NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1053/2013
ze dne 7. října 2013
o vytvoření hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 70 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský prostor bez kontrol na vnitřních hranicích závisí na tom, jak účinně a účelně členské státy uplatňují doprovodná opatření v oblasti vnějších hranic, vízové politiky Schengenského informačního systému, ochrany údajů, policejní spolupráce, justiční spolupráce v trestních věcech a protidrogových politik.
(2)
Rozhodnutím výkonného výboru ze dne 16. září 1998 (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (dále jen „rozhodnutí z 16. září 1998“) byl zřízen Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu. Stálý výbor obdržel mandát za prvé zjistit, zda jsou splněny všechny podmínky nezbytné k odstranění kontrol na vnitřních hranicích s kandidátskými zeměmi, a za druhé zajistit, aby bylo schengenské acquis řádně uplatňováno státy, které je již plně provádějí.
(3)
Zvláštní hodnotící a monitorovací mechanismus k ověření uplatňování schengenského acquis je nezbytný vzhledem k nutnosti zajistit vysoký jednotný standard při jeho uplatňování v praxi a k zachování vysoké úrovně vzájemné důvěry mezi těmi členskými státy, které tvoří součást prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. Tento mechanismus by měl být založen na úzké spolupráci mezi Komisí a těmito členskými státy.
(4)
Haagský program (3) vyzývá Komisi, aby ihned po dokončení odstraňování kontrol na vnitřních hranicích předložila návrh na doplnění stávajících schengenských postupů pro vyhodnocování kontrolním mechanismem, který zajistí plnou účast odborníků členských států, včetně neohlášených inspekcí.
(5)
Podle Stockholmského programu (4) zůstane význam hodnocení schengenského prostoru i nadále zásadní, a mělo by být proto zlepšeno posílením úlohy Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Frontex), zřízené nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 (5), v této oblasti.
(6)
Hodnotící mechanismus stanovený rozhodnutím z 16. září 1998 by tedy měl být revidován a uvedené rozhodnutí by mělo být zrušeno.
(7)
Zkušenosti získané během předchozích hodnocení ukazují, že je třeba zachovat soudržný hodnotící mechanismus zahrnující všechny oblasti schengenského acquis kromě těch, pro které již existuje podle práva Unie zvláštní hodnotící mechanismus.
(8)
V souladu s článkem 70 Smlouvy o fungování EU by měly členské státy ve spolupráci s Komisí vést objektivní a nestranné hodnocení provádění politik Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Z důvodu účinnosti by řádný hodnotící proces měl zahrnovat řádná následná opatření a monitorování hodnotících zpráv, což by měla zajišťovat Komise.
(9)
S cílem zvýšit účinnost hodnotícího mechanismu by kromě toho měly být zajištěny jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení. Za tím účelem by některé prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi a jiné Radě.
(10)
Pravomoci připravovat a plánovat hodnocení a pravomoc přijímat hodnotící zprávy by měly být svěřeny Komisi. Řada těchto pravomocí by měla být vykonávána v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (6). Podle čl. 2 odst. 2 písm. b) bodu iii) uvedeného nařízení se má pro přijímání takových aktů použít přezkumný postup.
(11)
V zájmu posílení vzájemné důvěry mezi členskými státy, zajištění jejich lepší koordinace na úrovni Unie a zvýšení vzájemného tlaku by prováděcí pravomoc přijímat doporučení pro nápravná opatření zaměřená na řešení jakýchkoli nedostatků zjištěných v hodnotících zprávách měla být svěřena Radě. Tato prováděcí pravomoc odráží zvláštní pravomoci svěřené Radě článkem 70 Smlouvy o fungování EU v oblasti vzájemného hodnocení provádění politik Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Přiměřeným způsobem odráží účel hodnotícího mechanismu založeného na tomto lex specialis, jímž je v této zvláštní oblasti plnění doplňující funkce monitorování účinnosti praktického provádění politik Unie prostřednictvím vzájemného hodnocení, a to souběžně s obecnou pravomocí Komise dohlížet na uplatňování práva Unie pod kontrolou Soudního dvora Evropské unie prostřednictvím řízení pro nesplnění povinnosti. Tato prováděcí pravomoc svěřená Radě navíc přispívá k naplnění přání Evropské rady, vyjádřeného v jejích závěrech ze dne 23. a 24. června 2011, aby se dále posílila spolupráce v schengenském prostoru prostřednictvím zvyšování vzájemné důvěry mezi členskými státy a aby členské státy nesly rovným dílem odpovědnost za zabezpečení účinného uplatňování všech schengenských pravidel v souladu s dohodnutými společnými standardy a se základními zásadami a normami. V souladu se závěry Rady ze dne 8. března 2012 tato prováděcí pravomoc rovněž přispívá ke zlepšení správy schengenského prostoru prostřednictvím politických diskusí na ministerské úrovni o řádném fungování schengenského prostoru, včetně diskusí v situacích, kdy hodnotící zprávy poukázaly na vážné nedostatky. Tyto diskuse probíhající ve smíšeném výboru, který tvoří členské státy Unie a státy přidružené k Schengenu, by měly pomáhat Radě, aby v rámci svých pravomocí přijímala rozhodnutí s cílem zajistit efektivní fungování schengenského prostoru. Svěření takové prováděcí pravomoci Radě navíc přiměřeným způsobem zohledňuje případnou politicky citlivou povahu doporučení, neboť se často dotýká vnitrostátních výkonných a donucovacích pravomocí.
(12)
Hodnotící mechanismus by měl stanovit transparentní, účinná a jasná pravidla, pokud jde o metodu uplatňovanou pro hodnocení, využívání vysoce kvalifikovaných odborníků pro návštěvy na místě a následná opatření navazující na zjištění vyplývající z těchto hodnocení. Tato metoda by měla zejména upravovat neohlášené návštěvy na místě, jež by doplňovaly ohlášené návštěvy na místě, především pokud jde o hraniční kontroly a víza.
(13)
Hodnotící a monitorovací mechanismus by měl pokrývat všechny aspekty schengenského acquis. Pokud jde o otázku hranic, měl by tento mechanismus pokrývat jak účinnost ochrany vnějších hranic, tak neprovádění kontrol na vnitřních hranicích.
(14)
Během hodnocení a monitorování by měla být věnována pozornost zejména dodržování základních práv při uplatňování schengenského acquis.
(15)
Hodnocení by mělo zaručit, že členské státy používají schengenská pravidla účinně a v souladu se základními zásadami a normami. Hodnotící mechanismus by se proto měl vztahovat na všechny relevantní legislativní a provozní činnosti, jež přispívají k fungování prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích.
(16)
V zájmu posílení účinnosti a spolehlivosti hodnotícího mechanismu by ve všech hodnoceních mělo být zohledněno řádné fungování orgánů, které uplatňují příslušné části schengenského acquis. To zvýší schopnost hodnotícího mechanismu zaručit účinné uplatňování schengenských pravidel členskými státy v souladu se základními zásadami a normami, jak požadovala Evropská rada ve svých závěrech ze dne 23. a 24. června 2011 Bude to zároveň v souladu s požadavkem Evropské rady, vysloveným v jejích závěrech ze dne 1. a 2. března 2012, aby hodnotící mechanismus řešil požadované fungování orgánů zapojených do uplatňování schengenského acquis.
(17)
Frontex by měl podporovat provádění hodnotícího mechanismu, a to přednostně v oblasti hodnocení rizik, jež se týká vnějších hranic. Mělo by být rovněž možné, aby hodnotící mechanismus příležitostně využíval odborné znalosti Frontexu pro návštěvy na místě na vnějších hranicích.
(18)
Jiné instituce a subjekty Unie, jako je Evropský policejní úřad (Europol), zřízený rozhodnutím rady 2009/371/SVV (7), a Eurojust, zřízený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (8), by měly případně podporovat provádění hodnotícího mechanismu v oblastech, na které se vztahuje jejich mandát. Mělo by být rovněž možné, aby hodnotící mechanismus tam, kde je to relevantní, využíval odborných znalostí institucí nebo jiných subjektů Unie, pokud poskytují pomoc při uskutečňování návštěv na místě týkajících se oblastí schengenského acquis, jež spadají do jejich působnosti. To by se například mělo týkat evropského inspektora ochrany údajů, pokud jde o hodnocení týkající se ochrany údajů, do nichž mohou být zapojeny rovněž vnitrostátní úřady pro ochranu údajů.
(19)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby odborníci, kteří byli vysláni na návštěvy na místě, měli nezbytné odborné zkušenosti a absolvovali za tímto účelem zvláštní odbornou přípravu, mimo jiné v oblasti dodržování základních práv. Odpovídající odbornou přípravu by měly poskytovat příslušné instituce a jiné subjekty Unie, například Frontex, a ve prospěch členských států by měly být uvolněny finanční prostředky na iniciativy zaměřené na zvláštní odbornou přípravu v oblasti hodnocení schengenského acquis ze stávajících finančních nástrojů Unie a z dalšího rozvoje těchto nástrojů.
(20)
Vzhledem ke zvláštní úloze svěřené Evropskému parlamentu a vnitrostátním parlamentům v poslední větě článku 70 Smlouvy o fungování EU a k důrazu kladenému na úlohu vnitrostátních parlamentů v čl. 12 písm. c) Smlouvy o Evropské unii je nezbytné zajistit, aby Rada a Komise plně informovaly Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty o obsahu a výsledcích hodnocení. Pokud by navíc Komise předložila návrh na změnu tohoto nařízení, Rada by v souladu s čl. 19 odst. 7 písm. h) svého jednacího řádu konzultovala Evropský parlament, aby před přijetím konečného znění v co největší možné míře zohlednila jeho stanovisko.
(21)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(22)
Spojené království se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (9).
(23)
Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (10).
(24)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (11), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí Rady 1999/437/ES (12) o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
(25)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (13), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (14).
(26)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (15), která spadají do oblasti uvedené v článku 1 rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (16).
(27)
Vzhledem k tomu, že podle rozhodnutí z 16. září 1998 začalo hodnocení Kypru již před vstupem tohoto nařízení v platnost, nepoužije se toto nařízení na Kypr do 1. ledna 2016.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že ověřování v souladu s platnými schengenskými hodnotícími postupy týkajícími se Bulharska a Rumunska již bylo dokončeno podle čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005, ověření uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení se pro tyto členské státy neprovede.
(29)
Odborníci z Kypru, Bulharska, Rumunska a Chorvatska by se měli nicméně účastnit hodnocení všech částí schengenského acquis,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se vytváří hodnotící a monitorovací mechanismus, který slouží následujícím účelům:
a)
k ověření uplatňování schengenského acquis v členských státech, ve kterých se použije v plném rozsahu, a v členských státech, ve kterých se v souladu s příslušnými protokoly připojenými ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU schengenské acquis použije zčásti;
b)
k ověření, zda byly splněny nezbytné podmínky pro uplatňování všech příslušných částí schengenského acquis v těch členských státech, pro něž nebylo přijato rozhodnutí Rady uvádějící, že se ustanovení schengenského acquis použijí v plném rozsahu nebo zčásti, s výjimkou těch členských států, jejichž hodnocení již byla ukončena v době vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Ověřením uvedeným v odst. 1 písm. b) tohoto článku není dotčen čl. 23 druhý pododstavec, pokud jde o členské státy, ve kterých již byly hodnotící postupy zahájeny k 26. listopadu 2013.
3. Odborníci z členských států, ve kterých se schengenské acquis podle příslušného aktu o přistoupení ještě plně nepoužije, se nicméně účastní hodnocení všech částí schengenského acquis.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „schengenským acquis“ rozumějí ustanovení začleněná do rámce Unie protokolem č. 19, připojeným ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a akty na ně navazující nebo s nimi jinak související.
Článek 3
Povinnosti
1. Členské státy a Komise společně odpovídají za provádění hodnotícího a monitorovacího mechanismu podle tohoto nařízení, s podporou institucí a jiných subjektů Unie zapojených do provádění schengenského acquis.
2. Komise provádí celkovou koordinaci, pokud jde o vypracovávání ročních i víceletých hodnotících programů, sestavování dotazníků a harmonogramu návštěv na místě, uskutečňování návštěv na místě a vypracovávání hodnotících zpráv a doporučení. Rovněž zajišťuje následná opatření a monitorování hodnotících zpráv a doporučení v souladu s článkem 16.
3. Členské státy a Komise plně spolupracují ve všech fázích hodnocení, aby mohly vykonávat úkoly, které jim toto nařízení svěřuje.
Článek 4
Hodnocení
1. Hodnocení mohou zahrnovat všechna hlediska schengenského acquis, včetně účinného a účelného uplatňování doprovodných opatření členskými státy v oblasti vnějších hranic, vízové politiky, Schengenského informačního systému, ochrany údajů, policejní spolupráce, justiční spolupráce v trestních věcech, jakož i neprovádění kontrol na vnitřních hranicích. Ve všech hodnoceních by mělo být zohledněno fungování orgánů, které uplatňují příslušné části schengenského acquis, jak je stanoveno v tomto odstavci.
2. Hodnocení mohou sestávat z dotazníků a návštěv na místě, které mohou být ohlášené či neohlášené. Ohlášeným návštěvám na místě předchází dotazník. Návštěvy na místě a dotazníky mohou být při hodnocení určitého členského státu nebo konkrétní oblasti podle potřeby používány buď samostatně, nebo společně.
3. Dotazníky i návštěvy na místě mohou být doplněny o prezentace hodnoceného členského státu v oblasti, které se hodnocení týká.
Článek 5
Víceletý program hodnocení
1. Komise vytvoří víceletý program hodnocení na období pěti let, je-li to vhodné po konzultaci Frontexu a Europolu, nejpozději šest měsíců před začátkem nového pětiletého období. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Komise předá víceletý program hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
2. Každý členský stát je hodnocen během každého pětiletého období, na které se vztahuje víceletý program hodnocení. Víceletý program hodnocení zahrnuje seznam členských států, které budou hodnoceny v každém daném roce. Při stanovování pořadí, ve kterém se mají členské státy hodnotit, se zohlední čas, který uplynul od předchozího hodnocení, a rovnováha mezi různými částmi schengenského acquis, jež mají být předmětem hodnocení.
3. Víceletý program hodnocení lze v případě nutnosti upravit postupem uvedeným v odstavci 1.
4. Víceletý program hodnocení může obsahovat odkaz na tematická hodnocení uvedená v čl. 6 odst. 1 písm. b).
5. První víceletý program hodnocení se vypracuje do 27. května 2014. Bude zahrnovat období od 27. listopadu 2014 do 31. prosince 2019.
Článek 6
Roční program hodnocení
1. Komise stanoví roční program hodnocení do 31. října roku předcházejícího roku, na který se program vztahuje, a zohlední přitom zejména analýzu rizik vypracovanou Frontextem v souladu s článkem 7 a tam, kde je to vhodné, informace poskytnuté Europolem a jinými institucemi a subjekty Unie, zejména v souladu s článkem 8.
Roční program hodnocení zahrnuje návrhy na hodnocení:
a)
uplatňování schengenského acquis nebo jeho částí jedním členským státem, jak je upřesněno ve víceletém programu hodnocení, a
b)
kde je to relevantní, uplatňování konkrétních částí schengenského acquis ve více členských státech (tematická hodnocení).
2. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví první část ročního programu hodnocení, včetně předběžného harmonogramu návštěv na místě. Tato část obsahuje seznam členských států, které mají být v souladu s víceletým programem hodnocení hodnoceny v následujícím roce, seznam oblastí, jež mají být předmětem hodnocení, a návštěv na místě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Komise předá roční program hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
3. Komise vypracuje a přijme druhou část ročního programu hodnocení. Tato část obsahuje seznam neohlášených návštěv na místě, jež mají být provedeny v následujícím roce. Tato část je považována za důvěrnou a nesděluje se.
4. Roční program hodnocení lze v případě nutnosti upravit v souladu s odstavci 2 a 3.
5. První roční program hodnocení se vypracuje do 27. května 2014. Bude zahrnovat období od 27. listopadu 2014 do 31. prosince 2014.
Článek 7
Analýza rizik vypracovávaná Frontexem
1. Do 31. srpna každého roku Frontex předloží Komisi a členským státům analýzu rizik v souladu se svým mandátem. V této analýze zohlední mimo jiné nedovolené přistěhovalectví a podstatné změny operativního prostředí na vnějších hranicích a podá doporučení k prioritám hodnocení v následujícím roce. Doporučení odkazují na konkrétní úseky vnějších hranic a konkrétní hraniční přechody, jež mají být hodnoceny v následujícím roce v rámci víceletého programu hodnocení. Komise analýzu rizik neprodleně předá Evropskému parlamentu a Radě.
2. Do 31. srpna každého roku Frontex předloží Komisi samostatnou analýzu rizik, odlišnou od analýzy uvedené v odstavci 1, obsahující doporučení k prioritám hodnocení, jež mají být v následujícím roce provedena formou neohlášených návštěv na místě, bez ohledu na pořadí členských států, které mají být každoročně hodnoceny, stanovené ve víceletém programu hodnocení podle čl. 5 odst. 2. Tato doporučení se mohou týkat jakéhokoliv regionu nebo konkrétní oblasti a obsahují seznam nejméně deseti konkrétních úseků vnějších hranic a nejméně deseti konkrétních hraničních přechodů. Komise může kdykoliv požádat Frontex o předložení analýzy rizik obsahující doporučení k hodnocením, jež mají být provedena formou neohlášených návštěv na místě.
3. Analýzy rizik podle odstavců 1 a 2 předloží Frontex Komisi poprvé do 27. února 2014.
Článek 8
Analýzy rizik vypracovávané jinými institucemi a subjekty Unie než Frontexem
Komise tam, kde to je vhodné, požádá jiné instituce a subjekty Unie než Frontex, které jsou zapojeny do provádění schengenského acquis, aby provedly analýzy rizik, včetně rizik souvisejících s korupcí a organizovanou trestnou činností, pokud by tyto jevy mohly ohrozit uplatňování schengenského acquis členskými státy. Tyto analýzy lze využít pro přípravu ročních programů hodnocení.
Článek 9
Dotazník
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů v úzké spolupráci s členskými státy vytvoří a aktualizuje standardní dotazník. Návrh standardního dotazníku může konzultovat s Frontexem a Europolem. Standardní dotazník se týká se příslušných právních předpisů, dohodnutých doporučení a osvědčených postupů, zejména jak jsou uvedeny v schengenských katalozích, organizačních a technických prostředků dostupných pro provádění schengenského acquis a dostupných statistických údajů pro každou oblast hodnocení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2.
2. Do 1. července každého roku zašle Komise standardní dotazník těm členským státům, jež mají být hodnoceny v následujícím roce. Členské státy poskytnou Komisi své odpovědi na dotazník do osmi týdnů od jeho doručení. Komise zpřístupní tyto odpovědi ostatním členským státům a informuje o nich Evropský parlament. Na žádost Evropského parlamentu, zejména pokud to vyžaduje závažnost věci, informuje Komise Evropský parlament v jednotlivých případech a v souladu s pravidly, jimiž se řídí vztahy mezi Evropským parlamentem a Komisí, i o obsahu konkrétních odpovědí.
Článek 10
Týmy příslušné pro návštěvy na místě
1. Tým příslušný pro návštěvy na místě (dále jen „místo navštěvující tým“) se skládá z odborníků určených členskými státy a ze zástupců Komise.
2. Komise vyzve členské státy k tomu, aby určily odborníky, kteří se mohou účastnit příslušných návštěv na místě, a uvede oblast jejich odbornosti.
V případě ohlášených návštěv na místě vyzve Komise členské státy, aby určily své odborníky, nejpozději tři měsíce před zahájením plánované návštěvy na místě. Členské státy určí odborníky do dvou týdnů od obdržení této výzvy.
V případě neohlášených návštěv na místě vyzve Komise členské státy, aby určily své odborníky, nejpozději dva týdny před zahájením plánované návštěvy na místě. Členské státy určí odborníky do 72 hodin od obdržení této výzvy.
3. Návštěvy na místě se smějí účastnit nejvýše dva zástupci Komise. Návštěvy na místě se smí účastnit nejvýše osm odborníků z členských států v případě ohlášené návštěvy a šest v případě neohlášené návštěvy.
Pokud počet odborníků určených členskými státy překročí příslušný nejvyšší počet stanovený v prvním pododstavci, Komise po konzultaci s dotčenými členskými státy jmenuje členy týmu s ohledem na vyvážené zeměpisné zastoupení a kompetence odborníků.
4. Odborníci členských států se nesmějí účastnit hodnotících misí, které zahrnují návštěvy na místě v členském státě, kde jsou zaměstnáni.
5. Komise může vyzvat Frontex, Europol nebo jiné instituce nebo subjekty Unie zapojené do provádění schengenského acquis, aby ustanovily zástupce, který se bude účastnit návštěvy na místě týkající se oblasti spadající do jejich oblasti působnosti jako pozorovatel.
6. Hlavními odborníky jsou v případě místo navštěvujícího týmu zástupce Komise a odborník z členského státu, které jmenují společně členové tohoto týmu co nejdříve poté, co byl tým ustanoven. Hlavní odborníci jsou jmenováni včas před vytvořením podrobného programu uvedeného v čl. 13 odst. 2.
Článek 11
Týmy příslušné pro hodnocení na základě dotazníku
1. V případě, že se dotazník používá samostatně, tj. aniž by následovala návštěva na místě podle čl. 4 odst. 2, skládá se tým příslušný pro vyhodnocování odpovědí na dotazník (dále jen „dotazníkový tým“) z odborníků členských států a ze zástupců Komise.
2. Při zasílání dotazníku hodnoceným členským státům vyzve Komise členské státy, aby určily odborníky, kteří se mohou účastnit hodnocení, a uvedly oblast jejich odbornosti. Členské státy určí odborníky do dvou týdnů od obdržení této výzvy. Odborníci jsou určováni v souladu s čl. 10 odst. 3 a 4.
Článek 12
Odborníci
Odborníci, kteří se účastní hodnocení, musí mít náležitou kvalifikaci, včetně dobrých teoretických znalostí a praktických zkušeností v oblastech, které jsou součástí hodnotícího mechanismu, jakož i řádnou znalost hodnotících zásad, postupů a technik hodnocení, a musí být schopni účinně komunikovat ve společném jazyce. Za tímto účelem zajistí členské státy a Komise ve spolupráci s příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie, aby se odborníkům dostalo vhodné odborné přípravy, včetně odborné přípravy v oblasti dodržování základních práv.
Článek 13
Provádění návštěv na místě
1. Místo navštěvující týmy provádějí všechny nezbytné přípravné činnosti s cílem zajistit efektivitu, přesnost a konzistentnost návštěv na místě.
2. Podrobný program ohlášených návštěv na místě stanoví Komise v úzké spolupráci s hlavními odborníky a dotčenými členskými státy. Členské státy jsou o tomto programu informovány. Podrobný program neohlášených návštěv na místě stanoví Komise.
Dotčený členský stát je konzultován a informován o harmonogramu a podrobném programu:
a)
nejméně šest týdnů před konáním ohlášené návštěvy na místě;
b)
nejméně 24 hodin před konáním neohlášené návštěvy na místě.
Neohlášené návštěvy na místě na vnitřních hranicích se konají bez předchozího oznámení dotčeným členským státům. Komise v úzké spolupráci se členskými státy stanoví obecné pokyny týkající se praktických záležitostí týkajících se těchto návštěv.
3. Členové místo navštěvujícího týmu musí mít u sebe průkazy, jež je opravňují k provedení návštěvy na místě v souladu s tímto nařízením.
4. Hodnocený členský stát zajistí, aby místo navštěvující tým mohl plnit svůj úkol ověřit činnosti v hodnocených oblastech. Zajistí zejména, aby se místo navštěvující tým mohl přímo obracet na příslušné osoby a měl přístup do všech oblastí, prostor a ke všem dokumentům potřebným k hodnocení.
5. Hodnocený členský stát napomáhá místo navštěvujícímu týmu při plnění jeho úkolů všemi prostředky v rámci svých zákonných pravomocí.
6. V případě ohlášených návštěv na místě poskytne Komise hodnocenému členskému státu předem jména odborníků v místo navštěvujícím týmu. Tento členský stát určí kontaktní místo pro praktické záležitosti týkající se návštěvy na místě.
7. Komise a členské státy odpovídají za učinění nezbytných opatření, pokud jde o dopravu jejich odborníků účastnících se místo navštěvujícího týmu do hodnoceného členského státu a zpět. Náklady na dopravu a ubytování odborníků účastnících se návštěv na místě hradí Komise.
Hodnocené členské státy odpovídají za učinění nezbytných opatření, pokud jde o ubytování a zajišťování dopravy na místě. V případě neohlášených návštěv na místě Komise usnadní ubytování odborníků.
Článek 14
Hodnotící zprávy
1. V návaznosti na každé hodnocení se vypracuje hodnotící zpráva. Hodnotící zpráva se zakládá, podle okolností, na zjištěních učiněných během návštěvy na místě a na dotazníku. V případě návštěv na místě vypracuje hodnotící zprávu místo navštěvující tým během návštěvy.
Odborníci členských států a zástupci Komise nesou celkovou odpovědnost za vypracování návrhu hodnotící zprávy a zajištění jeho integrity a kvality. V případě nesouhlasu usiluje místo navštěvující nebo dotazníkový tým, podle okolností, o dosažení kompromisu.
2. Hodnotící zpráva analyzuje, podle okolností, příslušná kvalitativní, kvantitativní, provozní, správní a organizační hlediska a obsahuje výčet jakýchkoli nedostatků zjištěných během hodnocení.
3. Každému závěru je v hodnotící zprávě přiřazeno jedno z následujících hodnocení:
a)
vyhovující;
b)
vyhovující s nutnými zlepšeními;
c)
nevyhovující.
4. Komise sdělí návrh hodnotící zprávy hodnocenému členskému státu do šesti týdnů od konání návštěvy na místě nebo od obdržení odpovědi na dotazník. Hodnocený členský stát předloží do dvou týdnů své připomínky k návrhu hodnotící zprávy od jejího obdržení. Na žádost hodnoceného členského státu se koná zasedání zaměřené na sestavení návrhu. Připomínky hodnoceného členského státu mohou být zohledněny v návrhu hodnotící zprávy.
5. Komise předloží návrh hodnotící zprávy a připomínky hodnoceného členského státu k němu ostatním členským státům a vyzve je, aby se vyjádřily k odpovědi na dotazník, k návrhu hodnotící zprávy a k připomínkám hodnoceného členského státu.
Na tomto základě Komise v případě potřeby provede v návrhu hodnotící zprávy vhodné změny a prostřednictvím prováděcího aktu hodnotící zprávu přijme. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Komise předá hodnotící zprávu Evropskému parlamentu.
Článek 15
Doporučení
1. Při vypracovávání hodnotící zprávy a s ohledem na zjištění a hodnocení v ní obsažená vypracují odborníci z členských států a zástupci Komise návrh doporučení pro nápravná opatření zaměřená na řešení jakýchkoli nedostatků zjištěných během hodnocení, jakož i nástin priorit pro jejich provedení spolu s případnými příklady osvědčených postupů.
2. Komise předloží Radě návrh k přijetí doporučení uvedeného v odstavci 1.
3. Rada přijme doporučení uvedené v odstavci 1 a předá je Evropskému parlamentu a vnitrostátním parlamentům.
Článek 16
Následná opatření a monitorování
1. Do tří měsíců od přijetí doporučení uvedeného v článku 15 předloží hodnocený členský stát Komisi a Radě akční plán popisující, jak napraví nedostatky zjištěné v hodnotící zprávě. Pokud doporučení dospělo k závěru, že hodnocený členský stát závažným způsobem zanedbává své povinnosti, vypracuje tento členský stát svůj akční plán do jednoho měsíce od přijetí uvedeného doporučení. Komise předá tento akční plán Evropskému parlamentu.
2. Do jednoho měsíce od předložení akčního plánu hodnoceným členským státem Komise po konzultaci místo navštěvujícího nebo dotazníkového týmu předloží Radě své zhodnocení jeho adekvátnosti. Ostatní členské státy jsou vyzvány, aby se k akčnímu plánu vyjádřily.
3. Do šesti měsíců od přijetí doporučení podá hodnocený členský stát Komisi zprávu o provádění svého akčního plánu a poté podává hodnotící zprávu každé tři měsíce do doby, než je akční plán zcela proveden.
4. Odchylně od ustanovení odstavce 3 týkajícího se šestiměsíční lhůty pro podávání zprávy o provádění akčního plánu platí, že dospělo-li doporučení k závěru, že hodnocený členský stát závažným způsobem zanedbává své povinnosti, podá tento členský stát zprávu o provádění svého akčního plánu do tří měsíců od přijetí uvedeného doporučení.
5. V závislosti na závažnosti zjištěných nedostatků a opatřeních přijatých k jejich odstranění může Komise naplánovat uskutečnění ohlášených opakovaných návštěv na místě k ověření provádění akčního plánu. Komise přizve k účasti na opakované návštěvě alespoň čtyři odborníky, kteří se účastnili návštěvy na místě. Komise může k účasti na opakované návštěvě přizvat pozorovatele. Komise stanoví program opakované návštěvy. Hodnocený členský stát je o programu informován alespoň jeden měsíc před očekávaným konáním opakované návštěvy. Komise může rovněž naplánovat neohlášené opakované návštěvy na místě.
6. Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o provádění akčních plánů nebo opatření zaměřených na zlepšení uvedených v tomto článku.
7. Pokud návštěva na místě prokáže závažné nedostatky, které mohou představovat závažnou hrozbu pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost v prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích, Komise o tom z vlastního podnětu nebo na žádost Evropského parlamentu nebo členského státu informuje co nejdříve Evropský parlament a Radu.
8. Je-li členský stát shledán vyhovujícím, avšak doporučení uvádí návrhy pro další možná zlepšení v souladu s čl. 14 odst. 3 písm. b), poskytne hodnocený členský stát Komisi do šesti měsíců od přijetí doporučení své posouzení možného provedení těchto návrhů.
Článek 17
Citlivé informace
Členové místo navštěvujících a dotazníkových týmů považují za důvěrnou jakoukoli informaci, kterou obdrží v průběhu výkonu svých povinností. Hodnotícím zprávám vypracovaným v návaznosti na návštěvy na místě je podle platných bezpečnostních pravidel přidělen stupeň utajení EU RESTRICTED/RESTREINT UE. Utajení nebrání tomu, aby byly tyto informace zpřístupněny Evropskému parlamentu. Předání informací a dokumentů Evropskému parlamentu podle tohoto nařízení a nakládání s nimi musí probíhat v souladu s pravidly pro předávání utajovaných informací a nakládání s nimi platnými mezi Evropským parlamentem a Komisí. Komise po konzultaci dotčeného členského státu rozhodne, která část hodnotící zprávy může být zveřejněna.
Článek 18
Podmínky účasti Spojeného království a Irska
1. Odborníci ze Spojeného království a Irska se účastní hodnocení pouze té části schengenského acquis, k účasti na níž byly tyto členské státy oprávněny.
2. Hodnocení popsaná v čl. 4 odst. 1 se vztahují pouze na účinné a účelné uplatňování té části schengenského acquis Spojeným královstvím a Irskem, k účasti na níž byly tyto členské státy oprávněny.
3. Spojené království a Irsko se podílejí na přijímání doporučení Radou podle čl. 15 odst. 3 pouze ohledně té části schengenského acquis, k účasti na níž byly tyto členské státy oprávněny.
Článek 19
Informování vnitrostátních parlamentů
Komise informuje vnitrostátní parlamenty o obsahu a výsledcích hodnocení.
Článek 20
Podávání zpráv Evropskému parlamentu a Radě
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční komplexní zprávu o hodnoceních provedených podle tohoto nařízení. Tato zpráva se zveřejní a zahrnuje informace o hodnoceních provedených v předchozím roce, o závěrech z jednotlivých hodnocení a o aktuálním stavu, pokud jde o nápravná opatření. Komise tuto zprávu postoupí vnitrostátním parlamentům.
Článek 21
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 22
Přezkum
Komise provede přezkum fungování tohoto nařízení a předloží Radě zprávu do šesti měsíců od přijetí všech hodnotících zpráv týkajících se hodnocení, na která se vztahuje první víceletý program hodnocení uvedený v čl. 5 odst. 5. Tento přezkum se týká všech prvků tohoto nařízení, včetně fungování postupů pro přijímání aktů podle hodnotícího mechanismu. Komise předá tuto zprávu Evropskému parlamentu.
Článek 23
Přechodná a zrušovací ustanovení
Aniž jsou dotčeny druhý a třetí odstavec tohoto článku, rozhodnutí z 16. září 1998 se zrušuje s účinkem ode dne 26. listopadu 2013.
Část I rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci se nadále použije až do 1. ledna 2016 na hodnotící postupy členských států, které již byly zahájeny k 26. listopadu 2013.
Část II rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci se nadále použije až do 27. listopadu 2014 na hodnotící postupy členských států, které již byly zahájeny k 26. listopadu 2013.
Článek 24
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami.
V Lucemburku dne 7. října 2013.
NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1053/2013
zo 7. októbra 2013,
ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis a ktorým sa zrušuje rozhodnutie výkonného výboru zo 16. septembra 1998, ktorým bol zriadený Stály výbor pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 70,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
keďže:
(1)
Schengenský priestor bez kontroly vnútorných hraníc sa opiera o efektívne a účinné uplatňovanie sprievodných opatrení členskými štátmi v oblasti vonkajších hraníc, vízovej politiky, Schengenského informačného systému, ochrany údajov, policajnej spolupráce, justičnej spolupráce v trestných veciach a protidrogových politík.
(2)
Rozhodnutím výkonného výboru zo 16. septembra 1998 (2) [SCH/Com-ex (98) 26 def] (ďalej len „rozhodnutie zo 16. septembra 1998“) bol zriadený Stály výbor pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu. Stály výbor získal mandát, aby po prvé stanovil, či kandidátsky štát splnil všetky podmienky na zrušenie kontroly vnútorných hraníc, a po druhé zabezpečil správne uplatňovanie schengenského acquis štátmi, ktoré ho už vykonávajú v plnom rozsahu.
(3)
Osobitný hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis je potrebný z dôvodu potreby zabezpečiť vysokú úroveň jednotných noriem pri jeho uplatňovaní v praxi a z dôvodu potreby zachovať vysokú úroveň vzájomnej dôvery medzi tými členskými štátmi, ktoré sú súčasťou priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. Takýto mechanizmus by mal byť založený na úzkej spolupráci medzi Komisiou a týmito členskými štátmi.
(4)
Komisia bola v Haagskom programe (3) vyzvaná, aby potom, ako sa dokončí odstraňovanie kontrol na vnútorných hraniciach, predložila návrh na doplnenie existujúceho Schengenského hodnotiaceho mechanizmu o dozorný mechanizmus, čím sa zabezpečí plná účasť expertov členských štátov a zahrnutie neohlásených kontrol.
(5)
V Štokholmskom programe (4) sa konštatuje, že hodnotenie schengenského priestoru bude mať aj naďalej kľúčový význam, a preto by sa malo skvalitniť prostredníctvom posilnenia úlohy Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex) zriadenej nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (5) v tejto oblasti.
(6)
Preto by sa mal revidovať mechanizmus hodnotenia vytvorený rozhodnutím zo 16. septembra 1998 a rozhodnutie zo 16. septembra 1998 by sa malo zrušiť.
(7)
Skúsenosti nadobudnuté počas predchádzajúcich hodnotení ukazujú, že je potrebné zachovať koherentný hodnotiaci mechanizmus pokrývajúci všetky oblasti schengenského acquis okrem tých oblastí, v prípade ktorých už podľa práva Únie existuje osobitný hodnotiaci mechanizmus.
(8)
V súlade s článkom 70 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) by mali členské štáty v spolupráci s Komisiou vykonať objektívne a nestranné zhodnotenie vykonávania politík Únie v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Na zabezpečenie jeho efektívnosti by mal riadny hodnotiaci proces zahŕňať riadne odpočty plnenia odporúčaní hodnotiacich správ a ich monitorovanie, čo by mala zabezpečiť Komisia.
(9)
Okrem toho by sa na zefektívnenie hodnotiaceho mechanizmu mali zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia. Na tento účel by sa niektoré vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu a ostatné na Radu.
(10)
Právomoci pripravovať a plánovať hodnotenia a právomoc prijímať hodnotiace správy by sa mali preniesť na Komisiu. Niekoľko týchto právomocí by sa malo vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (6). So zreteľom na podmienky ustanovené v článku 2 ods. 2 písm. b) bode iii) uvedeného nariadenia sa pri prijímaní takýchto aktov uplatňuje postup preskúmania.
(11)
Na posilnenie vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, na zabezpečenie ich lepšej koordinácie na úrovni Únie a na posilnenie ich vzájomného partnerského tlaku by sa vykonávacia právomoc prijímať odporúčania na nápravné opatrenie zamerané na riešenie akýchkoľvek nedostatkov zistených v hodnotiacich správach mala preniesť na Radu. Takáto vykonávacia právomoc odzrkadľuje osobitné právomoci prenesené na Radu podľa článku 70 ZFEÚ, v oblasti vzájomného hodnotenia vykonávania politík Únie v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Taktiež sa v nej primerane premieta účel hodnotiaceho mechanizmu, vychádzajúceho z tohto lex specialis, ktorým je - v tejto konkrétnej oblasti a súbežne so všeobecnou právomocou Komisie dohliadať na uplatňovanie práva Únie pod kontrolou Súdneho dvora Európskej únie postupmi pri porušení právnych predpisov - plniť doplnkovú funkciu monitorovania účinnosti praktického vykonávania politík Únie prostredníctvom partnerského preskúmania.
Okrem toho takáto vykonávacia právomoc prenesená na Radu prispieva k realizácii želania Európskej rady, ktoré vyjadrila vo svojich záveroch z 23. a 24. júna 2011, aby sa spolupráca v schengenskom priestore ďalej posilňovala prostredníctvom zvyšovania vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi a aby členské štáty zodpovedali za zaručenie účinného uplatňovania všetkých schengenských pravidiel v súlade s dohodnutými spoločnými štandardmi a základnými zásadami a normami. Takáto vykonávacia právomoc v súlade so závermi Rady z 8. marca 2012 taktiež prispieva k zlepšovaniu správy schengenského priestoru prostredníctvom politických rokovaní na úrovni ministrov o správnom fungovaní schengenského priestoru vrátane rokovaní v situáciách, v ktorých hodnotiace správy poukázali na vážne nedostatky. Takéto rokovania by sa mali uskutočniť v zmiešanom výbore, ktorý pozostáva z členských štátov EÚ a štátov pridružených k schengenskému priestoru a mali by napomôcť, aby Rada v rozsahu svojich právomocí prijímala rozhodnutia na zabezpečenie účinného fungovania schengenského priestoru. Napokon, pri prenesení takejto vykonávacej právomoci na Radu sa primerane zohľadňuje potenciálne politicky citlivý charakter odporúčaní, ktoré sa často dotýkajú vnútroštátnych vykonávacích právomocí a právomocí v oblasti presadzovania práva.
(12)
Hodnotiaci mechanizmus by mal stanoviť transparentné, účinné a jasné pravidlá týkajúce sa metodiky, ktorá sa má uplatňovať pri hodnoteniach, využívania vysoko kvalifikovaných expertov pre kontroly na mieste a prijímania následných opatrení v súvislosti so zisteniami vyplývajúcich z hodnotení. Metodika by mala najmä obsahovať ustanovenia o neohlásených kontrolách na mieste ako doplnenie ohlásených kontrol na mieste, najmä pokiaľ ide o kontrolu hraníc a víza.
(13)
Hodnotiaci a monitorovací mechanizmus by sa mal týkať všetkých aspektov schengenského acquis. Pokiaľ ide o otázku hraníc, hodnotiaci a monitorovací mechanizmus by sa mal týkať tak účinnosti kontrol na vonkajších hraniciach, ako aj neexistencie kontrol na vnútorných hraniciach.
(14)
Pri hodnotení a monitorovaní by sa osobitná pozornosť mala venovať otázke základných práv pri uplatňovaní schengenského acquis.
(15)
Hodnotenie by malo zaručovať, že členské štáty uplatňujú schengenské pravidlá účinne a v súlade so základnými princípmi a normami. Hodnotiaci mechanizmus by preto mal zahŕňať všetky relevantné právne predpisy a operatívne činnosti, ktoré prispievajú k fungovaniu priestoru bez kontroly vnútorných hraníc.
(16)
S cieľom posilniť účinnosť a spoľahlivosť hodnotiaceho mechanizmu by sa pri všetkých hodnoteniach malo zohľadniť správne fungovanie orgánov, ktoré uplatňujú príslušné časti schengenského acquis. Tým sa zvýši schopnosť hodnotiaceho mechanizmu zaručiť účinné uplatňovanie schengenských pravidiel zo strany členských štátov v súlade so základnými zásadami a normami, ako o to požiadala Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. júna 2011. Bude v súlade s požiadavkou Európskej rady ustanovenou v jej záveroch z 1. a 2. marca 2012, aby hodnotiaci mechanizmus bol v súlade s požadovaným fungovaním inštitúcií zapojených do uplatňovania schengenského acquis.
(17)
Agentúra Frontex by mala podporovať uplatňovanie hodnotiaceho mechanizmu, najmä v oblasti analýzy rizík týkajúcich sa vonkajších hraníc. Hodnotiaci mechanizmus by mal byť schopný využívať aj odbornú pomoc ad hoc zo strany agentúry Frontex v oblasti vykonávania kontrol na mieste na vonkajších hraniciach.
(18)
Iné orgány, úrady a agentúry Únie, ako napríklad Európsky policajný úrad (Europol) zriadený rozhodnutím Rady 2009/371/SVV (7) a Eurojust zriadený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (8), by mali podľa potreby podporovať vykonávanie hodnotiaceho mechanizmu v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje ich mandát. Hodnotiaci mechanizmus by taktiež podľa potreby mal mať možnosť oprieť sa o odborné znalosti niektorého z orgánov, úradov alebo agentúr Únie v prípade, ak pomáhajú pri vykonávaní kontrol na mieste, ktoré sa týkajú oblastí schengenského acquis, na ktoré sa vzťahuje ich mandát. To by mal byť napríklad prípad európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov, pokiaľ ide o hodnotenia týkajúce sa ochrany údajov, do ktorých sa môžu zapájať aj vnútroštátne orgány na ochranu údajov.
(19)
Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť, aby experti, ktorí sú k dispozícii pre kontroly na mieste, mali potrebné skúsenosti a aby na tento účel absolvovali osobitnú odbornú prípravu, a to aj pokiaľ ide o základné práva. Príslušné orgány, úrady alebo agentúry Únie ako napríklad Frontex by mali poskytnúť primeranú odbornú prípravu a členským štátom by sa mali poskytnúť finančné prostriedky na iniciatívy zamerané na osobitnú odbornú prípravu v oblasti hodnotenia schengenského acquis, a to prostredníctvom existujúcich finančných nástrojov Únie a rozvojom takýchto nástrojov.
(20)
Vzhľadom na osobitnú úlohu zverenú Európskemu parlamentu a národným parlamentom podľa poslednej vety článku 70 ZFEÚ, ktorá sa zdôrazňuje v článku 12 písm. c) Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), pokiaľ ide o národné parlamenty, je potrebné zabezpečiť, aby Rada a Komisia v plnej miere informovali Európsky parlament a národné parlamenty o obsahu a výsledkoch hodnotenia. Okrem toho by Rada v prípade, ak Komisia predloží návrh na zmenu tohto nariadenia, uskutočnila v súlade s článkom 19 ods. 7 písm. h) svojho rokovacieho poriadku pred prijatím konečného znenia konzultácie s Európskym parlamentom tak, aby sa v čo najväčšej miere zohľadnilo jeho stanovisko.
(21)
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne v lehote šiestich mesiacov odo dňa prijatia tohto nariadenia Radou, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva.
(22)
Spojené kráľovstvo sa zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5 ods. 1 Protokolu č. 19 o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, a v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (9).
(23)
Írsko sa zúčastňuje na tomto nariadení v súlade s článkom 5 ods. 1 Protokolu č. 19 o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, a v súlade s článkom 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (10).
(24)
Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (11), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 rozhodnutia Rady 1999/437/ES (12) o určitých vykonávacích predpisoch k tejto dohode.
(25)
Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (13), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení v článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/164/ES (14).
(26)
Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (15), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení v článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (16).
(27)
Keďže v deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa hodnotenie Cypru podľa rozhodnutia zo 16. septembra 1998 už začalo, toto nariadenie sa na Cyprus nebude uplatňovať až do 1. januára 2016.
(28)
Vzhľadom na to, že overovanie týkajúce sa Bulharska a Rumunska v súlade s platnými postupmi schengenského hodnotenia sa už ukončilo podľa článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005, overovanie podľa článku 1 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia sa nebude vykonávať s ohľadom na tieto členské štáty.
(29)
Experti z Cypru, Bulharska, Rumunska a Chorvátska by sa však mali zúčastňovať na hodnotení všetkých častí schengenského acquis,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Účel a rozsah pôsobnosti
1. V tomto nariadení sa stanovuje vytvorenie hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu, ktorý slúži na tieto účely:
a)
overenie uplatňovania schengenského acquis v členských štátoch, na ktoré sa v plnej miere uplatňuje schengenské acquis, ako aj v členských štátoch, na ktoré sa v súlade s príslušnými protokolmi pripojenými k ZEÚ a ZFEÚ schengenské acquis uplatňuje čiastočne;
b)
overenie, či sa v členských štátoch, v súvislosti s ktorými sa neprijalo rozhodnutie Rady, v ktorom sa stanovuje, že ustanovenia schengenského acquis sa uplatňujú v plnom rozsahu alebo čiastočne, splnili potrebné podmienky na uplatňovanie všetkých príslušných častí schengenského acquis, a to s výnimkou tých členských štátov, ktorých hodnotenie sa v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia už ukončilo.
2. Overením uvedeným v odseku 1 písm. b) tohto článku nie je dotknutý druhý odsek článku 23 týkajúci sa členských štátov, v ktorých sa už začali hodnotiace postupy 26. novembra 2013.
3. Experti z členských štátov, ktorí v súlade s príslušným aktom o pristúpení ešte neuplatňujú schengenské acquis v plnej miere, by sa napriek tomu mali zúčastňovať na hodnotení všetkých častí schengenského acquis.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia „schengenské acquis“ znamená ustanovenia schengenského acquis začlenené do rámca Únie v súlade s Protokolom č. 19 k ZEÚ a ZFEÚ, spoločne s aktmi, ktoré z nich vychádzajú alebo s nimi inak súvisia.
Článok 3
Zodpovednosť
1. Členské štáty a Komisia spoločne zodpovedajú za vykonávanie hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu, ako sa uvádza v tomto nariadení, a to s podporou orgánov, úradov a agentúr Únie zapojených do vykonávania schengenského acquis.
2. Komisia má celkovú koordinačnú úlohu vo vzťahu k ročným a viacročným programom hodnotení, vypracúvaniu dotazníkov a harmonogramov hodnotiacich návštev, vykonávaniu hodnotiacich návštev a vypracúvaniu hodnotiacich správ a odporúčaní. Zabezpečuje tiež odpočty plnenia odporúčaní hodnotiacich správ a ich monitorovanie v súlade s článkom 16.
3. Členské štáty a Komisia plne spolupracujú vo všetkých fázach hodnotení s cieľom vykonávať úlohy, ktorými sú poverené na základe tohto nariadenia.
Článok 4
Hodnotenia
1. Hodnotenia sa môžu týkať všetkých aspektov schengenského acquis vrátane efektívneho a účinného uplatňovania sprievodných opatrení členskými štátmi v oblasti vonkajších hraníc, vízovej politiky, Schengenského informačného systému, ochrany údajov, policajnej spolupráce, justičnej spolupráce v trestných veciach, ako aj v oblasti neexistencie kontroly vnútorných hraníc. Všetky hodnotenia by mali vziať do úvahy fungovanie orgánov, ktoré uplatňujú príslušné časti schengenského acquis uvedené v tomto odseku.
2. Hodnotenia môžu pozostávať z dotazníkov a kontrol na mieste, ktoré môžu byť ohlásené alebo neohlásené. Ohláseným kontrolám na mieste predchádza dotazník. Kontroly na mieste a dotazníky sa môžu pri hodnotení konkrétnych členských štátov a/alebo oblastí podľa potreby využívať oddelene alebo v kombinácii.
3. Dotazníky aj kontroly na mieste môžu byť doplnené prezentáciami hodnoteného členského štátu o oblasti, ktorá je predmetom hodnotenia.
Článok 5
Viacročný program hodnotenia
1. Komisia vypracuje viacročný program hodnotenia na obdobie piatich rokov, a to podľa potreby po konzultácii s agentúrou Frontex a Europolom a najneskôr do šiestich mesiacov od začiatku nasledujúceho päťročného obdobia. Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21 ods. 2. Komisia tento viacročný program hodnotenia zašle Európskemu parlamentu a Rade.
2. Počas každého päťročného obdobia, na ktoré sa vzťahuje viacročný program hodnotenia, sa bude hodnotiť každý členský štát. Vo viacročnom programe hodnotenia sa uvedie zoznam členských štátov, ktoré sa majú každý jednotlivý rok hodnotiť s uvedením ich poradia. Pri určovaní poradia hodnotenia členských štátov sa zohľadní čas, ktorý uplynul od predchádzajúceho hodnotenia a vyváženosť rôznych oblastí schengenského acquis, ktoré sa majú hodnotiť.
3. Viacročný program hodnotenia sa môže v prípade potreby upraviť v súlade s postupom uvedeným v odseku 1.
4. Viacročný program hodnotenia môže obsahovať odkaz na tematické hodnotenie, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 písm. b).
5. Prvý viacročný program hodnotenia sa ustanoví do 27. mája 2014. Dátum začiatku tohto programu je 27. november 2014 a dátum jeho ukončenia je 31. december 2019.
Článok 6
Ročný program hodnotenia
1. Komisia vypracuje do 31. októbra roka, ktorý predchádza roku, na ktorý sa program vzťahuje, ročný program hodnotenia, v ktorom zohľadní najmä analýzy rizík poskytnuté agentúrou Frontex podľa článku 7 a v prípade potreby informácie od Europolu a orgánov, úradov a agentúr Únie, a to najmä v súlade s článkom 8.
V ročnom programe hodnotenia sa uvedú návrhy na hodnotenie:
a)
uplatňovania schengenského acquis alebo jeho častí jedným členským štátom, ako sa uvádza vo viacročnom programe hodnotenia, a
b)
ak je to relevantné, uplatňovania určitých častí schengenského acquis v niekoľkých členských štátoch (t. j. tematické hodnotenia).
2. Komisia vypracuje prostredníctvom vykonávacích aktov v prvej časti ročného programu hodnotenia predbežný harmonogram kontrol na mieste. Táto časť obsahuje zoznam členských štátov, ktoré majú byť hodnotené v nadchádzajúcom roku v súlade s viacročným programom hodnotenia, zoznam oblastí, ktoré sa majú hodnotiť, a zoznam kontrol na mieste. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21 ods. 2 Komisia tento ročný program hodnotenia zašle Európskemu parlamentu a Rade.
3. Komisia vypracuje a prijme druhú časť ročného programu hodnotenia. V tejto časti sa uvedie zoznam neohlásených kontrol na mieste, ktoré sa majú vykonať v nasledujúcom roku. Táto časť sa považuje za dôvernú a neoznamuje sa.
4. Ročný program hodnotenia sa môže v prípade potreby upraviť v súlade s odsekmi 2 a 3.
5. Prvý ročný program hodnotenia sa ustanoví do 27. mája 2014. Dátum začiatku tohto programu je 27. november 2014 a dátum jeho ukončenia je 31. december 2014.
Článok 7
Analýzy rizík agentúry Frontex
1. Agentúra Frontex každý rok do 31. augusta predloží v súlade so svojim mandátom Komisii a členským štátom analýzu rizík. V tejto analýze rizík okrem iného zohľadní nelegálne prisťahovalectvo a podstatné zmeny v operačnom prostredí na vonkajších hraniciach a zahrnie odporúčania pre priority hodnotení v nasledujúcom roku. V odporúčaniach sa uvedú konkrétne úseky vonkajších hraníc a konkrétne hraničné priechody, ktoré sa majú hodnotiť v nasledujúcom roku v rámci viacročného programu hodnotenia. Komisia túto analýzu rizík neodkladne zašle Európskemu parlamentu a Rade.
2. Agentúra Frontex každý rok do 31. augusta predloží Komisii osobitnú analýzu rizík odlišnú od analýzy uvedenej v odseku 1, ktorá obsahuje odporúčania pre prioritné hodnotenia, ktoré sa majú vykonať prostredníctvom neohlásených kontrol na mieste v nasledujúcom roku, a to nezávisle od poradia členských štátov, ktoré sa majú hodnotiť každý rok, ako sa uvádza vo viacročnom programe hodnotenia v súlade s článkom 5 ods. 2. Tieto odporúčania môžu zahŕňať akýkoľvek región alebo osobitnú oblasť a obsahujú zoznam aspoň desiatich konkrétnych úsekov vonkajších hraníc a aspoň desiatich konkrétnych hraničných priechodov. Komisia môže kedykoľvek požiadať agentúru Frontex, aby jej predložila analýzu rizík s odporúčaniami na hodnotenia vykonávané formou neohlásených kontrol na mieste.
3. Analýza rizík uvedená v odsekoch 1 a 2, ktorú vypracuje agentúra Frontex, sa po prvý krát predloží Komisii najneskôr do 27. februára 2014.
Článok 8
Analýzy rizík zo strany orgánov, úradov a agentúr Únie iných ako agentúra Frontex
Komisia podľa potreby požiada orgány, úrady a agentúry Únie iné ako agentúra Frontex zapojené do vykonávania schengenského acquis o uskutočnenie analýzy rizík, aj pokiaľ ide o korupciu a organizovanú trestnú činnosť, pokiaľ môžu členským štátom sťažovať uplatňovanie schengenského acquis. Takéto analýzy môžu byť použité na prípravu ročných programov hodnotenia.
Článok 9
Dotazník
1. Komisia prostredníctvom vykonávajúcich aktov vypracuje a aktualizuje štandardný dotazník v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Návrh štandardného dotazníka je možné konzultovať s agentúrou Frontex a Europolom. Štandardný dotazník sa týka relevantných právnych predpisov, spoločne schválených odporúčaní a najlepších postupov, a to najmä tých, ktoré sa uvádzajú v schengenských katalógoch, ako aj organizačných a technických prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na vykonávanie schengenského acquis, a dostupných štatistických údajov pre každú oblasť hodnotenia. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21 ods. 2.
2. Do 1. júla každého roka Komisia zašle štandardný dotazník tým členským štátom, ktoré majú byť v nasledujúcom roku hodnotené. Členské štáty poskytnú Komisii svoje odpovede na dotazník do ôsmich týždňov od jeho doručenia. Komisia sprístupní tieto odpovede ostatným členským štátom a o odpovediach informuje Európsky parlament. Ak o to Európsky parlament požiada, najmä z dôvodu závažnosti situácie, Komisia v jednotlivých prípadoch a v súlade s pravidlami, ktoré sa uplatňujú na vzťahy medzi Európskym parlamentom a Komisiou, informuje Európsky parlament aj o obsahu konkrétnej odpovede.
Článok 10
Tímy poverené kontrolami na mieste
1. Tím poverený kontrolami na mieste tvoria experti určení členskými štátmi a zástupcovia Komisie.
2. Komisia vyzve členské štáty, aby určili expertov, ktorí sú k dispozícii na účasť na príslušných kontrolách na mieste, a pritom uviedli ich odborné zameranie.
V prípade ohlásených kontrol na mieste Komisia najneskôr do troch mesiacov pred plánovaným začiatkom kontroly na mieste vyzve členské štáty, aby vymenovali expertov. Členské štáty vymenujú expertov do dvoch týždňov od doručenia tejto výzvy.
V prípade neohlásených kontrol na mieste Komisia najneskôr do dvoch týždňov pred plánovaným začiatkom kontroly na mieste vyzve členské štáty, aby určili expertov. Členské štáty vymenujú expertov do 72 hodín od doručenia tejto výzvy.
3. Maximálny počet zástupcov Komisie zúčastňujúcich sa kontroly na mieste sú dve osoby. Maximálny počet expertov z členských štátov zúčastňujúcich sa ohlásenej kontroly na mieste je osem osôb a pre neohlásenú kontrolu na mieste je šesť osôb.
Ak počet expertov určených členskými štátmi presiahne maximálny počet stanovený v prvom pododseku, Komisia po konzultácii s príslušnými členskými štátmi vymenuje členov tímu na základe geografickej vyváženosti a odbornosti expertov.
4. Experti z členských štátov sa nesmú zúčastňovať na hodnotiacej misii, ktorej súčasťou je kontrola na mieste v členskom štáte, v ktorom sú zamestnaní.
5. Komisia môže vyzvať agentúru Frontex, Europol alebo iné orgány, úrady alebo agentúry Únie zapojené do vykonávania schengenského acquis, aby vymenovali zástupcu, ktorý sa ako pozorovateľ zúčastní na kontrole na mieste týkajúcej sa oblasti patriacej do pôsobnosti ich mandátu.
6. Vedúcimi expertmi tímu expertov poverených kontrolami na mieste sú zástupca Komisie a jeden expert z členského štátu, ktorého čo najskôr po zostavení uvedeného tímu spoločne vymenujú jeho členovia. Vedúci experti sa vymenujú včas pred vypracovaním podrobného programu uvedeného v článku 13 ods. 2.
Článok 11
Tímy zodpovedné za hodnotenia na základe dotazníka
1. Ak sa dotazníky používajú nezávisle, t. j. bez toho, aby po nich nasledovala kontrola na mieste uvedená v článku 4 ods. 2, tím zodpovedný za hodnotenie odpovedí na dotazník pozostáva z expertov z členských štátov a zo zástupcov Komisie.
2. Pri zasielaní dotazníka členskému štátu, ktorý sa má hodnotiť, vyzve Komisia členské štáty, aby vymenovali expertov, ktorí sú k dispozícii zúčastniť sa na príslušnom hodnotení, a pritom uviedli ich odborné zameranie. Členské štáty vymenujú expertov do dvoch týždňov od doručenia tejto výzvy. Experti sa vymenujú v súlade s článkom 10 ods. 3 a 4.
Článok 12
Experti
Experti, ktorí sa zúčastňujú na hodnoteniach, disponujú primeranou kvalifikáciou vrátane dobrých teoretických vedomostí a praktických skúseností v oblastiach zahrnutých do hodnotiaceho mechanizmu, ako aj dôkladnými znalosťami zásad, postupov a techník hodnotenia, pričom sú schopní efektívne komunikovať v spoločnom jazyku. Na tento účel členské štáty a Komisia v spolupráci s príslušnými orgánmi, úradmi alebo agentúrami Únie zabezpečia, aby sa expertom poskytla primeraná odborná príprava, a to aj o dodržiavaní základných práv.
Článok 13
Vykonávanie kontrol na mieste
1. Tímy poverené kontrolami na mieste podniknú všetky potrebné prípravné úkony s cieľom zabezpečiť účinnosť, presnosť a dôslednosť kontrol na mieste.
2. Podrobný program ohlásených kontrol na mieste zostaví Komisia v úzkej spolupráci s vedúcimi expertmi a dotknutým členským štátom. Podrobný program sa oznámi členským štátom. Podrobný program neohlásených kontrol na mieste zostaví Komisia.
S dotknutými členskými štátmi sa vedú konzultácie o harmonograme a podrobnom programe a poskytujú sa im o nich informácie:
a)
aspoň šesť týždňov pred uskutočnením ohlásenej kontroly na mieste;
b)
aspoň 24 hodín pred uskutočnením neohlásenej kontroly na mieste.
Neohlásené kontroly na mieste na vnútorných hraniciach sa uskutočňujú bez predchádzajúceho oznámenia dotknutému členskému štátu/dotknutým členským štátom. Všeobecné usmernenia týkajúce sa praktických záležitostí takýchto kontrol v praxi vypracuje Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi.
3. Každý člen tímu povereného kontrolou na mieste musí mať pri sebe doklad, ktorý ho oprávňuje vykonávať kontroly na mieste v súlade s týmto nariadením.
4. Členský štát, ktorý sa má hodnotiť, zabezpečí, aby tím poverený kontrolou na mieste mohol vykonávať svoj mandát s cieľom overiť činnosti v hodnotených oblastiach. Zabezpečí najmä to, aby sa tím poverený kontrolou na mieste mohol obrátiť priamo na príslušné osoby a aby mal prístup do všetkých oblastí, priestorov a k dokumentom potrebným na vykonanie hodnotenia.
5. Členský štát, ktorý sa má hodnotiť, pomáha tímu poverenému kontrolou na mieste pri plnení jeho úloh všetkými prostriedkami, ktoré má v rámci svojich zákonných právomocí k dispozícii.
6. V prípade ohlásených kontrol na mieste Komisia vopred poskytne členskému štátu, ktorý sa má hodnotiť, mená expertov v tíme poverenom kontrolou na mieste. Uvedený členský štát uvedie kontaktný bod pre praktické záležitosti kontroly na mieste.
7. Komisia a členské štáty sú zodpovedné za vybavenie všetkých potrebných záležitostí týkajúcich sa cesty svojich expertov, ktorí sú členmi tímu povereného kontrolou na mieste do a z členských štátov, ktoré sa majú hodnotiť. Náklady na cestu a ubytovanie expertov zúčastnených na kontrole na mieste hradí Komisia.
Za vybavenie potrebných záležitostí týkajúcich sa ubytovania a za poskytnutie potrebnej dopravy na mieste zodpovedajú členské štáty, ktoré sa majú hodnotiť. Pri neohlásených kontrolách na mieste uľahčí vybavovanie ubytovania pre expertov Komisia.
Článok 14
Hodnotiace správy
1. Po každom hodnotení sa vypracuje hodnotiaca správa. Hodnotiaca správa bude vychádzať zo zistení kontroly na mieste a/alebo z dotazníka. V prípade kontroly na mieste hodnotiacu správu vypracuje tím poverený kontrolou na mieste počas kontroly.
Experti z členských štátov a zástupcovia Komisie majú celkovú zodpovednosť za prípravu hodnotiacej správy a za zabezpečenie jej úplnosti a kvality. V prípade rozporov sa tím poverený kontrolou na mieste alebo prípadne tím zodpovedný za hodnotenie odpovedí na dotazník snaží dosiahnuť kompromis.
2. V hodnotiacej správe sa podľa potreby analyzujú kvalitatívne, kvantitatívne, operačné, administratívne a organizačné aspekty a uvedú sa v nej akékoľvek nedostatky zistené počas hodnotenia.
3. Na každé zo zistení hodnotiacej správy sa uplatní jedno z nasledujúcich hodnotení:
a)
v súlade;
b)
v súlade, ale je potrebné zlepšenie;
c)
nie je v súlade.
4. Komisia poskytne návrh hodnotiacej správy hodnotenému členskému štátu do šiestich týždňov od kontroly na mieste alebo prijatia odpovede na dotazník. Tento členský štát predloží svoje pripomienky k návrhu hodnotiacej správy do dvoch týždňov potom, ako ju dostane. Na žiadosť hodnoteného členského štátu sa uskutoční konzultačné stretnutie týkajúce sa návrhu. Do návrhu hodnotiacej správy sa môžu premietnuť pripomienky hodnoteného členského štátu.
5. Návrh hodnotiacej správy a pripomienky hodnoteného členského štátu k nej predloží Komisia ostatným členským štátom, ktoré vyzve, aby sa vyjadrili k odpovedi na dotazník, k návrhu hodnotiacej správy a k pripomienkam hodnoteného členského štátu.
Na základe toho Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu hodnotiacu správu, pričom v návrhu hodnotiacej správy v prípade potreby vykoná príslušné zmeny. Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania podľa článku 21 ods. 2. Komisia hodnotiacu správu zašle Európskemu parlamentu.
Článok 15
Odporúčania
1. Experti členských štátov a zástupcovia Komisie pri vypracúvaní hodnotiacej správy a so zreteľom na zistenia a hodnotenia v nej uvedené vypracujú odporúčania na nápravné opatrenie zamerané na riešenie akýchkoľvek nedostatkov zistených počas hodnotenia a uvedú v nej priority pre vykonanie týchto opatrení, ako aj prípadné príklady osvedčených postupov.
2. Komisia predloží Rade návrh na prijatie odporúčaní uvedených v odseku 1.
3. Rada prijme odporúčania uvedené v odseku 1 a zašle ich Európskemu parlamentu a národným parlamentom.
Článok 16
Ďalší postup a monitorovanie
1. Do troch mesiacov od prijatia odporúčaní uvedených v článku 15 predloží hodnotený členský štát Komisii a Rade akčný plán na nápravu všetkých zistených nedostatkov v hodnotiacej správe. Ak sa v odporúčaniach konštatuje, že hodnotený členský štát závažným spôsobom zanedbáva svoje povinnosti, tento členský štát predloží svoj akčný plán do jedného mesiaca od prijatia uvedených odporúčaní. Komisia tento akčný plán zašle Európskemu parlamentu.
2. Po konzultácii s tímom povereným kontrolou na mieste alebo prípadne tímom zodpovedným za hodnotenie odpovedí na dotazník predloží Komisia svoje hodnotenie primeranosti akčného plánu Rade do jedného mesiaca od doručenia akčného plánu hodnoteného členského štátu. Ostatné členské štáty sa vyzvú, aby sa k akčnému plánu vyjadrili.
3. Do šiestich mesiacov od prijatia odporúčaní predloží hodnotený členský štát Komisii správu o vykonávaní svojho akčného plánu a následne bude predkladať správu každé tri mesiace až do úplného splnenia úloh akčného plánu.
4. Bez ohľadu na šesťmesačnú lehotu na podanie správy o vykonávaní akčného plánu uvedenú v odseku 3, ak sa v odporúčaniach konštatuje, že hodnotený členský štát závažným spôsobom zanedbáva svoje povinnosti, uvedený členský štát podá správu o vykonávaní svojho akčného plánu do troch mesiacov od prijatia odporúčaní.
5. V závislosti od závažnosti zistených nedostatkov a opatrení prijatých na ich odstránenie Komisia môže naplánovať opätovné ohlásené kontroly na mieste na overenie vykonávania akčného plánu. Komisia pozve na účasť na opätovnej kontrole aspoň štyroch expertov, ktorí sa zúčastnili na kontrole na mieste. Komisia môže pozvať pozorovateľov, aby sa zúčastnili opätovnej kontroly. Komisia zostaví program opätovnej kontroly. Hodnotenému členskému štátu sa uvedený program oznámi najmenej jeden mesiac pred plánovaným konaním opätovnej kontroly. Komisia môže plánovať aj vykonanie neohlásených opätovných kontrol na mieste.
6. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vykonávaní akčných plánov alebo opatrení na zlepšenie uvedených v tomto článku.
7. Ak sa kontrolou na mieste odhalia závažné nedostatky, ktoré by mohli predstavovať závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v priestore bez kontroly vnútorných hraníc, Komisia informuje o tejto skutočnosti čo najskôr Európsky parlament a Radu, a to z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť Európskeho parlamentu alebo niektorého členského štátu.
8. Ak sa konštatovalo, že členský štát je „v súlade“, ale odporúčania obsahujú možnosti ďalšieho zlepšenia v súlade s článkom 14 ods. 3 písm. b), hodnotený členský štát poskytne Komisii vlastné posúdenie možností ďalšieho zlepšenia do šiestich mesiacov od prijatia odporúčaní.
Článok 17
Informácie citlivého charakteru
Členovia tímu povereného kontrolou na mieste a tímu zodpovedného za hodnotenie odpovedí na dotazník považujú akékoľvek informácie získané počas vykonávania svojich povinností za dôverné. Hodnotiace správy vypracované po kontrolách na mieste sú utajené stupňom EU RESTRICTED/RESTREINT UE v súlade s uplatniteľnými bezpečnostnými pravidlami. Takéto utajenie nebráni tomu, aby sa uvedené informácie sprístupňovali Európskemu parlamentu. So zasielaním a zaobchádzaním s informáciami a dokumentmi, ktoré sa Európskemu parlamentu zasielajú v súlade s týmto nariadením, sa narába v súlade s platnými pravidlami postupovania utajovaných skutočností medzi Európskym parlamentom a Komisiou a zaobchádzania s týmito utajovanými skutočnosťami. Komisia po konzultácii s dotknutým členským štátom rozhodne, ktorá časť hodnotiacej správy sa môže zverejniť.
Článok 18
Podmienky účasti Spojeného kráľovstva a Írska
1. Experti zo Spojeného kráľovstva a Írska sa zúčastňujú len na hodnotení tej časti schengenského acquis, na ktorej sú uvedené členské štáty oprávnené sa zúčastňovať.
2. Hodnotenia popísané v článku 4 ods. 1 sa týkajú len účinného a efektívneho uplatňovania tej časti schengenského acquis zo strany Spojeného kráľovstva a Írska, na ktorej sú uvedené členské štáty oprávnené sa zúčastňovať.
3. Spojené kráľovstvo a Írsko sa zúčastňujú na prijímaní odporúčaní Radou podľa článku 15 ods. 3 len z hľadiska tej časti schengenského acquis, na ktorej sú uvedené členské štáty oprávnené sa zúčastňovať.
Článok 19
Informovanie národných parlamentov
Komisia informuje národné parlamenty o obsahu a výsledkoch hodnotenia.
Článok 20
Predkladanie správ Európskemu parlamentu a Rade
Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade ročnú komplexnú správu o hodnoteniach vykonaných podľa tohto nariadenia. Uvedená správa sa zverejní a obsahuje informácie ohodnoteniach vykonaných počas predchádzajúceho roka, záveroch vyplývajúcich z jednotlivých hodnotení a o aktuálnom stave nápravných opatrení. Komisia postúpi uvedenú správu národným parlamentom.
Článok 21
Výbor
1. Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 22
Preskúmanie
Komisia preskúma fungovanie tohto nariadenia a predloží Rade správu do 6 mesiacov od prijatia všetkých hodnotiacich správ týkajúcich sa hodnotení, ktoré patria do prvého viacročného programu hodnotenia uvedeného v článku 5 ods. 5. Takéto preskúmanie zahŕňa všetky časti tohto nariadenia vrátane fungovania postupov na prijímanie aktov v rámci hodnotiaceho mechanizmu. Komisia túto správu zašle Európskemu parlamentu.
Článok 23
Prechodné ustanovenia a zrušenie
Bez ohľadu na druhý a tretí odsek tohto článku sa rozhodnutie zo 16. septembra 1998 zrušuje s účinnosťou od 26. novembra 2013.
Časť I rozhodnutia uvedeného v prvom odseku sa naďalej uplatňuje do 1. januára 2016, pokiaľ ide o hodnotiace postupy členských štátov, ktoré sa začali vykonávať 26. novembra 2013.
Časť II rozhodnutia uvedeného v prvom odseku sa naďalej uplatňuje do 27. novembra 2014, pokiaľ ide o hodnotiace postupy členských štátov, ktoré sa začali vykonávať 26. novembra 2013.
Článok 24
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Luxemburgu 7. októbra 2013