PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 78/2013
ze dne 17. ledna 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 31. července 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 699/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (3) zveřejněným dne 1. listopadu 2011 v návaznosti na podnět, který podal dne 20. září 2011 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
3. Výběr vzorku
(6)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců, potvrzují se prozatímní zjištění v 5. až 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(7)
Je třeba připomenout, že v platnosti jsou konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (4). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).
(9)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 17. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1 Běžná hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že k výpočtu dumpingového rozpětí měly být použity pouze údaje získané od ruských společností a že použití údajů od tureckých společností není správné. Je třeba připomenout, že běžná hodnota pro Rusko byla v důsledku nespolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců stanovena v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací získaných od tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a duté profily jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(11)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 22. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(12)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 26. a 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 28. a 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(14)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že prozatímní antidumpingové clo ve výši 23,8 % není oprávněné vzhledem k tomu, že jejich společnost vyváží do Unie pouze ocelová kolena, a to navíc jen ve velmi malých množstvích. Ocelová kolena však spadají pod definici výrobku, který je předmětem tohoto šetření, což žádná zúčastněná strana nezpochybnila. Navíc kritérium, podle kterého se dovoz do Unie pokládá v souladu s čl. 5 odst. 7 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení za zanedbatelný, se vztahuje pouze na úroveň celého členského státu, nikoli na jednotlivé společnosti. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(15)
Jiný ruský vyvážející výrobce prohlásil, že dumping neprovádí, což dle jeho vyjádření dokládá skutečnost, že v konkurenci jiných výrobců v Unii již několikrát neuspěl ve výběrových řízeních na dodávky kolen a ohybů. Jak bylo uvedeno výše, je třeba připomenout, že v tomto šetření nespolupracoval žádný ruský vyvážející výrobce, a proto byly pro výpočet dumpingu v případě Ruska použity v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení dostupné údaje. I kdyby bylo uvedené tvrzení vzato v úvahu, je třeba poznamenat, že neúspěch ve výběrovém řízení v konkurenci jiných výrobců v Unii není v rozporu se zjištěním týkajícím se dumpingu ze strany ruského vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(16)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se výpočtu dumpingového rozpětí, potvrzují se zjištění uvedená ve 30. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(18)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 32. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(19)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by vývozní cena měla zahrnovat ziskové rozpětí dosažené při námořní přepravě, tj. rozdíl mezi dopravným účtovaným zákazníkům a dopravným placeným vyvážejícím výrobcem lodní společnosti. Podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení se však vývozní cenou rozumí cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Unie. Ziskové rozpětí dosažené při přepravě výrobku zákazníkovi nelze považovat za součást vývozní ceny samotného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Srovnání
(21)
Turecké sdružení vývozců oceli (dále jen „ÇIB“) prohlásilo, že při srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebyly řádně vzaty v úvahu významné cenové rozdíly mezi bezešvými a svařovanými potrubními tvarovkami. Všechny spolupracující společnosti však předložily informace týkající se prodeje bezešvých a svařovaných tvarovek rozčleněné podle jednotlivých obchodních případů. Právě tyto informace byly pro srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty použity. Jinými slovy, bezešvé tvarovky byly srovnávány pouze s bezešvými tvarovkami a svařované tvarovky byly srovnávány pouze se svařovanými tvarovkami. Toto tvrzení se proto zamítá.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se srovnání, potvrzují se zjištění uvedená ve 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(23)
Je třeba připomenout, že individuální dumpingové rozpětí předběžně zjištěné u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí této společnosti, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
V případě zbývajících dvou spolupracujících společností výpočty týkající se dumpingu ukázaly, že prováděly cílený dumping, pokud jde o konkrétní období i konkrétní kupující a oblasti. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a výrazně se lišily mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími (až o 30 % u identických modelů dotčeného výrobku). Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen podle metody uvedené v čl. 2 odst. 11 první části první věty základního nařízení neodrážel plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci, jak je popsáno ve 27. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Rovněž nebylo možné zjistit dumpingové rozpětí srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen při vývozu do Unie v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení, jelikož nebyl k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, jak je popsáno ve 28. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
(25)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie. Vzhledem k tomu, že taková metoda srovnání představuje výjimečnou alternativu ke dvěma prvním metodám stanoveným v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, Komise pečlivě prověřila, zda byly podmínky pro její použití v tomto případě jednoznačně splněny. Pro informaci byly poskytnuty podrobné výpočty týkající se dumpingu včetně zjištěné struktury vývozních cen. Žádný z tureckých vyvážejících výrobců tyto předložené údaje nezpochybnil.
(26)
Obě spolupracující společnosti, ÇIB a turecká vláda však prohlásily, že nebylo předloženo dostatečné vysvětlení, pokud jde o cílený dumping zjištěný u obou tureckých vyvážejících výrobců, a že případná struktura vývozních cen byla v každém případě neúmyslná. Při slyšení u úředníka pro slyšení, které si dva turečtí vývozci vyžádali, se oběma společnostem dostalo podrobného vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí. Komise rovněž vysvětlila, že praktiky obou společností měly účinek cíleného dumpingu, i pokud nebyly prováděny záměrně (5). Je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví povinnost vyšetřujícího orgánu uvést možné důvody cíleného dumpingu, jako například kolísání směnného kurzu, odlišné politiky stanovování cen v různých regionech. Stačí pouhá skutečnost, že byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi nebo obdobími (6). V návaznosti na slyšení byla oběma společnostem rovněž podána vysvětlení týkající se jejich konkrétních podniků. Stálé delegaci Turecka při Unii byla navíc zaslána verbální nóta obsahující vysvětlení ohledně stanovení cíleného dumpingu a metod použitých při výpočtu dumpingového rozpětí. Kromě toho bylo ÇIB při dalším slyšení u úředníka pro slyšení, které si vyžádalo, poskytnuto podrobné vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí.
(27)
U každého z obou vyvážejících výrobců byly šetřením zjištěny tři jasné struktury vývozních cen týkající se převážné většiny jejich prodeje na vývoz do Unie, tj. vývozní ceny se mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími výrazně lišily, jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. K tomuto zjištění se dospělo důkladným šetřením výjimečných okolností tohoto případu, přičemž toto zjištění vedlo k závěru, že daný případ je třeba považovat za cílený dumping. Jelikož byly u vývozních cen zjištěny značné rozdíly a vzhledem k tomu, že i jen jedna z těchto tří struktur vývozních cen by opravňovala k použití metody srovnání všech jednotlivých vývozních obchodů na základě váženého průměru, byla tato metoda srovnání v tomto konkrétním případě shledána vhodnou. U každé z obou společností se navíc celková výše dumpingu zjištěná srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu do Unie (první symetrická metoda) výrazně liší od výše dumpingu zjištěné srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie (asymetrická metoda), jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. Proto lze dospět k závěru, že použití první symetrické metody by vedlo k nevhodnému zkreslení cíleného dumpingu, který se projevoval během určitého období, v určitých oblastech a vůči určitým kupujícím. Jinými slovy, dumpingové rozpětí stanovené na základě první symetrické metody by neodráželo plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěly obě dotčené společnosti.
(28)
Dumpingové rozpětí nemohlo být stanoveno ani srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení (druhá symetrická metoda). U této metody je třeba nalézt jednotlivé domácí obchodní případy, které jsou srovnatelné s jednotlivými vývozními obchody, přičemž se přihlíží k faktorům jako prodané množství a datum obchodního případu. Jelikož není k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, nebylo možné druhou symetrickou metodu ke zjištění dumpingového rozpětí použít. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že se struktura vývozních cen výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími a že by ani jedna symetrická metoda neodrážela plný rozsah dumpingu, bylo proto v souladu s čl. 2 odst. 11 druhou větou rozhodnuto, že dumpingové rozpětí bude zjištěno pomocí asymetrické metody.
(29)
Obě spolupracující společnosti a ÇIB se ohradily, že není spravedlivé srovnávat vývozní ceny přepočítané na turecké liry, neboť prodej do Unie se uskutečňuje v eurech, zatímco turecká lira se používá pouze pro účetní účely. Bylo namítnuto, že kolísání směnného kurzu eura a turecké liry mělo významný vliv na stanovování cen, což má nevyhnutelně nespravedlivý dopad na výsledek srovnání vývozních cen mezi různými obdobími. Jedná se však o obvyklý postup Komise - srovnání vývozních cen a výpočet dumpingového rozpětí provádí v účetní měně spolupracujících vyvážejících výrobců v zemi vývozu. Je třeba poznamenat, že náklady a domácí ceny, z nichž se vycházelo při stanovení běžné hodnoty, jsou vyjádřeny v tureckých lirách. Proto je v této měně provedeno i srovnání vývozních cen s běžnou hodnotou. Jediným logickým postupem, jak v rámci téhož výpočtu dumpingu zjistit strukturu vývozních cen, tak je použití týchž vývozních cen, které jsou již vyjádřeny v tureckých lirách. Kromě toho základní nařízení, jak je uvedeno výše, nevyžaduje analýzu možných důvodů cíleného dumpingu, jako je kolísání směnných kurzů (7). Toto tvrzení se tedy zamítá.
(30)
Oba spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že by při zjišťování struktury vývozních cen měly být namísto aritmetických průměrných cen zohledněny vážené průměrné ceny srovnatelných druhů výrobků. V čl. 2 odst. 11 základního nařízení se však zmiňuje struktura vývozních cen, a nikoli struktura vážených průměrných vývozních cen či struktura hodnot vývozu. Použití vážené průměrné vývozní ceny by analýzu zkreslilo, neboť by byl zohledněn objem vývozu, a nikoli pouze vývozní ceny. V každém případě, i za použití vážených průměrných cen namísto aritmetických průměrných vývozních cen, by však vždy byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi různými kupujícími, oblastmi a obdobími. Dvě zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, zda struktura vývozních cen při použití vážených průměrných cen skutečně vykazuje výrazné rozdíly, pokud vůbec nějaké. Je třeba poznamenat, že dotyčné zúčastněné strany přitom nezpochybňují faktická zjištění, ke kterým se dospělo na základě aritmetického průměru, což je správná metoda, jak je vysvětleno výše. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
ÇIB namítlo, že použití praktiky nulování není oprávněné, přičemž se odvolalo na zprávu odvolacího orgánu WTO (8) (zpráva o ložním prádle), podle které byla praktika nulování shledána v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO. Tribunál (9) však potvrdil, že zjištění uvedená ve zprávě o ložním prádle nejsou použitelná v případě cíleného dumpingu. Zpráva o ložním prádle se totiž týká postupu nulování pouze v souvislosti s první symetrickou metodou a nelze mít za to, že se tohoto mechanismu týká v případě, kdy je použit v souvislosti s asymetrickou metodou. Použití postupu nulování v souvislosti s první symetrickou metodou by - jak shledal odvolací orgán WTO - sice skutečně mohlo být v rozporu s článkem 2.4.2 antidumpingového kodexu z roku 1994 a nespravedlivé, zejména pokud vývozní ceny nevykazují žádnou strukturu, avšak z výše uvedeného důvodu není jeho použití v souvislosti s asymetrickou metodou v rozporu se zmíněným ustanovením ani s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, ani nespravedlivé ve smyslu čl. 2 odst. 10 uvedeného nařízení, jsou-li obě podmínky pro použití této metody splněny. Kromě toho se ukázalo, že postup nulování je nezbytný z matematického hlediska, aby bylo možné výsledkově rozlišit asymetrickou metodu od první symetrické metody. Bez nulování by totiž asymetrická metoda přinesla vždy stejný výsledek jako první symetrická metoda. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
ÇIB dále uvedlo, že použitím nulování je porušeno pravidlo nižšího cla. Bylo namítnuto, že v důsledku nulování byla vypočítána vyšší dumpingová rozpětí, než ve skutečnosti měla být.
(33)
Použití nulování u asymetrické metody však nebrání uplatnění pravidla nižšího cla. U všech tří spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí bez ohledu na použitou metodu srovnána s úrovní pro odstranění újmy těchto společností, aby bylo zajištěno, že clo bude stanoveno na základě nižší z těchto dvou hodnot. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dumpingového rozpětí prošetřovaných společností, potvrzují se zjištění uvedená ve 47. a 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí u nespolupracujících společností, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba Unie
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, výrobního odvětví Unie a spotřeby, potvrzuje se obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(38)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že souhrnné posouzení dumpingového dovozu z obou dotčených zemí není odůvodněné. Toto sdružení uvedlo v podstatě tytéž připomínky, které po zahájení řízení předložili turečtí vyvážející výrobci, a prohlásilo, že dovoz z Ruska vykazuje odlišný trend než dovoz z Turecka, pokud jde o objem a ceny.
(39)
V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je z hlediska objemu relativně stabilní, dovoz z Ruska v absolutních hodnotách narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste.
(40)
Přitom se zdá, že postupy stanovování cen se v těchto dvou zemích nijak výrazně neliší, přičemž ruské průměrné ceny jsou sice poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám. V tomto ohledu je rovněž třeba připomenout, že šetřením bylo u společností v obou zemích zjištěno významné cenové podbízení až o zhruba 30 % (viz 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
ÇIB rovněž namítlo, že by dovoz z Turecka měl být považován za nevýznamný, a poukázalo na to, že v předchozím případě týkajícím se obdobného výrobku - totiž „potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska“ (10) - byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu považován za nevýznamný (ačkoli byl nad úrovní minimální hranice), a nebyl proto kumulován s dumpingovým dovozem z ostatních zemí.
(42)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu skutečně posouzen jako dumpingový a že nebyl kumulován s ostatním dumpingovým dovozem, ačkoli překročil prahovou hodnotu podílu na trhu ve výši 1 %. Situace v daném případě však byla velmi odlišná od nyní posuzované situace, neboť dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu tehdy ve skutečnosti rychle ztrácel svůj podíl na trhu a ve srovnání s objemem dovozu z jiných zemí byl považován za nevýznamný, a tudíž i za nepůsobící újmu. Naproti tomu v nyní posuzovaném případě dovoz z Turecka i z Ruska svůj podíl na trhu zvyšuje a je navzájem objemově srovnatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Dále ÇIB namítlo, že dovoz z Turecka není srovnatelný s dovozem z Ruska, pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, neboť existují „rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje“. Ze statistiky, kterou sdružení předložilo, vyplývá, že více než 70 % tureckého vývozu v období šetření směřovalo do Španělska, Francie, Itálie a Polska, zatímco Rusko soustředilo prodej svého zboží do České republiky a Německa.
(44)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje nelze považovat za známku odlišných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že Unie představuje jednotný trh, není místo vstupu dováženého zboží obvykle rozhodujícím faktorem pro vzájemnou konkurenceschopnost daného dováženého zboží a pro jeho konkurenceschopnost vůči obdobným výrobkům. V souvislosti s podmínkami hospodářské soutěže je rovněž třeba připomenout, že ruský a turecký dovoz si jsou z hlediska cen podobné a u obou bylo zjištěno, že dochází k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž využívají podobné prodejní kanály. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, potvrzuje se obsah 55. až 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně objemu dotčeného dumpingového dovozu a jeho podílu na trhu, dovozních cen a cenového podbízení, potvrzuje se obsah 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Je třeba připomenout, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o zhruba 30 %.
3. Situace výrobního odvětví Unie
(48)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že vzhledem k tomu, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl mezi rokem 2008 a obdobím šetření zhruba o 3 %, měla Komise dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období neutrpělo podstatnou újmu.
(49)
V tomto ohledu je za prvé třeba poznamenat, že skutečnost, že se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil, byla v prozatímním nařízení jednoznačně uvedena (viz například 72., 86. nebo 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za druhé je třeba zmínit, že v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že zvýšený podíl na trhu je důsledkem toho, že objem prodeje výrobců v Unii poklesl o něco mírněji než spotřeba v posuzovaném období.
(50)
Podíl na trhu je navíc kromě níže zmíněného klesajícího stavu zásob jediným ukazatelem újmy, který za posuzované období vykazuje pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(51)
Turecká vláda rovněž namítla, že snižující se konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie není v situaci, kdy by mu byla způsobena újma.
(52)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesl o 18 %, jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Zároveň je třeba uznat, že pokles stavu zásob by mohl být považován za pozitivní známku, avšak pouze v situaci, kdy se prodej zvyšuje rychleji než výroba. V případě tohoto šetření tomu tak však není. Pokles stavu zásob je v tomto případě naopak pouze důsledkem toho, že se objem výroby snižuje rychleji než prodej. Za této situace nelze pokles stavu zásob považovat za pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 66. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(56)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že skutečnou příčinou případné újmy výrobního odvětví Unie je levný dovoz z dalších třetích zemí, a zejména ze zemí v režimu antidumpingových opatření.
(57)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - dovoz z oněch osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u tohoto dovozu jsou obecně nižší než ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí. I při zohlednění platného antidumpingového cla zůstávají ceny tohoto dovozu nadále na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(58)
Je však třeba poznamenat, že statistické informace a údaje o průměrných cenách jsou u zemí v režimu antidumpingových opatření (jako u všech třetích zemí) k dispozici pouze v omezeném rozsahu a zjištěný cenový rozdíl nemusí mít vysokou vypovídací schopnost, neboť může být způsoben i odlišným sortimentem výrobků. Dovoz ze zemí v režimu antidumpingových opatření navíc vykazuje zřetelný sestupný trend. Lze tedy vyvodit závěr, že nenarušuje příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska.
(59)
Pokud jde o dovoz z ostatních třetích zemí, jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl ze 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Ruska a Turecka vzrostl. Průměrné ceny tohoto dovozu byly obecně vyšší než v případě dumpingového dovozu z dotčených zemí a blízké průměrným cenám výrobců v Unii, a proto se má za to, že nenarušují příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska. Toto tvrzení se proto zamítá a potvrzuje se prozatímní závěr, že dovoz ze třetích zemí příčinnou souvislost nenarušuje.
(60)
Turecká vláda rovněž namítla, že případná újma výrobního odvětví Unie je způsobena zvýšenými výrobními náklady v důsledku poklesu poptávky.
(61)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek je se vší pravděpodobností finanční a hospodářská krize z období 2008/09. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv se v období šetření mírně zvýšila). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To samozřejmě mělo významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(62)
Případný negativní dopad vyšších jednotkových výrobních nákladů byl zároveň zcela jednoznačně zvýrazněn tím, že klesaly i ceny výrobního odvětví Unie, neboť byly vystaveny značnému cenovému tlaku a výraznému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Za normální situace na trhu by výrobní odvětví Unie mělo mít možnost dopad případného zvýšení jednotkových nákladů minimalizovat alespoň tím, že udrželo normální cenovou hladinu, což však zjevně nebylo možné v situaci, kdy se nacházelo pod cenovým tlakem uměle levného dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(63)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se konečný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 94. až 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(65)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že uložení jakýchkoli opatření by vedlo k situaci, kdy by společnost ERNE Fittings - jeden ze žadatelů - zaujala na trhu Unie monopolní postavení.
(66)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost ERNE je pouze jedním ze dvou žadatelů a že druhá společnost - INTERFIT - je podobně velká jako ERNE. Navíc údaje v předběžném nařízení týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnovaly ještě třetího výrobce v Unii - společnost Virgilio CENA & Figli. Kromě toho existuje v Unii značné množství menších společností, jež vyrábějí a prodávají výrobek, který je předmětem šetření, a významné množství tohoto výrobku se dováží i z jiných zdrojů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že žádné riziko monopolního postavení společnosti ERNE neexistuje.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 107. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(69)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech dumpingové rozpětí.
(70)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno ve 21. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto rozpětí se tímto potvrzuje.
(71)
Vzhledem k tomu, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto zbytkové dumpingové rozpětí se tímto potvrzuje.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Rusko
Všechny společnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
(73)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(74)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení pak bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(75)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(76)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací byla obdržena stanoviska žadatele, jakož i dvou spolupracujících vyvážejících výrobců z Turecka, a ÇIB. Oba turečtí výrobci a ÇIB požádali o slyšení a byli vyslechnuti.
(77)
Žadatel vyjádřil souhlas se všemi předloženými zjištěními. Dva turečtí vývozci a ÇIB ve svých ústních a písemných připomínkách zopakovali připomínky, které již byly vzneseny v návaznosti na poskytnutí prozatímních informací. Je třeba poznamenat, že žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila údaje, na jejichž základě byla zjištění učiněna.
(78)
Vyjádření k požadavku ohledně uplatnění postupu nulování v rámci asymetrické metody při výpočtu dumpingu je stejně jako jeho odůvodnění uvedeno ve 24. až 33. bodě odůvodnění výše. Použití turecké liry ke zjištění struktury vývozních cen je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Použití aritmetických průměrných cen namísto vážených průměrných cen při zjišťování struktury vývozních cen je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Požadavek ohledně zahrnutí ziskového rozpětí dosaženého při námořní přepravě do vývozní ceny je popsán a zamítnut v 19. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že souhrnné posouzení tureckého a ruského dovozu není vzhledem k odlišné zeměpisné koncentraci prodeje Turecka a Ruska odůvodněné, je popsáno a zamítnuto ve 43. a 44. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že průmyslové odvětví Unie neutrpělo žádnou újmu vzhledem k tomu, že se zvýšil jeho podíl na trhu, je popsáno a zamítnuto ve 48. až 50. bodě odůvodnění výše.
(79)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyly předloženy žádné argumenty, které by ovlivnily výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
H. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(80)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2013.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 78/2013
zo 17. januára 2013,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a Turecku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Dňa 31. júla 2012 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) nariadením (EÚ) č. 699/2012 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a Turecku.
(2)
Konanie sa začalo oznámením o začatí konania (3) uverejneným 1. novembra 2011 na základe podnetu, ktorý 20. septembra 2011 podal Výbor na obranu odvetvia oceľového príslušenstva na zváranie na tupo Európskej únie (ďalej len „navrhovatelia“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 40 % celkovej výroby určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele v Únii.
(3)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 15 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov významných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2008 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. Následný postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), viacero zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanoviská k dočasným zisteniam. Strany, ktoré o to požiadali, tiež dostali možnosť, aby boli vypočuté.
(5)
Komisia pokračovala v získavaní a analýze všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia.
3. Výber vzorky
(6)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa výberu vzorky výrobcov v Únii, neprepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 5 až 11 dočasného nariadenia.
4. Platné opatrenia týkajúce sa iných tretích krajín
(7)
Pripomína sa, že platné konečné antidumpingové opatrenia sa týkajú určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Malajzii, Čínskej ľudovej republike, Kórejskej republike a Thajsku a vzhľadom na praktiky obchádzania aj určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike zasielaného z Indonézie, Srí Lanky, Filipín a Taiwanu (s určitými výnimkami) (4). Na krajiny vymenované v predchádzajúcej vete sa bude ďalej uvádzať odkaz ako na „krajiny, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia“.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(8)
Ako sa uvádza v odôvodnení 17 dočasného nariadenia, príslušným výrobkom je príslušenstvo na rúry a rúrky (iné ako liate príslušenstvo, príruby a príslušenstvo so závitom), zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm používané na zváranie na tupo alebo na iné účely, v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(9)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 17 až 20 dočasného nariadenia.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1. Normálna hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážajúci výrobca tvrdil, že pri výpočtoch dumpingového rozpätia sa mali použiť iba údaje získané od ruských spoločností a že nie je správne použiť údaje od tureckých spoločností. Je potrebné pripomenúť, že vzhľadom na to, že žiadny ruský vyvážajúci výrobca nespolupracoval, normálna hodnota pre Rusko sa v súlade s článkom 18 ods. 1 a 5 základného nariadenia stanovila na základe dostupných skutočností, t. j. informácií získaných od tých tureckých vyvážajúcich výrobcov, ktorí ako vstupy pri výrobe príslušného výrobku používajú ruské bezšvové oceľové rúry a rúrky. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(11)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa stanovenia normálnej hodnoty, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 22 až 25 dočasného nariadenia.
1.2. Vývozná cena
(12)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa stanovenia vývoznej ceny, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 26 a 27 dočasného nariadenia.
1.3. Porovnanie
(13)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa porovnania vývoznej ceny a normálnej hodnoty, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 28 a 29 dočasného nariadenia.
1.4. Dumpingové rozpätie
(14)
Jeden ruský vyvážajúci výrobca tvrdil, že dočasné antidumpingové clo vo výške 23,8 % nie je odôvodnené, a to vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosť vyváža do Únie iba oceľové kolená a aj tie iba vo veľmi malých množstvách. Oceľové kolená sú však súčasťou výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania a žiadna zainteresovaná strana túto skutočnosť nespochybnila. Okrem toho kritérium, či je možné dovoz do Únie považovať za zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 a článku 9 ods. 3 základného nariadenia, sa posudzuje na úrovni celej krajiny a nie vo vzťahu k jednotlivým spoločnostiam. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(15)
Iný ruský vyvážajúci výrobca tvrdil, že neuskutočňoval dumping a že to vyplýva aj z tej skutočnosti, že jeho ponuky na dodávky kolien a ohybov neboli pri viacerých príležitostiach úspešné a boli vybrané ponuky konkurentov z Únie. Ako je uvedené vyššie, je potrebné pripomenúť, že žiaden ruský vyvážajúci výrobca v tomto prešetrovaní nespolupracoval, a preto sa výpočty dumpingu pre Rusko v súlade s článkom 18 ods. 1 a 5 základného nariadenia vykonali na základe dostupných skutočností. Aj keby sa predmetné tvrdenie zohľadnilo, je potrebné poznamenať, že skutočnosť, že ruský vyvážajúci výrobca neuspel so svojimi ponukami a úspešné boli ponuky konkurentov z Únie, nie je v rozpore so zistením o dumpingu zo strany daného ruského vyvážajúceho výrobcu. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(16)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa výpočtu dumpingového rozpätia, týmto sa potvrdzujú zistenia uvedené v odôvodneniach 30 a 31 dočasného nariadenia.
(17)
S konečnou platnosťou stanovené dumpingové rozpätie pre celú krajinu, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením, je takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Všetky spoločnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1. Normálna hodnota
(18)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa stanovenia normálnej hodnoty, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 32 až 40 dočasného nariadenia.
2.2. Vývozná cena
(19)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že do vývoznej ceny by malo byť zahrnuté ziskové rozpätie dosiahnuté pri námornej doprave, t. j. rozdiel medzi dopravným naúčtovaným jeho zákazníkom a dopravným, ktoré zaplatil vyvážajúci výrobca lodnej spoločnosti. Podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia je však vývozná cena cenou skutočne zaplatenou alebo splatnou za výrobok pri jeho predaji na vývoz z vyvážajúcej krajiny do Únie. Ziskové rozpätie dosiahnuté na doprave výrobku zákazníkovi sa nemôže považovať za súčasť vývoznej ceny samotného výrobku. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(20)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa stanovenia vývoznej ceny, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 41 až 43 dočasného nariadenia.
2.3. Porovnanie
(21)
Turecké združenie vývozcov ocele (ďalej len „združenie ÇIB“) tvrdilo, že pri porovnaní medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou neboli náležite zohľadnené významné cenové rozdiely medzi bezšvovým a zváraným príslušenstvom na rúrky. Všetky spolupracujúce spoločnosti však predložili informácie o predaji bezšvového a zváraného príslušenstva v členení podľa jednotlivých obchodných prípadov. Práve tieto informácie sa použili na porovnanie medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou. Inými slovami, bezšvové príslušenstvo bolo porovnané iba s bezšvovým príslušenstvom a zvárané príslušenstvo bolo porovnané iba so zváraným príslušenstvom. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie zamieta.
(22)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa porovnania, týmto sa potvrdzujú zistenia uvedené v odôvodnení 44 dočasného nariadenia.
2.4. Dumpingové rozpätia
a) Dumpingové rozpätie pre prešetrované spoločnosti
(23)
Je potrebné pripomenúť, že individuálne dumpingové rozpätie dočasne stanovené pre jedného z troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou príslušného výrobku, ktorú táto spoločnosť účtuje pri vývoze do Únie. Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa stanovenia dumpingového rozpätia uvedenej spoločnosti, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodnení 46 dočasného nariadenia.
(24)
Výpočty dumpingu v prípade dvoch ďalších spolupracujúcich spoločností preukázali, že tieto spoločnosti uskutočňovali cielený dumping, a to tak, pokiaľ ide o dané časové obdobie, ako aj vo vzťahu k daným zákazníkom a regiónom. Naozaj existoval jasný model ich vývozných cien, ktorý sa významne líšil v závislosti od jednotlivých kupujúcich a regiónov, ako aj období (až do 30 % za rovnaké typy príslušného výrobku). Okrem toho, výpočet dumpingu na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženým priemerom vývozných cien v súlade s metódou stanovenou v článku 2 ods. 11 prvej časti prvej vety základného nariadenia neodzrkadľoval plnú mieru dumpingu praktizovaného dvomi príslušnými výrobcami, ako sa uvádza v odôvodnení 27 tohto nariadenia. Dumpingové rozpätie sa nedalo stanoviť ani porovnaním individuálnych normálnych hodnôt a individuálnych vývozných cien do Únie v jednotlivých obchodných prípadoch v súlade s článkom 2 ods. 11 druhou časťou prvej vety základného nariadenia, pretože objem domácich transakcií nebol dostatočný na to, aby bolo možné stanoviť normálnu hodnotu zodpovedajúcu vývozným transakciám, ako sa uvádza v odôvodnení 28.
(25)
V záujme zohľadnenia plnej miery dumpingu praktizovaného dvoma príslušnými spoločnosťami sa preto v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia v prípade týchto dvoch spoločností porovnala normálna hodnota stanovená na základe váženého priemeru s cenami všetkých individuálnych vývozných transakcií smerom do Únie. Vzhľadom na to, že taká metóda porovnania predstavuje výnimku z dvoch prvých metód stanovených v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, Komisia dôkladne overila, či podmienky jej použitia boli v tomto prípade jasne splnené. Boli zverejnené podrobné výpočty dumpingu vrátane stanovených modelov vývozných cien. Žiadny z tureckých vyvážajúcich výrobcov podkladové údaje nespochybnil.
(26)
Obe spolupracujúce spoločnosti, združenie ÇIB a turecká vláda však tvrdili, že pokiaľ ide o cielený dumping stanovený u dvoch tureckých vyvážajúcich výrobcov, bolo poskytnuté nedostatočné vysvetlenie a že akýkoľvek model vývozných cien nebol v žiadnom prípade úmyselný. V rámci vypočutia úradníkom pre vypočutie, o ktoré požiadali dvaja tureckí vývozcovia, boli týmto dvom spoločnostiam poskytnuté podrobné vysvetlenia, pokiaľ ide o stanovenie cieleného dumpingu a o príslušné výpočty dumpingového rozpätia. Komisia takisto objasnila, že aj ak by išlo o neúmyselné (5) praktiky, tieto ich praktiky mali účinok cieleného dumpingu. Poznamenáva sa, že základné nariadenie nevyžaduje, aby prešetrujúci orgán identifikoval možné dôvody cieleného dumpingu akými sú napr. kolísanie výmenného kurzu, rozdielne politiky cenotvorby v závislosti od regiónu atď. Stačí len samotné stanovenie modelov vývozných cien, ktoré sa významne líšili v závislosti od jednotlivých kupujúcich, regiónov alebo období (6). Uvedeným dvom spoločnostiam boli okrem toho v rámci vypočutia poskytnuté vysvetlenia týkajúce sa konkrétne jednej, resp. druhej spoločnosti. Navyše, stálej delegácii Turecka pri Únii bola zaslaná verbálna nóta s vysvetleniami ohľadom stanovenia cieleného dumpingu a metodiky, ktorá sa uplatnila pri výpočte dumpingového rozpätia. Okrem toho boli združeniu ÇIB pri ďalšom vypočutí úradníkom pre vypočutie, o ktoré požiadalo združenie ÇIB, poskytnuté podrobné vysvetlenia, pokiaľ ide o stanovenie cieleného dumpingu a o príslušné výpočty dumpingového rozpätia.
(27)
Prešetrovaním u každého z dvoch vyvážajúcich výrobcov sa stanovili tri jasné modely vývozných cien, ktoré sa vzťahujú na drvivú väčšinu ich predaja na vývoz do Únie, t. j. vývozné ceny sa výrazne líšili v závislosti od jednotlivých kupujúcich a regiónov, ako aj období, ako vyplynulo z podkladových údajov sprístupnených stranám. Takéto zistenie vyplynulo z dôkladného preskúmania výnimočných okolností tohto prípadu, na základe čoho sa dospelo k záveru, že daný prípad treba považovať za cielený dumping. Keďže sa zistili významné rozdiely vo vývozných cenách a vzhľadom na to, že dostatočným dôvodom na použitie váženého priemeru v rámci metodiky porovnania všetkých individuálnych vývozných transakcií by bol čo i len jeden z týchto troch modelov vývozných cien, považovala sa v tomto konkrétnom prípade táto metóda porovnania za vhodnú. Okrem toho sa u každej z dvoch spoločností celková miera dumpingu stanoveného na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou príslušného výrobku do Únie (prvá symetrická metóda) významne odlišovala od miery dumpingu stanovenej porovnaním normálnej hodnoty stanovenej na základe váženého priemeru s cenami všetkých individuálnych vývozných transakcií do Únie (asymetrické metóda), ako vyplynulo z podkladových údajov sprístupnených stranám. Preto možno dospieť k záveru, že použitie prvej symetrickej metódy by malo účinok neprimeraného maskovania cieleného dumpingu, ku ktorému došlo počas konkrétneho časového obdobia, v konkrétnych regiónoch a vo vzťahu ku konkrétnym zákazníkom. Inými slovami, dumpingové rozpätie stanovené prvou symetrickou metódou by neodrážalo plnú mieru dumpingu praktizovaného dvoma príslušnými spoločnosťami.
(28)
Dumpingové rozpätie sa nedalo stanoviť ani porovnaním individuálnych normálnych hodnôt s individuálnymi vývoznými cenami do Únie v jednotlivých obchodných prípadoch v súlade s článkom 2 ods. 11 druhou časťou prvej vety základného nariadenia (druhá symetrická metóda). Uvedená metóda zahŕňa identifikáciu individuálnych domácich transakcií, ktoré sú porovnateľné s individuálnymi vývoznými transakciami, s prihliadnutím na také faktory, ako napríklad predané množstvo a dátum transakcie. Vzhľadom na nedostatočný objem domácich transakcií za normálnu hodnotu zodpovedajúcu vývozným transakciám nebolo možné dumpingové rozpätie stanoviť na základe druhej symetrickej metódy. Preto sa, vzhľadom na stanovenie modelu vývozných cien, ktorý sa významne líšil v závislosti od jednotlivých kupujúcich, regiónov a období, a vzhľadom na to, že dve symetrické metódy by neodrážali plnú mieru dumpingu, bolo preto v súlade s článkom 2 ods. 11 druhou vetou rozhodnuté, že dumpingové rozpätie sa stanoví na základe asymetrickej metódy.
(29)
Obe spolupracujúce spoločnosti a združenie ÇIB tvrdili, že neexistoval dôvod na porovnanie vývozných cien prepočítaných na tureckú líru, vzhľadom na skutočnosť, že predaj do Únie sa uskutočňoval v eurách a turecká líra sa používala iba na účtovné účely. Tvrdilo sa, že kolísanie výmenného kurzu medzi eurom a tureckou lírou mali významný vplyv na stanovovanie cien, čo by bez náležitého dôvodu nevyhnutne ovplyvnilo výsledok porovnania vývoznej ceny medzi rôznymi obdobiami. Je však ustálenou praxou Komisie vykonať porovnanie vývozných cien a výpočty dumpingového rozpätia v účtovnej mene spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo vyvážajúcej krajine. Je potrebné poznamenať, že náklady a domáce ceny použité ako základ pre normálnu hodnotu sú vyjadrené v tureckých lírach. Preto je porovnanie vývozných cien s normálnou hodnotou vykonané v uvedenej mene. Z tohto dôvodu je jedinou logickou metódou stanovenia modelu vývozných cien, v rámci toho istého výpočtu dumpingu, použitie tých istých vývozných cien už vyjadrených v tureckých lírach. Okrem toho, ako je už uvedené, základné nariadenie nevyžaduje analýzu možných dôvodov cieleného dumpingu, akým je napríklad kolísanie výmenného kurzu (7). Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(30)
Obaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že na účel stanovenia modelu vývozných cien by sa mali zohľadniť skôr vážené priemerné ceny porovnateľných typov výrobku a nie aritmetické priemerné ceny. Článok 2 ods. 11 základného nariadenia sa však vzťahuje na model vývozných cien a nie na model vážených priemerných vývozných cien ani na model vývozných hodnôt. Použitie váženej priemernej vývoznej ceny by viedlo k skresleniu analýzy, pretože by sa zohľadnil objem vývozu namiesto iba vývozných cien. V každom prípade, aj v prípade použitia vážených priemerných cien namiesto aritmetických priemerných vývozných cien by sa stále dal stanoviť model vývozných cien, ktorý sa významne odlišuje v závislosti od jednotlivých kupujúcich a regiónov, ako aj období. Dve strany vyjadrili pochybnosti, či sú rozdiely v modeloch vývozných cien v prípade použitia vážených priemerov skutočne významné, ak sú vôbec nejaké. Poznamenáva sa, že strany nespochybňujú skutkové zistenia založené na aritmetickom priemere, čo predstavuje vhodnú metodiku, ako už bolo vysvetlené. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(31)
Združenie ÇIB tvrdilo, že uplatňovanie vynulovania nie je odôvodnené, pričom sa odvolávalo na správu odvolacieho orgánu WTO (8) (správa o posteľnej bielizni), podľa ktorej je postup vynulovania v rozpore s Antidumpingovou dohodou WTO. Všeobecný súd (9) však potvrdil, že zistenia uvedené v správe o posteľnej bielizni nie je možné uplatňovať v prípadoch cieleného dumpingu. Správa o posteľnej bielizni sa týka postupu vynulovania skutočne len v súvislosti s prvou symetrickou metódou a nie je možné sa domnievať, že sa tohto mechanizmu týka v prípade, keď sa použije v súvislosti s asymetrickou metódou. Preto ak by aj, ako zistil odvolací orgán WTO, použitie postupu vynulovania v súvislosti s prvou symetrickou metódou, a najmä pri neexistencii modelu vývozných cien, mohlo byť skutočne v rozpore s článkom 2.4.2 antidumpingového kódexu z roku 1994 a nespravodlivé, použitie postupu vynulovania v súvislosti s asymetrickou metódou, keď sú splnené dve podmienky pre uplatnenie tejto metódy, nie je v rozpore s uvedeným ustanovením ani s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia, ani nie je nespravodlivé v zmysle článku 2 ods. 10 uvedeného nariadenia. Navyše postup vynulovania sa ukázal byť matematicky nevyhnutným na to, aby sa odlíšila, pokiaľ ide o výsledky, asymetrická metóda od prvej symetrickej metódy. Bez uvedeného vynulovania totiž asymetrická metóda vždy prinesie rovnaký výsledok ako prvá symetrická metóda. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(32)
Okrem toho združenie ÇIB tvrdilo, že použitím vynulovania dochádza k porušeniu pravidla nižšieho cla. Tvrdilo sa, že z dôvodu používania postupu nulovania boli dumpingové rozpätia vypočítané na vyššej úrovni ako mali v skutočnosti byť.
(33)
Používanie nulovania v rámci asymetrickej metódy však nebráni uplatňovaniu pravidla nižšieho cla. Pre všetky tri spolupracujúce spoločnosti boli dumpingové rozpätia, bez ohľadu na použitú metodiku, porovnané s úrovňami odstránenia ujmy spoločností, aby sa zabezpečilo, že clo bude stanovené na základe nižšej z týchto dvoch hodnôt. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(34)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa dumpingových rozpätí pre prešetrované spoločnosti, týmto sa potvrdzujú zistenia uvedené v odôvodneniach 47 a 48 dočasného nariadenia.
b) Dumpingové rozpätie pre nespolupracujúce spoločnosti
(35)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa dumpingového rozpätia pre nespolupracujúce spoločnosti, týmto sa potvrdzujú dočasné zistenia uvedené v odôvodnení 49 dočasného nariadenia.
(36)
S konečnou platnosťou stanovené celoštátne dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie pred preclením, sú takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všetky ostatné spoločnosti
16,7
D. UJMA
1. Výroba v Únii, výrobné odvetvie Únie a spotreba
(37)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa výroby v Únii, výrobného odvetvia Únie a spotreby, týmto sa potvrdzuje obsah odôvodnení 51 až 54 dočasného nariadenia.
2. Dovoz z príslušných krajín
2.1. Súhrnné vyhodnotenie účinkov príslušného dovozu
(38)
Po dočasnom zverejnení združenie ÇIB tvrdilo, že súhrnné vyhodnotenie dumpingového dovozu z dvoch príslušných krajín nie je opodstatnené. V podstate len opakovalo pripomienky predložené tureckými vyvážajúcimi výrobcami po začatí konania a tvrdilo, že dovoz z Ruska a Turecka vykazuje z hľadiska objemu a cien odlišný trend.
(39)
V tejto súvislosti sa pripomína, ako už bolo uvedené v odôvodnení 59 dočasného nariadenia, že prešetrovaním sa zistilo zvyšovanie dovozu z Ruska v absolútnom vyjadrení, aj keď dovoz z Turecka je z hľadiska objemu pomerne konštantný. Vzhľadom na pokles dopytu v posudzovanom období sa však podiely dovozu z oboch krajín na trhu zvyšujú.
(40)
Súčasne sa nezdá, že by v ich cenotvorbe boli podstatné rozdiely, pričom ruské priemerné ceny sú o niečo nižšie, ale veľmi blízko úrovni priemerných tureckých cien. V tejto súvislosti sa tiež pripomína, že prešetrovaním sa u spoločností v obidvoch krajinách zistilo výrazné podhodnotenie a to až o približne 30 % (pozri odôvodnenie 65 dočasného nariadenia). Uvedené tvrdenie sa preto zamieta.
(41)
Združenie ÇIB takisto tvrdilo, že dovoz z Turecka by sa nemal považovať za významný a poukázalo na to, že v predchádzajúcom prípade týkajúcom sa podobného výrobku - konkrétne „príslušenstva na rúry a rúrky z ČĽR, Chorvátska, Slovenska, Taiwanu a Thajska“ (10) - sa dovoz zo Slovenska a Taiwanu považoval za nevýznamný (napriek tomu, že bol nad prahom de minimis) a teda nebol kumulovaný s dumpingovým dovozom z iných krajín.
(42)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že v prípade príslušenstva na rúry a rúrky z ČĽR, Chorvátska, Slovenska, Taiwanu a Thajska sa skutočne zistilo, že dovoz zo Slovenska a Taiwanu bol dumpingový a napriek tomu, že presahoval prah 1 % podielu na trhu, nebol kumulovaný s iným dumpingovým dovozom. Situácia v danom prípade však bola veľmi odlišná od súčasnej situácie, keďže dovoz zo Slovenska a Taiwanu skutočne výrazne strácal svoj podiel na trhu a nepovažoval sa za významný v porovnaní s objemom dovozu z iných krajín a teda sa nepovažoval za dovoz spôsobujúci ujmu. Naproti tomu, v aktuálnom prípade rastie podiel dovozu z Turecka, ako aj z Ruska na trhu, pričom z hľadiska objemu je dovoz z obidvoch týchto krajín navzájom porovnateľný. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta.
(43)
Združenie ÇIB takisto tvrdilo, že dovoz z Turecka a Ruska nie je podobný, pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže, keďže existujú „rozdiely v geografickom sústredení predaja“. Poskytlo štatistické údaje o tom, že Turecko počas OP sústredilo viac ako 70 % svojho predaja do Španielska, Francúzska, Talianska a Poľska, zatiaľ čo Rusko sústredilo takmer všetok svoj predaj do Českej republiky a Nemecka.
(44)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že rozdiely v geografickom sústredení predaja nemožno považovať za znak odlišných podmienok hospodárskej súťaže. Vzhľadom na to, že Únia je jednotným trhom, miesto vstupu akéhokoľvek dovozu nebude zvyčajne rozhodujúce pre konkurencieschopnosť tohto dovozu vo vzťahu k iným dovozom ani vo vzťahu k podobnému výrobku. V súvislosti s podmienkami hospodárskej súťaže sa opätovne uvádza, že dovoz z Ruska a Turecka je z hľadiska ceny podobný, pričom v prípade dovozu z každej z týchto dvoch krajín sa zistili nižšie ceny ako sú ceny výrobného odvetvia Únie a ich predajné kanály sú podobné. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta.
(45)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa súhrnného vyhodnotenia dumpingového dovozu z príslušných krajín, týmto sa potvrdzuje obsah odôvodnení 55 až 60 dočasného nariadenia.
2.2. Objem, podiel príslušného dumpingového dovozu na trhu, ceny dovozu a podhodnotenie
(46)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky, pokiaľ ide o objem a podiel príslušného dumpingového dovozu na trhu, ceny dovozu a podhodnotenie, týmto sa potvrdzuje obsah odôvodnení 61 až 65 dočasného nariadenia.
(47)
Pripomína sa, že cena dumpingového príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách predávaného v Únii bola v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie až o približne 30 % nižšia.
3. Situácia výrobného odvetvia Únie
(48)
Po dočasnom zverejnení združenie ÇIB a turecká vláda tvrdili, že vzhľadom na to, že medzi rokom 2008 a OP výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoj podiel na trhu približne o 3 %, Komisia mala dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia značnú ujmu neutrpelo.
(49)
V tejto súvislosti sa po prvé poznamenáva, že v dočasnom nariadení sa jasne uznalo (pozri napríklad odôvodnenia 72, 86 alebo 91 dočasného nariadenia), že sa zaznamenal mierny nárast podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Po druhé, v odôvodnení 72 dočasného nariadenia sa objasňuje, že zvýšený podiel na trhu odzrkadľuje skutočnosť, že v posudzovanom období objem predaja výrobcov z Únie na trhu klesol o niečo menej ako spotreba.
(50)
Navyše, okrem znižujúcich sa zásob, ako sa uvádza ďalej, je to jediný ukazovateľ ujmy, ktorý počas posudzovaného obdobia vykazuje pozitívny vývoj. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta.
(51)
Turecká vláda tiež tvrdila, že znižovanie konečných zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky svedčí o tom, že výrobné odvetvie Únie sa nenachádza v situácii, v ktorej by mu vznikala ujma.
(52)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že tak ako je uvedené v odôvodnení 79 dočasného nariadenia, konečné zásoby výrobcov z Únie zaradených do vzorky skutočne klesli medzi rokom 2008 a OP o 18 %.
(53)
Súčasne sa uznáva, že pokles zásob by sa mohol považovať za určitý pozitívny signál, ale iba v situácii, keď by predaj rástol rýchlejším tempom ako výroba. V tomto prešetrovaní však taký záver nie je možné konštatovať. Naopak, pokles zásob v tomto prípade je len odrazom rýchlejšieho tempa poklesu objemu výroby ako predaja. V tejto situácii pokles zásob nemožno považovať za pozitívny vývoj. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta.
(54)
Keďže neboli predložené žiadne iné tvrdenia ani pripomienky, týmto sa potvrdzuje obsah odôvodnení 66 až 88 dočasného nariadenia vrátane záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia,.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Vplyv dumpingového dovozu
(55)
Keďže neboli predložené žiadne konkrétne pripomienky, týmto sa potvrdzujú odôvodnenia 90 až 93 dočasného nariadenia.
2. Vplyv ďalších faktorov
(56)
Po dočasnom zverejnení združenie ÇIB a turecká vláda tvrdili, že skutočnou príčinou akejkoľvek ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, boli nízke ceny dovozu z iných tretích krajín a najmä z krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia.
(57)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že ako už bolo uvedené v odôvodnení 96 dočasného nariadenia, dovoz z ôsmich krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, naďalej prenikal na trh Únie, hoci podiel tohto dovozu na trhu klesol z 21 % v roku 2008 na 17 % v OP. Priemerné ceny tohto dovozu sú vo všeobecnosti nižšie ako ceny dumpingového dovozu z príslušných krajín. Dokonca aj po zohľadnení platného antidumpingového cla zostávajú ceny uvedeného dovozu nízke a porovnateľné s cenami ruského a tureckého dovozu a sú pod úrovňou priemerných cien výrobcov z Únie.
(58)
Je však potrebné poznamenať, že štatistické informácie a údaje o priemerných cenách sú v prípade krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia (ako v prípade všetkých tretích krajín) k dispozícii iba v obmedzenom rozsahu a stanovený rozdiel v cene nemusí mať vysokú výpovednú hodnotu a môže byť výsledkom odlišného sortimentu výrobkov. Navyše dovoz z krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, vykazuje jasný klesajúci trend. Z toho vyplýva záver, že tento dovoz nenarúšal príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a nárastom dumpingového dovozu z Turecka a Ruska.
(59)
Pokiaľ ide o dovoz z iných tretích krajín, ich podiel na trhu počas posudzovaného obdobia klesol zo 7 % v roku 2008 na 6 % v OP, zatiaľ čo podiel dovozu z Ruska a Turecka sa zvýšil. Priemerné ceny tohto dovozu boli vo všeobecnosti vyššie ako dumpingový dovoz z príslušných krajín a blížili sa priemerným cenám výrobcov z Únie a ako také sa nepovažujú za narúšajúce príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a nárastom dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Uvedené tvrdenie sa preto zamieta a potvrdzuje sa dočasný záver, že dovoz z tretích krajín nenarúša predmetnú príčinnú súvislosť.
(60)
Turecká vláda takisto tvrdila, že akákoľvek ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená zvýšenými výrobnými nákladmi, ktoré vyplývajú z poklesu dopytu.
(61)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, ako už bolo uvedené v odôvodnení 101 dočasného nariadenia, že dôvodom zníženej spotreby príslušenstva na rúrky je s najväčšou pravdepodobnosťou finančná a hospodárska kríza v období rokov 2008/2009. Medzi rokmi 2008 a 2009 klesla spotreba o viac ako 40 % a na tejto nízkej úrovni zostala po celý zvyšok posudzovaného obdobia (aj keď v OP mierne stúpla). Vzhľadom na to, že fixné náklady predstavujú až 40 % výrobných nákladov výrobcov z Únie, znížený dopyt, predaj a produkciu mali za následok významne vyššie jednotkové výrobné náklady. To malo samozrejme významný vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie.
(62)
Súčasne akýkoľvek negatívny vplyv vyšších jednotkových výrobných nákladov jasne prehĺbila aj tá skutočnosť, že ceny výrobného odvetvia Únie klesali v dôsledku ich vystavenia silnému cenovému tlaku a výraznému podhodnoteniu dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. V podmienkach normálnej situácie na trhu by výrobné odvetvie Únie malo mať možnosť minimalizovať vplyv akéhokoľvek zvýšenia jednotkových nákladov prinajmenšom prostredníctvom zachovania normálnej úrovne cien, čo zjavne nebolo možné v situácii, keď bolo pod cenovým tlakom, ktorý vyvíjal neprirodzene lacný dumpingový dovoz z príslušných krajín.
(63)
Preto sa toto tvrdenie zamieta a prijíma sa konečný záver, že žiadny negatívny vplyv poklesu dopytu nie je takého charakteru, aby narušil príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z Ruska a Turecka.
(64)
Keďže neboli predložené žiadne iné tvrdenia ani pripomienky, týmto sa potvrdzuje obsah odôvodnení 94 až 106 dočasného nariadenia vrátane záveru, že dumpingový dovoz z príslušných krajín spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
F. ZÁUJEM ÚNIE
(65)
Po dočasnom zverejnení združenie ÇIB tvrdilo, že uloženie akýchkoľvek opatrení by viedlo k situácii, v ktorej by spoločnosť ERNE Fittings, jeden z navrhovateľov, mala na trhu Únie postavenie podobné monopolu.
(66)
V tejto súvislosti sa poznamenáva, že ERNE je len jedným z dvoch navrhovateľov a že druhý navrhovateľ - spoločnosť INTERFIT - je podobne veľká ako ERNE. Okrem toho údaje v dočasnom nariadení týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky zahŕňali aj tretieho výrobcu z Únie - spoločnosť Virgilio CENA & Figli. Navyše existuje významný počet menších spoločností v Únii, ktoré vyrábajú a predávajú výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania a tiež existuje významný dovoz z iných zdrojov. Vzhľadom na uvedené sa usudzuje, že neexistuje žiadne riziko vzniku monopolného postavenia spoločnosti ERNE.
(67)
Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky, týmto sa potvrdzujú odôvodnenia 107 až 117 dočasného nariadenia vrátane záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody proti uloženiu opatrení na dumpingový dovoz z príslušných krajín.
G. KONEČNÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(68)
Keďže neboli predložené žiadne konkrétne pripomienky, týmto sa potvrdzuje obsah odôvodnení 118 až 120 dočasného nariadenia.
2. Konečné opatrenia
(69)
Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie a v súlade s článkom 9 základného nariadenia sa usudzuje, že na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku by sa malo uložiť konečné antidumpingové clo na úrovni najnižšieho zisteného dumpingového rozpätia a zistenej úrovne odstránenia ujmy, a to v súlade s pravidlom nižšieho cla, ktoré vo všetkých prípadoch predstavuje dumpingové rozpätie.
(70)
V prípade Ruska, keďže ruskí vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, bolo celoštátne dumpingové rozpätie vypočítané tak, ako je vysvetlené v odôvodneniach 21 až 31 dočasného nariadenia, a týmto sa uvedené rozpätie potvrdzuje.
(71)
V prípade Turecka sa vzhľadom na úroveň spolupráce, ktorá sa považovala za pomerne nízku, pri zvyškovom dumpingovom rozpätí vychádzalo z primeranej metódy, čo viedlo k rozpätiu, ktoré je vyššie ako najvyššie z individuálnych rozpätí troch spolupracujúcich spoločností, ako je vysvetlené v odôvodnení 49 dočasného nariadenia, a týmto sa uvedené zvyškové dumpingové rozpätie potvrdzuje.
(72)
Na základe uvedeného sú navrhované sadzby cla takéto:
Krajina
Spoločnosť
Konečná sadzba antidumpingového cla (v %)
Rusko
Všetky spoločnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všetky ostatné spoločnosti
16,7
(73)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla pre celú krajinu platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách, ktoré vyrábajú dané spoločnosti, t. j. dané konkrétne právnické osoby. Dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú konkrétne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, tieto sadzby nemôžu využiť a bude sa na ne vzťahovať sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(74)
Každú žiadosť o uplatňovanie sadzby individuálneho antidumpingového cla pre spoločnosť (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) treba bezodkladne predložiť Komisii (11) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činností spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.
(75)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo ocele s pôvodom v Rusku a Turecku a konečný výber súm zabezpečených prostredníctvom dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“). Takisto im bola poskytnutá lehota, počas ktorej sa po tomto zverejnení mohli vyjadriť.
(76)
Po konečnom zverejnení boli doručené vyjadrenia od navrhovateľa ako aj dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov z Turecka a od združenia ÇIB. Obaja tureckí výrobcovia a aj združenie ÇIB požiadali o vypočutie a ich žiadostiam bolo vyhovené.
(77)
Navrhovateľ súhlasil so všetkými zverejnenými zisteniami. Ústne a písomné pripomienky predložené dvomi tureckými vývozcami a združením ÇIB boli zopakovaním pripomienok predložených už po dočasnom zverejnení. Poznamenáva sa, že žiadna zo zainteresovaných strán podkladové údaje nespochybnila.
(78)
Odôvodnenie použitia asymetrickej metódy vrátane vynulovania pri výpočte dumpingu a odpoveď na žiadosť o také použitie sú uvedené v predchádzajúcich odôvodneniach 24 až 33. Použitie tureckej líry na stanovenie modelu vývozných cien je vysvetlené v odôvodnení 29, v ktorom sa rozoberá aj príslušné tvrdenie. Použitie aritmetických priemerných cien namiesto vážených priemerných cien pri identifikácii modelov vývozných cien je vysvetlené v odôvodnení 30, v ktorom sa rozoberá aj príslušné tvrdenie. Tvrdenie požadujúce zahrnúť ziskové rozpätie dosiahnuté na námornej doprave do vývoznej ceny je opísané a zamietnuté v odôvodnení 19. Tvrdenie, že vzhľadom na rozdiely v geografickom sústredení tureckého a ruského predaja nie je opodstatnené žiadne súhrnné vyhodnotenie tureckého a ruského dovozu je opísané a zamietnuté v odôvodneniach 43 a 44. Tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo žiadnu ujmu, vzhľadom na zvýšený podiel na trhu, je rozobraté a zamietnuté v odôvodneniach 48 až 50.
(79)
Vzhľadom na to, že po konečnom zverejnení neboli predložené žiadne argumenty, ktoré by mali vplyv na výsledok posúdenia prípadu, nie je opodstatnená žiadna zmena zistení, ktoré sú podrobne uvedené v predchádzajúcom texte.
H. KONEČNÝ VÝBER DOČASNÉHO CLA
(80)
Vzhľadom na rozsah zisteného dumpingového rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa sumy zabezpečené dočasným antidumpingovým clom, ktoré bolo uložené dočasným nariadením, s konečnou platnosťou vybrali v rozsahu sumy, ktorá zodpovedá uloženému konečnému clu,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz príslušenstva na rúry a rúrky (iné ako liate príslušenstvo, príruby a príslušenstvo so závitom), zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele), s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm, používaného na zváranie na tupo alebo na iné účely, v súčasnosti zaradeného pod číselné znaky KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (TARIC kódy 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098) a s pôvodom v Rusku a Turecku.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrábané ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingové clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Rusko
Všetky spoločnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všetky ostatné spoločnosti
16,7
B999
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla uloženého podľa nariadenia (EÚ) č. 699/2012 na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a Turecku sa vyberú s konečnou platnosťou.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. januára 2013