zníži na […] % (zo 131 % v roku 2012 a 115 % v roku 2013) (69), zatiaľ čo jej kapitálová primeranosť sa bude ďalej zlepšovať.
(104)
Ďalšou prioritou banky je riadenie nesplácaných úverov. Banka zlepší svoje úverové procesy v súvislosti so vznikom úverov (lepšie pokrytie kolaterálom, znížené limity), ako aj v súvislosti s riadením nesplácaných úverov. Podiel nesplácaných úverov dosiahne v roku 2014 úroveň […] % a potom začne klesať, pričom očakávaný podiel na konci obdobia reštrukturalizácie je […] % (70). Náklady rizika (zníženie hodnoty) sa v dôsledku oživenia gréckeho hospodárstva znížia z 2 799 miliónov EUR v roku 2012 na základe pro forma (teda vrátane banky Emporiki) na […] miliónov EUR v roku 2018 (71).
(105)
Zlepšenie prevádzkovej efektívnosti, zvýšenie čistej úrokovej marže a zníženie nákladov rizika banke umožní, aby bola v Grécku od roku 2015 zisková. […]. Jej rentabilita vlastného kapitálu bude v roku 2018 predstavovať […] % (72).
2.4.2. Medzinárodné bankové aktivity
(106)
Banka už začala znižovať zadlženosť a reštrukturalizovať svoju medzinárodnú sieť. V auguste 2013 predala svoju ukrajinskú pobočku. Počet pobočiek v juhovýchodnej Európe sa znížil zo 622 v roku 2009 na 488 v roku 2012 (73).
(107)
Banka bude pokračovať v reštrukturalizácii a znižovaní zadlženosti svojej medzinárodnej siete. Banka má v úmysle znížiť veľkosť svojich medzinárodných aktív na […] miliárd EUR. V súlade s týmto cieľom banka zváži akúkoľvek kombináciu odpredajov alebo zníženia zadlženosti svojho portfólia. Táto plánovaná veľkosť medzinárodných aktív banky znamená zníženie jej zahraničných aktív o […] % k 31. decembru 2012 […].
(108)
V pláne reštrukturalizácie sa zdôrazňuje potreba znížiť závislosť zahraničných dcérskych spoločností od ich gréckej materskej spoločnosti, pokiaľ ide o pozíciu likvidity. Vnútroskupinové financovanie zahraničných dcérskych spoločností sa v období rokov 2013 - 2017 zníži zo 4 172 miliónov EUR na […] miliónov EUR (74).
(109)
Na zlepšenie ziskovosti svojich zahraničných aktivít banka plánuje zaviesť program významného znižovania nákladov v medzinárodnej sieti a znížiť počet pobočiek a zamestnancov. Napríklad v roku […] sa zavrie […] pobočiek z […], pričom počet zamestnancov sa od roku 2012 do roku 2018 zníži o […] (-[…]) (75).
(110)
V dôsledku toho dosiahne rentabilita vlastného kapitálu úroveň […] (76).
2.4.3. Zhromažďovanie súkromného kapitálu a príspevok existujúcich akcionárov a podriadených veriteľov
(111)
Banka na trhu úspešne získala významné množstvo kapitálu, v dôsledku čoho potrebovala menšiu štátnu pomoc.
(112)
Banka najprv získala určitý súkromný kapitál v roku 2009, a to prostredníctvom emisie práv v hodnote 986 miliónov EUR (77). Ako sa uvádza v odôvodnení 89, banke sa vďaka rekapitalizácii z jari 2013 zároveň podarilo zhromaždiť kapitál od súkromných investorov. Podiel pôvodných akcionárov sa počas rekapitalizácie z jari 2013 výrazne zredukoval, pretože HFSF po tejto rekapitalizácii získal 83,66 % akcií banky, takže pôvodným akcionárom zostalo iba 4,9 % akcií. Od roku 2008 neboli v hotovosti vyplatené žiadne dividendy.
(113)
Banka získala v marci 2014 na trhu kapitál vo výške 1,2 miliardy EUR, aby pokryla svoje dodatočné kapitálové potreby a splatila prioritné akcie v držbe Grécka. Tieto nové akcie boli emitované za vyššiu cenu za akciu ako akcie, ktoré zaplatil HFSF v rámci rekapitalizácie z jari 2013.
(114)
Banka sa 20. apríla 2012 ponúkla, že v hotovosti spätne odkúpi cenné papiere Tier 1, cenné papiere Tier 2 vyššej triedy (Upper Tier 1) a cenné papiere Tier 2 nižšej triedy (Lower Tier 2) za obstarávacie ceny 40 %, 60 % a 60 % ich nominálnej hodnoty. Táto cena za spätné odkúpenie bola stanovená na základe trhovej hodnoty nástrojov a zahŕňala prémiu vo výške nie viac ako desiatich percentuálnych bodov, ktorá bola pridaná s cieľom motivovať investorov k účasti na spätnom odkúpení. Banka 7. mája 2012 oznámila výsledky spätného odkúpenia (78). Celková účasť dosiahla 66 %, pričom celkový kapitálový zisk predstavoval 333 miliónov EUR. Banka 19. apríla 2013 oznámila ďalšie opatrenie riadenia pasív týkajúce sa nesplatenej nominálnej sumy 316 miliónov EUR. Banka sa ponúkla, že v hotovosti spätne odkúpi cenné papiere Tier 1, cenné papiere Tier 2 vyššej triedy (Upper Tier 1) a cenné papiere Tier 2 nižšej triedy (Lower Tier 2) za obstarávacie ceny 35 %, 55 % a 55 % ich nominálnej hodnoty. Cena za spätné odkúpenie bola stanovená na základe trhovej hodnoty nástrojov a zahŕňala prémiu vo výške nie viac ako desiatich percentuálnych bodov, ktorá bola pridaná s cieľom motivovať investorov k účasti na spätnom odkúpení. Miera akceptácie bola 58 % a kapitálový zisk predstavoval 103 miliónov EUR.
(115)
V dôsledku týchto spätných odkúpení sa nesplatená výška podriadeného a hybridného dlhu znížila z 985 miliónov EUR na 134 miliónov EUR.
2.5. ZÁVÄZKY GRÉCKYCH ORGÁNOV
(116)
Grécko sa 12. júna zaviazalo, že banka a jej pobočky budú realizovať plán reštrukturalizácie predložený k tomu istému dátumu, a poskytlo aj ďalšie záväzky týkajúce sa realizácie plánu reštrukturalizácie. Tieto ďalšie záväzky, ktoré sa uvádzajú v prílohe I, sú zhrnuté v tomto oddiele.
(117)
V prvom rade sa Grécko zaviazalo, že banka bude reštrukturalizovať svoje obchodné operácie v Grécku, pričom stanovilo maximálny počet pobočiek a zamestnancov, ako aj maximálnu výšku celkových nákladov, ktoré je potrebné k 31. decembru 2017 splniť (79).
(118)
Grécko sa zároveň zaviazalo, že banka zníži náklady na vklady zhromaždené v Grécku a dodrží maximálny pomer čistých úverov a vkladov k 31. decembru 2017 (80).
(119)
Pokiaľ ide o zahraničné dcérske spoločnosti banky, Grécko sa zaviazalo, že banka nebude poskytovať ďalšiu kapitálovú podporu, kým nebudú splnené vopred určené podmienky. Grécko sa tiež zaviazalo, že banka do 30. júna 2018 výrazne zníži zadlženosť svojich medzinárodných aktív (81).
(120)
Grécko sa zaviazalo, že banka odpredá niekoľko cenných papierov a zníži veľkosť svojho súkromného akciového portfólia. Okrem toho banka nebude nakupovať cenné papiere neinvestičného stupňa, až na malé množstvo výnimiek (82).
(121)
Grécko poskytlo niekoľko záväzkov týkajúcich sa správy a riadenia banky. Zaviazalo sa, že obmedzí odmeny zamestnancov a členov vedenia banky, aby banka dodržala grécke zákony týkajúce sa správy a riadenia, a vytvorí efektívnu a primeranú organizačnú štruktúru (83).
(122)
Grécko sa tiež zaviazalo, že banka bude presadzovať politiku vysokokvalitných úverov s cieľom zabezpečiť, že rozhodnutia o udeľovaní a reštrukturalizácii úverov sú zamerané na maximalizáciu ziskovosti banky. Grécko poskytlo záväzok, že banka splní vysoké štandardy týkajúce sa monitorovania úverového rizika, ako aj reštrukturalizácie úverov (84).
(123)
Mnohé záväzky sa týkajú operácií medzi bankou a príslušnými dlžníkmi. Cieľom týchto záväzkov je zabezpečiť, aby sa banka neodchýlila od obozretnej bankovej praxe pri poskytovaní alebo reštrukturalizácii úverov svojim zamestnancom, manažérom a akcionárom, ako aj verejným subjektom, politickým stranám a mediálnych spoločnostiam (85).
(124)
Grécko sa zároveň zaviazalo, že banka dodrží ďalšie obmedzenia činností, ako je napríklad zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz akvizície a zákaz reklamy z prostriedkov štátnej pomoci (86).
(125)
Tieto záväzky bude do 31. decembra 2018 monitorovať monitorovací správca.
(126)
Grécko samostatne uviedlo, že požiada o súhlas Komisie pred každým spätným odkúpením warrantov bankou alebo akýmkoľvek štátnym subjektom vrátane HFSF (87).
3. DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA V SÚVISLOSTI S PRVOU PREKLENOVACOU REKAPITALIZÁCIOU
(127)
Komisia začala 27. júla 2012 formálne zisťovanie s cieľom overiť, či boli splnené podmienky oznámenia o bankovníctve z roku 2008 (88) týkajúce sa vhodnosti, nevyhnutnosti a primeranosti prvej preklenovacej rekapitalizácie, ktoré HFSF uskutočnil v prospech banky (opatrenie B1).
(128)
Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, vzhľadom na to, že pomoc bola poskytnutá po predchádzajúcej rekapitalizácii a podpore likvidity, a vzhľadom na dlhé obdobie záchrany Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či banka podnikla všetky kroky, aby zabránila potrebe pomoci v budúcnosti (89). Okrem toho nebolo Komisii jasné, kto bude kontrolovať banku po tom, ako sa prvá preklenovacia rekapitalizácia nahradí trvalou rekapitalizáciou (90), keďže banka sa môže dostať pod kontrolu štátu alebo minoritných súkromných vlastníkov. Komisia uviedla, že by chcela zabezpečiť, aby sa ani v jednom prípade nezhoršila kvalita spôsobov riadenia banky a najmä jej postupu pri poskytovaní úverov.
(129)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, v odôvodnení 66 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha Bank Komisia spochybnila, či boli prijaté všetky možné opatrenia, aby sa zabránilo, že banka bude opäť potrebovať pomoc v budúcnosti. Okrem toho, keďže obdobie preklenovacej rekapitalizácie nebolo isté, Komisia nemohla dospieť k záveru, či je postačujúca a či je v súlade so zásadami odmeňovania a rozdelenia bremena podľa pravidiel štátnej pomoci. Navyše, keďže podmienky konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na trvalú rekapitalizáciu v čase, keď bolo prijaté rozhodnutie o začatí konania v prípade banky Alpha, neboli známe, Komisia ich nemohla posúdiť.
(130)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrení, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či boli ochranné opatrenia (zákaz reklamy z prostriedkov štátnej pomoci, zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz kúpnych opcií a zákaz spätného odkúpenia, ktoré sa uvádzajú v odôvodnení 71 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha) v súvislosti s prvou preklenovacou rekapitalizáciou dostačujúce. Okrem toho v odôvodnení 72 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha Komisia uviedla, že narušenie hospodárskej súťaže môže byť dôsledkom absencie pravidiel, čo znemožňovalo fondu HFSF koordinovať štyri najväčšie grécke banky (konkrétne banku, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank), a absencie primeraných ochranných opatrení, ktoré by zabránili sprístupneniu obchodne citlivých informácií. Komisia preto navrhla, aby sa určil monitorovací správca, ktorý by bol v banke fyzicky prítomný.
4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU V SÚVISLOSTI S PRVOU PREKLENOVACOU REKAPITALIZÁCIOU
4.1. PRIPOMIENKY BANKY
(131)
Komisia prijala 30. augusta 2012 od banky pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha.
(132)
Pokiaľ ide o vhodnosť opatrenia, banka poznamenala, že má systémový význam v Grécku aj na bankových trhoch, kde pôsobí. Takisto dodala, že jej obchodný model je životaschopný, čo sa preukázalo v priebehu jej dlhého uznávaného pôsobenia.
(133)
Banka tiež uviedla, že obe vlny rekapitalizácie boli vedľajším produktom prudko sa zhoršujúceho hospodárskeho prostredia a že dodatočné opatrenia pomoci boli dôsledkom prehlbujúcej sa finančnej krízy. Uviedla, že doteraz dostala v porovnaní s veľkými gréckymi bankami najnižšiu štátnu pomoc. Banka poznamenala, že pokiaľ ide o otázku, či boli okamžite prijaté všetky možné opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej potrebe pomoci banke v budúcnosti, v pláne reštrukturalizácie sa stanovujú podrobné realizované, prebiehajúce a plánované opatrenia týkajúce sa rozdelenia bremena. Banka tiež poznamenala, že týmito opatreniami sa zabezpečilo, aby sa nevynechala žiadna zainteresovaná strana. Zainteresované strany spolu s existujúcou silnou podnikovou základňou a dôkladným procesom hodnotenia kapitálu prispejú k tomu, aby bola banka dostatočne kapitalizovaná, čo povedie k obnove životaschopnosti a definitívnemu ukončeniu poberania štátnej podpory.
(134)
Banka navyše ocenila jednoznačnosť podmienok trvalej rekapitalizácie, v ktorej by podľa jej názoru mali byť plne zohľadnené dôvody, pre ktoré potrebovala štátnu pomoc. Ďalej poznamenala, že rekapitalizáciou sa rieši problém kapitálovej straty súvisiaci s jej účasťou na programe zapojenia súkromného sektora, ktorý predstavoval mimoriadnu a nepredvídateľnú udalosť. Stotožnila sa so stanoviskom, že pri získavaní štátnych dlhopisov podľa gréckych a európskych noriem nepodstupovala nadmerné riziká. Uviedla, že bez programu zapojenia súkromného sektora by v roku 2012 nepotrebovala rekapitalizáciu a bola by v dobrej pozícii, aby splatila prioritné akcie v súlade so zmluvnými podmienkami. Okrem toho uviedla, že aj po zaznamenaní značných kapitálových strát v dôsledku účasti banky na programe zapojenia súkromného sektora stále vykazovala kladnú čistú hodnotu aktív.
(135)
Banka dodala, že jej fungovanie stojí na veľmi pevnom základe a že bola mimoriadne aktívna pri vykonávaní opatrení s cieľom úspešne prekonať obdobie extrémnej záťaže. Poznamenala, že od začiatku krízy neuplatňovala žiadne agresívne obchodné politiky ani nepodstupovala neprimerané riziko, pričom sa zameriavala na riadenie úverového rizika, riešila nerovnováhy vo svojom profile financovania prostredníctvom disciplinovaného znižovania zadlženosti a aktívne spravovala svoju nákladovú základňu racionalizáciou prevádzkovej platformy a optimalizáciou výdavkov na verejné obstarávanie.
(136)
Okrem toho poukázala na značné rozdelenie bremena medzi zainteresované strany. Poukázala aj na významné záruky, ktoré má oficiálny sektor k dispozícii a ktorých cieľom je zabrániť podstupovaniu nadmerného rizika zo strany rekapitalizovaných bánk a pozorne sledovať riadne vykonávanie plánov reštrukturalizácie ako vymenovanie zástupcov ministerstva financií a HFSF v predstavenstve a príslušných výboroch banky. Ďalej zdôraznila, že HFSF bude monitorovať vykonávanie plánu reštrukturalizácie a že pozastavenie hlasovacích práv HFSF bude v prípade značného zlyhania zrušené.
(137)
Z týchto dôvodov sa banka domnieva, že architektúra a podmienky trvalej rekapitalizácie by mali existujúcim a novým akcionárom poskytnúť výrazné stimuly podieľať sa na budúcom zvyšovaní kapitálu.
(138)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť opatrenia, banka poznamenala, že opatrenie pomoci bolo určené na riešenie kapitálového deficitu súvisiaceho s programom zapojenia súkromného sektora, aby banka splnila minimálne koeficienty kapitálovej primeranosti uložené bankou Bank of Greece, naďalej mala prístup k refinančným operáciám z ECB a bola schopná poskytovať podporu svojim zákazníkom a gréckemu hospodárstvu v kritickom období.
(139)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrenia, banka oznámila svoj zámer nepoužívať svoju pomoc na narušovanie hospodárskej súťaže. Zdôraznila tiež, že od získania štátnej pomoci neuplatňovala žiadne agresívne obchodne politiky. Ďalej poznamenala, že keďže všetky veľké grécke banky boli príjemcami pomoci a ochota zahraničných subjektov riskovať na gréckom trhu sa znižuje, možnosť akéhokoľvek príjemcu pomoci narušiť hospodársku súťaž na úkor nepodporovaných subjektov sa minimalizovala.
4.2. PRIPOMIENKY INEJ GRÉCKEJ BANKY
(140)
Komisia prijala 3. januára 2013 od jednej gréckej banky pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha. Táto grécka banka uviedla, že rekapitalizácia gréckych bánk z fondu HFSF je v zásade vítaným krokom smerom k zdravšiemu a životaschopnejšiemu bankovému systému, a nevyjadrila žiadne námietky k rekapitalizácii banky.
(141)
Hoci však táto grécka banka vyjadrila svoju plnú podporu princípu rekapitalizácie gréckych bánk z fondu HFSF, vysvetlila, že s cieľom minimalizovať narušenie hospodárskej súťaže a predísť diskriminácii očakáva, že rekapitalizácia z fondu HFSF bude k dispozícii pre všetky banky pôsobiace v Grécku za podobných podmienok.
5. PRIPOMIENKY GRÉCKA K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU V SÚVISLOSTI S PRVOU PREKLENOVACOU REKAPITALIZÁCIOU
(142)
Grécko predložilo 5. septembra 2012 pripomienky, ktoré pripravila Bank of Greece a HFSF, k rozhodnutiu o začatí konania v prípade banky Alpha.
5.1. PRIPOMIENKY BANKY BANK OF GREECE
(143)
Pokiaľ ide o vhodnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, Bank of Greece poznamenala, že prvá preklenovacia rekapitalizácia je dočasná, keďže proces rekapitalizácie bude dokončený, keď štyri dotknuté banky navýšia svoje základné imanie.
(144)
Bank of Greece zároveň konštatovala, že rekapitalizácia najväčších gréckych bánk je súčasťou dlhšieho obdobia reštrukturalizácie gréckeho bankového sektora. Poznamenala, že ak by banka zostala v súkromných rukách, riadenie by s najväčšou pravdepodobnosťou zostalo rovnaké, zatiaľ čo v prípade, že by banka prešla do vlastníctva štátu (t. j. do vlastníctva fondu HFSF), HFSF by mohla vymenovať nové vedenie, ktoré by v každom prípade musela posúdiť banka Bank of Greece. Bank of Greece poznamenala, že posudzuje rámec správy a riadenia, primeranosť vedenia a rizikový profil každej banky priebežne s cieľom zabezpečiť, aby banky nepodstupovali nadmerné riziko. Ďalej poukázala na to, že HFSF už vymenoval zástupcov v predstavenstve rekapitalizovaných bánk.
(145)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, Bank of Greece poznamenala, že rekapitalizácia banky sa obmedzila na zabezpečenie splnenia vtedy platných minimálnych kapitálových požiadaviek (8 %). Uviedla tiež, že dôvodom dlhého obdobia pred rekapitalizáciami bolo prudké zhoršenie prevádzkového prostredia v Grécku a vplyvu programu zapojenia súkromného sektora, zložitosť celého projektu a potreba maximalizovať účasť súkromných investorov na zvyšovaní základného imania.
(146)
Pokiaľ ide o primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, Bank of Greece poukázala na to, že úplná realizácia plánu reštrukturalizácie, ktorý sa má predložiť Komisii, bola zabezpečená tým, že v prípade významného porušenia plánu reštrukturalizácie by sa zrušilo pozastavenie hlasovacích práv fondu HFSF. Bank of Greece zároveň poznamenala, že problémy banky neboli spôsobené podcenením rizík zo strany vedenia banky ani obchodne agresívnymi opatreniami.
5.2. PRIPOMIENKY HFSF
(147)
Pokiaľ ide o vhodnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, v záujme riešenia otázky prípadného zásahu zo strany štátu v prípade, že štát poskytuje vysoké sumy štátnej pomoci prostredníctvom fondu HFSF a že HFSF má plné hlasovacie právo, HFSF uviedol, že banky financované z fondu HFSF nie sú považované za verejné subjekty alebo za subjekty pod kontrolou štátu a že po ich trvalej rekapitalizácii z fondu HFSF nebudú podliehať kontrole štátu. HFSF poukázal na to, že je úplne nezávislým súkromnoprávnym právnickým subjektom s rozhodovacou samostatnosťou. Nepodlieha štátnej kontrole v súlade s článkom 16 písm. C) ods. 2 zákona o HFSF, podľa ktorého úverové inštitúcie, ktorým HFSF poskytol kapitálovú podporu, nie sú súčasťou širšieho verejného sektora. Takisto poukázal na riadiacu štruktúru fondu HFSF.
(148)
Pokiaľ ide o intervenciu fondu HFSF do vedenia banky, HFSF poznamenal, že bude rešpektovať autonómiu banky a nebude zasahovať do každodenného riadenia, pretože jeho úloha sa obmedzuje na činnosti stanovené v zákone o HFSF. Uviedol, že nebude dochádzať k žiadnym zásahom alebo koordinácii zo strany štátu a že rozhodnutia banky týkajúce sa úverového procesu (okrem iného o kolateráli, oceňovaní a platobnej schopnosti dlžníkov) sa budú prijímať na základe obchodných kritérií.
(149)
HFSF poukázal na skutočnosť, že v zákone o HFSF a predbežnej zmluve o upísaní sa stanovili primerané záruky, ktoré zabránia existujúcim súkromným akcionárom podstupovať nadmerné riziko. Poukázal na prvky, ako je i) vymenovanie zástupcov HFSF ako nezávislých nevýkonných členov predstavenstva banky a ich prítomnosť vo výboroch; ii) vykonávanie hĺbkovej analýzy fondom HFSF v banke a iii) skutočnosť, že po konečnej rekapitalizácii budú jeho hlasovacie práva obmedzené len dovtedy, kým banka nesplní podmienky plánu reštrukturalizácie.
(150)
HFSF uviedol, že boli zavedené vhodné opatrenia, ktoré zabezpečia, že banky, v ktorých má HFSF účasť, si navzájom nebudú sprístupňovať obchodne citlivé informácie. Medzi takéto opatrenia patrí vymenovanie rôznych zástupcov HFSF v týchto bankách, mandáty pre týchto zástupcov, ktoré špecificky bránia toku informácií od jedného zástupcu k druhému, a jednoznačné interné pokyny pre týchto zástupcov, aby neposkytovali obchodne citlivé informácie bánk. HFSF navyše uviedol, že nevykonáva svoje práva vo vzťahu k bankám spôsobom, ktorý by mohol brániť efektívnej hospodárskej súťaži obmedzovať, narúšať ju alebo ju výrazne znižovať alebo blokovať. HFSF tiež poukázal na skutočnosť, že členovia jeho predstavenstva a jeho zamestnanci podliehajú prísnym pravidlám zachovania dôvernosti a správcovským povinnostiam a v súvislosti s jeho záležitosťami sú viazaní ustanoveniami o služobnom tajomstve.
6. POSÚDENIE ŠTÁTNEJ PODPORY V SÚVISLOSTI S AKVIZÍCIOU VYBRANÝCH PASÍV TROCH DRUŽSTEVNÝCH BÁNK
(151)
Komisia musí najprv posúdiť, či štátna pomoc v súvislosti s riešením troch družstevných bánk (teda financovanie likvidných medzier, ktoré umožnilo prevod vkladov vrátane medzibankových pasív a pohľadávok a záväzkov voči fondu HDIGF) predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Podľa tohto ustanovenia je štátna pomoc akákoľvek pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(152)
Komisia začne posúdením, či výhodu získali títo potenciálni príjemcovia pomoci: i) družstevné banky a potenciálne prevedené „aktivity“ na banku a ii) banka.
i) Existencia pomoci trom družstevným bankám a potenciálne prevedeným „aktivitám“ na banku
(153)
Pokiaľ ide o družstevné banky, Komisia konštatuje, že banka Dodecanese, banka Evia a banka Western Macedonia vstúpili do likvidácie a boli im odobraté bankové licencie. Nebudú preto ďalej vykonávať hospodársku činnosť na bankovom trhu.
(154)
Štátna pomoc, teda financovanie likvidných medzier, by predstavovala pomoc postúpeným pohľadávkam a záväzkom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy iba v prípade, že by spolu tvorili podnik. Pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na právny štatút a spôsob jeho financovania. Akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovaru alebo služieb na danom trhu sa považuje za hospodársku činnosť. Preto je pri posudzovaní otázky, či ide o pomoc podniku, potrebné posúdiť, či prevod pohľadávok a záväzkov zahŕňa prevod hospodárskej činnosti.
(155)
Ako sa uvádza v oddiele 2.2.2, po riešení krízovej situácie družstevných bánk boli do banky prevedené iba vklady, medzibankové pasíva a pohľadávky a záväzky voči HDIGF. Tri družstevné banky mali spolu 227 zamestnancov a 18 pobočiek. Je potrebné poznamenať, že medzi tromi družstevnými bankami a bankou nedošlo k žiadnemu automatickému prevodu pobočiek, pracovných zmlúv alebo úverov. Skutočnosť, že úvery nie sú prevedené na banku, ale zostávajú v držbe troch družstevných bánk, ktoré idú do likvidácie, a že nedošlo k prevodu žiadnej pobočky ani k automatickému prevodu pracovných zmlúv preto prispieva (91) k záveru, že nedošlo k prevodu hospodárskej činnosti. Prevedené pasíva (t. j. vklady) nemožno považovať za príjemcu štátnej pomoci, pretože nejde o „podnik“.
(156)
Možno zhrnúť, že tri existujúce právnické subjekty išli do likvidácie a nevykonávajú už žiadne bankové aktivity. Prevedené aktíva a pasíva zároveň nepredstavujú hospodársku činnosť.
(157)
Dospelo sa teda k záveru, že poskytnutie obligácií ENSF fondom HFSF banke na financovanie likvidnej medzery nadobudnutých aktív a pasív troch družstevných bánk neumožňuje pokračovanie hospodárskej činnosti týchto družstevných bánk. Podpora HFSF preto nepredstavuje pomoc subjektom v likvidácii ani pomoc prevedeným aktívam a pasívam.
ii) Existencia pomoci banke
(158)
Pokiaľ ide o otázku, či predaj aktív a pasív troch družstevných bánk predstavuje štátnu pomoc v prospech banky, Komisia musí posúdiť, či sú splnené určité podmienky, a najmä to, či i) je proces predaja otvorený, nepodmienený a nediskriminačný; ii) sa predaj uskutočňuje za trhových podmienok a iii) štát maximalizuje predajnú cenu dotknutých aktív a pasív (92).
(159)
Ako sa uvádza v odôvodnení 52, Bank of Greece kontaktovala iba štyri systémové grécke banky, aby vydražila vybrané aktíva a pasíva troch družstevných bánk, pretože sa domnievala, že vklady by mali byť prevedené na plne rekapitalizované inštitúcie. Záväznú ponuku predložila iba banka a banka Eurobank. Banka Alpha Bank bola vybraná ako najlepší uchádzač vo výberovom konaní vyhlásenom orgánom na riešenie krízových situácií, ktorý zohľadnil navrhovanú cenu a schopnosť bezproblémovo a rýchlo prevziať a integrovať nakúpené vklady.
(160)
Balík na predaj zahŕňal iba vklady bez infraštruktúry. Kupujúcim by preto mala byť len banka s infraštruktúrou a sieťou pobočiek v Grécku, aby mohla slúžiť vkladateľom.
(161)
Keďže Komisia nemá žiadny dôvod sa domnievať, že predaj sa nekonal za trhových podmienok, dospela k záveru, že pomoc banke možno vylúčiť v súlade s bodom 80 oznámenia o bankovníctve z roku 2013, bodom 20 oznámenia o reštrukturalizácii a rozhodovacou praxou Komisie (93).
iii) Záver o existencii pomoci
(162)
Štátna pomoc týkajúca sa predaja troch družstevných bánk nezvýhodňuje žiadnu hospodársku činnosť ani žiadny podnik. Opatrenie preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
7. POSÚDENIE POMOCI POSKYTNUTEJ BANKE
7.1. EXISTENCIA A VÝŠKA POMOCI
(163)
Komisia musí zistiť existenciu štátnej pomoci banke v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
7.1.1. Existencia pomoci v prípade opatrení poskytnutých v rámci plánu podpory gréckych bánk (opatrenia L1 a A)
7.1.1.1. Štátna podpora likvidity poskytnutá prostredníctvom opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov (opatrenie L1)
(164)
Komisia už v rozhodnutí o schválení a predĺžení plánu podpory gréckych bánk (94) rozhodla, že podpora likvidity poskytovaná v rámci plánu predstavuje pomoc. Budúca podpora likvidity poskytnutá v rámci tohto plánu by tiež predstavovala pomoc.
7.1.1.2. Štátna rekapitalizácia poskytnutá v rámci rekapitalizačného opatrenia (opatrenie A)
(165)
Komisia už v rozhodnutí z 19. novembra 2008 o pláne podpory gréckych bánk rozhodla, že rekapitalizácie, ktoré sa majú poskytnúť v rámci rekapitalizačného opatrenia, by predstavovali pomoc. Banka dostala 940 miliónov EUR vo forme prioritných akcií, čo predstavovalo 2 % rizikovo vážených aktív banky v tom čase.
7.1.2. Existencia pomoci v prípade štátom zaručenej núdzovej likvidity (opatrenie L2)
(166)
Komisia v bode 51 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 objasnila, že poskytnutie finančných prostriedkov centrálnych bánk finančným inštitúciám nepredstavuje pomoc, ak sú splnené štyri kumulatívne podmienky týkajúce sa platobnej schopnosti finančnej inštitúcie, kolateralizácie nástroja, úrokovej sadzby stanovenej pre finančnú inštitúciu a absencie protizáruky zo strany štátu. Keďže štátom zaručená núdzová likvidita poskytnutá banke nespĺňa tieto štyri kumulatívne podmienky, najmä preto, že je štátom zaručená a poskytuje sa v spojení s inými podpornými opatreniami, predstavuje pomoc.
(167)
Štátom zaručená núdzová likvidita je v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 107 ods. 1 zmluvy. Po prvé preto, že toto opatrenie zahŕňa štátnu záruku v prospech Bank of Greece a akékoľvek straty bude znášať štát. Opatrenie teda zahŕňa štátne zdroje. Núdzová likvidita umožňuje bankám získať finančné prostriedky v čase, keď nemajú prístup k trhu s veľkoobchodným financovaním a k pravidelným refinančným operáciám Eurosystému. Štátom zaručená núdzová likvidita preto poskytuje banke výhodu. Keďže núdzová likvidita je obmedzená na bankový sektor, opatrenie má selektívny charakter. Keďže štátom zaručená núdzová likvidita umožňuje banke ďalej pôsobiť na trhu a vyhnúť sa platobnej neschopnosti a nutnosti opustiť trh, narúša hospodársku súťaž. Vzhľadom na to, že banka pôsobí v iných členských štátoch a že finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia alebo by mohli mať potenciálny záujem pôsobiť v Grécku, výhoda poskytnutá banke ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(168)
Štátom zaručená núdzová likvidita (opatrenie L2) predstavuje štátnu pomoc. Výška štátom zaručenej núdzovej likvidity sa priebežne menila. K 31. decembru 2012 predstavovala približne 23,6 miliardy EUR.
7.1.3. Existencia pomoci v prípade opatrení poskytnutých v prostredníctvom HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)
7.1.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)
(169)
V oddiele 5.1 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha už Komisia dospela k záveru, že prvá preklenovacia rekapitalizácia predstavuje štátnu pomoc. Prijatý kapitál dosiahol výšku 1,9 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)
(170)
Opatrenie B2 bolo realizované s využitím prostriedkov fondu HFSF, ktoré, ako je vysvetlené v odôvodnení 47 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha, zahŕňajú štátne zdroje.
(171)
Pokiaľ ide o existenciu výhody, opatrením B2 sa navyšuje podiel kapitálu banky na úroveň, ktorá jej umožnila naďalej pôsobiť na trhu a využívať prístup k financovaniu z Eurosystému. Navyše odmenu za opatrenie B2 tvoril vzniknutý úrok z obligácií ENFS a dodatočný poplatok na úrovni 1 %. Vzhľadom na to, že odmena je zjavne nižšia ako odmena v prípade podobných investičných nástrojov na trhu, banka by určite nebola schopná za takýchto podmienok získať tento kapitál na trhu. Opatrenie B2 preto poskytlo banke výhodu zo štátnych zdrojov. Keďže opatrenie bolo poskytnuté len banke, malo selektívny charakter.
(172)
V dôsledku opatrenia B2 došlo k posilneniu pozície banky, keďže boli poskytnuté finančné zdroje na to, aby mohla banka naďalej dodržiavať kapitálové požiadavky, čo viedlo k narušeniu hospodárskej súťaže. Keďže banka pôsobí na iných bankových trhoch Európskej únie a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku, opatrenie B2 má takisto potenciál ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.
(173)
Komisia rozhodla, že opatrenie B2 predstavuje štátnu pomoc. Vnútroštátne orgány ho oznámili ako pomoc. Prijatý kapitál dosiahol výšku 1 042 miliónov EUR.
7.1.3.3. Záväzný prísľub (opatrenie B3)
(174)
Opatrením B3 sa HFSF zaväzuje poskytnúť dodatočný kapitál potrebný na dokončenie rekapitalizácie banky až do výšky, ktorú požaduje Bank of Greece v rámci záťažového testu z roku 2012. Prostriedky fondu HFSF pochádzajú od štátu. Komisia preto dospela k záveru, že tento záväzný prísľub je viazaný na štátne zdroje. Okolnosti, za ktorých môže HFSF poskytovať podporu finančným inštitúciám, sú presne vymedzené a obmedzené právnymi predpismi. Preto možno využitie týchto štátnych zdrojov pričítať štátu. HFSF sa zaviazal, že poskytne dodatočný kapitál vo výške 1 629 miliónov EUR.
(175)
Záväzný prísľub poskytol banke výhodu, pretože uistil vkladateľov, že banka bude môcť navýšiť celú výšku kapitálu, ktorú mala navýšiť, teda že HFSF by tento kapitál poskytol, ak by sa ho banke nepodarilo navýšiť na trhu. Tento záväzok takisto uľahčil získanie súkromného kapitálu z trhu, pretože investori mali istotu, že v prípade, že by banka nemohla získať časť kapitálu z trhu, poskytol by ho HFSF. Žiadny súkromný investor by nebol ochotný zaviazať sa k vloženiu kapitálu pred tým, ako boli známe podmienky rekapitalizácie, a banka v tom čase nemala prístup na kapitálový trh. Výhoda má selektívny charakter, pretože nebola poskytnutá všetkým bankám, ktoré pôsobia v Grécku.
(176)
Keďže banka pôsobí na iných bankových trhoch Európskej únie a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku, opatrenie B3 má takisto potenciál ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi a narúšať hospodársku súťaž.
(177)
Opatrenie B3 teda predstavuje pomoc a grécke orgány ho oznámili ako štátnu pomoc 27. decembra 2012.
7.1.3.4. Účasť HFSF na rekapitalizácii z jari 2013 (opatrenie B4)
(178)
Účasť HFSF na rekapitalizácia z jari 2013 (opatrenie B4) je konverzia prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) a čiastočná realizácia záväzného prísľubu (opatrenie B3) na trvalú rekapitalizáciu vo výške 4 021 miliónov EUR vo forme kmeňových akcií. Skutočnosť, že nebolo potrebné vložiť celú sumu kapitálu poskytnutého v rámci opatrenia B3, je dôsledkom zhromaždenia kapitálu vo výške 550 miliónov EUR od súkromných investorov. Keďže opatrenie B4 predstavuje konverziu už poskytnutej pomoci, stále zahŕňa štátne zdroje, ale nezvyšuje sa ním nominálna výška pomoci. Zvyšuje však výhodu banky (a teda aj narušenie hospodárskej súťaže), pretože ide o trvalú rekapitalizáciu a nie dočasnú rekapitalizáciu ako v prípade opatrení B1 a B2. V porovnaní s opatrením B3, ktoré je iba záväzkom a nie skutočnou rekapitalizáciou, zvýšilo opatrenie B4 kapitálovú primeranosť, a je preto výhodnejšie.
(179)
Komisia konštatuje, že táto podpora nebola poskytnutá všetkým bankám, ktoré pôsobia v Grécku. Výhoda poskytnutá banke má preto selektívny charakter. Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Komisia konštatuje, že pomoc napríklad umožnila banke vykonávať svoje operácie v iných členských štátoch. Likvidácia banky by viedla k ukončeniu jej aktivít v zahraničí, a to prostredníctvom likvidácie týchto aktivít alebo ich predaja. Opatrenie teda narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Opatrenie predstavuje štátnu pomoc.
7.1.3.5. Záver o opatreniach B1, B2, B3 a B4
(180)
Opatrenia B1, B2, B3 a B4 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Výška štátnej pomoci v rámci opatrení B1, B2, B3 a B4 predstavuje 4 571 miliónov EUR. Ako sa uvádza v oddiele 7.1.3.4, iba časť sumy pridelenej v decembri 2012 (opatrenie B3) sa skutočne previedla na kapitálovú injekciu (opatrenie B4). Výška skutočne vyplatenej štátnej pomoci teda predstavovala len 4 021 miliónov EUR.
(181)
V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii sa uvádza, že okrem absolútnej výšky pomoci musí Komisia zohľadniť pomoc „vo vzťahu k rizikovo váženým aktívam banky“. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 sa poskytovali počas obdobia jedného roka, a to od apríla 2012 do mája 2013. Počas tohto obdobia sa rizikovo vážené aktíva banky zmenili, pričom po akvizícii banky Emporiki sa zvýšili. Otázkou teda je, aká úroveň rizikovo vážených aktív by sa mala použiť, a predovšetkým, či by sa štátna pomoc mala posudzovať s prihliadnutím na rizikovo vážené aktíva, ktoré existovali na začiatku obdobia alebo na konci tohto obdobia. Cieľom opatrení B1, B2, B3 a B4 je pokryť kapitálovú potrebu, ktorú Bank of Greece zistila v marci 2012 (stresový test z roku 2012). Inak povedané, kapitálové potreby, ktoré sa týmito opatreniami štátnej pomoci majú riešiť, existovali už v marci 2012. Komisia sa preto domnieva, že výška pomoci poskytnutá formou opatrení B1, B2, B3 a B4 by sa mala porovnať s rizikovo váženými aktívami banky k 31. marcu 2012. Skutočnosť, že banka nadobudla banku Emporiki až po marci 2012, by nemala mať za následok zníženie pomeru „pomoci k rizikovo váženým aktívam“. Pomoc v skutočnosti nemá menej rušivý účinok na hospodársku súťaž, pretože banka vykonala akvizíciu, ktorou zvýšila svoje rizikovo vážené aktíva. Je potrebné pripomenúť, že od marca 2012 až do rekapitalizácie jar 2013 Bank of Greece nezohľadnila akvizíciu, ktorú vykonali grécke banky s cieľom upraviť svoje kapitálové potreby smerom nahor alebo nadol. Tento prvok takisto preukazuje, že opatrenia B1, B2, B3 a B4 predstavovali opatrenia pomoci spojené s pôsobnosťou banky, ktorá existovala k 31. marcu 2012.
(182)
Prvá a druhá preklenovacia rekapitalizácia a záväzný prísľub spolu predstavovali 4 571 miliónov EUR. Táto suma predstavuje 10,3 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012 (95).
(183)
Keďže banke sa podarilo prilákať súkromný kapitál, skutočná suma, ktorú HFSF do banky vložil, bola iba 4 021 miliónov EUR, čo predstavuje 9,1 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.
7.1.4. Záver o existencii a celkovej výške prijatej pomoci
(184)
Opatrenia A, B1, B2, B3 a B4 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
Ref.
Opatrenie
Druh opatrenia
Výška pomoci
Rekapitalizačná pomoc/rizikovo vážené aktíva
A
Prioritné akcie
Kapitálová podpora
940 miliónov EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Prvá preklenovacia rekapitalizácia
Druhá preklenovacia rekapitalizácia
Záväzný prísľub
Účasť HFSF na rekapitalizácii z jari 2013
Kapitálová podpora
4 571 miliónov EUR
(suma, ktorú vyplatil HFSF: 4 021 miliónov EUR)
10,3 %
(suma, ktorú vyplatil HFSF: 9,1 %)
Celková kapitálová pomoc poskytnutá banke
5 511 miliónov EUR
(suma, ktorú vyplatil HFSF: 4 961 miliónov EUR)
12,3 %
(suma, ktorú vyplatil HFSF: 11,1 %)
Ref.
Opatrenie
Druh opatrenia
Nominálna výška pomoci
L1
Podpora likvidity
Záruka
Dlhopisy
Záruky: 14 miliárd EUR k 30. novembru 2011
Dlhopisy: 1,6 miliardy EUR k 30. septembru 2011
L2
Štátom zaručená núdzová likvidita
Financovanie a záruka
23,6 miliardy EUR k 31. decembru 2012
Celková výška pomoci na zvýšenie likvidity poskytnutá banke
39,2 miliardy EUR
7.2. PRÁVNY ZÁKLAD POSÚDENIA ZLUČITEĽNOSTI
(185)
Na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy môže Komisia štátnu pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak je poskytnutá „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.
(186)
Komisia uznala, že globálna finančná kríza môže spôsobiť vážnu poruchu v hospodárstve členského štátu a že opatrenia na podporu bánk môžu túto poruchu odstrániť. Túto skutočnosť potvrdila v oznámení o bankovníctve z roku 2008, oznámení o rekapitalizácii a oznámení o reštrukturalizácii. Komisia sa naďalej domnieva, že požiadavky na schválenie štátnej pomoci v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. b) zmluvy sú splnené vzhľadom na opätovné napätie na finančných trhoch. Komisia tento názor potvrdila prijatím oznámenia o predĺžení z roku 2011 (96) a oznámenia o bankovníctve z roku 2013.
(187)
Pokiaľ ide o grécke hospodárstvo, Komisia vo svojom rozhodnutí o schválení a predĺžení plánu podpory gréckych bánk, rovnako ako vo svojom schválení opatrení štátnej pomoci poskytnutej Gréckom jednotlivým bankám (97) uznala, že existuje hrozba vážnej poruchy fungovania gréckeho hospodárstva a že štátna podpora bankám je na odstránenie tejto poruchy vhodná. Právnym základom na posúdenie opatrení pomoci by preto mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.
(188)
Počas finančnej krízy vypracovala Komisia kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(189)
V súlade s bodom 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 na to, aby bola pomoc zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti:
a)
vhodnosť: pomoc musí byť dobre cielená, aby mohla účinne dosiahnuť cieľ odstránenia vážnej poruchy fungovania hospodárstva. K tomu by nedošlo v prípade, ak by toto opatrenie nebolo vhodné na odstránenie poruchy;
b)
nevyhnutnosť: výška aj forma opatrenia pomoci musí byť nevyhnutná na dosiahnutie cieľa. Musí mať teda minimálnu výšku nevyhnutnú na dosiahnutie cieľa a formu, ktorá je najvhodnejšia na odstránenie poruchy;
c)
primeranosť: pozitívne účinky opatrenia musia primerane vyvážiť narušenie hospodárskej súťaže tak, aby bolo narušenie obmedzené na minimum nevyhnutné na dosiahnutie cieľov tohto opatrenia.
(190)
Usmernenia týkajúce sa rekapitalizačných opatrení sa uvádzajú v oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o predĺžení z roku 2011.
(191)
V oznámení o reštrukturalizácii sa vymedzuje prístup, ktorý Komisia prijala v súvislosti s hodnotením plánov reštrukturalizácie, najmä potreba obnovenia životaschopnosti s cieľom zabezpečiť riadny príspevok príjemcu a obmedziť narušenie hospodárskej súťaže.
(192)
Tento rámec dopĺňa oznámenie o bankovníctve z roku 2013, ktoré sa vzťahuje na opatrenia pomoci oznámené po 31. júli 2013.
7.2.1. Právny základ posúdenia zlučiteľnosti podpory likvidity pre banku (opatrenie L1)
(193)
Podpora likvidity, ktorú už banka prijala, bola s konečnou platnosťou schválená v nadväzných rozhodnutiach povoľujúcich tieto opatrenia v rámci plánu podpory gréckych bánk a jeho zmien a predĺžení (98). Akákoľvek budúca podpora likvidity pre banku sa bude musieť poskytnúť v rámci plánu, ktorý riadne schváli Komisia. Podmienky takejto pomoci budú musieť byť schválené Komisiou skôr, než bude pomoc poskytnutá, a preto ich v tomto rozhodnutí nie je potrebné ďalej posudzovať.
7.2.2. Právny základ posúdenia zlučiteľnosti prioritných akcií (opatrenie A)
(194)
Rekapitalizácia poskytnutá v roku 2009 vo forme prioritných akcií (opatrenie A) sa poskytla v rámci rekapitalizačného opatrenia schváleného v roku 2008 v rámci plánu podpory gréckych bánk v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008. Nie je preto potrebné ju znova posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a musí sa posúdiť iba na základe oznámenia o reštrukturalizácii.
7.2.3. Právny základ posúdenia zlučiteľnosti štátom zaručenej núdzovej likvidity (opatrenie L2)
(195)
Zlučiteľnosť štátom zaručenej núdzovej likvidity (opatrenie L2) by sa mala najskôr posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a oznámenia o predĺžení z roku 2011. Na akúkoľvek štátom zaručenú núdzovú likviditu poskytnutú po 1. auguste 2013 sa vzťahuje oznámenie o bankovníctve z roku 2013.
7.2.4. Právny základ hodnotenia zlučiteľnosti rekapitalizácií z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)
(196)
Zlučiteľnosť rekapitalizácií z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4), najmä pokiaľ ide o odmeňovanie, by sa mali najskôr posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011. V rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Alpha vyjadrila Komisia pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia B1 s týmito oznámeniami. Keďže tieto opatrenia boli realizované pred 31. júlom 2013, nevzťahuje sa na ne oznámenie o bankovníctve z roku 2013. Zlučiteľnosť rekapitalizácií z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) by sa mali posudzovať aj na základe oznámenia o reštrukturalizácii.
7.3. ZLUČITEĽNOSŤ OPATRENIA L2 S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2008, OZNÁMENÍM O PREDĹŽENÍ Z ROKU 2011 A OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2013
(197)
Na to, aby bola pomoc zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti: vhodnosť, nevyhnutnosť a primeranosť.
(198)
Keďže grécke banky nemali prístup na veľkoobchodné trhy a boli úplne závislé od financovania z centrálnej banky, ako sa uvádza v odôvodnení 26, a keďže banka si nemohla požičať dostatočné množstvo finančných prostriedkov prostredníctvom pravidelných refinančných operácií, potrebovala štátom zaručenú núdzovú likviditu, aby získala dostatočnú likviditu a vyhla sa platobnej neschopnosti. Komisia považuje opatrenie L2 za vhodný mechanizmus na nápravu vážnej poruchy, ku ktorej by došlo v prípade platobnej neschopnosti banky.
(199)
Keďže štátom zaručená núdzová likvidita predstavuje pre banku pomerne vysoké náklady na financovanie, banka má dostatočnú motiváciu, aby sa pri rozvoji svojich aktivít na tento zdroj finančných prostriedkov nespoliehala. Banka musela zaplatiť úrok o […] bázických bodov vyšší ako v prípade pravidelných refinančných operácií v Eurosystéme. Okrem toho musela banka štátu zaplatiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov. V dôsledku toho sú celkové náklady na štátom zaručenú núdzovú likviditu pre banku oveľa vyššie ako bežné náklady na refinancovanie z ECB. Rozdiel medzi nákladmi na štátom zaručenú núdzovú likviditu a bežnými nákladmi na refinancovanie z ECB je vyšší ako poplatok za záruku, ktorý sa požaduje v oznámení o predĺžení z roku 2011. V dôsledku toho možno celkovú odmenu, ktorú si štát účtuje, považovať za dostatočnú. Pokiaľ ide o výšku štátom zaručenej núdzovej likvidity, pravidelne ju posudzuje Bank of Greece a ECB na základe skutočných potrieb banky. Pozorne monitorujú jej použitie a zabezpečujú, aby bola obmedzená na nevyhnutné minimum. Opatrenie L2 teda neposkytuje banke prebytočnú likviditu, ktorú by mohla použiť na financovanie aktivít, ktoré narúšajú hospodársku súťaž. Jeho výška je obmedzená na nevyhnutné minimum.
(200)
Takáto dôkladná kontrola použitia štátom zaručenej núdzovej likvidity a pravidelné overovanie, či je jej použitie obmedzené na minimum, zároveň zabezpečujú, že táto likvidita je primeraná a nevedie k nežiaducemu narušeniu hospodárskej súťaže. Komisia takisto konštatuje, že Grécko sa zaviazalo, že banka vykoná reštrukturalizačné opatrenia, aby znížila svoju závislosť od centrálnej banky, a že banka dodrží obmedzenia činností, ako sa uvádza v oddiele 7.6. Tieto faktory zabezpečia, že banka sa čo najskôr prestane spoliehať na podporu likvidity a že táto pomoc je primeraná.
(201)
Opatrenie L2 je preto v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a oznámením o predĺžení z roku 2011. Keďže oznámením o bankovníctve z roku 2013 sa nezaviedli ďalšie požiadavky týkajúce sa záruk, opatrenie L2 je v súlade aj s oznámením o bankovníctve z roku 2013.
7.4. ZLUČITEĽNOSŤ OPATRENÍ B1, B2, B3 A B4 S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2008, OZNÁMENÍM O REKAPITALIZÁCII A OZNÁMENÍM O PREDĹŽENÍ Z ROKU 2011
(202)
Ako sa uvádza v odôvodnení 189 a v súlade s bodom 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 na to, aby bola pomoc zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti (99): vhodnosť, nevyhnutnosť a primeranosť.
(203)
Oznámenie o rekapitalizácii a oznámenie o predĺžení z roku 2011 sa bližšie zaoberajú úrovňou odmien požadovaných za kapitálové injekcie štátu.
7.4.1. Vhodnosť opatrení
(204)
Pokiaľ ide o vhodnosť rekapitalizácií z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4), Komisia ich považuje za vhodné, pretože umožnili banke splniť kapitálové požiadavky. Bez rekapitalizácií z HFSF by banka nebola schopná pokračovať vo svojej činnosti a stratila by prístup k refinančným operáciám ECB.
(205)
V tejto súvislosti Komisia v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Alpha uviedla, že banka je jednou z najväčších bankových inštitúcií v Grécku, a to z hľadiska poskytovania úverov, ako aj z hľadiska prijímania vkladov. Ide teda o banku, ktorá má pre Grécko systémový význam. Platobná neschopnosť banky by preto viedla k vážnej poruche fungovania gréckeho hospodárstva. V situácii, ktorá v tom čase existovala, mali finančné inštitúcie v Grécku problémy s prístupom k financovaniu. Tento nedostatok finančných prostriedkov obmedzoval ich schopnosť poskytovať úvery gréckemu hospodárstvu. V tomto kontexte by platobná neschopnosť banky zhoršila poruchu fungovania hospodárstva. Navyše opatrenia B1, B2, B3 a B4 boli prijaté najmä v dôsledku programu zapojenia súkromného sektora, ktorý predstavoval mimoriadnu a nepredvídateľnú situáciu, a nie v dôsledku zlého riadenia alebo nadmerného riskovania zo strany banky. Opatrenia sú teda zamerané hlavne na riešenie dôsledkov programu zapojenia súkromného sektora a prispievajú k udržaniu finančnej stability v Grécku.
(206)
V rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Alpha vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či sa bezodkladne prijali všetky možné opatrenia, aby sa zabránilo situácii, v ktorej by banka v budúcnosti znova potrebovala pomoc. Ako sa uvádza v odôvodneniach 121 a 122 tohto rozhodnutia, Grécko sa zaviazalo realizovať niekoľko opatrení týkajúcich sa správy a riadenia a obchodných operácií banky. Ako je opísané v odôvodneniach 99 a 106, banka zároveň značne reštrukturalizovala svojej aktivity a mnohokrát znižovala náklady. Komisia preto už tieto pochybnosti nemá.
(207)
V rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Alpha Komisia tiež vyjadrila pochybnosti o tom, či existujú dostatočné ochranné opatrenia v prípade, že by sa banka dostala pod kontrolu štátu, alebo v prípade, že by si súkromní akcionári ponechali kontrolu, zatiaľ čo väčšinovým vlastníkom by bol štát. Záväzky uvedené v odôvodneniach 121 a 122 tohto rozhodnutia zabezpečujú, že úverové operácie banky budú prebiehať na komerčnom základe a každodenné operácie budú chránené pred zásahmi štátu. Dohodnutý rámec vzťahu medzi HFSF a bankou tiež zaisťuje, že záujmy štátu ako hlavného akcionára sú chránené proti nadmernému riskovaniu zo strany vedenia banky.
(208)
Opatrenia B1, B2, B3 a B4 preto zabezpečujú zachovanie finančnej stability v Grécku. Podnikli sa významné kroky na minimalizáciu budúcich strát a s cieľom zabezpečiť, aby aktivity banky neboli ohrozené nevhodnou správou a riadením. Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia k záveru, že opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú vhodné.
7.4.2. Nevyhnutnosť - obmedzenie pomoci na minimum
(209)
Podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 musí byť výška aj forma opatrenia pomoci nevyhnutná na dosiahnutie cieľa. To znamená, že kapitálová injekcia musí mať minimálnu výšku potrebnú na dosiahnutie tohto cieľa.
(210)
Výšku kapitálovej podpory vypočítala Bank of Greece v rámci stresového testu s cieľom zabezpečiť, že základný kapitál Tier 1 zostane v období rokov 2012 - 2014 nad určitou úrovňou, ako sa uvádza v tabuľke 3. Z tohto dôvodu z nej banka nezíska žiadny prebytok kapitálu. Ako je vysvetlené v odôvodnení 206, boli prijaté opatrenia na zníženie rizika, že by banka potrebovala ďalšiu pomoc v budúcnosti.
(211)
Pokiaľ ide o odmenu za prvú a druhú preklenovaciu rekapitalizáciu (opatrenia B1 a B2), Komisia pripomína, že boli poskytnuté v máji 2012 a decembri 2012 a boli vyplatené nepeňažným vkladom v podobe obligácií ENFS. Odmenu pre HFSF odo dňa vyplatenia obligácií ENFS do dátumu rekapitalizácie z jari 2013 predstavoval vzniknutý úrok z obligácií ENFS a poplatok na úrovni 1 % (100). Ako sa zdôrazňuje v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Alpha, táto odmena je nižšia ako rozpätie 7 % až 9 %, ktoré je vymedzené v oznámení o rekapitalizácii. Obdobie nízkeho odmeňovania však bolo obmedzené na jeden rok v prípade opatrenia B1 a na päť mesiacov v prípade opatrenia B2 (to znamená až do konverzie preklenovacej rekapitalizácie na štandardnú rekapitalizáciu v kmeňových akciách, konkrétne opatrenia B4). Zatiaľ čo prvá a druhá preklenovacia rekapitalizácia neviedli k redukcii existujúcich akcionárov, rekapitalizácia z jari 2013, ktorá predstavovala konverziu prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie, pôvodných akcionárov významne zredukovala, keďže ich podiel na vlastnom kapitále banky klesol na 4,9 %. Mimoriadna situácia, ktorá pretrvávala od dátumu prvej preklenovacej rekapitalizácie, sa následne skončila. Pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Alpha sa preto odstránili.
(212)
Okrem toho vzhľadom na atypický pôvod problémov banky, kde straty vyplývali hlavne z odpustenia dlhu v prospech štátu (program zapojenia súkromného sektora a spätné odkúpenie dlhu, ktoré poskytujú významnú výhodu štátu, teda zníženie dlhu), a na následky dlhej recesie domáceho hospodárstva môže Komisia akceptovať toto dočasné odchýlenie sa od štandardných požiadaviek na odmeňovanie stanovených v oznámení o rekapitalizácii (101).
(213)
Pokiaľ ide o opatrenie B3, predstavovalo záväzok poskytnúť kapitál. Tento záväzok prijatý v decembri 2012 sa realizoval prostredníctvom skutočnej kapitálovej injekcie v období máj - jún 2013, t. j. iba o päť mesiacov neskôr. Z tohto dôvodu a z dôvodov uvedených v odôvodnení 212 je prijateľné, že za tento záväzok nebola vyplatená žiadna odmena.
(214)
Pokiaľ ide o opatrenie B4, v súlade s bodom 8 oznámenia o predĺžení z roku 2011 by sa kapitálové injekcie mali upísať s dostatočným diskontom z ceny akcií upravenej o účinok redukcie s cieľom náležite zaručiť primeranú odmenu pre štát. Zatiaľ čo táto rekapitalizácia neposkytla výrazný diskont z ceny akcií upravenej o účinok redukcie, v skutočnosti nebolo možné dosiahnuť výrazný diskont z teoretickej ceny bez upisovacieho práva (102). Pred rekapitalizáciou z jari 2013 predstavovala trhová kapitalizácia banky len niekoľko miliónov EUR. Za týchto okolností vzniká otázka, či by sa existujúci akcionári nemali zredukovať úplne. Komisia konštatuje, že emisná cena bola stanovená na úrovni 50 % diskontu z priemernej trhovej ceny počas 50 dní predchádzajúcich stanoveniu emisnej ceny. Komisia zároveň poznamenáva, že redukcia pôvodných akcionárov bola rozsiahla, pretože po rekapitalizácii im vo vlastníctve zostalo iba 4,9 % z podielu na imaní banky. Použitie ďalšieho diskontu z trhovej ceny by preto malo malý vplyv na odmenu HFSF. Vzhľadom na osobitnú situáciu gréckych bánk vysvetlenú v odôvodnení 212 a vzhľadom na skutočnosť, že potreba podpory vyplýva z odpustenia dlhu v prospech štátu, sa Komisia domnieva, že emisná cena akcií, ktoré štát upísal, bola dostatočne nízka.
(215)
HFSF tiež emitoval warranty a pridelil jeden warrant každej novej akcii, ktorú upísal súkromný investor podieľajúci sa na rekapitalizácii z jari 2013. HFSF tieto warranty poskytol bez protiplnenia. Ako je vysvetlené v odôvodnení 93, každý warrant dáva právo kúpiť 7,40 akcie HFSF, a to vo vybraných intervaloch a za realizačné ceny. Realizačná cena sa rovná upisovacej cene HFSF navýšenej o ročnú kumulatívnu maržu (4 % za rok jeden, 5 % za rok dva, 6 % za rok tri, 7 % za rok štyri a následne 8 % s ročnou aktualizáciou zohľadňujúcou posledných šesť mesiacov). Odmena, ktorú dostal HFSF z akcií, ktoré vlastní, je de facto obmedzená na tieto úrovne. Táto odmena je nižšia ako rozpätie 7 % až 9 %, ktoré je vymedzené v oznámení o rekapitalizácii. Keďže však warranty boli kľúčovým faktorom úspechu emisie práv a súkromného umiestňovania, s ktorými banka začala pred rekapitalizáciou z jari 2013, Komisia sa domnieva, že banke umožnili znížiť výšku pomoci o 550 miliónov EUR. V skutočnosti vzhľadom na nízky podiel kapitálu banky pred rekapitalizáciou a vysokú neistotu, ktorá v danom období prevládala, zo simulácií, ktoré vtedy boli k dispozícii, vyplynulo, že bez warrantov by súkromní investori nedosiahli dostatočný zisk a neboli by neinvestovali. Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 205 a 212, keďže HFSF by v prípade použitia warrantov dostal minimálnu kladnú odmenu a keďže účelom memoranda o hospodárskej a finančnej politike bolo prilákať súkromných investorov s cieľom ponechať niektoré banky v rukách súkromnej správy a vyhnúť sa situáciám, v ktorých by celý bankový sektor riadil HFSF, môže Komisia prijať takúto odchýlku od štandardných požiadaviek na odmeňovanie stanovených v oznámení o rekapitalizácii. Tento súhlas je tiež založený na skutočnosti, že v zákone o HFSF zmenenom v marci 2014 sa nestanovuje žiadna úprava warrantov v prípade zvýšenia základného imania bez predkupného práva a že v prípade emisie práv môže byť upravená len realizačná cena warrantov, pričom úprava sa môže uskutočniť až ex post, a to len do výšky realizovaných výnosov z predaja predkupného práva HFSF. Okrem toho záväzok Grécka, že sa pred akýmkoľvek spätným odkúpením warrantov, ktoré emitoval HFSF, bude usilovať získať súhlas Komisie, umožní Komisii zabezpečiť, že akékoľvek budúce spätné odkúpenie nebude ďalej znižovať odmenu HFSF a zvyšovať odmenu držiteľov warrantov.
(216)
Pokiaľ ide o skutočnosť, že akcie HFSF sú bez hlasovacieho práva, Komisia pripomína, že potreba pomoci vo veľkej miere nevyplýva z nadmerného riskovania. Okrem toho jedným z účelov memoranda o hospodárskej a finančnej politike bolo ponechať niektoré banky v rukách súkromnej správy. Rámec vzťahov a automatické znovuzavedenie hlasovacích práv v prípade neplnenia plánu reštrukturalizácie navyše poskytujú ochranu proti budúcemu nadmernému riskovaniu zo strany súkromných správcov. Zapojenie súkromného sektora a spätné odkúpenie v decembri 2012 predstavujú druh odmeny štátu, ktorého dlh voči banke sa znížil o niekoľko miliárd EUR. Pre všetky tieto dôvody Komisia môže akceptovať, že HFSF dostane akcie bez hlasovacích práv. Komisia preto dospela k záveru, že opatrenie B4 bolo potrebné.
Na záver možno uviesť, že opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú, pokiaľ ide o ich výšku aj formu, nevyhnutné ako pomoc na záchranu.
7.4.3. Primeranosť - opatrenia obmedzujúce negatívne externé vplyvy
(217)
Komisia konštatuje, že banka dostala veľmi vysokú štátnu pomoc. Táto situácia môže preto viesť k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže. Grécko sa však zaviazalo realizovať viacero opatrení zameraných na zníženie negatívnych externých vplyvov. Najmä záväzky zabezpečujú, že operácie banky budú aj naďalej prebiehať na komerčnom základe, ako je vysvetlené v odôvodneniach 121 a 122. Grécko sa takisto zaviazalo k zákazu akvizície a k niekoľkým odpredajom, ako sa uvádza v odôvodneniach 123 a 124. Obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže sa ďalej posudzuje v oddiele 7.6.
(218)
V banke bol vymenovaný aj monitorovací správca, ktorý má sledovať správne vykonávanie záväzkov týkajúcich sa správy a riadenia a obchodných operácií. Zabráni sa tým negatívnym zmenám v obchodnej praxi banky, a zároveň sa tým znížia možné negatívne externé vplyvy.
(219)
Nový komplexný plán reštrukturalizácie bol Komisii predložený 12. júna 2014. Plán reštrukturalizácie sa posudzuje v oddiele 7.6.
(220)
Na záver možno uviesť, že pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Alpha sa odstránili. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú z hľadiska bodu 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 primerané.
7.4.4. Záver o zlučiteľnosti rekapitalizácií z HFSF s oznámením o bankovníctve z roku 2008, oznámením o rekapitalizácii a oznámením o predĺžení z roku 2011
(221)
Dospelo sa preto k záveru, že rekapitalizácie z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) sú z hľadiska bodu 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011 vhodné, nevyhnutné a primerané.
7.5. ZLUČITEĽNOSŤ AKVIZÍCIÍ S OZNÁMENÍM O REŠTRUKTURALIZÁCII
(222)
V bode 23 oznámenia o reštrukturalizácii je vysvetlené, že akvizíciu podnikov bankami, ktoré dostali pomoc, nemožno financovať zo štátnej pomoci, pokiaľ to nie je nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku. Okrem toho sa v bodoch 40 a 41 oznámenia o reštrukturalizácii uvádza, že banky by nemali použiť štátnu pomoc na akvizíciu konkurenčných podnikov, pokiaľ akvizícia nie je súčasťou konsolidačného procesu nevyhnutného na obnovenie finančnej stability alebo v záujme zabezpečenia efektívnej hospodárskej súťaže. Akvizície môžu navyše ohroziť alebo skomplikovať obnovenie životaschopnosti. Komisia musí preto posúdiť, či sú akvizície, ktoré banka vykonala, v súlade s oznámením o reštrukturalizácii.
7.5.1. Zlučiteľnosť akvizície banky Emporiki s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.1.1. Vplyv akvizície banky Emporiki na dlhodobú životaschopnosť banky
(223)
Pokiaľ ide o prevádzkovú ziskovosť, akvizícia banky Emporiki uľahčí návrat banky k dlhodobej životaschopnosti, keďže zlúčenie dvoch bánk na rovnakom geografickom trhu umožňuje banke realizovať zmysluplné synergie, napríklad v podobe zníženia počtu zamestnancov, zatvorenia pobočiek a zníženia režijných nákladov. Banka získa zákazníkov a vklady a zároveň výrazne zníži náklady na distribúciu. Okrem racionalizácie funkcií ústredia zatvára značný počet pobočiek kombinovaného subjektu.
(224)
Pokiaľ ide o likvidnú pozíciu, akvizícia má na banku pozitívny vplyv. Pomer úverov k vkladom nadobudnutého subjektu naozaj predstavoval približne 115 %, čo je výrazne nižšie ako veľmi vysoký podiel úverov ku vkladom banky (103). Prispieva teda k výraznému zlepšeniu pomeru úverov k vkladom banky.
(225)
Zo statického hľadiska má transakcia tiež pozitívny vplyv na podiel kapitálu banky, pretože banka nadobúda vysoko kapitalizovanú banku za jedno euro. K 31. marcu 2012 predstavoval pro forma koeficient kapitálovej primeranosti kombinovaného subjektu 11,8 %, zatiaľ čo koeficient kapitálovej primeranosti banky bol len 8,8 %. Podobne aj pro forma podiel základného kapitálu Tier 1 kombinovaného subjektu predstavoval 11,1 %, zatiaľ čo podiel základného kapitálu Tier 1 banky bol 7,9 %. Vysoký kapitál banky Emporiki poskytuje ochranu proti budúcim stratám, ktoré by sa mohli prejaviť v stresovom teste, ako vyplýva z tabuľky 3. Na základne statického pozorovania zvýšenia podielu kapitálu banky sa precenil pozitívny vplyv na jej dlhodobú kapitálovú pozíciu. Akvizícia je preto z hľadiska obnovenia dlhodobej životaschopnosti banky pozitívna.
7.5.1.2. Vplyv akvizícií na výšku pomoci, ktorú banka potrebovala
(226)
Podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii by sa pomoc na reštrukturalizáciu nemala použiť na akvizíciu iných spoločností, ale iba na pokrytie nákladov na reštrukturalizáciu, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky. V tomto prípade, aj keď má akvizícia pozitívny vplyv na životaschopnosť banky, nie je nevyhnutná pre jej životaschopnosť v zmysle bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii.
(227)
Banka za kúpu banky Emporiki poskytla protiplnenie vo výške iba jedného eura. Kúpna cena bola preto financovaná zo štátnej pomoci. Táto skutočnosť tiež znamená, že úhrada kúpnej ceny nevytvorila pre banku žiadnu kapitálovú potrebu. Banka Emporiki bola navyše dostatočne kapitalizovaná (teda na úroveň požadovanú v rámci stresového testu 2012, ako sa uvádza v tabuľke 3). Je nepravdepodobné, že akvizícia ako taká vytvorí akúkoľvek budúcu kapitálovú potrebu banky.
(228)
Na záver možno uviesť, že vzhľadom na atypické podmienky (nákup plne kapitalizovanej banky za 1 EUR s cieľom splniť požiadavky stresového testu) akvizícia banky Emporiki výnimočne nie je v rozpore s požiadavkou na minimalizáciu pomoci.
7.5.1.3. Rušivý účinok akvizície na hospodársku súťaž
(229)
V súlade s bodmi 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii by sa štátna pomoc nemala použiť na úkor spoločností, ktoré pomoc nedostali, a najmä nie na akvizíciu konkurenčných podnikov. V bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii sa tiež uvádza, že akvizície nemožno povoliť, ak sú súčasťou konsolidačného procesu nevyhnutného na obnovenie finančnej stability alebo na zabezpečenie efektívnej hospodárskej súťaže. Za takýchto okolností by mal byť proces akvizície spravodlivý a akvizícia by mala na relevantnom trhu zabezpečiť podmienky efektívnej hospodárskej súťaže.
(230)
Bank of Greece na základe posúdenia životaschopnosti, ktoré vykonal externý poradca začiatkom roka 2012, nepovažovala banku Emporiki za životaschopnú na samostatnom základe. Vytvárala veľké straty pre spoločnosť Crédit Agricole, ktorá ju preto chcela predať. Ak by predaj nebol možný, spoločnosť Crédit Agricole mohla zvážiť, akým spôsobom ju nechá zbankrotovať. Transakciu možno považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je nevyhnutný na obnovenie finančnej stability, ako sa uvádza v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(231)
Na účely akvizície banky Emporiki nepredložil platnú ponuku žiadny záujemca, ktorý pomoc nedostal, a proces predaja bol otvorený, transparentný a nediskriminačný. Banka teda nevytlačila žiadneho záujemcu, ktorý pomoc nedostal. Keďže akvizíciu schválil Helénsky orgán pre hospodársku súťaž, výsledok procesu predaja neohrozuje podmienky efektívnej hospodárskej súťaže v Grécku.
(232)
Potreba pomoci zo strany banky navyše nie je dôsledkom zlého hospodárenia alebo neprimeraného riskovania. Ako sa uvádza v odôvodnení 227, štátna pomoc sa nepoužila na financovanie tejto akvizície (nákup banky kapitalizovanej na úroveň požadovanú na splnenie podmienok stresového testu banky Bank of Greece za 1 EUR).
(233)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno konštatovať, že akvizícia banky Emporiki je v súlade s bodom 4 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.1.4. Záver o akvizícii banky Emporiki
(234)
Vzhľadom na osobitnú situáciu gréckych bánk a špecifiká akvizície banky Emporiki sa dospelo k záveru, že táto akvizícia je v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.5.2. Zlučiteľnosť akvizície vybraných aktív a pasív troch družstevných bánk s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.2.1. Vplyv akvizícií na dlhodobú životaschopnosť banky
(235)
Akvizíciou vybraných aktív a pasív troch družstevných bánk sa zlepší dlhodobá životaschopnosť banky.
(236)
Presnejšie povedané, integráciou vkladov troch družstevných bánk do súvahy banky sa zlepšil jej profil likvidity. Pomer čistých úverov k vkladom banky Alpha Bank S.A. klesol približne o 1,5 % a závislosť banky Alpha Bank S.A. od Eurosystému sa znížila.
(237)
Akvizície navyše poskytli banke príležitosť zlepšiť jej príjmy tým, že rozšírili jej klientsku základňu v niekoľkých geografických oblastiach. Banka neprevzala žiadnu nákladnú infraštruktúru ani nákladnú sieť pobočiek. Banka neprevzala ani žiadne úvery. Nezvýšila teda svoje riziko ani kapitálové požiadavky.
7.5.2.2. Vplyv akvizície na výšku pomoci, ktorú banka potrebovala
(238)
V súlade s bodom 23 oznámenia o reštrukturalizácii by sa pomoc na reštrukturalizáciu nemala použiť na akvizíciu iných spoločností, ale iba na pokrytie nákladov na reštrukturalizáciu, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky. V tomto prípade, aj keď má akvizícia pozitívny vplyv na životaschopnosť banky, nie je nevyhnutná pre jej životaschopnosť v zmysle bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii.
(239)
Protiplnenie, ktoré banka zaplatila za akvizíciu prevádzaných aktív a pasív všetkých troch družstevných bánk, bolo stanovené na úroveň 2,1 % z hodnoty prevádzaných vkladov a predstavovalo približne 9 miliónov EUR, čo zodpovedá 0,01 % celkovej súvahy banka v čase akvizície. Toto protiplnenie teda možno považovať za veľmi nízke. Okrem toho banka už počas rekapitalizácie z jari 2013 zhromaždila súkromný kapitál vo výške 550 miliónov EUR.
(240)
Usudzuje sa, že cena za akvizíciu prevádzaných aktív a pasív (najmä vkladov) troch družstevných bánk bola taká nízka, že nebránila tomu, aby bola pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum.
7.5.2.3. Rušivý účinok akvizície na hospodársku súťaž
(241)
Ako sa uvádza v odôvodnení 229, v súlade s bodmi 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii by sa štátna pomoc nemala použiť na úkor spoločností, ktoré pomoc nedostali, a najmä nie na akvizíciu konkurenčných podnikov, s výnimkou osobitných okolností.
(242)
Podľa Bank of Greece neboli tri družstevné banky životaschopné a prijatie opatrení na riešenie krízovej situácie bolo nevyhnutné na zachovanie finančnej stability. Akvizície možno považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je nevyhnutný na obnovenie finančnej stability, ako sa uvádza v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(243)
Okrem toho platnú ponuku na nadobudnutie aktív a pasív troch družstevných bánk nepredložil žiadny uchádzač, ktorý pomoc nedostal, a jediná ďalšia ponuka prišla od banky, ktorá dostala ešte väčšiu pomoc. Výška nadobudnutých aktív a pasív navyše bola malá a nezmenila štruktúru trhu (104).
(244)
Na záver možno uviesť, že podľa Komisie je vzhľadom na mimoriadne okolnosti schválenie akvizícií opodstatnené v súlade s bodom 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.2.4. Záver o akvizícii vybraných aktív a pasív troch družstevných bánk
(245)
Dospelo sa k záveru, že vzhľadom na špecifiká akvizície vybraných aktív a pasív troch družstevných bánk sú tieto akvizície v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.5.3. Zlučiteľnosť akvizície banky Citibank Greece s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.3.1. Vplyv akvizície na dlhodobú životaschopnosť banky
(246)
Akvizícia banky Citibank Greece vrátane spoločnosti Diners zlepší dlhodobú životaschopnosť banky. Banka nadobudla banku s vysokou mierou zabezpečených úverov. Čisté úverové portfólio je navyše oveľa menšie ako nadobudnuté vklady.
(247)
Integráciou vkladov banky Citibank Greece do súvahy banky sa zlepší strednodobý a dlhodobý profil financovania banky a zároveň sa zvýši jej ziskovosť.
(248)
Navyše prostredníctvom akvizície banka posilní svoju koncesiu a kapacitu na akumulovanie vkladov, čím dosiahne vyvážený a udržateľný obchodný model.
(249)
Očakávané významné synergie - pokiaľ ide o centrálne funkcie, IT služby a prevádzkové náklady - prispejú k dlhodobej životaschopnosti banky.
(250)
Akvizícia je preto z hľadiska obnovenia dlhodobej životaschopnosti banky pozitívna.
7.5.3.2. Vplyv akvizície na výšku pomoci, ktorú banka potrebovala
(251)
Podľa bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii by sa pomoc na reštrukturalizáciu nemala použiť na akvizíciu iných spoločností, ale iba na pokrytie nákladov na reštrukturalizáciu, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky. V tomto prípade, aj keď má akvizícia pozitívny vplyv na životaschopnosť banky, nie je nevyhnutná pre jej životaschopnosť v zmysle bodu 23 oznámenia o reštrukturalizácii.
(252)
Banka za kúpu banky Citibank Greece a spoločnosti Diners poskytla protiplnenie vo výške iba 2 miliónov EUR (105).
(253)
Nadobudnuté portfólio zahŕňa veľké množstvo úverov, ktoré sú odpísané v plnej miere. V skutočnosti by oceňovanie tohto nového portfólia úverov mohlo kompenzovať obmedzenú kapitálovú potrebu vyplývajúcu z ich integrácie do súvahy banky.
(254)
Banka navyše zhromaždila súkromný kapitál vo výške 1,2 miliardy EUR za cenu za akciu vyššiu, než je cena za akciu, za ktorú ich HFSF upísal pri rekapitalizácii z jari 2013.
(255)
Za týchto osobitných okolností nemožno tvrdiť, že akvizícia bola financovaná prostredníctvom štátnej pomoci. Akvizícia nezvýši potrebu podpory ani nezníži odmenu za existujúcu pomoc.
7.5.3.3. Rušivý účinok akvizície na hospodársku súťaž
(256)
Ako sa uvádza v odôvodnení 241, štátna pomoc by sa nemala použiť na úkor spoločností, ktoré pomoc nedostali, a najmä nie na akvizíciu konkurenčných podnikov.
(257)
Kúpna cena zaplatená za banku Citibank Greece bola mimoriadne nízka a banka získala veľké množstvo súkromného kapitálu za vysokú cenu za akciu. Preto nemožno usudzovať, že pomoc bola použitá na financovanie tejto akvizície.
(258)
Okrem toho, keďže na akvizíciu okruhu aktivít, ktoré nadobudla banka, nepredložil ponuku žiadny uchádzač, ktorý pomoc nedostal, nedošlo k vytlačeniu investorov, ktorí pomoc nedostali.
(259)
Na záver možno uviesť, že vzhľadom na prvky uvedené v odôvodnenia 257 a 258 sa na akvizíciu nevzťahuje zákaz stanovený v bodoch 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii. Komisia navyše pripomína, že potreba pomoci zo strany banky nie je dôsledkom zlého hospodárenia alebo neprimeraného riskovania.
7.5.3.4. Záver o akvizícii banky Citibank Greece
(260)
Dospelo sa k záveru, že vzhľadom na osobitnú situáciu banky (106) a špecifiká akvizície banky Citibank Greece je táto akvizícia v súlade s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.6. ZLUČITEĽNOSŤ OPATRENÍ A, B1, B2, B3 A B4 S OZNÁMENÍM O REŠTRUKTURALIZÁCII
7.6.1. Zdroje problémov a dôsledky pre hodnotenie podľa oznámenia o reštrukturalizácii
(261)
Ako sa uvádza v oddieloch 2.1.1 a 2.1.2, problémy, ktorým banka čelila, vyplývajú predovšetkým z gréckej krízy štátneho dlhu a hlbokej recesie v Grécku a južnej Európe. Pokiaľ ide o prvý faktor, grécka vláda stratila prístup na finančné trhy a nakoniec musela dojednať dohodu so svojimi domácimi i medzinárodnými veriteľmi, program zapojenia súkromného sektora, ktorý viedol k zrážke pohľadávok voči štátu o 53,3 %. Okrem toho sa 31,5 % pohľadávok vymenilo za nové grécke štátne dlhopisy s nižšími úrokovými sadzbami a dlhšou dobou splatnosti. Tieto nové grécke štátne dlhopisy v decembri 2012 z gréckych bánk spätne odkúpil štát za cenu v rozpätí od 30,2 % do 40,1 % ich nominálnej hodnoty, čím sa vykryštalizovala ďalšia strata pre grécke banky. Okrem vplyvu programu zapojenia súkromného sektora a spätného odkúpenia dlhu na jej kapitálovú pozíciu banka v období od roku 2010 do polovice roku 2012 zaznamenala aj obrovský odlev vkladov, a to v dôsledku hrozby, že Grécko by mohlo opustiť eurozónu vzhľadom na neudržateľný verejný dlh a hospodársku recesiu.
(262)
Opatrenia B1, B2, B3 a B4 dosiahli výšku 4 571 miliónov EUR, čo je menej ako výška straty účtovaná v dôsledku programu zapojenia súkromného sektora (4 786 miliónov EUR). V takom prípade a v prípade, že problémy nie sú primárne spôsobené nadmerným riskovaním, sa v bode 14 oznámenia o predĺžení z roku 2013 stanovuje, že Komisia svoje požiadavky zmierni.
(263)
Najväčšia časť kapitálových potrieb vyplýva z pravidelného vystavenia finančnej inštitúcie riziku štátneho dlhu v jej domovskej krajine. Táto skutočnosť bola zdôraznená aj v odôvodneniach 58 a 69 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha. Komisia zároveň konštatuje, že vystavenie banky riziku gréckeho štátneho dlhu bolo menšie ako v prípade niektorých iných bánk v Grécku, takže nemožno povedať, že banka sa nadmerne vystavovala riziku štátneho dlhu. V dôsledku toho banka nemusí vo svojom pláne reštrukturalizácie v takej miere riešiť problémy morálneho hazardu ako ostatné podporované finančné inštitúcie, ktoré akumulovali nadmerné riziká. Keďže opatrenia pomoci menej narúšajú hospodársku súťaž, opatrenia prijaté na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže by sa mali úmerne zmierniť. Vzhľadom na to, že program zapojenia súkromného sektora a spätné odkúpenie dlhu predstavujú odpustenie dlhu v prospech štátu, odmena štátu za rekapitalizáciu bánk môže byť nižšia.
(264)
Keďže grécke hospodárstvo od roku 2008 pokleslo o 25 % a banka nadobudla menej životaschopnú banku Emporiki, musí prispôsobiť svoju organizáciu, štruktúru nákladov a obchodnú sieť tomuto novému prostrediu s cieľom obnoviť ziskovosť. Bez ohľadu na absenciu otázky morálneho hazardu musí preto banka racionalizovať svoje aktivity v Grécku s cieľom zabezpečiť svoju dlhodobú životaschopnosť.
(265)
Druhou dôležitou príčinou strát banky boli jej úvery poskytnuté gréckym domácnostiam a podnikom. Komisia sa domnieva, že tieto straty sú spôsobené najmä mimoriadne hlbokým a dlhotrvajúcim poklesom HDP v dôsledku recesie približne o 25 % počas obdobia piatich rokov, a nie rizikovými úverovými postupmi banky. Pomoc poskytnutá na pokrytie týchto strát preto nevytvára morálny hazard, ku ktorému dochádza, keď pomoc chráni banku pred následkami rizikového správania v minulosti. Pomoc má teda menej rušivý účinok (107).
(266)
Zdrojom časti kapitálových potrieb a strát z úverov sú však niektoré medzinárodné dcérske spoločnosti. Napríklad v roku 2012 boli aktivity na Cypre, v Rumunsku, Srbsku, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko a Bulharsku stratové, zatiaľ čo aktivity v Albánsku dosiahli len prah rentability. Zo stresových testov vykonaných v roku 2012 s cieľom určiť kapitálové potreby banky vyplynulo, že prognózy úverových strát zo zahraničných úverov dosiahli výšku 921 miliónov EUR v prípade základného scenára a 1 201 miliónov EUR v prípade nepriaznivého scenára. Zahraničné aktíva znamenali odčerpanie likvidity, pretože vnútroskupinové financovanie sa pohybovalo na úrovni niekoľkých miliárd EUR.
(267)
Na záver možno uviesť, že keďže zo štyroch najväčších gréckych bánk mala banka v čase zapojenia súkromného sektora v držbe najmenej gréckych štátnych dlhopisov a keďže straty vyplývajúce zo zapojenia súkromného sektora boli väčšie ako pomoc poskytnutá prostredníctvom opatrení B1, B2, B3 a B4, možno dospieť k záveru, že na väčšinu týchto strát a potrebu pomoci sa vzťahuje bod 14 oznámenia o predĺžení z roku 2011, ktorý Komisii umožňuje, aby svoje požiadavky zmiernila. Potreba pomoci čiastočne vyplýva zo strát z gréckych úverov v dôsledku mimoriadne hlbokej a dlhej recesie, a nie z rizikových úverov. Takáto pomoc nevytvára morálny hazard, a má preto menej rušivý účinok.
(268)
Na záver je potrebné dodať, že potreba pomoci čiastočne vyplýva z riskovania banky, pokiaľ ide o jej zahraničné dcérske spoločnosti.
7.6.2. Životaschopnosť
(269)
Plánom reštrukturalizácie sa musí zabezpečiť, aby finančná inštitúcia dokázala do konca obdobia reštrukturalizácie obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť (oddiel 2 oznámenia o reštrukturalizácii). V tomto prípade je obdobie reštrukturalizácie vymedzené ako obdobie začínajúce dátumom prijatia tohto rozhodnutia a končiace 31. decembrom 2018.
(270)
V súlade s bodmi 9, 10 a 11 oznámenia o reštrukturalizácii predložilo Grécko rozsiahly a podrobný plán reštrukturalizácie, v ktorom poskytlo úplné informácie o obchodnom modeli banky. V pláne sa zároveň uvádzajú príčiny problémov, ktoré banku postihli, ako aj opatrenia prijaté na riešenie všetkých otázok životaschopnosti banky. V pláne reštrukturalizácie sa opisuje predovšetkým zvolená stratégia na zachovanie prevádzkovej efektívnosti banky a riešenie vysokej miery nesplácaných úverov, zraniteľnosti likvidity a kapitálovej pozície, ako aj jej zahraničných podnikov, ktoré sa počas uplynulých rokov v súvislosti s financovaním a kapitálom spoliehali na materskú spoločnosť.
7.6.2.1. Bankové aktivity v Grécku
(271)
Pokiaľ ide o likviditu a závislosť banky od financovania z prostriedkov Eurosystému, v pláne reštrukturalizácie sa predpokladá obmedzený rast veľkosti súvahy v Grécku, pričom vkladová základňa by mala opäť narásť. Závislosť od núdzovej likvidity, ktorá je už nižšia, sa bude naďalej znižovať, čo banke tiež pomôže znížiť svoje náklady na financovanie.
(272)
Záväzok týkajúci sa pomeru úverov k vkladom uvedený v odôvodnení 118 zaručuje, že štruktúra súvahy banky bude do konca obdobia reštrukturalizácie udržateľná. Predaj cenných papierov a iných vedľajších aktivít takisto posilní likvidnú pozíciu banky. Vzhľadom na napätú likvidnú pozíciu banky môže Komisia prijať žiadosť gréckych orgánov o oprávnenie poskytovať banke likviditu prostredníctvom opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov v rámci plánu podpory gréckych bánk a v rámci štátom zaručenej núdzovej likvidity.
(273)
S cieľom znížiť náklady na financovanie Grécko tiež poskytlo záväzok, že banka bude ďalej znižovať úrokové sadzby, ktoré vypláca na vklady v Grécku, ako sa uvádza v odôvodnení 118. Dosiahnutie takéhoto zníženia nákladov na vklady bude kľúčovým faktorom, ktorý prispeje k zlepšeniu rezervnej ziskovosti banky.
(274)
Od začiatku krízy začala banka začala racionalizovať svoju obchodnú sieť v Grécku znížením počtu pobočiek a zamestnancov (108). Do roku 2017 poklesnú celkové náklady banky o ďalších […] % v porovnaní s rokom 2013. Na dosiahnutie tohto cieľa sa Grécko zaviazalo, že k 31. decembru 2017 banka zníži počet svojich pobočiek a zamestnancov v Grécku na […] pobočiek a […] zamestnancov s maximálnymi celkovými nákladmi (109) v Grécku vo výške […] miliónov EUR. Očakáva sa, že pomer nákladov a výnosov bude na konci obdobia reštrukturalizácie pod úrovňou […] %. Komisia sa domnieva, že plán reštrukturalizácie zachováva efektívnosť banky v novom trhovom prostredí.
(275)
Ďalšou kľúčovou oblasťou je riadenie nesplácaných úverov, pretože tieto úvery k 31. decembru 2013 predstavovali 32,4 % portfólia (110). Banka plánuje zlepšiť svoju úverovú politiku (obmedzenia, krytie kolaterálom) a sústrediť sa na kľúčové aktivity s cieľom minimalizovať svoje straty. Grécko sa tiež zaviazalo, že banka bude dodržiavať prísne normy v súvislosti s úverovou politikou s cieľom riadiť riziká a maximalizovať hodnotu pre banku v každej fáze úverového procesu, ako sa uvádza v odôvodnení 122.
7.6.2.2. Správa a riadenie
(276)
Keďže HFSF vlastnil 69,9 % (111) akcií banky po zvýšení základného imania v roku 2014, ale s obmedzenými hlasovacími právami, veľmi dôležitá je aj otázka správy a riadenia banky. Navyše niektorí súkromní investori, ktorí riadia banku, zároveň vlastnia warranty, a teda by získali maximálnu výhodu, keby sa cena akcií v priebehu obdobia reštrukturalizácie prudko zvýšila. Keďže táto situácia by mohla vytvoriť morálny hazard, medzi bankou a HFSF bol v roku 2013 dohodnutý špecifický rámec vzťahu. Na základe uvedenej dohody sú bežné obchodné aktivity banky chránené pred akýmikoľvek zásahmi hlavných akcionárov a zároveň sa zabezpečuje, aby HFSF mohol monitorovať realizáciu plánu reštrukturalizácie a prostredníctvom vhodných konzultačných postupov predchádzať rizikovým krokom vedenia banky. Banka sa tiež zaviazala pozorne kontrolovať svoju expozíciu prepojeným dlžníkom. Komisia pozitívne hodnotí skutočnosť, že ak banka nezrealizuje svoj plán reštrukturalizácie, HFSF automaticky opäť získa hlasovacie práva.
7.6.2.3. Medzinárodné aktivity
(277)
Ako vyplýva z odôvodnenia 266, niektoré medzinárodné aktivity banky v minulosti vyčerpali jej kapitál, likviditu a ziskovosť.
(278)
V pláne reštrukturalizácie sa predpokladá, že banka sa bude naďalej zameriavať na svoj domáci trh. Banka už odpredala svoju neziskovú dcérsku spoločnosť na Ukrajine. Začala tiež s racionalizáciou ostatných dcérskych spoločností s cieľom posilniť proces upisovania úverov a znížiť likvidnú medzeru dcérskych spoločností. Plánuje ďalšiu racionalizáciu svojej siete dcérskych spoločností, ktoré si ponechala, ako sa uvádza v odôvodnení 109.
(279)
Celkový objem zahraničných aktív sa do 31. decembra 2017 (v porovnaní do 31. decembra 2012) zníži prinajmenšom o ďalších […] %.
(280)
Celková ziskovosť medzinárodných aktivít bude obnovená od roku […].
(281)
Komisia sa preto domnieva, že banka tieto zahraničné podniky dostatočne reštrukturalizuje a obmedzí ich veľkosť s cieľom v budúcnosti zabrániť vzniku ďalších kapitálových potrieb a nedostatku likvidity. Záväzok uvedený v odôvodnení 119, podľa ktorého sa má banka vyhnúť vkladom veľkých objemov kapitálu do svojich zahraničných dcérskych spoločností, zároveň zaisťuje, že zahraničné dcérske spoločnosti nebudú predstavovať hrozbu pre kapitál alebo likviditu.
7.6.2.4. Záver k otázke životaschopnosti
(282)
Podľa základného scenára, ktorý je opísaný v oddiele 2.4, dokáže banka na konci obdobia reštrukturalizácie dosiahnuť výnos umožňujúci pokryť všetky jej náklady a zabezpečiť primeranú návratnosť vlastného kapitálu pri zohľadnení jej rizikového profilu. Zároveň sa očakáva, že kapitálová pozícia banky sa udrží na uspokojivej úrovni.
(283)
Komisia na záver berie do úvahy nepriaznivý scenár opísaný v pláne reštrukturalizácie banky, ktorý predložili grécke orgány. Tento nepriaznivý scenár je založený na súbore predpokladov, s ktorými HFSF súhlasil. Zohľadňuje sa v ňom dlhšia a hlbšia recesia a tiež väčšia deflácia cien nehnuteľností (112). Podľa plánu reštrukturalizácie dokáže banka odolať primeranej miere záťaže, pretože, ako sa uvádza v prípade nepriaznivého scenára, na konci obdobia reštrukturalizácie bude naďalej zisková a dostatočne kapitalizovaná.
(284)
Výška dodatočného kapitálu, ktorý bol zhromaždený v roku 2014, konkrétne 1,2 miliardy EUR, je dostatočná, aby banka v období reštrukturalizácie splnila základný scenár stresového testu z roku 2013 a splatila prioritné akcie, čo sa banke podarilo v apríli 2014 (113). Banka tiež predloží banke Bank of Greece plán podmieneného kapitálu uvádzajúci opatrenia, ktoré sa majú vykonať v prípade, že sa hospodárske prostredie bude naďalej zhoršovať. Komisia pripomína, že pri vyhodnocovaní kapitálových potrieb v základnom scenári Bank of Greece už zohľadnila niekoľko úprav, ktoré viedli k zvýšeniu odhadovaných kapitálových potrieb v porovnaní s kapitálovými potrebami, ktoré odhadla banka vo vlastnom základnom scenári. Komisia sa preto domnieva, že kapitálové potreby v základnom scenári, ktoré odhadla Bank of Greece, preberajú určitú mieru záťaže. Na záver posúdenia životaschopnosti banky možno poznamenať, že Komisia nevyžaduje, aby mala banka vopred dostatok kapitálu na pokrytie kapitálových potrieb v záťažovom scenári podľa odhadu banky Bank of Greece, pretože tieto odhadované hodnoty zodpovedajú vysokej miere záťaže a z navýšenia kapitálu v marci 2014 vyplýva, že banka znovu získala prístup na kapitálové trhy.
(285)
Okrem toho sa pozitívne hodnotí skutočnosť, že banka nebude viac investovať do listín na neinvestičnom stupni, čo prispeje k zachovaniu jej kapitálovej a likvidnej pozície.
(286)
Dospelo sa preto k záveru, že banka prijala dostatočné opatrenia na obnovenie svojej dlhodobej životaschopnosti.
7.6.3. Vlastný príspevok a rozdelenie bremena
(287)
Ako sa uvádza v oznámení o reštrukturalizácii, banky a ich zainteresované strany sa musia na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere, aby sa zabezpečilo, že pomoc bude obmedzená na nevyhnutné minimum. Banky by mali na financovanie reštrukturalizácie využívať svoje vlastné zdroje, napríklad predajom aktív, zatiaľ čo zainteresované strany by podľa možnosti mali absorbovať straty banky.
7.6.3.1. Vlastný príspevok banky: odpredaje a zníženie nákladov
(288)
Banka už odpredala niekoľko malých zahraničných podnikov (Ukrajina) a oddlžila časť svojho portfólia s cieľom zvýšiť svoju kapitálovú primeranosť aj likvidnú pozíciu. Banka napríklad od roku 2009 do roku 2013 znížila dlh zahraničných aktív o 1,9 miliardy EUR (114).
(289)
V pláne reštrukturalizácie sa počíta s odpredajom ďalších aktív v juhovýchodnej Európe, ako sa uvádza v odôvodnení 107. Vzhľadom na znižovanie zadlženosti a uskutočnené odpredaje a po realizácii týchto záväzkov banka významne zníži svoj geografický vplyv v juhovýchodnej Európe. Znížením rozsahu medzinárodných aktív banky sa tiež výrazne zníži potenciálne riziko, že pomoc bude potrebná v budúcnosti. Zabezpečí sa ním teda zníženie výšky pomoci na minimum.
(290)
Banka predala svoje poisťovacie činnosti v roku 2007. Nemá teda žiadnu významnú aktivitu na tomto trhu, ktorú by mohla predať, aby získala prostriedky.
(291)
S cieľom obmedziť svoje kapitálové potreby banka nebude využívať kapitál na podporu alebo zväčšovanie svojich zahraničných dcérskych spoločností, ako sa uvádza v odôvodnení 119. Zo záväzkov Grécka navyše vyplýva, že banka nebude vykonávať ďalšie akvizície.
(292)
Banka sa tiež zapojila do rozsiahleho programu znižovania nákladov, ako sa uvádza v bode 2.4.2. Jej náklady budú do roku 2017 ďalej klesať. Počet jej zamestnancov sa znižuje a platy sa upravujú smerom nadol. Grécko sa takisto zaviazalo obmedziť odmeny pre vedúcich pracovníkov banky, […].
7.6.3.2. Rozdelenie bremena medzi predchádzajúcich akcionárov a nový kapitál získaný na trhu
(293)
Pôvodní akcionári banky sa zredukovali emisiou práv v roku 2009 (115) a potom znovu v dôsledku rekapitalizácie z HFSF (opatrenie B4) a navýšenia súkromného kapitálu v roku 2013 a v marci 2014. Napríklad majetková účasť akcionárov banky, medzi ktorých v tom čase patrili investori, ktorí v roku 2009 vložili peňažné prostriedky, sa znížila zo 100 % pred rekapitalizáciou z jari 2013 na iba 4,9 % po tejto rekapitalizácii. Banka navyše od roku 2008 nevyplatila v hotovosti žiadne dividendy. Okrem uvedeného rozdelenia bremena medzi pôvodných akcionárov banka od začiatku krízy v roku 2008 výrazne navýšila súkromný kapitál, a to konkrétne o 986 miliónov EUR v roku 2009, 550 miliónov EUR v roku 2013 a 1 200 miliónov EUR v roku 2014.
7.6.3.3. Rozdelenie bremena medzi držiteľov podriadených dlhov
(294)
Držitelia podriadených dlhov banky prispeli k nákladom na reštrukturalizáciu banky. Banka vykonala niekoľko analýz riadenia pasív s cieľom vytvoriť kapitál. Celková výška vymenených pasív predstavovala 828 miliónov EUR s kapitálovým ziskom 436 miliónov EUR, ako sa uvádza v odôvodnení 114.
(295)
Nástroje, ktoré sú stále nesplatené, podliehajú zákazu vyplácania kupónov uvedenému v odôvodnení 124. Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva, že je zabezpečené dostatočné rozdelenie bremena medzi súkromných hybridných investorov banky a že v tomto ohľade sú splnené požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii.
7.6.3.4. Záver k vlastnému príspevku a rozdeleniu bremena
(296)
V porovnaní s celkovou poskytnutou štátnou rekapitalizáciou je miera vlastného príspevku a rozdelenia bremena, a to najmä v podobe predaja aktív a znižovania úverového portfólia, oveľa nižšia ako miera, ktorú by Komisia zvyčajne považovala za dostatočnú. Znižovanie sa týka iba zahraničných aktivít (116), ktoré predstavujú obmedzenú zložku banky (117), a pri reštrukturalizácii sa nepočíta so žiadnym znižovaním veľkosti úverov a vkladných knižiek v Grécku. Vzhľadom na ustanovenia uvedené v oddiele 7.6.1, a najmä na skutočnosť, že banka Alpha Bank je banka, ktorá spomedzi veľkých gréckych bánk dostala najmenšiu pomoc, a že prijatá pomoc v plnom rozsahu spĺňa podmienky pre oslobodenie od dane stanovenom v bode 14 oznámenia o predĺžení z roku 2011, na základe čoho môže Komisia súhlasiť s nižšou mierou vlastného príspevku a rozdelenia bremena, však možno konštatovať, že plán reštrukturalizácie zabezpečuje dostatočné opatrenia vlastného príspevku a rozdelenia bremena.
7.6.4. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
(297)
V oznámení o reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby boli v pláne reštrukturalizácie predložené opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže zaisťujúce konkurencieschopnosť bankového sektora. Týmito opatreniami by sa zároveň mali riešiť otázky morálneho hazardu a malo by sa zabezpečiť, aby štátna pomoc nebola využívaná na financovanie protisúťažného správania.
(298)
V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii sa uvádza, že pri posudzovaní výšky pomoci a výsledného narušenia hospodárskej súťaže musí Komisia vziať do úvahy absolútnu aj relatívnu výšku poskytnutej štátnej pomoci, ako aj mieru rozdelenia bremena a pozíciu finančnej inštitúcie na trhu po reštrukturalizácii. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že banka získala od štátu kapitálovú podporu vo výške 12 % jej rizikovo vážených aktív (118). Banka navyše k 30. novembru 2011 získala záruky likvidity vo výške 14 miliárd EUR a k 30. septembru 2011 štátne dlhopisy vo výške 1,6 miliardy EUR, čo spolu zodpovedá 25 % súvahy banky k tomuto dátumu. Okrem toho dostala banka štátom zaručenú núdzovú likviditu. Opatrenia na obmedzenie možného narušenia hospodárskej súťaže sú preto vzhľadom na uvedenú veľkú výšku pomoci opodstatnené. Trhové podiely banky v Grécku sú navyše vysoké; k 31. decembru 2012 dosahovali výšku 15 % v prípade úverov a 13 % v prípade vkladov. Akvizíciou banky Emporiki a, v oveľa menšej miere, troch družstevných bánk a gréckych aktivít banky Citibank sa trhové podiely banky zvýšili. Po akvizícii banky Emporiki predstavoval trhový podiel banky na trhu vkladov k 30. júnu 2013 v Grécku 21 %, zatiaľ čo jej trhový podiel na trhu hypoték na bývanie bol 23 %, na trhu spotrebiteľských úverov 20 % a na trhu úverov podnikom 21 % (119). Po akvizícii gréckych aktivít banky Citibank sa podiel banky na trhu vkladov zvýšil o necelé 1 %.
(299)
Komisia pripomína, že problémy banky boli spôsobené najmä vonkajšími šokmi, ako je grécka kríza štátneho dlhu a dlhotrvajúca recesia, ktorá narúšala grécke hospodárstvo od roku 2008, ako sa uvádza už v odôvodnení 69 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Alpha. Potreba riešiť otázky morálneho hazardu nie je taká naliehavá, pretože banka nepodstupovala neprimerané riziká. Ako sa uvádza v oddiele 7.6.1 tohto rozhodnutia, opatrenia pomoci majú vzhľadom na tieto faktory menej rušivý účinok, čo znižuje aj potrebu prijať opatrenia proti narušeniu hospodárskej súťaže. Na základe uvedených dôvodov môže Komisia výnimočne súhlasiť, že aj napriek veľkej výške pomoci a vysokému trhovému podielu sa v pláne reštrukturalizácie nepredpokladá znižovanie súvahy a úverov v Grécku.
(300)
Komisia však poznamenáva, že štátna rekapitalizácia umožnila banke pokračovať v bankových aktivitách na zahraničných trhoch.
(301)
V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že okrem znižovania zadlženosti a reštrukturalizácie, ktoré sa už realizovali, bude banka ďalej reštrukturalizovať a znižovať zadlženosť svojich zahraničných aktív do 30. júna 2018 (120) a súčasne sa zaväzuje, že nepoužije pomoc na financovanie rastu týchto aktivít. Pomoc sa teda nepoužije na narušenie hospodárskej súťaže na týchto zahraničných trhoch.
(302)
Grécko sa takisto zaviazalo k zákazu akvizície s cieľom zaistiť, že banka nebude používať štátnu pomoc na nadobudnutie nových podnikov. Tento zákaz pomáha zabezpečiť, aby sa pomoc použila výlučne na podporu obnovenia životaschopnosti gréckych bankových aktivít a nie napríklad na rast na zahraničných trhoch.
(303)
Záväzok znížiť úroky z gréckych vkladov, ktoré stúpli na neudržateľne vysokú úroveň, zároveň zaisťuje, že pomoc nebude použitá na financovanie neudržateľných stratégií prijímania vkladov, ktoré narúšajú hospodársku súťaž na gréckom trhu. Podobne záväzok realizovať prísne pravidlá, pokiaľ ide o tvorbu cien nových úverov na základe riadneho posúdenia úverového rizika, bude brániť banke narúšať hospodársku súťaž na gréckom trhu nevhodnými stratégiami cien úverov pre klientov.
(304)
Vzhľadom na osobitnú situáciu opísanú v oddiele 7.6.1 a na opatrenia plánu reštrukturalizácie sa Komisia domnieva, že existujú dostatočné záruky proti narušeniu hospodárskej súťaže.
7.7. MONITOROVANIE
(305)
Podľa oddielu 5 oznámenia o reštrukturalizácii je potrebné pravidelne vypracúvať správy, aby Komisia mohla overiť správne vykonávanie plánu reštrukturalizácie. Ako sa uvádza v záväzkoch, ktoré Grécko poskytlo (121), Grécko zabezpečí, aby do konca obdobia reštrukturalizácie, konkrétne do 31. decembra 2018, monitorovací správca, ktorého vymenovala banka so súhlasom Komisie, monitoroval záväzky Grécka týkajúce sa činností reštrukturalizácie v Grécku a v zahraničí, správy a riadenia a obchodných operácií. Možno teda konštatovať, že realizácia plánu reštrukturalizácie bude riadne monitorovaná.
8. ZÁVER
(306)
Usudzuje sa, že Grécko neoprávnene realizovalo opatrenia pomoci B1, B2, B3 a B4, čím porušilo článok 108 ods. 3 zmluvy, pretože ich realizovalo pred ich formálnym schválením zo strany Komisie. Komisia sa však domnieva, že plán reštrukturalizácie, pokiaľ sa vykoná spoločne so záväzkami uvedenými v prílohe, zabezpečuje obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky, je postačujúci, pokiaľ ide o rozdelenie bremena a vlastného príspevku, a je vhodný a primeraný na vyváženie účinkov opatrení pomoci narúšajúcich hospodársku súťaž, ktoré sa posudzujú v tomto rozhodnutí. Plán reštrukturalizácie a predložené záväzky spĺňajú kritériá oznámenia o reštrukturalizácii, a preto sa opatrenia pomoci môžu považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Nasledujúce opatrenia, ktoré Grécko vykonalo, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy:
a)
núdzová likvidita, ktorú banke Alpha Bank S.A. poskytla Bank of Greece a ktorú zaručuje Grécko (opatrenie L2);
b)
druhá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 1 042 miliónov EUR, ktorú banke Alpha Bank S.A. poskytol Helénsky fond finančnej stability (ďalej len „HFSF“) v decembri 2012 (opatrenie B2);
c)
záväzný prísľub vo výške 1 629 miliónov EUR, ktorý banke Alpha Bank S.A. poskytol HFSF 21. decembra 2012 (opatrenie B3);
d)
rekapitalizácia vo výške 4 021 miliónov EUR, ktorú banke Alpha Bank S.A. poskytol HFSF na jar 2013 (opatrenie B4).
2. Financovanie celkovej likvidnej medzery vo výške 427 miliónov EUR z HFSF v rámci prevodu vybraných aktív a pasív družstevnej banky Cooperative Bank of Dodecanese, družstevnej banky Evia Cooperative Bank a družstevnej banky Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v decembri 2013 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
3. So zreteľom na plán reštrukturalizácie vzťahujúci sa na skupinu Alpha Bank Group (Alpha Bank a všetky jej dcérske spoločnosti a pobočky) predložený 12. júna 2014 a na záväzky, ktoré k tomuto dátumu predložilo Grécko, je s vnútorným trhom zlučiteľná táto štátna pomoc:
a)
kapitálová injekcia vo výške 940 miliónov EUR, ktorú poskytlo Grécko banke Alpha Bank S.A. v máji 2009 prostredníctvom opatrenia rekapitalizácie (opatrenie A);
b)
núdzová likvidita vo výške 23,6 miliardy EUR k 31. decembru 2012, ktorú banke Alpha Bank S.A. poskytla Bank of Greece a ktorú zaručuje Grécko od júla 2011 (opatrenie L2);
c)
prvá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 1 900 miliónov EUR, ktorú banke Alpha Bank S.A. poskytol HFSF v máji 2012 (opatrenie B1);
d)
druhá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 1 042 miliónov EUR, ktorú banke Alpha Bank S.A. poskytol HFSF v decembri 2012 (opatrenie B2);
e)
záväzný prísľub vo výške 1 629 miliónov EUR, ktorý banke Alpha Bank S.A. poskytol HFSF 21. decembra 2012 (opatrenie B3);
f)
rekapitalizácia vo výške 4 021 miliónov EUR, ktorú banke Alpha Bank S.A. poskytol HFSF v máji 2013 (opatrenie B4).
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.
V Bruseli 9. júla 2014