NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 502/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní šetření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „pozměňující prozatímní přezkum“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
(4)
V návaznosti na přezkum opatření proti obcházení podle čl. 13 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 171/2008 (7) rozhodla zachovat rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz některých součástí jízdních kol z ČLR.
(5)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (8) (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
2. Zahájení šetření z moci úřední
(6)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti, který skončil v říjnu 2011, měla Komise k dispozici důkazy, které ukazovaly, že pokud jde o dumping a újmu, okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření uložena, se zřejmě změnily a že tyto změny mohou být trvalé povahy.
(7)
Z důkazů prima facie, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že v lednu 2011 byl zrušen systém vývozních kvót, který se vztahoval na výrobce jízdních kol v ČLR a který bránil vyvážejícím výrobcům v tom, aby jim v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(8)
Navíc došlo k určitým změnám struktury výrobního odvětví Unie. Konkrétně několik výrobců v Unii přešlo od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených dílů.
(9)
V důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007 se odvětví jízdních kol v Unii rozrostlo o značný počet výrobců. Několik výrobců, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie před těmito dvěma rozšířeními, navíc přesunulo své výrobní kapacity do nových členských států nebo v nich zřídilo nové výrobní závody. V důsledku toho se mohly změnit i náklady výrobního odvětví Unie.
(10)
A nakonec, při výpočtu současné úrovně pro odstranění újmy byla brána v úvahu jízdní kola vyrobená z oceli, zatímco většina jízdních kol se v současné době zřejmě vyrábí ze slitin hliníku.
(11)
Všechny tyto skutečnosti byly zřejmě dlouhodobé povahy, a proto opodstatňovaly potřebu přehodnotit zjištění o újmě a dumpingu.
(12)
Kromě toho rychle roste počet společností, které využívají systém osvobození od cla, přičemž tento systém od svého zavedení v roce 1997 nedoznal žádných úprav. Navíc systém sledování dovozu součástí osvobozených od antidumpingových opatření se stal velmi složitým a zatěžujícím, což by mohlo snižovat jeho efektivitu.
(13)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (9), zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. března 2012, ohlásila zahájení z moci úřední prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
3. Souběžné šetření obcházení uložených opatření
(14)
Dne 25. září 2012 nařízením (EU) č. 875/2012 (10) zahájila Komise šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR dovozem jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu („šetření obcházení opatření“).
(15)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 501/2013 (11) („nařízení o obcházení“) rozšířila platná antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz jízdních kol dovážených z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, neboť bylo zjištěno, že tento dovoz obchází opatření prostřednictvím překládky anebo montáže ve smyslu čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení.
4. Souběžné antisubvenční šetření
(16)
Dne 27. dubna 2012 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (12) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie (dále jen „antisubvenční šetření“).
(17)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (13), že závěry ze šetření obcházení lze použít v antisubvenčním šetření uvedeném v 14. a 15. bodě odůvodnění výše.
(18)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (14) zastavila antisubvenční šetření bez uložení opatření.
5. Strany dotčené šetřením
(19)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé výrobce v Unii, známé sdružení výrobců v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení čínských výrobců, zástupce dotčené země, známé dovozce a sdružení dovozců, známé výrobce součástí jízdních kol v Unii a jejich sdružení a známé sdružení uživatelů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(20)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení, všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(21)
Vzhledem k tomu, že zástupci dotčené země se Komisi při zahájení řízení nepřihlásili, obrátila se Komise přibližně na 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření. V pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodu odůvodnění, určila Komise zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli také kontaktováni v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem.
(22)
Navzdory úsilí Komise o navázání spolupráce se přihlásilo pouze osm čínských skupin vyvážejících výrobců, z nichž pouze čtyři nahlásily údaje o vývozu do Unie v období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumného šetření“), které je definováno v 37. bodě odůvodnění níže, a tyto údaje představovaly méně než 4 % celkového dovozu jízdních kol z ČLR v období přezkumného šetření.
(23)
Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(24)
Jak je uvedeno v 63., 64. a 131. bodě odůvodnění níže, u jedné skupiny čínských vývozců, Giant China, bylo opodstatněné použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Spolupráce čínských vyvážejících výrobců poklesla následně ještě více.
(25)
Jak je vysvětleno v 32. až 35. bodě odůvodnění níže, vzorek výrobců v Unii byl vybrán.
(26)
Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(27)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření, jmenovitě výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se sami přihlásili, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění níže, a známým výrobcům jízdních kol v Unii.
(28)
Odpovědi na dotazníky a další podání došly od čtyř skupin čínských vyvážejících výrobců a jejich zástupce, osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho sdružení uživatelů a osmi sdružení výrobců v Unii, 53 výrobců součástí jízdních kol a jednoho sdružení výrobců součástí jízdních kol. Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpověď na dotazník.
(29)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
a)
Výrobci jízdních kol v Unii
-
Accell Hunland, Maďarsko
-
Decathlon RGVS, Portugalsko
-
Denver srl, Itálie
-
SC Eurosport DHS, Rumunsko
-
Koninklijke Gazelle, Nizozemsko
-
Maxcom Ltd, Bulharsko
-
MIFA, Německo
-
Sprick Rowery, Polsko
b)
Výrobci součástí jízdních kol v Unii
-
Chimsport, Rumunsko
-
Telai Olagnero, Itálie
c)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by nemuselo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujících společností:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Po poskytnutí základních údajů a úvah („poskytnutí informací“) některé strany tvrdily, že nedostaly dostatek času na vyjádření. V této souvislosti je třeba uvést, že stranám byl poskytnut dostatek času k připomínkám v souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení. Toto tvrzení se proto zamítá.
6. Výběr vzorku výrobců v Unii
(32)
Komise v oznámení o zahájení šetření uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi společností známých ještě před zahájením šetření a vybraných z více než 380 výrobců v Unii zejména na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být přiměřeně přezkoumán v čase, který je k dispozici, přičemž se zohledňuje jejich zeměpisné rozložení. Vzorek pokrýval země s největším objemem výroby. U každé z těchto zemí patřily společnosti zařazené do vzorku k největším reprezentativním spolupracujícím výrobcům. Ve vzorku figurovaly také subjekty z největších spolupracujících skupin. Zvláštní pozornost byla v tomto případě věnována tomu, aby ve vzorku byl stejný počet společností ze starých a nových členských států.
(33)
Vzorek představoval kolem 25 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení šetření. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(34)
Některé zúčastněné strany vznesly námitky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) tento předběžný vzorek zahrnuje pouze určité právnické osoby, které patří do skupin společností ve spojení, a nikoli všechny právnické osoby, které tvoří úplný hospodářský subjekt vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, a ii) návrh obsahuje společnost, která byla nedávno ve ztrátě, zatímco výrobci v Unii v tomto období prosperovali. Mimoto tvrdily, že tyto ztráty nesouvisely s dotčeným výrobkem.
(35)
Tyto argumenty byly zamítnuty z těchto důvodů: i) subjekty, jež patří do větších skupin a které vykonávaly činnost nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo nutné zkoumat celou skupinou na konsolidovaném základě, ii) dotyčná zúčastněná strana nedoložila své tvrzení, že společnost vybraná do vzorku, která údajně vykázala ztrátu, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. A konečně, ačkoli by vybraný vzorek měl být reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, vybrané společnosti nutně nemusí být stejnorodé. Tvrzení této strany bylo tudíž nutno zamítnout.
7. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(36)
Oznámení o zahájení šetření se zmiňovalo také o výběru vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Při zahájení šetření byli kontaktováni všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzorek nebyl vybrán vzhledem k nízkému počtu odpovědí došlých v rámci postupu pro výběr vzorku. Všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli vyzváni ke spolupráci a obdrželi dotazník. Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, na dotazník neopověděl ani dále v tomto šetření nespolupracoval.
8. Období šetření
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(38)
Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumného šetření, jsou jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70.
(39)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(40)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(41)
Jedna strana tvrdila, že různé typy jízdních kol mají značně odlišné vlastnosti a zamýšlená použití a rovněž výrazně odlišné ceny a z hlediska spotřebitelů nejsou tyto různé typy jízdních kol vzájemně zaměnitelné. Kromě toho bylo argumentováno tím, že ocelová a hliníková jízdní kola se nepovažují za zaměnitelná a že jejich ceny se rovněž liší.
(42)
Na podporu toho argumentu tato zúčastněná strana předložila studii o základních fyzických a technických vlastnostech a užití pěti různých typů výrobků, jakož i o jejich zaměnitelnosti. Je třeba poznamenat, že studie údajně vycházela z odpovědí 36 osob, avšak není jasné, jak byli tito respondenti vybráni. Dále se zdá, že byla zpracována zvlášť pro účely tohoto šetření. Studie neobsahuje žádné kvantifikovatelné údaje. Konstatuje se, že obsah této studie zjevně vychází z prohlášení zákazníků anebo výrobců jízdních kol, a nikoli z ověřitelných důkazů. Proto je reprezentativnost výsledků této studie diskutabilní.
(43)
Uvedená zúčastněná strana nepředložila na podporu svého tvrzení žádné další důkazy.
(44)
Šetření potvrdilo, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Zejména bylo zjištěno, že použití různých surovin nemělo vliv na základní vlastnosti kola. Ačkoli má ocel a hliník některé odlišné technické vlastnosti, jako je hmotnost, základní vlastnosti jízdních kol vyrobených z oceli a hliníku jsou podobné.
(45)
Dotyčná strana podobně nepodala žádný konkrétní důkaz, že jízdní kola z oceli na jedné straně a jízdní kola z hliníku na straně druhé měla skutečně odlišné základní fyzické a technické vlastnosti.
(46)
Pokud jde o zvláštní uplatnění, použití a vnímání spotřebitelů, toto šetření potvrdilo, že všechna jízdní kola mají stejné základní uplatnění a plní v podstatě stejnou funkci. I když je pravda, že různé kategorie jsou v zásadě určeny pro uspokojování různých požadavků koncových uživatelů, koncoví uživatelé obvykle využívají jízdní kolo v určité kategorii na různá použití.
(47)
Proto neexistuje žádná zřetelná dělicí čára mezi tím, jak koncoví uživatelé používají různé kategorie, a tím, jak je vnímají spotřebitelé.
(48)
Kromě toho sami výrobci v Unii často nerozlišují mezi koly v různých kategoriích z hlediska výroby, distribuce a účetnictví. Vlastně se všechny kategorie jízdních kol často vyrábí podobně.
(49)
Různé typy jízdních kol se prodávají na trhu Unie prostřednictvím podobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy.
(50)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(51)
Jedna strana upozornila na skutečnost, že toto šetření zahrnuje dva kódy KN, jak je uvedeno ve 38. bodě odůvodnění, zatímco předchozí šetření uvedené v 5. bodě odůvodnění se týkalo tří kódů KN, tj. ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke změně kódů došlo kvůli změnám v kombinované nomenklatuře, jež vyplynuly z nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (15) s účinností od 1. ledna 2012.
(52)
V této souvislosti stejná strana tvrdila, že jízdní kola bez kuličkových ložisek a jízdní kola s kuličkovými ložisky by neměla být považována za jediný výrobek. Šetření však prokázalo, že jízdní kola s kuličkovými ložisky a jízdní kola bez kuličkových ložisek mají stejné technické vlastnosti a použití. Tato strana navíc nedoložila své tvrzení žádnými důkazy, a proto se toto tvrzení zamítá.
(53)
Tato strana mimoto tvrdila, že existuje významný rozdíl v průměrných dovozních cenách, jak je zaznamenal Eurostat, mezi oběma kódy KN, pod které spadá dotčený výrobek. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění níže, vzhledem k sortimentní skladbě může průměrná cena zaznamenaná Eurostatem sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, avšak není použitelná, když se porovnávají prodejní ceny mezi různými zeměmi a Unií.
(54)
Po poskytnutí informací jedna strana zopakovala své tvrzení, že různé typy jízdních kol, jichž se týká toto šetření, nejsou obdobnými výrobky, a tvrdila, že předložila jednoznačné důkazy dokládající rozdíly v surovinách, fyzických vlastnostech, technických vlastnostech a konečném použití, které údajně existují mezi různými typy jízdních kol.
(55)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že jednoznačný důkaz, který tato strana podle ní předložila, je ve skutečnosti studie, kterou Komise zhodnotila v 42. bodě odůvodnění. Po řádném posouzení dospěla Komise k závěru, že reprezentativnost výsledků této studie je z důvodů uvedených v 42. bodě odůvodnění sporná.
(56)
Strany tvrdily, že dětská jízdní kola vymezená touto stranou jako jízdní kola s velikostí kol menší než 16 palců včetně by měla být vyloučena z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Tato tvrzení byla založena na předpokladu, že zejména délka používání a jednoduchost vlastností jasně odlišují tato kola od jiných typů kol, která jsou předmětem tohoto šetření.
(57)
Tato tvrzení však nebyla považována za dostatečná pro vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice dotčeného výrobku, jelikož nebyla doložena dostatečnými důkazy prokazujícími, že v tomto šetření lze vést jasnou dělicí čáru mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a jinými typy jízdních kol, jichž se toto šetření týká. Naopak, bylo zjištěno, že základní fyzické a technické vlastnosti jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně, které jsou běžné u dotčeného výrobku - šlapacího dopravního prostředku poháněného lidskou silou s více než jedním kolem připojeným k rámu - jsou mnohem důležitější než případné rozdíly (tj. v podstatě velikost kola). Dále se zdálo, že výroba, prodejní kanály a služby spotřebitelům se zásadně neliší od jiných typů jízdních kol, které jsou předmětem šetření. Pouhá skutečnost, že jízdní kola s velikostí kola menší než 16 palců včetně tvoří zvláštní podskupinu v rámci dotčeného výrobku, neodůvodňuje jejich vyloučení z definice výrobku. Bylo zjištěno, že neexistuje jasná dělicí čára mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a dotčeným výrobkem, ale že se spíše velmi překrývají, pokud jde o definici dotčeného výrobku, především v tom, že se jedná o šlapací dopravní prostředek na lidský pohon, který má více než jedno kolo a používá se především k dopravě a sportu. V tomto ohledu šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců skutečně vyvážel do Unie jízdní kola s rozměrem kol 12 palců, která nebyla nutně považována za kola pro děti, ale byla to ve skutečnosti skládací kola pro dospělé, u nichž byla skladnost důležitou vlastností.
(58)
Žádost o vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto zamítá.
2. Obdobný výrobek
(59)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a jízdní kola dovážená na trh Unie a pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a proto jsou považována za obdobná ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
1.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(60)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(61)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny, které původně spolupracovaly při šetření, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a zaslaly vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách.
(62)
U všech vyvážejících skupin, které původně spolupracovaly při šetření, si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a prověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených skupin.
(63)
Navzdory snaze Komise o získání požadovaných informací byla odpověď jedné skupiny, společnosti Giant China, považována za velmi nedostatečnou, neboť neobsahovala všechny požadované informace o struktuře skupiny.
(64)
Jak vyžaduje čl. 18 odst. 1 základního nařízení, byla Giant China informována o pravděpodobném použití dostupných údajů a byla vyzvána, aby předložila připomínky. Giant China však odmítla poskytnout Komisi nezbytné informace, a proto byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení a její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta.
(65)
Šetření dále prokázalo, že žádné ze skupin čínských společností nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z těchto důvodů:
(66)
Žádná ze spolupracujících vyvážejících skupin neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavních surovinách (ocel a hliník). Náklady na ocel a hliník představují pro spolupracující vyvážející skupiny nejméně kolem 20 % až 25 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Mnoho společností je plně vertikálně integrovaných, což znamená, že nakupují hliníkové bloky nebo ocel k výrobě trubek, z nichž se vyrábějí rámy/vidlice a nakonec jízdní kola.
(67)
Z šetření vyplynulo, že tři spolupracující čínské skupiny vyvážejících výrobců získávaly ocel a hliník používané pro výrobu dotčeného výrobku na čínském domácím trhu.
(68)
Ceny se zakládají na kotaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a k cenám, které neodrážejí tržní hodnotu na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(69)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto se nemůže konat arbitráž mezi těmito trhy. Během období přezkumného šetření byly spotové ceny surového hliníku na SHFE přibližně o 7 % nižší (bez DPH) ve srovnání s LME (rovněž bez DPH).
(70)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím Správy státních hmotných rezerv a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(71)
ČLR podporuje zpracování výrobků z hliníku částečným vracením DPH při vývozu mnoha výrobků z hliníku (u jízdních kol se vrací 15 %), v případě vývozu surového hliníku se však nevrací nic. Jde o pobídku pro čínské výrobní odvětví, aby hliník dále zpracovávalo, a má to přímý vliv na dostupnost a cenu surového hliníku na domácím trhu. Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje 17 % daň, zatímco na vývoz jízdních kol se uplatňuje vývozní daň. To jen podporuje zjištění o zasahování čínského státu na domácím trhu hliníku. Tyto nástroje snižují domácí ceny, což vybízí domácí výrobní odvětví k výrobě hotových výrobků s obsahem hliníku (jako je dotčený výrobek) pro domácí a exportní trhy.
(72)
Další narušování obchodu ze strany čínského státu má podobu zásahů na trhu prováděných Správou státních hmotných rezerv („SRB“), která je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy („NDRC“). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začala Správa státních hmotných rezerv nakupovat zásoby surového hliníku od čínských hliníkových hutí s cílem stimulovat cenu této komodity. Jak uvádí Bloomberg (16), Správa státních hmotných rezerv prodávala surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010. Tisková agentura Nová Čína informovala o hromadění zásob v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na podporu cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (17). Plán hromadění zásob Správy státních hmotných rezerv spočíval v nákupu od několika čínských hutí, i když přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má hlavní úlohu při stanovování cen surového hliníku a že do trhu zasahuje.
(73)
To, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na léta 2011-2015), ve kterém vláda ČLR výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické páky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu surovin“. Tento plán je pokračováním politiky, která se projevovala již v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření fungovala v průběhu období přezkumného šetření.
(74)
Četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku tak ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období přezkumného šetření byly tyto ceny přibližně o 7 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(75)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(76)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že naprostou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou určovány různými pětiletými odvětvovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(77)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(78)
Antidumpingové šetření, které provedla Komise (18), potvrdilo význam státních zásahu také v specifickém odvětví trubek a dutých profilů, které jsou hlavními surovinami pro výrobu ocelových jízdních kol.
(79)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s ocelí je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(80)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(81)
Pokud jde o další čtyři kritéria, tři spolupracující čínští vyvážející výrobci byli schopni prokázat, že zbývající kritéria splnili.
(82)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 a po konzultaci s poradním výborem byl učiněn závěr, že třem spolupracujícím čínským skupinám vyvážejících výrobců by mělo být zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství.
(83)
Komise dotčeným společnostem v ČLR a žadateli poskytla oficiálně výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
1.2 Připomínky zúčastněných stran
(84)
Po zpřístupnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství jedna společnost tvrdila, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je založeno na čínském výrobní odvětví jízdních kol jako celku, nikoli na každé společnosti individuálně. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ačkoliv Komise zhodnotila odvětví výroby oceli a hliníku v Číně, existuje jednoznačná souvislost mezi trhem s ocelí a hliníkem v ČLR a nákupem výrobků z oceli a hliníku jako suroviny pro spolupracující společnosti.
(85)
Kromě toho byla vznesena námitka, že nákladové zvýhodnění čínských výrobců jízdních kol týkající se oceli a hliníku je nevýznamné, neboť představuje pouze 1,4 % až 1,75 %, pokud se bere v úvahu, že surový hliník a ocel představují 20 % - 25 % nákladů na výrobu jízdních kol a že rozdíl v cenách na LME a SHFE činil 7 % během období přezkumného šetření.
(86)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodujícím faktorem analýzy je podíl surovin ve výrobních nákladech (což v tomto případě bylo významné, jelikož na ně připadalo nejméně 20 % - 25 % výrobních nákladů) a skutečnost, že trh surovin je v ČLR narušen. Přesný kvantitativní dopad zkreslení nákladů společnosti se nepovažuje za rozhodující faktor.
(87)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že v jiném šetření Komise provedla analýzu cen přímých surovin používaných při výrobě dotčeného výrobku, a nikoli ceny primární suroviny, a proto by v tomto případě Komise měla posoudit zásahy státu do cen přímé suroviny, tj. výlisků hliníkových slitin, spíše než surového hliníku, což je primární surovina.
(88)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že každé šetření analyzuje vlastní podstatu věci. Kromě toho skutečnost, že trh se surovým hliníkem je pod kontrolou státu, svědčí o tom, že ani trh s hliníkovými polotovary nefunguje v podmínkách tržního hospodářství, tj. nereaguje na nabídku a poptávku. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(89)
Uvádělo se rovněž, že rozdíl ceny surového hliníku mezi LME a SHFE nesmí vést k cenovému rozdílu ceny výlisků hliníkových slitin mezi příslušnými trhy a že je třeba zohlednit i takové faktory, jako je efektivita výroby, zbytková kapacita a náklady na splnění závazků v oblasti životního prostředí.
(90)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, Komise nemohla toto tvrzení analyzovat a ověřit, a proto bylo zamítnuto.
(91)
Dále bylo také tvrzeno, že když Komise ignorovala skutečnost, že existuje řada následných polotovarů, ignorovala tím skutečné vlastnosti a faktory, které se podílejí na tvorbě cen jízdních kol jako konečných výrobků. Jelikož se jízdní kolo prodává přímo konečnému spotřebiteli (na rozdíl od surového hliníku), cenu jízdních kol ovlivňují i jiné faktory, než je cena suroviny, např. zvláštní technické vlastnosti jízdního kola a poptávka spotřebitelů.
(92)
K těmto vlastnostem a faktorům však nebyly poskytnuty žádné konkrétní podrobnosti, jež by se měly zohlednit, a proto se k nim Komise nemůže vyjádřit.
(93)
Dále se tvrdilo, že Komise nesprávně zhodnotila zásady, podle nichž SHFE vykonává svou činnost. Byla vznesena námitka, že státní regulační orgán (CSRC) reguluje funkce SHFE podobně jako Autorité des marchés financiers („AMF“) ve Francii nebo Financial Services Autority („FSA“) ve Spojeném království a že úloha CSRC a zvláštních regulačních či dohledových opatření odpovídá zásadám skupiny G-20. V důsledku toho jsou závěry o zacházení jako v tržním hospodářství, které vycházejí z role CSRC a z působení a SHFE, neopodstatněné.
(94)
Je třeba poznamenat, že tato společnost nevzala v úvahu skutečnost, že zatímco FSA (19) a AMF (20) jsou nezávislé nevládní orgány, CSRC je útvar na úrovni ministerstva, který je přímo podřízen Státní radě (21). Státní rada je nejvyšším výkonným orgánem státní moci, jakož i nejvyšším orgánem státní správy (22). Jde o další příklad toho, že stát se aktivně podílí na regulaci trhu s hliníkem v ČLR. Pokud jde o dodržování zásad skupiny G-20, společnost pouze vydala prohlášení, aniž by ve skutečnosti vysvětlila zásady, na které se odkazuje. Proto byl tento argument odmítnut.
(95)
Jedna společnost navíc vyjádřila nesouhlas s hodnocením Komise, že arbitráž mezi celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou LME, nebo jinými trhy a cenami na SHFE je prakticky nemožná, a že SHFE tudíž funguje v izolaci od ostatních světových trhů.
(96)
Je třeba poznamenat, že to je v rozporu s rozdílem mezi cenami SHFE a LME, který společnost akceptovala po dobu, kdy byla cena na SHFE vyšší než ceny na LME, a přitom tvrdila, že v té době čínští výrobci platili za výrobky z hliníku více než výrobci v Unii.
(97)
Kromě toho tato společnost namítala, že od roku 2010 začala SHFE povolovat fyzické dodávky hliníku do celních skladů v zóně volného obchodu v Šanghaji. Z toho vyplývá, že toto tvrzení není v rozporu, nýbrž spíše potvrzuje názor Komise, že fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve skladu v ČLR, který schválila SHFE, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě.
(98)
Uvádělo se rovněž, že SHFE je termínovým trhem a termínové smlouvy na hliník byly obchodovány na SHFE od roku 1991, a proto je mylné hodnocení Komise, že na SHFE se neprodávají žádné deriváty.
(99)
SHFE je skutečně termínovým trhem. Nicméně termínové smlouvy (futures), s nimiž se obchoduje na SHFE, se vypořádávají fyzickým dodáním. Derivátových produktů bez fyzického dodání, tj. nikoli skutečně využitých, ale obchodovaných před jejich datem dodání, je však v ČLR málo, a SHFE je tedy jen platformou pro fyzickou směnu, která izoluje čínský trh s hliníkem.
(100)
Uvádělo se rovněž, že argumentace Komise týkající se účinků DPH nebo daňových opatření na ceny jízdních kol a opatření týkající se evidence surového hliníku je ekonomicky pochybná a nedostatečně odůvodněná.
(101)
Jelikož však společnost nevysvětlila, co v analýze Komise chybí, ani své tvrzení dále nedoložila, Komise se k němu nemohla vyjádřit.
(102)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že existují podobnosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a politikami EU a že Komise neprokázala, že průmyslová politika v ČLR má nějaký přímý nebo významný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě jízdních kol nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(103)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost neupřesnila, které politiky EU má na mysli, a proto se Komise k tomuto tvrzení nemůže vyjádřit. Kromě toho, pokud jde o prohlášení, že nebylo prokázáno, že průmyslová politika v ČLR má značný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol, je třeba poznamenat, že existence pětiletého plánu v odvětví hliníku v ČLR, narušování cen hliníku, s nímž se obchoduje na samostatné burze, když hliník představuje 20-25 % celkových výrobních nákladů jízdního kola, svědčí o jasné souvislosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a rozhodnutími o vstupech, výrobě a odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(104)
Uvádělo se rovněž, že Komise porušila tříměsíční lhůtu stanovenou v základním nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vinou velmi slabé spolupráce ze strany čínských vývozců Komise vyvinula nadměrné úsilí o lepší spolupráci tím, že se obrátila na velký počet dalších vývozců, o nichž se dozvěděla v pozdějších fázích šetření. Z toho důvodu nebylo možné učinit rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Kromě toho je třeba připomenout, že Tribunál (23) nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření. Rovněž je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl mezitím změněn s tím účinkem, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u podniků zařazených do vzorku a že takové rozhodnutí se obvykle přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření (24). Tato změna se vztahuje na všechna nová a dosud probíhající šetření, včetně tohoto. Rozhodnutí bylo učiněno ve lhůtě osmi měsíců ode dne zahájení šetření.
(105)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení týkající se porušení tříměsíční lhůty zamítá.
1.3 Žádost stran
(106)
Jedna strana požadovala, aby byly také analyzovány žádosti výrobců v ČLR, kteří přestali vyvážet do Unie, o zacházení jako v tržním hospodářství. Tvrdila, že tito výrobci zastavili vývoz do Unie pouze kvůli antidumpingovým clům platným od roku 2005.
(107)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že zjištění týkající se dumpingu a újmy se týkají období přezkumného šetření stanoveného v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení. To znamená, že údaje shromážděné od vyvážejících výrobců za účelem určení běžné hodnoty a vývozní ceny se striktně vztahují jen k tomuto období. Zacházení jako v tržním hospodářství je analyzováno v souvislosti s určováním běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, která se pak porovnává s vývozní cenou v témže období. Pokud vývozce během období přezkumného šetření dotčený výrobek nevyvážel, nelze vývozní cenu určit a nelze vypočítat dumpingové rozpětí. Není proto důvod zkoumat splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství v případě výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek během období přezkumného šetření. Je však třeba připomenout, že všichni vyvážející výrobci mají možnost zažádat o „prozatímní přezkum“, aby byla jejich situace přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nebo vyvážející výrobci, kteří nevyváželi dotčený výrobek během období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, mají možnost požádat o „přezkum nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení.
(108)
Kromě toho tato strana ve své žádosti rovněž zmínila rozsudek Soudního dvora ve věci Brosmann (25) a na tomto základě zřejmě naznačovala, že výrobcům v ČLR by mělo být umožněno podat formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, i když nevyváželi dotčený výrobek do Unie během stávajícího období šetření. Je třeba poznamenat, že tento rozsudek se netýká žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství podaných vyvážejícími výrobci, kteří nevyváželi během období šetření, a proto není v této souvislosti relevantní.
(109)
Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(110)
Uvádělo se rovněž, že vývozní ceny společností nevyvážejících do Unie v období přezkumného šetření by se měly určit na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na jakémkoli jiném přiměřeném základě.
(111)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že z čl. 2 odst. 9 základního nařízení jednoznačně nevyplývá, že vývozní cena se určuje u výrobců dotčené země v případě, že do Unie nic nevyvezli. Naopak, čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje na cenu nového prodeje dováženého výrobku, která se bere za základ pro určení vývozní ceny, a také se vztahuje na úpravy všech nákladů vynaložených za období mezi dovozem a novým prodejem, z čehož vyplývá, že k dovozu do Unie ve skutečnosti došlo. Výraz „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“ v první větě tohoto ustanovení se týká zvláštních případů, ve kterých nelze použít předchozí v něm uvedené metody. To nemění nic na skutečnosti, že z tohoto článku vyplývá, že v průběhu období přezkumného šetření se uskutečnil dovoz do Unie.
1.4 Závěr
(112)
Na základě výše uvedených skutečností žádná z čínských skupin, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto skupinám by mělo být zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto.
2. Individuální zacházení
(113)
Nařízením (EU) č. 765/2012 (26), které vstoupilo v platnost dnem 6. září 2012, Evropský parlament a Rada pozměnily čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Článek 2 nařízení (EU) č. 765/2012 stanoví, že se tato změna použije pouze na šetření zahájená po jeho vstupu v platnost. V důsledku toho, jelikož současné šetření bylo zahájeno dne 9. března 2012, se tato změna na toto šetření nevztahuje.
(114)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a podmínky prodeje byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takové, aby umožňovaly obcházení uložených opatření, jestliže pro vývozce platí různé celní sazby.
(115)
Tři spolupracující vývozní skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly též o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno. Na základě dostupných informací se dospělo k závěru, že všechny tři tyto skupiny v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(116)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(117)
V oznámení o zahájení šetření navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR.
(118)
Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země.
(119)
Jedna strana tvrdila, že Mexiko nepředstavuje nejlepší volbou srovnatelné země, ale že Tchaj-wan je lepší alternativa, vzhledem ke tomu, že Tchaj-wan je velkým výrobcem jízdních kol, má více společného s ČLR než Mexiko a pravděpodobně povede ke spolehlivějšímu výpočtu běžné hodnoty.
(120)
Komise se pokusila získat spolupráci 15 zemí, konkrétně v Bangladéše, Kambodže, Kanady, Indie, Indonésie, Malajsie, Mexika, Norska, Filipín, Šrí Lanky, Tchaj-wanu, Thajska, Tuniska, Turecka a Spojených států amerických.
(121)
Komise obdržela odpovědi na dotazník jen od tří mexických výrobců jízdních kol, kteří rovněž souhlasili s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Žádné jiné společnosti ze všech oslovených zemí nespolupracovaly. Odbyt těchto tří výrobců na domácím trhu představuje více než 30 % mexického trhu, který se odhadoval na přibližně 1,7 milionu kusů v roce 2011. Bylo zjištěno, že více než 14 výrobců a několik dovozců působilo v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovážená v roce 2011 pocházela hlavně z ČLR (více než 60 %) a Tchaj-wanu (20 %). Tyto dovozy představovaly asi 5 % domácího trhu (zdroj: výroční zpráva ANAFABI mexického sdružení výrobců jízdních kol).
(122)
Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí. Vzhledem k výše uvedenému bylo možné mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(123)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(124)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se prodával na mexickém domácím trhu v reprezentativním množství.
(125)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(126)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období přezkumného šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(127)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představuje 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskových prodejů daného typu.
(128)
Šetření navíc neodhalilo žádný typ výrobku, při jehož prodeji nebylo dosaženo zisku.
4. Vývozní cena
(129)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(130)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej prvním nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
(131)
Jak je uvedeno v 63. a 64. bodě odůvodnění, skupina Giant China odmítla poskytnout útvarům Komise nezbytné informace o struktuře skupiny a základní informace (výroba, objem vývozu a ceny dotčeného výrobku do Unie) týkající se společností, které jsou součásti skupiny Jinshan Development and Construction Ltd group („Jinshan Group“) v období přezkumného šetření, jež se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, a proto byl v souvislosti s vývozní cenou použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(132)
Giant China zpochybnila použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to jak v souvislosti s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství, tak v souvislosti s použitím dostupných údajů pro výpočet vývozní ceny. Argumentovala tím, že informace požadované Komisí nejsou nutné pro výpočet dumpingového rozpětí. V tomto ohledu Giant China tvrdila, že informace požadované od Jinshan Group se sídlem v ČLR nejsou relevantní pro posouzení zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro výpočet vývozní ceny, protože jen velmi nepřímo souvisí se skupinou Giant China a se společnostmi, které jsou s ní ve spojení (dále jen „Giant Group“).
(133)
Šetřením se však potvrdilo, že jedna z dceřiných společností Giant Group, která aktivně vyráběla a vyvážela dotčený výrobek do Unie v průběhu období přezkumného šetření, jmenovitě Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (dále jen „GP“), byla ve spojení s Jinshan Group prostřednictvím podílového spoluvlastnictví, strukturálních a manažerských vazeb a že se tato skupina podílela na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že od společností, které jsou součástmi Jinshan Group a které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, nedošly odpovědi na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani vyplněný antidumpingový dotazník, nebylo možné posoudit, do jaké míry měla výroba a prodej dotčeného výrobku skupinou Jinshan Group vliv na stanovení vývozní ceny, pokud jde o GP a následně o Giant jako celou skupinu. Nebylo možné dále prošetřit, zda byly splněny podmínky z čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jelikož Giant China v tomto ohledu nespolupracovala, její tvrzení bylo nutno zamítnout.
(134)
Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že při výpočtu individuálního dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce není třeba brát v úvahu cenové informace týkající se jiných vyvážejících výrobců, pokud skupiny Giant Group a Jinshan Group netvoří jeden subjekt z hlediska existujících těsných finančních, obchodních a řídicích vazeb.
(135)
Důkazy obsažené ve spisu podporují závěr, že GP a Jinshan Group jsou ve spojení a mají těsné vlastnické, strukturální a manažerské vazby. Dokud nebudou k dispozici úplné informace o všech stranách, které jsou ve spojení s GP, zejména o čínských vyvážejících výrobcích jízdních kol, kteří jsou dceřinými podniky skupiny Jinshan Group, není možné provést úplné a spolehlivé výpočty vývozní ceny, a tím určit individuální rozpětí pro GP a koneckonců ani pro Giant Group jako celek.
(136)
Bylo vzneseno tvrzení, že požadované informace znamenaly pro skupinu Giant China nepřiměřenou zátěž, a ta proto v šetření vystupovala, jak nejlépe uměla. V tomto ohledu je třeba uvést, že do připomínek ke konečným informacím nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že skupina Giant China vyvinula jakékoliv úsilí o shromáždění informací požadovaných v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a v antidumpingovém dotazníku o společnostech ve skupině Jinshan Group, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. V průběhu šetření skupina Giant China tvrdila, že není potřebné poskytnout požadované informace, avšak netvrdila, že získání těchto informací znamená nepřiměřenou zátěž. Giant China předložila důkazy o údajném úsilí pouze po poskytnutí konečných informací ve fázi, kdy už tyto informace byly neověřitelné. Nebylo je tedy již možno vzít v úvahu.
(137)
Giant China tvrdila, že v žádném případě neexistuje jakékoli riziko obcházení případných antidumpingových opatření, například přesouváním výroby mezi těmito dvěma skupinami, jelikož GP, jediné to spojení mezi oběma skupinami, ukončila v září 2011 veškerou činnost. V tomto ohledu je třeba uvést, že na konci období přezkumného šetření GP stále existovala jako právnická osoba / účetní jednotka, což rovněž potvrzuje Giant China. Proto mohla být výrobní činnost kdykoli v budoucnu obnovena, a tudíž není relevantní, že GP údajně ukončila veškerou činnost v září 2011. Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že riziko obcházení bylo možné řešit jiným způsobem, tj. doložkou o monitorování uvedenou v 276. a 277. bodě odůvodnění níže. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že doložka o monitorování se vztahuje pouze na společnosti, které nejsou ve spojení, takže související rizika nejsou podobné povahy a nebylo možné použít stejné prostředky nápravy.
(138)
Kromě toho Giant China tvrdila, že se měla provést kontrola na místě v prostorách GP v ČLR za účelem kontroly výroby a prodeje GP po září 2011. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo považováno za relevantní, zda GP ukončila svoji činnost po září 2011. I kdyby tomu tak skutečně bylo, GP mohla znovu obnovit výrobu a prodej jízdních kol kdykoli a kontrola na místě by toto riziko nesnížila.
(139)
Kromě toho skupina Giant China poskytla určité důkazy o tom, že podíly skupiny Giant China ve společnosti GP byly prodány dne 30. března 2013. Je však třeba poznamenat, že k této transakci došlo po uplynutí období přezkumného šetření a ve spojitosti s pokročilým stadiem šetření, a tuto informaci nelze ověřit ani není v rámci tohoto šetření relevantní. Kdyby skupina Giant požádala o přezkum své situace po prodeji podílů, bylo možné to zvážit v příhodném čase v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(140)
Ve stejném podání poskytla skupina Giant China další vysvětlení týkající se hodnocení Komise zdůvodňujícího použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Nebylo však takové, aby změnilo původní hodnocení Komise.
(141)
Závěry týkající se použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení v souvislosti se skupinou Giant se proto potvrzují.
5. Srovnání
(142)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Případně byly provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, úroveň obchodu, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy se tyto úpravy ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců
(143)
U třech spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty určené pro spolupracující mexické výrobce s váženým průměrem vývozních cen každé společnosti při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení.
(144)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(145)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. Proto není možné revidovat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR.
(146)
Proto celostátní dumpingové rozpětí zůstává nezměněno, tak jak bylo stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005, tzn. 48,5 %.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(147)
Odhaduje se, že obdobný výrobek vyrábí přibližně 380 známých výrobců v Unii. Kromě toho se přihlásilo šest vnitrostátních sdružení výrobců v Unii.
(148)
Ke stanovení celkové výroby v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 11 milionů jízdních kol, byly použity veškeré dostupné informace, včetně údajů získaných od výrobců v Unii a vnitrostátních sdružení, jakož i statistiky o výrobě, které má Komise k dispozici.
(149)
Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
(150)
Jak je uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v Unii byl vybrán vzorek osmi výrobců v Unii, který představuje přibližně 25 % celkové výroby a prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku měli prospěch z režimu osvobození od cla, popsaného výše v 1. bodě odůvodnění.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(151)
Prodej výrobního odvětví Unie byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(152)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného celým výrobním odvětvím v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 151. bodě odůvodnění s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(153)
Celková spotřeba Unie klesla z 22 459 062 kusů v roce 2008 na 20 116 602 kusů v období přezkumného šetření, tj. o 10 % během posuzovaného období. Je to hlavně výsledek poklesu o 8 % mezi roky 2008 a 2009, zatímco poté spotřeba zůstala stabilní a pouze v období přezkumného šetření se mírně snížila (o 2 %). V roce 2009 byl trh ovlivněn zejména dopadem hospodářské krize a od té doby nebylo zaznamenáno jeho oživení. Další pokles v roce 2011 byl způsoben zejména stále opatrnými spotřebitelskými výdaji v současné hospodářské situaci.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
2011
Objem (počet kusů)
+
Celkový dovoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Spotřeba
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Zdroj:
Eurostat, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem dumpingového dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu
(154)
Objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dovozu z ČLR prudce poklesl mezi roky 2008 a 2009 z 941 522 kusů na 597 339 kusů, tj. o 37 %. V roce 2010 se dovoz zvýšil, ale v období přezkumného šetření se opět snížil na 581 459 kusů. Výrazný pokles čínského dovozu se časově shodoval s hospodářskou krizí a od té doby nedošlo k jeho oživení. Během posuzovaného období poklesl čínský dovoz celkem o 38 %.
(155)
Čínský podíl na trhu se tedy snížil z 4,2 % v roce 2008 na 2,9 % v období přezkumného šetření. Pokles podílu na trhu byl částečně vyrovnán snížením spotřeby Unie.
(156)
Je však nutno zdůraznit, že na relativně nízký a klesající tržní podíl čínského dovozu je třeba nahlížet v souvislosti se zjištěními souběžně probíhajícího šetření namířeného proti obcházení předpisů, jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění výše (viz 223. a 224. bod odůvodnění níže).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Zdroj:
Eurostat
3. Ceny dotčeného dovozu
3.1 Vývoj cen
(157)
Jak stanoví nařízení (ES) č. 1095/2005, údaje Eurostatu lze použít pouze v omezeném rozsahu pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů za období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, a to z těchto důvodů:
(158)
Dovozní ceny založené na údajích Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. Průměrné ceny v jednotlivých zemích jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byl dovoz od spolupracujících vývozců porovnáván model po modelu, ukázalo se, že i v rámci stejného typu výrobku a stejného modelu existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých součástech jízdních kol. Proto ceny zjištěné ve statistikách Eurostatu jsou i nadále nepřesvědčivé pro účely tohoto šetření. Dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR (níže uvedené ve formě indexu) mohou sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Unií.
(159)
Podle údajů Eurostatu vážený průměr dovozních cen (níže uvedený ve formě indexu) z ČLR během posuzovaného období významně vzrostl, jak ukazuje tabulka 3. Bez znalosti toho, který druh jízdních kol byl dovezen z ČLR a zda došlo ke změně ve skladbě sortimentu z jednoho roku na druhý, však nelze učinit žádné závěry.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Ceny dovozu z ČLR
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Zdroj:
Eurostat
3.2 Cenové podbízení
(160)
Cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF na hranici Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelům v Unii, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Během období přezkumného šetření bylo na základě různých typů výrobků definovaných v dotazníku zjištěno podbízení pouze u jednoho vyvážejícího výrobce, a dosahovalo 61 % bez antidumpingového cla a 44 % s antidumpingovým clem.
(161)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a zjištění u spolupracujících společností nebylo možné považovat za reprezentativní pro celou zemi, jakož i vzhledem k tomu, že průměrnou cenu ve statistikách Eurostatu nelze považovat za průkaznou, se mělo za to, že úrovně cenového podbízení, jak byly stanoveny během posledního přezkumu před pozbytím platnosti završeného nařízením (ES) č. 1095/2005 a uvedeného v 3. bodě odůvodnění, by se měly brát jako referenční při stanovení celostátního podbízení pro ČLR, neboť nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace, tj. 53 % po odečtení antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(162)
Jak je uvedeno v 8., 9. a 10. bodě odůvodnění, toto šetření analyzovalo, zda došlo k takové změně situace výrobního odvětví Unie, která by opodstatňovala potřebu přehodnotit zjištění o újmě z pozměňujícího prozatímního přezkumu. Šetření potvrdilo, že: i) Vsouladu s celosvětovým trendem sestává výroba jízdních kol v Unii hlavně z vysokého podílu lidské práce při montáži součástí jízdních kol, navržených podle specifikací odběratelů a pocházejících z různých míst původu. ii) Šetření ukázalo, že aby snížilo náklady na výrobu, usiluje výrobní odvětví Unie o automatizaci a zefektivnění procesu montáže. Kromě toho někteří výrobci v Unii těží z relativně nižších nákladů na pracovní sílu ve střední a východní Evropě v porovnání s obdobím šetření v rámci pozměňujícího prozatímního šetření. Tento trend potvrzují statistiky, které má Komise k dispozici. iii) Šetření potvrdilo, že preferovanou surovinou je slitina hliníku, zatímco ocel zůstává hlavní surovinou pro levnější modely a dětská jízdní kola. Na pozadí těchto změn byla analyzována hospodářská situace výrobního odvětví Unie a výsledky jsou uvedeny dále.
(163)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(164)
Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii u všech výrobců v Unii, a to na základě informací získaných od vnitrostátních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých výrobců v Unii. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Mikroekonomické ukazatele (zásoby, jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byly posouzeny u výrobců z Unie zařazených do vzorku na základě informací, které předložili.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(165)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie neustále snižovala, a to rychlejším tempem než spotřeba v Unii, jak vyplývá z tabulky 1 v 153. bodě odůvodnění. Výroba tak poklesla ze 13 541 244 kusů v roce 2008 na 11 026 646 kusů v období přezkumného šetření, což znamenalo pokles o 19 %.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výroba
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(166)
Výrobní kapacita se snížila o 5 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, což částečně zmírnilo účinky 19 % poklesu výroby na míru využití kapacit. Ta poklesla ve stejném období o 14 procentních bodů a v období přezkumného šetření dosahovala 74 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výrobní kapacita
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Využití kapacity (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
b) Objem prodeje
(167)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesal podobně jako spotřeba v Unii a vykázal pokles o 9 % za posuzované období z 12 441 446 kusů v roce 2008 na 11 276 240 kusů v období přezkumného šetření. Mezi lety 2009 a 2010 však prodej i nadále klesá, zatímco spotřeba zůstává stabilní, což se odráží ve ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2010, jak je patrno z tabulky 7 v 168. bodě odůvodnění níže. Objem prodeje v období přezkumného šetření se opět zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2008.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
c) Podíl na trhu
(168)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil z 55,4 % v roce 2008 na 56,1 % v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o 0,7 procentního bodu během období přezkumného šetření. Toto mírné zlepšení o 0,7 procentního bodu za posuzované období zahrnovalo značný pokles z 56,4 % v roce 2009 na 52,9 % v roce 2010. Celkový nárůst podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to na pozadí poklesu objemu prodeje (viz 167. bod odůvodnění výše), lze vysvětlit celkovým poklesem spotřeby (viz 153. bod odůvodnění).
Tabulka 7
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu Unie (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
d) Zaměstnanost a produktivita
(169)
Přímá zaměstnanost se snížila o 17 % z 14 197 zaměstnanců v roce 2008 na 11 783 během období přezkumného šetření. Tento pokles následoval po snížení objemu výroby.
(170)
V posuzovaném období poklesla produktivita celkem o 2 %. Pokles výroby v letech 2008 a 2009 v kombinaci se stálou zaměstnaností ve stejném období způsobil pokles produktivity v letech 2008 až 2009. Poté následoval růst produktivity mezi lety 2009 a 2010, což lze vysvětlit restrukturalizací odvětví a investicemi do účinnějších výrobních procesů ve stejném období. Další pokles objemu výroby v období přezkumného šetření doprovázený méně prudkým poklesem zaměstnanosti vyústil v další pokles produktivity v období přezkumného šetření.
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivita (v ks/rok)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
e) Růst
(171)
V posuzovaném období se spotřeba snížila o 10 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal relativně stálý (rostl pouze mírně, tj. o + 0,7 procentního bodu v posuzovaném období, jak je uvedeno v 168. bodu odůvodnění. Smršťující se trh Unie svědčí o tom, že výrobci v Unii neměli příležitost těžit z případného růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(172)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával, jak bylo vysvětleno v 143. až 145. bodě odůvodnění. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR (viz 203. bod odůvodnění) a zjištěnému obcházení předpisů (viz 223. a 224. bod odůvodnění) nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
g) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(173)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity. Ozdravení výrobního odvětví Unie bránilo rovněž zjištěné obcházení opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
h) Zásoby
(174)
Ke konci období přezkumného šetření měli výrobci v Unii v zásobách 517 977 jízdních kol, což je zhruba stejná úroveň jako v roce 2008, navzdory 25 % poklesu mezi rokem 2008 a 2009.
(175)
Někteří výrobci v Unii mají velmi omezené zásoby, jelikož prodali spřízněným společnostem v rámci své skupiny celou svou produkci. Kromě toho se zjistilo, že výrobci v Unii vyrábějí převážně na zakázku odběratelů. Vývoj zásob během posuzovaného období zkreslovaly všechny tyto faktory, a proto tento ukazatel nelze považovat za významný.
Tabulka 9
Zásoby
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Konečné zásoby
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Prodejní ceny a náklady
(176)
Průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, a to i přes zvýšení o 3 % v letech 2008 až 2009. Prodejní ceny v období přezkumného šetření opět klesly na úroveň roku 2008.
Tabulka 10
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková prodejní cena v EU (v EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(177)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci v Unii. Výrobní náklady se mírně zvýšily o 2 % během posuzovaného období, jak vyplývá z následující tabulky 11.
Tabulka 11
Jednotkové výrobní náklady
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Zdroj:
odpovědi na dotazník
j) Ziskovost
(178)
Úroveň ziskovosti byla stanovena na základě prodeje nezávislým odběratelům. Výrobní odvětví Unie dosáhlo mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření téměř prahu rentability. V posuzovaném období se ziskovost celkově zhoršovala z 1,9 % v roce 2008 na - 0,1 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Investice a návratnost investic
(179)
Během posuzovaného období investice výrazně vzrostly o 16 % z 7 952 150 EUR v roce 2008 na 9 263 184 EUR během období přezkumného šetření. Je to odraz pokračujícího úsilí výrobního odvětví Unie o vyšší účinnost výrobního procesu a udržení konkurenceschopnosti.
(180)
Návratnost investic sledovala stejný trend jako ziskovost. V roce 2008 byla návratnost investic kladná (14 %), ale poklesla na - 1 % během období přezkumného šetření.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Návratnost investic (%)
14
11
2
-1
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(181)
Peněžní toky se pohybovaly podobně jako ziskovost, ale během posuzovaného období zůstaly v kladných číslech. V tabulce 14 níže je to vyjádřeno jako procento obratu.
(182)
Pouze výrobci v Unii, kteří byli součástí větších skupin, nehlásili žádné zvláštní problémy se získáváním kapitálu. Výrobci v Unii, kteří nebyli součástí větší skupiny, uváděli zvýšený tlak na svou likviditu spojený s nízkou ziskovostí a zhoršením obchodních podmínek jak ve vztazích s dodavateli, tak s odběrateli. Schopnost získat kapitál se dále zhoršovala neochotou bank financovat trh s jízdními koly v současných hospodářských podmínkách.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
m) Mzdy
(183)
V posuzovaném období se mzdové náklady na jednoho zaměstnance udržely v zásadě na stejné úrovni, protože k nárůstu došlo pouze v roce 2009. Důvodem je především snížení počtu zaměstnanců na výplatních listinách podniků, které si ponechaly vyškolené zaměstnance, aby udržely efektivitu a kvalitu.
Tabulka 15
Mzdy
2008
2009
2010
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. Závěr ohledně újmy
(184)
I přes platná opatření se většina ukazatelů újmy týkajících se výkonnosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Zejména makroekonomické ukazatele, jako je objem výroby (-19 %), výrobní kapacita (-5 %), míra využití kapacity (-14 %) a zaměstnanost (-17 %), se výrazně snížily. Kromě toho se v posuzovaném období zhoršily mikroekonomické ukazatele související se ziskem, přičemž ziskovost zaznamenala v období přezkumného šetření -0,1 %.
(185)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Unie je i nadále nestabilní, vykazuje klesající zisky a v letech 2010 a v období přezkumného šetření se blížilo prahu rentability. Kromě toho veškeré možnosti dalšího růstu a dosahování zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu z ČLR a dovozem, který obcházel opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(186)
Výrobnímu odvětví Unie se nicméně podařilo udržet, a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na smršťujícím se trhu. Zvýšené investice během posuzovaného období (+ 16 %) svědčí o úsilí výrobního odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost. To, spolu s nejnovějšími inovacemi výrobního odvětví Unie, popsanými v 248. bodě odůvodnění níže, ukazuje na jeho nosnou vitalitu a ekonomickou životaschopnost.
(187)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení a zůstalo ve zranitelném stavu.
(188)
Po poskytnutí informací strany s odkazem na případ konzervovaných mandarinek (27) tvrdily, že Komise byla povinna podniknout kroky k nápravě nedostatku určitých informací způsobeného slabou spoluprací ze strany čínských vyvážejících výrobců, a jelikož tak neučinila, Komise porušila své procesní závazky vyplývající ze základního nařízení. Dále tyto strany navrhly použít čínské statistiky vývozu, kde jsou, na rozdíl od statistik Eurostatu, rozepsány hlavní druhy jízdních kol vyvážených na trh EU, anebo požádat vnitrostátní celní orgány největších dovážejících členských států, aby ve smyslu čl. 6 odst. 3 nebo 4 základního nařízení provedly analýzu různých druhů jízdních kol dovážených z ČLR.
(189)
Jak je uvedeno v 19. a 21. bodě odůvodnění, Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé vyvážející výrobce v ČLR, jedno sdružení čínských výrobců a zástupce dotčené země. Komise se obrátila na přibližně 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření, a v pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodě odůvodnění výše, Komise určila zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni také v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem. Zástupci dotčené země byli navíc vyrozuměni při zahájení šetření, že v případě nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců může Komise založit svá zjištění na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základního nařízení. Bylo zdůrazněno, že zjištění založené na dostupných skutečnostech může být pro dotčenou stranu méně příznivé.
(190)
V kauze konzervovaných mandarinek soud analyzoval míru úsilí, které Komise měla vyvinout při získávání příslušných informací pro výpočet běžné hodnoty na základě ceny nebo podle početně zjištěné hodnoty od domácích výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím cestou spolupráce se subjekty na zjištěných potenciálních srovnatelných trzích.
(191)
V tomto šetření je nedostatek informací způsoben rozsáhlou nedostatečnou spoluprací stran, které jsou ve skutečnosti předmětem šetření. Jak je uvedeno v 186. bodě odůvodnění výše, strany byly opakovaně vyzývány ke spolupráci, avšak marně. Proto, na rozdíl od kauzy konzervovaných mandarinek, Komise aktivně a opakovaně usilovala o spolupráci zúčastněných stran. Paralela mezi případem konzervovaných mandarinek a tímto šetřením tedy není podložená.
(192)
Komise vyhodnotila užitečnost jiných zdrojů, včetně čínských vývozních statistik. Byl učiněn závěr, že jiné zdroje nejsou vhodné pro účely tohoto šetření s ohledem na skutečnost, že míra podrobností neumožnila výpočet nových rozpětí. Kromě toho bylo zjištěno, že čínské statistiky nejsou souladné se statistikami Eurostatu, protože například vykazují mnohem vyšší úroveň dovozu než údaje Eurostatu. Navrhované jiné zdroje proto nemohly být použity. Některé strany rovněž navrhovaly, aby Komise spolupracovala s vnitrostátními celními orgány největších dovážejících členských států, které měly provést analýzu různých kategorií výrobků dovážených z ČLR. V odpovědi na tento návrh se Komise domnívá, že, ačkoli je to prakticky nemožné, i kdyby byly takové údaje shromážděny, nemohly by zaplnit informační mezeru způsobenou nedostatečnou spoluprací. Důvodem je to, že zejména hloubka požadované analýzy by nemohla vycházet jednoduše jen z faktur, kde chybí relevantní popis typu výrobku s takovými podrobnostmi, které jsou nezbytné pro smysluplné srovnávání druhů výrobku.
(193)
Několik stran rovněž tvrdilo, že Komise neprovedla analýzu sortimentu dovážených výrobků z ČLR, aby získala objektivní srovnání dovozu s jízdními koly vyrobenými v Unii pro účely objektivního a spravedlivého srovnání při určování újmy způsobené Unii a cenového podbízení. Kromě toho strany uvedly, že Komise odkazovala na údaj o cenovém podbízení zjištěný v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění výše, který byl vypočten na základě průměrných cen od Eurostatu bez znalosti skutečné skladby dovozu. Dále se uvádělo, že Komise se vůbec nesnažila stanovit, zda dovážené výrobky byly skutečně srovnatelné s jízdními koly vyrobenými v Unii, a proto je její analýza cenového podbízení u nespolupracujících výrobců chybná. Z těchto důvodů strany tvrdily, že je nutno učinit závěr, že Komise objektivně neposoudila a nepodala odpovídající vysvětlení svého zjištění, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma.
(194)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF s dodáním na hranice Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj, s přihlédnutím k sortimentní skladbě jejich vývozu během období přezkumného šetření. Avšak vzhledem k tomu, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a v důsledku toho, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nemohla být zjištění týkající se spolupracujících čínských vyvážejících výrobců považována za reprezentativní pro ČLR jako celek, a úrovně cenového podbízení zjištěné v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden 3. bodě odůvodnění, nebylo možné změnit.
(195)
Vzhledem k rozsáhlé nedostatečné spolupráci se Komise musela při stanovení celostátního dumpingu, cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy spolehnout na dostupné údaje. V této souvislosti Komise zvážila jiné zdroje informací, které však z důvodů uvedených v 192. až 194. bodě odůvodnění nebylo možné použít. Proto, jelikož neexistuje zjištění v opačném smyslu, celostátní dumping, cenové podbízení a úrovně pro odstranění újmy stanovené v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden v 3. bodě odůvodnění, byly použity jako referenční pro účely tohoto šetření.
(196)
Potvrzuje se, že v rozporu s tvrzením stran byly jako referenční úrovně použity ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného nařízením (ES) č. 1095/2005 uvedeným v 3. bodě odůvodnění výše, a nikoli ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeného prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011.
(197)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že Komise neprovedla analýzu údajných chyb vnitrostátních celních orgánů, což zmařilo objektivní srovnání čínských dovozních cen. Je třeba připomenout, že v současném šetření nemohlo být provedeno žádné smysluplné srovnání cen kvůli rozsáhlé nedostatečné spolupráci, a proto se za těchto okolností považuje toto tvrzení za bezpředmětné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY
1. Dumping
(198)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru.
(199)
Na tři spolupracující čínské vyvážející výrobce se v předchozím šetření vztahovalo zbytkové clo, zatímco v současném šetření jim byly vypočítány individuální celní sazby. Jak je uvedeno v 113. a 115. bodě odůvodnění, všichni tři vyvážející výrobci v ČLR splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Neexistují žádné informace ve spisu, které by nasvědčovaly, že situace spolupracujících vyvážejících výrobců by se mohla v dohledné době změnit.
(200)
Šetření kromě toho ukázalo, že čínský systém vývozních kvót, který se používal během pozměňujícího prozatímního přezkumu, vláda ČLR zrušila a jeho opětovné zavedení je nepravděpodobné, zejména také s ohledem na proexportní vládní politiku v odvětví jízdních kol, o níž se pojednává v 203. bodě odůvodnění. Šetření navíc neodhalilo žádný důkaz, že chování těchto tří společností v oblasti vývozních cen se v dohledné době zásadním způsobem změní.
(201)
Proto se má za to, že změněné okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí pro tři spolupracující čínské vyvážející výrobce, mají trvalou povahu.
(202)
Pokud jde o celostátní clo pro ČLR, šetřením nebyly zjištěny žádné změny okolností a navrhuje se zachovat stejnou úroveň cla, jaká byla stanovena v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu.
(203)
Také se zkoumalo, zda již není zapotřebí zachovávat opatření za účelem vyrovnání účinků dumpingu. Podle sdružení čínských výrobců jízdních kol dosáhla celková výroba jízdních kol v ČLR v roce 2011 83 450 000 kusů a vykázala nárůst o 2,3 % ve srovnání s rokem 2010. Kromě toho je čínské výrobní odvětví jízdních kol nadále orientováno na vývoz. V roce 2011 tak ČLR vyvezla 55 720 000 jízdních kol neboli 67 % celkové výroby, což představuje pokles o 4,2 % proti roku 2010. Na domácím trhu se v roce 2011 prodalo přibližně 23 730 000 kusů. Nejdůležitějším výrobním regionem v ČLR je Tianjin, kde se v roce 2011 vyrobila asi polovina celkové produkce. Podle 12. pětiletého plánu rozvoje lehkého a textilního průmyslu v provincii Tianjin jsou nyní v tomto regionu ve výstavbě nové průmyslové parky se specializací na výrobu jízdních kol. Z toho vyplývá, že do roku 2015 by výrobní kapacita jízdních kol v oblasti Tianjin měla odhadem dosáhnout 55 milionů jízdních kol, což představuje zvýšení o 44 % ve srovnání s rokem 2011, přičemž přibližně polovina produkce půjde na vývoz (více než celková spotřeba jízdních kol v Unii v období přezkumného šetření).
(204)
Všechny tři spolupracující společnosti navíc vykázaly míru využití kapacity v období přezkumného šetření 72 % až 81 %. Extrapolací můžeme odhadnout volnou kapacitou čínského výrobního odvětví na více než 25 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek celkové výroby výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a o 24 % více než celková spotřeba Unie. Kromě toho, jelikož výroba jízdních kol je náročná na pracovní sílu, zdá se, že v důsledku velmi levné pracovní síly, která je v ČLR k dispozici, jsou čínští výrobci schopni vybudovat nové kapacity poměrně rychle.
(205)
V objemovém vyjádření je trh Unie druhým největším na světě, hned po čínském trhu, díky čemuž je Unie velmi atraktivní, pokud jde o potenciální poptávku.
(206)
Závěry ze šetření zaměřeného na obcházení uložených opatření (viz 14. bod odůvodnění) potvrzují, že trh Unie je i nadále atraktivním trhem pro čínské vyvážející výrobce a že při neexistenci opatření by s velkou pravděpodobností přesměrovali významný objem do Unie.
(207)
Kromě toho i další potenciální vývozní trhy důležité pro ČLR zavedly antidumpingová opatření (Kanada (28)) a tím se snižuje potenciál trhů třetích zemí, které jsou dostupné pro čínský dovoz bez cla.
(208)
Je třeba připomenout, že USA měly v minulosti domácí výrobu jízdních kol a měly zavedena antidumpingová cla vůči ČLR. Avšak po zrušení antidumpingových cel koncem devadesátých let se na trh USA masivně navalil čínský dovoz. Domácí produkce v následujících letech téměř vymizela. V roce 2011 se odhadovalo, že 99 % jízdních kol prodaných v USA bylo z dovozu; 93 % z ČLR a 6 % z Tchaj-wanu. Domácí výroba jízdních kol v USA se odhaduje přibližně na 56 000 kusů ročně při roční spotřebě přibližně 16 milionů jízdních kol. Celkový trh jízdních kol v USA (včetně prodeje jejich součástí a příslušenství) byl v roce 2011 oceňován na 6 miliard USD.
(209)
Závěrem lze konstatovat, že čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz a preferuje nekalé cenové praktiky na mnoha trzích na celém světě. Kromě toho závěry šetření zaměřeného na obcházení opatření potvrdily trvalý zájem čínských vývozců o trh Unie. Toto chování navíc naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, stal by se trh Unie velmi pravděpodobně cílem levného čínského dovozu za účelem převzetí domácího trhu pod kontrolu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření je nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(210)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že analýza přehlédla to, že růst výroby v ČLR je omezen dostupností pracovních sil a že ČLR přichází o svou výhodu levnějších nákladů práce ve prospěch jiných jihoasijských zemí, které mají uzavřeny preferenční obchodní dohody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné toto tvrzení ověřit, a proto k němu nebylo přihlédnuto.
2. Újma
(211)
Pokud jde o důvody pro zahájení prozatímního přezkumu z moci úřední, šetření zkoumalo následující změny ve struktuře výrobního odvětví jízdních kol EU: i) přechod od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených součástí, ii) změna výše nákladů v důsledku rozšíření, přemisťování a zřizování nových výrobních zařízení ve střední a východní Evropě, iii) spotřebitelským trendům odpovídající změna ve využití suroviny, tj. odklon od oceli a příklon k hliníkovým slitinám. V důsledku zjištění uvedených v 162. bodě odůvodnění popsaný vývoj stále probíhá a má globální charakter, a není proto pravděpodobné, že by se v dohledné době změnil.
(212)
Pokud jde o posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, vzhledem k již tak nestabilní situaci výrobního odvětví Unie, která je popsána v 184. až 187. bodě odůvodnění, je rovněž pravděpodobné, že výrobci v Unii nebudou moci odolat dalšímu cenovému tlaku, který by vyvíjel čínský dumpingový dovoz, a v důsledku toho budou nuceni opustit trh Unie, což povede ke ztrátě zaměstnanosti, investic, technologií a know-how (viz 247. a 248. bod odůvodnění). Lze proto vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že újma potrvá i nadále, pokud by byla v tomto případě opatření zrušena.
(213)
Některé strany tvrdily, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována významná újma, neboť z veřejně dostupných informací vyplývá, že jeho finanční situace je dobrá. Je třeba poznamenat, že finanční situace výrobního odvětví Unie je posuzována na základě informací shromážděných a ověřených během šetření od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. Toto hodnocení nemůže být nahrazeno veřejně dostupnými informacemi o některých výrobcích v Unii ani v případě, že mají údajně velkou výrobu a hodnotu odbytu. Závěry šetření analyzované v 162. až 187. bodě odůvodnění jsou proto v rozporu s informacemi, které dotyčné strany předložily. Proto byla jejich tvrzení shledána neopodstatněnými.
(214)
Uvádělo se rovněž, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo diskriminační, jelikož dovoz z dalších třetích zemí, zejména ze Šrí Lanky, je údajně dumpingový a způsobuje újmu, a přitom na dovoz z těchto zemí nejsou uplatňována antidumpingová opatření. V důsledku šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření byla antidumpingová opatření rozšířena na dovoz jízdních kol mimo jiné ze Šrí Lanky. Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že skuteční výrobci v dotčené zemi by se dopouštěli dumpingu. Proto bylo tvrzení této zúčastněné strany shledáno neopodstatněným a zamítnuto.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(215)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu. Zejména byly analyzovány výsledky šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření.
2. Účinek dumpingového čínského dovozu
(216)
Čínský dovoz klesl v posuzovaném období a představoval v období přezkumného šetření 2,9 % podíl na trhu. Tento relativně nízký a snižující se podíl na trhu je třeba vnímat v kontextu obcházejícího dovozu z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(217)
Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz z ČLR se nadále významně cenově podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, čímž vytváří významný tlak na úroveň cen na trhu Unie.
(218)
Ve stejné době vykazovala většina ukazatelů újmy klesající tendenci, zejména pokud jde o výrobu (-19 %) a objem prodeje (-9 %), kapacitu (-5 %) a využití kapacity (-14 %).
(219)
Ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesala a vinou čínského cenového tlaku se výrobní odvětví Unie přiblížilo prahové hodnotě rentability. V důsledku tohoto výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit ceny na ziskovou úroveň, aniž by přišlo o významný tržní podíl.
(220)
Proto byl učiněn závěr, že tlak vyvíjený dovozem jízdních kol za dumpingové ceny měl rozhodující vliv na současnou nestabilní hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(221)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že význam klesající úrovně výroby a využití kapacity nebyl dostatečně zdůvodněn, zejména s ohledem na skutečnost, že pokles výroby prý nemá žádný vliv na ziskovost. Je třeba poznamenat, že všechny prvky újmy jsou pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie důležité, bez ohledu na to, zda mají v konkrétním případě vliv na úroveň ziskovosti. Jak je vysvětleno v 237. bodě odůvodnění, pokles ziskovosti a dalších ukazatelů zisku nebyl způsoben smršťujícím se trhem, ale lze jej přičíst pokračujícímu tlaku čínského dumpingového dovozu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(222)
Tatáž strana také tvrdila, že vývoj podílu čínského dovozu na trhu nebyl dostatečně analyzován, jelikož analýza nevysvětlila prudký pokles dovozu během posuzovaného období. Rovněž bylo namítáno, že analýza příčinných souvislostí nepřihlížela k rostoucím cenovým trendům tohoto vývozu. V reakci na tuto námitku je třeba připomenout, že na klesající objem dovozu z Číny je třeba nahlížet v kontextu závěrů souběžného šetření namířeného proti obcházení předpisů (viz 216. bod odůvodnění výše). Vývoj cen čínského dovozu zjištěný na základě údajů Eurostatu nemá smysl, protože nebere v úvahu vývoj cen dovozu čínských jízdních kol prostřednictvím obcházejících zemí. Z těchto důvodů bylo proto toto tvrzení zamítnuto.
3. Účinek dovozu obcházejícího uložená opatření
(223)
Jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění, šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření zjistilo obcházení platných opatření vůči ČLR cestou montáže a překládky přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku a Tunisko. Na základě těchto zjištění byl rozdíl mezi objemem dovozu z dotyčných zemí uváděným Eurostatem a objemem vývozu známých skutečných výrobců, tj. těch, kteří splnili podmínky pro osvobození od rozšířených opatření z důvodů uvedených v nařízení (EU) č. 501/2013, považován za dovoz, který obchází platná opatření („obcházející dovoz“).
(224)
V rámci analýzy příčinných souvislostí byl tento dovoz považován za skutečně pocházející z Číny, a proto by měl být zvažován společně s přímým dovozem z Číny. Na tomto základě dosáhl tedy takto zjištěný objem čínského dovozu 1 904 761 kusů v období přezkumného šetření. V roce 2008 činil dovoz 2 321 240 kusů. V roce 2009 klesl na 1 802 101 kusů, tj. o 22 % méně, a v roce 2010 vzrostl na takřka stejnou úroveň jako v roce 2008 a dosáhl 10,6 % podíl na trhu. Nakonec došlo v období přezkumného šetření k poklesu dovozu o 13 %, který tak dosáhl podílu na trhu ve výši 9,5 %. V průběhu posuzovaného období se objem dovozu snížil o 18 %. V souvislosti se smršťujícím se trhem (viz 153. bod odůvodnění) nevedl popsaný pokles objemu dovozu ke značné ztrátě podílu na trhu, neboť tento podíl se během posuzovaného období snížil pouze o 0,8 %. Jelikož není známa sortimentní skladba dovozu z ČLR a obcházejícího dovozu, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
Tabulka 16
Dovoz z ČLR spolu s obcházejícím dovozem z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu (v kusech)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Podíl na trhu (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Zdroj:
Eurostat
(225)
Po poskytnutí informací některé strany tvrdily, že analýza dopadu obcházejícího dovozu byla nedostatečná, protože vycházela výhradně z účinku na objem, a proto opomenula jakékoli srovnání cen na základě analýzy sortimentu výrobků. Tvrdilo se, že tato chybějící analýza je důsledkem procesní chyby, protože analýza sortimentu výrobků byla opomenuta navzdory spolupráci vyvážejících výrobců z dotčených zemí. Kromě toho se uvádělo, že dovoz z těchto zemí do Unie se týkal levných dětských či jiných jízdních kol, která nekonkurují jízdním kolům vyráběným v Unii. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že analýza sortimentní skladby nemohla být provedena z důvodů uvedených v 192. bodě odůvodnění. Obcházející dovoz tvořily většinou překládky a v těchto případech nebyly dostupné žádné informace o sortimentní skladbě výrobků. A konečně je třeba poznamenat, že podle zjištění výrobci v Unii produkovali výrobky ve všech segmentech; proto bylo tvrzení o údajném nekonkurujícím dovozu dětských a levných jízdních kol shledáno nepodloženým.
4. Účinek jiných činitelů
4.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(226)
Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí dosáhl 6 931 333 kusů v období přezkumného šetření. Tato úroveň dovozu odráží malý nárůst o 1 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vzhledem k poklesu spotřeby v Unii si dovoz z jiných třetích zemí v podstatě zachoval podíl na trhu, který v období přezkumného šetření činil 34 %.
(228)
Tchaj-wan zůstal hlavní vyvážející zemí do Evropské unie s relativně konstantním podílem na trhu během posuzovaného období, který představoval 14 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(229)
Thajsko je druhým největším dovozcem do Unie. Jeho podíl na trhu se snížil o 2 procentní body během posuzovaného období, tj. klesl ze 7 % v roce 2008 na 5 % v období přezkumného šetření.
(230)
Jak je ovšem konstatováno v 157. bodě odůvodnění, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(231)
Je však třeba poznamenat, že pouze dovoz z Tchaj-wanu převyšuje objem čínského dovozu (se zahrnutím obcházejícího dovozu). V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je obvykle určen pro dražší segment trhu a že o opaku nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že tento dovoz nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ostatních třetích zemí se uskutečňoval za nižší ceny než čínský dovoz, a proto čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože průměrné dovozní ceny nemohly být stanoveny podle údajů Eurostatu z důvodů uvedených v 157. bodě odůvodnění, a proto na tomto základě nemohly být učiněny žádné závěry.
(233)
Další zúčastněná strana tvrdila, že dovoz ze třetích zemí, na který se od 1. ledna 2011 vztahuje systém všeobecných celních preferencí (GSP), se podle očekávání zvýší (Kambodža a Bangladéš). Dopad na dovozní ceny a množství a účinek na trh Unie však nelze hodnotit předem. Kromě toho nebyly k dispozici žádné informace o schopnosti těchto zemí zvýšit výrobní kapacitu a objem prodeje na trhu Unie. Proto na tomto základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr a toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(234)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že nebyla věnována dostatečná pozornost analýze dopadu dovozu z třetích zemí, které mají uzavřené preferenční obchodní dohody, neboť objem dovozu z těchto zemí byl údajně významný v porovnání s čínským dovozem a někdy také za výrazně nižší ceny. V této souvislosti je třeba připomenout, že ČLR je druhým největším dovozcem do Unie. Dovoz z jiných třetích zemí byl ve všech případech nižší než objem dovozu čínských jízdních kol. Proti těmto zemím rovněž nebylo vzneseno obvinění z dumpingu. Proto se dospělo k závěru, že dovoz z těchto zemí nemohl mít tak velký vliv, aby přerušil prokázanou příčinnou souvislost mezi velkým objemem dumpingového dovozu z ČLR, který se časově shodoval s přetrvávající podstatnou újmou výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
Tabulka 17
Dovoz z jiných třetích zemí (29)
2008
2009
2010
OPŠ
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Tchaj-wan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Index
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thajsko
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Index
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostatní
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Index
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Celkem
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Index
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Zdroj:
Eurostat
4.2 Vývoj spotřeby
(235)
Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, od roku 2008 do období přezkumného šetření se spotřeba snížila o 10 %. Výrobní odvětví Unie si však udrželo, ba dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu (viz 168. bod odůvodnění). Proto smršťující se trh nemůže být příčinou újmy.
4.3 Hospodářská krize a klimatické podmínky
(236)
Některé strany tvrdily, že na nákupním chování spotřebitelů se v průběhu posuzovaného období negativně podepsaly převažující nepříznivé ekonomické podmínky v Unii. Uvádělo se rovněž, že špatné povětrnostní podmínky v Unii v roce 2011 měly přinejmenším částečný vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tyto faktory údajně způsobily celkový pokles spotřeby jízdních kol v Unii.
(237)
Šetření skutečně odhalilo pokles spotřeby Unie během posuzovaného období. Jak je však uvedeno v 234. bodě odůvodnění, smršťování trhu nelze považovat za zdroj újmy.
(238)
Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že výroba a zaměstnanost poklesly pouze v reakci na vývoj spotřeby, a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Jelikož však odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost výrobního odvětví jízdních kol v Unii. Pokud jde o zaměstnanost, je to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie. V každém případě tento vývoj nevysvětluje negativní trendy ostatních ukazatelů újmy.
4.4 Nedumpingový dovoz
(239)
Nedumpingový dovoz jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval zanedbatelné množství, tj. téměř 0 % celkového dovozu z ČLR, a tudíž nemohl mít zřetelný účinek na situaci výrobního odvětví Unie.
4.5 Elektrická jízdní kola
(240)
Bylo namítáno, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil vývoj elektrických jízdních kol, která údajně nahrazovala dotčený výrobek. Vývoj elektrokol je však velmi nový a během období přezkumného šetření měl objem jejich prodeje jen marginální význam. Proto nemohla mít žádný vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4.6 Účinek strukturálních změn
(241)
Po poskytnutí informací jedna strana namítala, že Komise v rámci své analýzy újmy a příčinných souvislostí neprovedla analýzu dopadu uznaných strukturálních změn trhu a výrobního odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že Komise se ve své analýze výrobních nákladů nezabývala dopadem přesunu výroby do východoevropských zemí. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že analýza trvalé povahy změn byla provedena (viz 162. bod odůvodnění) a byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy (viz 211. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu byla provedena nová analýza újmy na základě vzorku výrobců v Unii, kteří byli vybráni tak, aby odráželi strukturální změny. Má se proto za to, že dopad těchto změn byl v rámci analýzy újmy a příčinných souvislostí řádně zohledněn. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.7 Závěr
(242)
Navzdory klesající spotřebě Unie bylo zjištěno, že na trh Unie se dostává značný objem přímého nebo obcházejícího dumpingového dovozu čínských jízdních kol. Poměrně stabilní a významný tržní podíl tohoto dovozu v posuzovaném období se časově shodoval s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Unie (viz 184. až 187. bod odůvodnění). Dochází se proto k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR (přímý a obcházející) a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(243)
Byly zváženy další faktory, jako je dopad dovozu z ostatních třetích zemí, vývoj spotřeby, hospodářská krize a klimatické podmínky, nedumpingový dovoz, rozvoj elektrických jízdních kol. Žádný z těchto faktorů nebyl shledán dostatečně významný k tomu, aby přerušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a způsobenou podstatnou újmou.
(244)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
H. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(245)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda, a to i přes závěr o dumpingu působícím újmu, neexistují přesvědčivé důvody pro jednoznačný závěr, že by nebylo v zájmu Unie uložit antidumpingová opatření vůči dovozu z ČLR v sazbách stanovených níže (viz 279. bod odůvodnění).
(246)
Je nutno připomenout, že v původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že současné šetření je prozatímním přezkumem podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje navíc zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany dotčené současnými antidumpingovými opatřeními.
(247)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, výrobců součástí jízdních kol, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(248)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví je stále nestabilní. Vzhledem ke značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR a pravděpodobnému pokračování dumpingu a újmy je velmi pravděpodobné, že by výroba v Unii zanikla, pokud by byla opatření zrušena.
(249)
Výrobní odvětví Unie významně přispívá k technologickým inovacím a produkuje „spin-off“ výrobky, jako jsou např. nedávno vyvinutá motorizovaná dvoukolová vozítka (Segway) a elektrokola, které by bez výrobního odvětví v Unii nebyly ekonomicky rentabilní. Výrobní odvětví Unie navíc přispívá k plnění cílů v oblasti životního prostředí, jako je ekologizace dopravy a snižování emisí uhlíku.
(250)
Výrobní odvětví Unie je rovněž hybnou silou pro související odvětví, jako je výroba součástí jízdních kol, příslušenství jízdních kol a související služby. Celkově výrobní odvětví Unie vytváří na trhu Unie přímo i nepřímo 60 000 až 70 000 pracovních míst.
(251)
Výrobní odvětví Unie se pustilo do restrukturalizace, investovalo do inovací a tyto investice by se ztratily, pokud by výrobní odvětví Unie zaniklo. Naopak při zavedených opatřeních by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet, nebo dokonce zvýšit objem prodeje a tím dosáhnout potřebné návratnosti investic, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií a inovací.
(252)
Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Unie, které jsou uvedeny v 184. až 187. bodě odůvodnění, lze očekávat, že bez opatření by se finanční situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně výrazně zhoršila a v konečném důsledku by hrozilo riziko ukončení výroby. Proto jsou antidumpingová opatření v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem výrobců součástí jízdních kol
(253)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED poskytla informace, že v Unii existuje přibližně 370 společností, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 16 000 osob. Dodavatelské odvětví je závislé na zachování výroby jízdních kol v Unii.
(254)
Pro opatření se vyslovilo 53 výrobců součástí jízdních kol. Tito výrobci představují 39 % z 1,2 miliardy EUR celkového odhadovaného obratu výrobního odvětví součástí jízdních kol. Výrobci součástí pro jízdní kola těží z rozšíření stávajících opatření na základní součásti jízdních kol (viz 1. bod odůvodnění). Stávající osvobození od cla (viz 1. bod odůvodnění) podněcuje místní výrobu součástí jízdních kol, a to omezením obsahu použitých čínských dílů jízdních kol na méně než 60 % celkové hodnoty. V důsledku zavedených opatření bylo výrobní odvětví Unie schopno rozvinout a investovat do nových projektů zaměřených na obnovení výroby některých základních součástí v Unii.
(255)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že bez opatření a po očekávaném uzavření výroby jízdních kol v Unii by negativní důsledky pocítilo i výrobní odvětví součástí jízdních kol v Unii, protože by přišlo o své odběratele. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví součástí jízdních kol.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(256)
Evropská cyklistická federace (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě, podpořila pokračování platných antidumpingových opatření. ECF tvrdí, že místní výroba je v zájmu spotřebitelů, neboť zajišťuje jakost a bezpečnost, jakož i specializované služby zákazníkům.
(257)
ECF tvrdí, že zvýšení dovozu z ČLR by mělo negativní dopad na vysoce kvalitní bezpečnostní normy v Unii na úkor spotřebitele.
(258)
Dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům se odhaduje jako nevýznamný, jelikož většina výrobců jízdních kol v Unii působí v režimu osvobození vzhledem k tomu, že základní součásti jízdních kol lze dovážet z ČLR bezcelně až do výše 60 % celkové hodnoty použitých součástí.
(259)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad opatření na uživatele není významný. Jízdní kola z ČLR, stejně jako ze zemí bez opatření, jsou dodávána navzdory existenci opatření. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(260)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že analýza nebere v úvahu negativní dopad opatření na uživatele v podobě dodatečných nákladů vznikajících v důsledku opatření. Je třeba poznamenat, že ECF, která zastupuje spotřebitele, se vyslovila pro podporu opatření z důvodu kvality a bezpečnosti (viz 255. bod odůvodnění). Také díky systému osvobození již spotřebitelé využívají snížené ceny některých součástí jízdních kol (viz 257. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto shledáno nepodloženým.
5. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(261)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, v šetření nespolupracoval. Proto nebylo možné posoudit dopad opatření v průběhu období přezkumného šetření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu.
(262)
Je třeba připomenout, že existují další zdroje dovozu a přibližně 45 % spotřeby jízdních kol jsou vlastně dovezená jízdní kola.
(263)
Jelikož dovoz se spravedlivými cenami bude mít nadále přístup na trh Unie a dovoz z třetích zemí bude rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců bude pokračovat, i kdyby byla zachována antidumpingová opatření vůči ČLR. Pozměněná antidumpingová opatření u třech spolupracujících vyvážejících výrobců by zvýšila možnosti dovozu z ČLR v 0 % nebo snížené sazbě. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný dopad na dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení.
6. Účinnost opatření
(264)
Jedna strana tvrdila, že opatření by nebyla účinná vzhledem k tomu, že újma pro výrobní odvětví Unie nadále přetrvává i po téměř 20 letech platnosti antidumpingových opatření. Je třeba poznamenat, že navzdory platným opatřením bylo potvrzeno, že čínští vyvážející výrobci obcházeli opatření prostřednictvím jiných třetích zemí, což zčásti vysvětluje situaci výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Tento argument se proto zamítá.
(265)
Po poskytnutí informací některé strany uvedly, že opatření, která existují již více než dvacet tři let, nejsou odůvodněná právními ani obchodněpolitickými důvody. V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že doba trvání opatření není nijak omezena, jestliže jsou splněny podmínky pro jejich uložení nebo zachování. Také v daném případě jsou opatření oprávněná, jelikož zjištění potvrdila existenci dumpingu působícího újmu. Kromě toho situaci výrobního odvětví Unie dále zhoršuje obcházení. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7. Závěr
(266)
Zachování opatření na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožní výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit svou finanční situaci způsobenou dumpingovým dovozem. Dovozci by navíc nebyli významně postiženi, protože jízdní kola z ČLR a ostatních třetích zemí za přiměřené ceny by byla i nadále dostupná na trhu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie široce využívá stávající režim osvobození, byl vyvozen závěr, že stávající opatření nemají významný negativní dopad na uživatele/spotřebitele. Naproti tomu, pokud by opatření byla zrušena, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně zavřeli výrobu, což by ohrozilo rovněž existenci výrobců součástí jízdních kol v Unii.
(267)
S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření v sazbách uvedených v 279. bodu odůvodnění na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
I. NAVRHOVANÁ CLA
1. Úroveň pro odstranění újmy
(268)
S ohledem na závěry ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, platná opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, by měla být zachována s výjimkou případů uvedených níže.
(269)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(270)
Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou tímto dovozem bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu hodnoty cla potřebné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo vzato v úvahu, že jakékoli opatření by mělo umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a celkově získalo zisk před zdaněním, jehož by výrobní odvětví tohoto typu přiměřeně dosáhlo v odvětví s běžnými podmínkami hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, prodejem obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.
(271)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. V důsledku toho se celostátní rozpětí újmy beze změny zachovává tak, jak je stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005.
(272)
Pro dva spolupracující vývozce, u nichž byl zjištěn dumping, byla rozpětí újmy stanovena na základě jejich vlastních vývozních cen ve srovnání, na stejné úrovni obchodu, s neškodnými cenami odpovídajícího druhu výrobku výrobního odvětví Unie. Pro třetí společnost nebylo vypočteno rozpětí újmy, protože u ní dumping zjištěn nebyl. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. nebylo zjištěno rozpětí újmy. U společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. však bylo zjištěno rozpětí újmy mnohem vyšší než dumpingové rozpětí.
(273)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že 8 % cílový zisk byl stanoven v tržních podmínkách, které neodpovídají současné situaci, a že Komise nebyla schopna poskytnout odpovídající odůvodnění toho, proč je i nadále opodstatněný cílový zisk stanovený v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění. Je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího přezkumu nebylo zjištěno, že by se míra cílového zisku měla změnit. Dotyčná strana neposkytla žádný podložený výpočet alternativní úrovně cílového zisku, který se má použít. Tento argument se proto zamítá.
2. Konečná opatření
(274)
Co se týká tří spolupracujících čínských vyvážejících skupin, byly stanoveny individuální sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto skupin zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými skupinami, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou skupinou, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se skupinami konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(275)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (30) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(276)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období přezkumného šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(277)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se považuje za potřebné přijmout v tomto případě zvláštní opatření s cílem zajistit řádné použití těchto antidumpingových cel. Mezi tato zvláštní opatření patří: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(278)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(279)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení jsou celní sazby pro spolupracující vývozce stanoveny na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Pro společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd a Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd, vycházejí celní sazby z dumpingových rozpětí zjištěných při šetření, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bylo rozpětí újmy nižší než dumpingové rozpětí, a proto je clo stanovené na úrovni rozpětí újmy.
(280)
Individuální celní sazby vypočtené pro období přezkumného šetření by měly být stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
(281)
Je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97 se antidumpingové clo ve výši 48,5 % uložené tímto nařízením pro všechny ostatní společnosti (viz 279. bod odůvodnění) vztahuje rovněž na dovoz podstatných součástí jízdních kol pocházejících z ČLR podle jejich definice v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě nařízení (ES) č. 71/97 se ponechává v platnosti.
Konečné antidumpingové clo uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 71/97 je antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené v čl. 1 odst. 2.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
NARIADENIE RADY (EÚ) č. 502/2013
z 29. mája 2013,
ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 990/2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, po predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 3, 5 a 6,
so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,
keďže:
A POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
Nariadením (EHS) č. 2474/93 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo vo výške 30,6 % na dovoz bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“) (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“). Po prešetrovaní týkajúcom sa obchádzania opatrení v súlade s článkom 13 základného nariadenia bolo toto clo rozšírené nariadením Rady (ES) č. 71/97 (3) na dovoz určitých častí bicyklov s pôvodom v ČĽR. Okrem toho bolo rozhodnuté o vytvorení „systému oslobodenia“ na základe článku 13 ods. 2 základného nariadenia. Podrobnosti o tomto systéme boli stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 88/97 (4). Na to, aby výrobcovia bicyklov v Únii získali oslobodenie od rozšíreného cla, musia dodržiavať podmienky článku 13 ods. 2 základného nariadenia, konkrétne dodržiavať, aby bol podiel čínskych častí bicyklov v ich výrobe menej než 60 % alebo aby sa ku všetkým súčastiam vstupujúcim do výroby pridávalo viac než 25 % hodnoty. Doteraz bolo udelených viac než 250 oslobodení.
(2)
Po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že tieto opatrenia by sa mali zachovať.
(3)
Po predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „doplňujúce predbežné preskúmanie“) Rada nariadením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla zvýšiť platné antidumpingové clo na 48,5 %.
(4)
Po preskúmaní opatrení proti obchádzaniu podľa článku 13 ods. 4 a článku 11 ods. 3 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 171/2008 (7) rozhodla o zachovaní rozšírenia antidumpingového cla uloženého na dovoz bicyklov s pôvodom v ČĽR na dovoz určitých častí bicyklov z ČĽR.
(5)
Po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia Rada vykonávacím nariadením (EÚ) č. 990/2011 (8) (ďalej len „predchádzajúce prešetrovanie“) rozhodla, že tieto opatrenia by sa mali zachovať.
2. Začatie prešetrovania z úradnej moci
(6)
Z dôkazov, ktoré mala Komisia k dispozícii po preskúmaní pred uplynutím platnosti, ktoré sa ukončilo v októbri 2011, vyplýva, že pokiaľ ide o dumping a ujmu, mohlo dôjsť k zmene okolností, na základe ktorých boli uložené existujúce opatrenia, a že tieto zmeny môžu byť trvalého charakteru.
(7)
Z prima facie dôkazov, ktoré mala Komisia k dispozícii, vyplývalo, že systém vývozných kvót, ktorý sa uplatňoval na výrobcov bicyklov v ČĽR a ktorý obmedzoval vyvážajúcich výrobcov, pokiaľ ide o udelenie trhovo-hospodárskeho zaobchádzania („THZ“) v doplňujúcom predbežnom preskúmaní, bol zrušený v januári 2011.
(8)
Okrem toho došlo k zmenám v štruktúre výrobného odvetvia Únie. Viacerí výrobcovia Únie prešli od kompletného výrobného cyklu najmä na (čiastočné) montážne činnosti s použitím dovezených dielov.
(9)
Vzhľadom na rozšírenia Európskej únie z rokov 2004 a 2007 navyše do odvetvia výroby bicyklov v Únii vstúpil významný počet výrobcov. Viacerí výrobcovia, ktorí boli súčasťou výrobného odvetvia EÚ pred týmito dvoma kolami rozšírenia, navyše presunuli svoje výrobné zariadenia do nových členských štátov alebo v nich založili nové zariadenia. Z toho dôvodu sa mohla zmeniť úroveň nákladov odvetvia Únie.
(10)
Napokon súčasná úroveň odstránenia ujmy bola vypočítaná na základe bicyklov vyrobených z ocele. Zdá sa však, že v súčasnosti je väčšina bicyklov vyrobená z hliníkových zliatin.
(11)
Zdalo sa, že tento vývoj bude mať trvalý charakter, čo odôvodňovalo potrebu opätovného prehodnotenia zistení ujmy a dumpingu.
(12)
Okrem toho počet spoločností, na ktoré sa vzťahuje systém oslobodenia, rýchlo narastá bez toho, aby sa systém zmenil od svojho zavedenia v roku 1997. Monitorovací systém dovozu dielov oslobodených od antidumpingových opatrení sa okrem toho stal veľmi zložitým a náročným, čo by mohlo ohroziť jeho účinnosť.
(13)
Komisia po konzultácii s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné prima facie dôkazy na začatie prešetrovania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia, a prostredníctvom oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí“) (9) uverejneného 9. marca 2012 v Úradnom vestníku Európskej únie oznámila začatie predbežného preskúmania z úradnej moci antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz bicyklov s pôvodom v ČĽR.
3. Paralelné prešetrovanie týkajúce sa obchádzania opatrení
(14)
Komisia 25. septembra 2012 na základe nariadenia (EÚ) č. 875/2012 (10) začala prešetrovanie týkajúce sa možného obchádzania antidumpingových opatrení uložených vykonávacím nariadením (EÚ) č. 990/2011 na dovoz bicyklov s pôvodom v ČĽR prostredníctvom dovozu bicyklov odosielaných z Indonézie, Malajzie, Srí Lanky a Tuniska, ktorý má alebo nemá deklarovaný pôvod v Indonézii, Malajzii, na Srí Lanke a v Tunisku a na základe ktorého sa zavádza registrácia takéhoto dovozu (ďalej len „prešetrovanie týkajúce sa obchádzania opatrení“).
(15)
V máji 2013 Rada nariadením (EÚ) č. 501/2013 (11) (ďalej len „nariadenie proti obchádzaniu opatrení“) rozšírila platné antidumpingové opatrenia na dovoz bicyklov s pôvodom v ČĽR aj na dovoz bicyklov odosielaných z Indonézie, Malajzie, Srí Lanky a Tuniska, ktorý má alebo nemá deklarovaný pôvod v Indonézii, Malajzii, na Srí Lanke a v Tunisku, keďže sa zistilo, že tento dovoz obchádza opatrenia prostredníctvom prekládky alebo montážnych činností v zmysle článku 13 ods. 1 a ods. 2 základného nariadenia.
4. Paralelné antisubvenčné prešetrovanie
(16)
Komisia 27. apríla 2012 oznámila prostredníctvom oznámenia, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (12), začatie antisubvenčného konania vzhľadom na dovoz bicyklov s pôvodom v ČĽR do Únie (ďalej len „antisubvenčné prešetrovanie“).
(17)
Komisia v novembri 2012 oznámila prostredníctvom oznámenia, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (13), že zistenia prešetrovania týkajúceho sa obchádzania opatrení sa môžu použiť v antisubvenčnom prešetrovaní spomínanom v odôvodneniach (14) a (15).
(18)
V máji 2013 Komisia rozhodnutím 2013/227/EÚ (14) ukončila antisubvenčné prešetrovanie bez uloženia opatrení.
5. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(19)
O začatí prešetrovania Komisia oficiálne informovala známych výrobcov z Únie, známe združenia výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a združenie čínskych výrobcov, zástupcov príslušnej krajiny, známych dovozcov a združenia dovozcov, známych výrobcov častí bicyklov z Únie a ich združenia a známe združenia používateľov. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(20)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov, výrobcov z Únie a nespriaznených dovozcov sa v súlade s článkom 17 základného nariadenia zabezpečil výber vzorky na účely oznámenia o začatí konania. Na to, aby Komisia rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli všetci vyvážajúci výrobcovia a ich známe združenia, všetci výrobcovia z Únie a nespriaznení dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom za obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011, ako je uvedené v oznámení o začatí konania.
(21)
Keďže zástupcovia príslušnej krajiny na začatie nereagovali, Komisia kontaktovala približne 70 čínskych spoločností, ktoré útvary Komisie poznajú z predchádzajúceho prešetrovania. V neskoršej fáze po začatí antisubvenčného prešetrovania spomínaného v odôvodnení (16) Komisia určila približne 300 ďalších čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorých tiež kontaktovala v rámci tohto predbežného preskúmania.
(22)
Napriek úsiliu Komisie o zaistenie spolupráce zareagovalo len osem čínskych skupín vyvážajúcich výrobcov, z ktorých iba štyri nahlásili vývoz do Únie v období revízneho prešetrovania (ďalej len „ORP“) vymedzenom v nasledujúcom odôvodnení (37), čo predstavuje menej než 4 % z celkového dovozu bicyklov z ČĽR počas ORP.
(23)
Na základe uvedeného sa dospelo k názoru, že v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR nie je výber vzorky potrebný.
(24)
Ako sa uvádza v nasledujúcich odôvodneniach (63) až (64) a (131), voči jednej čínskej vyvážajúcej skupine, spoločnosti Giant China, sa zaručilo uplatnenie článku 18 ods. 1 základného nariadenia. Spolupráca zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov sa tým ešte viac znížila.
(25)
Vybrala sa vzorka výrobcov z Únie, ako je vysvetlené v nasledujúcich odôvodneniach (32) až (35).
(26)
Ako je vysvetlené v nasledujúcom odôvodnení (36), rozhodlo sa, že výber vzorky nie je potrebný v prípade nespriaznených dovozcov.
(27)
Komisia zaslala dotazníky všetkým známym dotknutým stranám a všetkým ostatným stranám, ktoré o to požiadali v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania, a to výrobcom z Únie vybratým vo vzorke, spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR, nespriazneným dovozcom, ktorí sa prihlásili podľa opisu v odôvodnení (36) a známym výrobcom častí bicyklov v Únii.
(28)
Vyplnené dotazníky a ďalšie podania boli prijaté od štyroch skupín čínskych vyvážajúcich výrobcov a ich zástupcov, ôsmich výrobcov z Únie vybratých vo vzorke, jedného združenia používateľov a ôsmich združení výrobcov z Únie, 53 výrobcov častí bicyklov a jedného združenia výrobcov častí bicyklov. Vyplnený dotazník nepredložil žiadny z oslovených nespriaznených dovozcov.
(29)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, výslednej ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie, a vykonala overovanie v priestoroch týchto spoločností:
a)
výrobcovia bicyklov v Únii:
-
Accell Hunland, Maďarsko,
-
Decathlon RGVS, Portugalsko,
-
Denver srl, Taliansko,
-
SC Eurosport DHS, Rumunsko,
-
Koninklijke Gazelle, Holandsko,
-
Maxcom Ltd, Bulharsko,
-
MIFA, Nemecko,
-
Sprick Rowery, Poľsko;
b)
výrobcovia častí bicyklov v Únii:
-
Chimsport, Rumunsko,
-
Telai Olagnero, Taliansko;
c)
vyvážajúci výrobcovia v ČĽR:
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým by pravdepodobne nebolo priznané THZ, bolo v prevádzkach uvedených spoločností vykonané overovanie s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko,
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko,
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexiko.
(31)
V nadväznosti na zverejnenie zásadných skutočností a úvah (ďalej len „zverejnenie“) niektoré strany argumentovali, že stranám nebola poskytnutá dostatočná lehota na predloženie pripomienok. V tomto ohľade treba pripomenúť, že stranám bol na predloženie pripomienok poskytnutý dostatočný čas v súlade s článkom 20 ods. 5 základného nariadenia. Pripomienka sa preto zamieta.
6. Výber vzorky výrobcov z Únie
(32)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že provizórne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Táto vzorka sa skladala z ôsmich spoločností spomedzi viac než 380 výrobcov z Únie, ktorí boli známi pred začatím prešetrovania. Tieto spoločnosti boli vybraté predovšetkým na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby a predaja, ktorý možno primerane preskúmať v dostupnom časovom rámci s prihliadnutím na geografické rozloženie. Vzorka zahŕňala najväčšie výrobné krajiny zoradené podľa objemu výroby. Spoločnosti zaradené do vzorky patrili medzi najväčších reprezentatívnych spolupracujúcich výrobcov v každej z týchto krajín. Vo vzorke boli zachytené aj subjekty z najväčších spolupracujúcich skupín. V tomto prípade sa venovala osobitná pozornosť výberu rovnakého počtu spoločností zo starých aj nových členských štátov.
(33)
Vzorka predstavovala približne 25 % celkovej odhadovanej výroby v Únii a celkového odhadovaného predaja v Únii počas ORP. Zainteresované strany boli vyzvané, aby si dokumentáciu o výbere vzorky preštudovali a vyjadrili sa k opodstatnenosti daného výberu do 15 dní od uverejnenia oznámenia o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
(34)
Niektoré zainteresované strany vzniesli námietky týkajúce sa výberu vzorky výrobcov z Únie. Tvrdili, že: i) provizórna vzorka zahŕňala len niektoré právnické osoby vzťahujúce sa na skupiny spriaznených spoločností, a nie všetky právnické osoby tvoriace celý hospodársky subjekt vyrábajúci príslušný výrobok, a že ii) návrh zahŕňal spoločnosť, ktorá bola v poslednom čase v strate, zatiaľ čo výrobcom z Únie sa v danom období veľmi darilo. Okrem toho tvrdili, že tieto straty sa netýkali príslušného výrobku.
(35)
Tieto argumenty boli zamietnuté z týchto dôvodov: i) subjekty patriace do väčších skupín, ktoré podľa zistení fungujú nezávisle od ostatných dcérskych spoločností v rámci rovnakej skupiny, sa považovali za reprezentatívne subjekty výrobného odvetvia Únie, a preto nebolo potrebné konsolidovane skúmať celú skupinu; ii) zainteresovaná strana nepreukázala svoje tvrdenie, že spoločnosť vybratá do vzorky, ktorá údajne realizovala straty, by v podstate nemohla byť reprezentatívnym subjektom výrobného odvetvia Únie. Napokon, zatiaľ čo vybratá vzorka by mala byť reprezentatívnou vzorkou výrobného odvetvia Únie, vybraté spoločnosti nemusia byť nevyhnutne homogénne. Tvrdenie tejto strany preto muselo byť odmietnuté.
7. Výber vzorky nespriaznených dovozcov
(36)
V oznámení o začatí konania bol stanovený aj výber vzorky nespriaznených dovozcov. Pri začatí konania boli kontaktovaní všetci známi nespriaznení dovozcovia. Vzhľadom na malý počet odpovedí doručených v rámci výberu nebola vybratá žiadna vzorka. Všetci nespriaznení dovozcovia, ktorí zareagovali, boli vyzvaní na spoluprácu a dostali dotazník. Žiadny nespriaznený dovozca nepredložil vyplnený dotazník ani ďalej nespolupracoval pri tomto prešetrovaní.
8. Obdobie prešetrovania
(37)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov v súvislosti s analýzou ujmy sa týkalo obdobia od januára 2008 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(38)
Výrobkom, ktorý je predmetom toho revízneho prešetrovania, sú cestné bicykle a ostatné bicykle (vrátane dodávkových trojkoliek, ale s výnimkou jednokoliek) bez motora, (ďalej len „skúmaný výrobok“) s pôvodom v ČĽR, ktoré v súčasnosti patria pod číselné znaky KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70.
(39)
Takisto, ako v predchádzajúcom prešetrovaní, boli bicykle zatriedené do týchto kategórií:
-
A) ATB (terénne bicykle vrátane horských bicyklov 24″ alebo 26″),
-
B) trekingové/mestské/hybridné/VTC/turistické bicykle 26″ alebo 28″,
-
C) detské „motokrosové“ bicykle (BMX) a detské bicykle 16″ alebo 20″,
-
D) ostatné bicykle/ľudskou silou poháňané dopravné prostriedky bez motora (okrem jednokoliek).
(40)
Všetky typy uvedených bicyklov majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti. Navyše sa predávajú prostredníctvom podobných distribučných kanálov, ako sú napríklad špecializované maloobchodné predajne, športové reťazce a veľkoobchodníci na trhu Únie. Základné uplatnenie a použitie bicyklov je totožné, do veľkej miery sú vzájomne zameniteľné, a preto si modely z rôznych kategórií navzájom konkurujú. Na základe toho bol vyvodený záver, že všetky kategórie tvoria jediný výrobok.
(41)
Jedna strana tvrdila, že rôzne typy bicyklov majú výrazne odlišné vlastnosti a určené použitie, ako aj výrazne odlišné ceny, pričom z pohľadu spotrebiteľov tieto rôzne typy bicyklov nie sú vzájomne zameniteľné. Ďalej tvrdila, že oceľové a hliníkové bicykle sa nepovažujú za vzájomne zameniteľné a že sa líšia aj cenou.
(42)
Na podporu svojho tvrdenia predložila štúdiu o základných fyzických i technických vlastnostiach a použitiach piatich rôznych typov výrobkov a ich zameniteľnosti. Je potrebné poznamenať, že štúdia bola údajne založená na odpovediach 36 jednotlivcov, no nie je jasné, akým spôsobom boli respondenti vyberaní. Okrem toho sa zdá, že bola vypracovaná konkrétne pre prebiehajúce prešetrovanie. Štúdia neobsahuje žiadne kvantifikovateľné údaje. Konštatuje sa, že obsah tejto štúdie je zjavne založený skôr na vyhláseniach zákazníkov a/alebo výrobcov bicyklov než na overiteľných dôkazoch. Reprezentatívnosť výsledkov tejto štúdie je teda sporná.
(43)
Strana nepriniesla žiadne ďalšie dôkazy na podporu svojho tvrdenia.
(44)
V prešetrovaní sa potvrdilo, že všetky typy bicyklov v zmysle uvedeného vymedzenia majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti. Predovšetkým sa zistilo, že použitie rôznych surovín nemá vplyv na základné vlastnosti bicykla. Hoci oceľ a hliník majú niektoré odlišné technické vlastnosti, ako napríklad hmotnosť, základné vlastnosti bicyklov vyrobených z ocele a hliníka ostávajú podobné.
(45)
Strana zároveň neposkytla žiadny konkrétny dôkaz, že bicykle z ocele na jednej strane a bicykle z hliníka na druhej strane majú skutočne odlišné základné fyzické a technické vlastnosti.
(46)
Pokiaľ ide o konkrétnu aplikáciu, použitie a vnímanie spotrebiteľov, prebiehajúcim prešetrovaním sa potvrdilo, že všetky bicykle majú rovnaké základné aplikácie a v podstate sa používajú na rovnakú funkciu. Je síce pravda, že rôzne kategórie majú v zásade spĺňať rôzne požiadavky koncových používateľov, koncoví používatelia však bežne používajú bicykel určitej kategórie na rôzne použitia.
(47)
Neexistuje teda žiadna jasná deliaca čiara založená na tom, ako koneční používatelia využívajú rôzne kategórie a ako ich vnímajú spotrebitelia.
(48)
Samotní výrobcovia z Únie navyše často nerozlišujú medzi bicyklami zaradenými do rôznych kategórií, čo sa týka výroby, distribúcie a účtovníctva. V skutočnosti často uplatňujú podobné výrobné procesy pre všetky kategórie bicyklov.
(49)
Bicykle rôznych kategórií sa navyše predávajú prostredníctvom podobných distribučných kanálov, ako sú napríklad špecializované maloobchodné predajne, športové reťazce a veľkoobchodníci na trhu Únie.
(50)
Na základe toho bol vyvodený záver, že všetky kategórie tvoria jediný výrobok.
(51)
Jedna strana podotkla, že prebiehajúce prešetrovanie sa týka dvoch číselných znakov KN, ako sa uvádza v odôvodnení (38), pričom predchádzajúce prešetrovanie spomínané v odôvodnení (5) sa týkalo troch číselných znakov KN, t. j. ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že zmena číselných znakov je dôsledkom zmien v kombinovanej nomenklatúre uložených nariadením Komisie (EÚ) č. 1006/2011 (15), ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2012.
(52)
Strana v tejto súvislosti tvrdila, že bicykle bez guľôčkových ložísk by sa nemali považovať za rovnaký výrobok ako bicykle s guľôčkovými ložiskami. V prešetrovaní sa však ukázalo, že bicykle s guľôčkovými ložiskami a bicykle bez guľôčkových ložísk majú rovnaké technické vlastnosti a použitie. Strana navyše nepodložila svoje tvrdenie akýmikoľvek podpornými dôkazmi. Jej tvrdenie sa preto zamieta.
(53)
Strana okrem toho argumentovala, že medzi danými dvoma číselnými znakmi KN vzťahujúcimi sa na príslušný výrobok existuje podstatný rozdiel v priemerných dovozných cenách podľa údajov Eurostatu. V tejto súvislosti sa zdôrazňuje, že priemerná cena podľa údajov Eurostatu môže slúžiť jedine ako ukazovateľ cenových trendov, ale nie je použiteľná na porovnanie predajných cien medzi rôznymi krajinami a Úniou vzhľadom na skladbu výrobkov, ako sa uvádza v odôvodnení (157).
(54)
Po zverejnení jedna strana zopakovala svoje tvrdenie, že rozličné druhy bicyklov, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti tohto prešetrovania, nie sú podobnými výrobkami a tvrdila, že predložila presvedčivé dôkazy na podporu odlišnosti surovín, fyzických vlastností, technologických vlastností a konečných použití, ktoré údajne existujú medzi rôznymi druhmi bicyklov.
(55)
V tomto ohľade treba poznamenať, že týmito presvedčivými dôkazmi, ktoré strana tvrdí, že predložila, je v skutočnosti štúdia posúdená Komisiou v odôvodnení (42). Po dôkladnom posúdení Komisia dospela k záveru, že reprezentatívnosť výsledkov tejto štúdie bola sporná z dôvodov uvedených v odôvodnení (42).
(56)
Strany tvrdili, že detské bicykle, ktoré strana definovala ako bicykle s veľkosťou kolesa najviac 16 palcov, by sa mali z rozsahu prešetrovania výrobku vylúčiť. Tieto tvrdenia vychádzali z predpokladu, že sú to najmä trvanie používania a jednoduchosť vlastností, ktoré jasným spôsobom vyčleňujú tieto bicykle spomedzi ostatných druhov bicyklov, ktoré spadajú do rozsahu prebiehajúceho prešetrovania.
(57)
Tieto tvrdenia sa však považovali za nedostatočné na to, aby sa bicykle s veľkosťou kolesa najviac 16 palcov vylúčili z vymedzenia príslušného výrobku, pretože neboli opodstatnené dostatočnými dôkazmi, ktoré by preukazovali, že v tomto prešetrovaní možno vytýčiť jasnú deliacu čiaru medzi bicyklami s veľkosťou kolesa najviac 16 palcov a ostatnými druhmi bicyklov v rámci rozsahu tohto prešetrovania. V skutočnosti sa v rozpore s uvedeným tvrdením zistilo, že základné fyzické a technické vlastnosti bicyklov s veľkosťou kolesa najviac 16 palcov, ktoré boli spoločné s vlastnosťami príslušného výrobku - ľudskou silou poháňané pedálové vozidlo s viac než jedným kolesom pripevneným ku kostre - boli oveľa dôležitejšie než akékoľvek prípadné odlišnosti (t. j. v zásade veľkosť kolesa). Navyše sa zdalo, že výroba, predajné kanály a zákaznícke služby neboli zásadným spôsobom odlišné od ostatných prešetrovaných druhov bicyklov. Samotná skutočnosť, že bicykle s veľkosťou kolesa najviac 16 palcov tvoria osobitnú výrobkovú podskupinu v rámci rozsahu príslušného výrobku, neznamená, že sa musia vylúčiť z rozsahu prešetrovania výrobku. V skutočnosti sa zistilo, že neexistuje žiadna jasná deliaca čiara medzi bicyklami s veľkosťou kolesa najviac 16 palcov a príslušným výrobkom, ale že existuje dosť veľký prekryv s definíciou príslušného výrobku, a to najmä to, že ide o ľudskou silou poháňané pedálové vozidlo s viac než jedným kolesom, ktoré sa používa hlavne na prepravu na iné miesto. V tomto ohľade sa prešetrovaním odhalilo, že jeden zo spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov v skutočnosti vyvážal do Únie bicykle s veľkosťou kolesa 12 palcov, ktoré sa nevyhnutne nepovažovali za bicykle pre deti, ale išlo v skutočnosti o skladacie bicykle používané dospelými osobami, pre ktoré dôležitým prvkom bicykla bola ich skladnosť.
(58)
Preto sa žiadosť o vylúčenie bicyklov s veľkosťou kolesa najviac 16 palcov z rozsahu prešetrovania výrobku zamieta.
2. Podobný výrobok
(59)
Bicykle vyrobené a predávané výrobným odvetvím Únie na trhu Únie, bicykle vyrobené a predávané na trhu analogickej krajiny a bicykle dovezené na trh Únie s pôvodom v ČĽR majú rovnaké základné fyzické i technické vlastnosti a rovnaké použitie, a preto sa považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Trhovo-hospodárske zaobchádzanie (THZ)
1.1. Vyhodnotenie THZ
(60)
V súlade s článkom 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Stručne a na uľahčenie orientácie uvádzame zhrnutie týchto kritérií:
-
obchodné rozhodnutia sa prijímajú ako reakcia na signály trhu bez podstatných zásahov štátu a náklady odzrkadľujú trhové hodnoty,
-
firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (IAS) a ktoré sa používajú na všetky účely,
-
neexistujú žiadne výrazné narušenia pretrvávajúce z bývalého systému netrhového hospodárstva,
-
právne predpisy upravujúce konkurz a vlastníctvo majetku zaručujú stabilitu a právnu istotu a
-
prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhových sadzieb.
(61)
Všetky vyvážajúce skupiny, ktoré spočiatku spolupracovali pri prešetrovaní a v stanovenej lehote vyplnili formulár žiadosti o THZ, požiadali pri tomto prešetrovaní o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia.
(62)
Pokiaľ ide o všetky vyvážajúce skupiny, ktoré spočiatku spolupracovali pri prešetrovaní, Komisia získala všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné, a informácie predložené v žiadosti o THZ overila v priestoroch príslušných skupín.
(63)
Odpoveď jednej skupiny, Giant China, sa považuje za výrazne nedostatočnú, pretože neobsahovala všetky požadované informácie o štruktúre skupiny, a to i napriek úsiliu Komisie získať od skupiny potrebné informácie.
(64)
V súlade s požiadavkami článku 18 ods. 1 základného nariadenia bola skupina Giant China informovaná o pravdepodobnom použití skutočností, ktoré má Komisia k dispozícii, a skupina bola vyzvaná na predloženie pripomienok. Skupina Giant China však odmietla poskytnúť Komisii potrebné informácie, a preto bol použitý článok 18 ods. 1 základného nariadenia a žiadosť o THZ bola zamietnutá.
(65)
Prešetrovaním sa navyše zistilo, že THZ sa nemohlo poskytnúť žiadnej skupine čínskych spoločností, lebo žiadna z nich nesplnila všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia z týchto dôvodov:
(66)
Ani jednej zo spolupracujúcich vyvážajúcich skupín sa nepodarilo preukázať, že spĺňa kritérium 1 z dôvodu zasahovania štátu do rozhodnutí týkajúcich sa hlavných surovín (oceľ a hliník). Náklady na oceľ a hliník v prípade spolupracujúcich vyvážajúcich skupín predstavujú minimálne okolo 20 - 25 % nákladov na výrobu príslušného výrobku. Mnohé spoločnosti sú plne vertikálne integrované, čo znamená, že nakupujú hliníkové ingoty alebo oceľ na výrobu rúr, ktoré potom použijú na výrobu rámov/vidlíc a napokon i bicyklov.
(67)
Prešetrovanie ukázalo, že tri spolupracujúce čínske skupiny vyvážajúcich výrobcov získavajú oceľ a hliník používané na výrobu príslušného výrobku na čínskom domácom trhu.
(68)
Ceny sú založené na cenách hliníka na štátom kontrolovanej šanghajskej burze s neželeznými kovmi (ďalej len „burza“ alebo „SHFE“). SHFE je uzavretá burza pre spoločnosti registrované v ČĽR a čínskych občanov, ktorá je kontrolovaná štátnou regulačnou komisiou pre cenné papiere. K nízkej volatilite a cenám, ktoré nezodpovedajú trhovej hodnote, na burze SHFE prispieva niekoľko pravidiel, ktorými sa riadi fungovanie burzy - denné cenové fluktuácie sú obmedzené na 4 % nad alebo pod zúčtovacou cenou z predchádzajúceho obchodného dňa, obchodovanie sa uskutočňuje s nízkou frekvenciou (do 15. dňa v mesiaci), futurity majú obmedzené trvanie do 12 mesiacov a transakčné poplatky si účtuje burza aj brokeri.
(69)
Navyše pokiaľ ide o transakcie na SHFE, fyzické dodávky sa môžu uskutočniť len do schváleného skladu v rámci ČĽR na rozdiel od medzinárodných búrz, v prípade ktorých sa dodávka môže uskutočniť kdekoľvek na svete. Okrem toho, keďže je SHFE platformou len na fyzické výmeny (deriváty sa nepredávajú), táto skutočnosť úplne izoluje čínsky trh s hliníkom. V dôsledku toho arbitráž s celosvetovým referenčným kritériom, Londýnskou burzou kovov (ďalej len „LME“) alebo inými trhmi nie je prakticky možná a burza funguje izolovane od ostatných svetových trhov. Z tohto dôvodu arbitráž medzi týmito trhmi nie je možná. Počas ORP boli ceny surového hliníka na SHFE približne o 7 % nižšie (bez DPH) oproti LME (tiež bez DPH) v porovnaní z hľadiska spotových cien.
(70)
Štát zasahuje aj do mechanizmu stanovovania cien na SHFE, keďže surový hliník nakupuje aj predáva prostredníctvom Úradu pre štátne rezervy a iných štátnych orgánov. Štát okrem toho stanovuje denné limity cien prostredníctvom pravidiel SHFE, ktoré schválil štátny regulačný orgán - Čínska regulačná komisia pre cenné papiere (China Securities Regulatory Commission, ďalej len „CSRC“).
(71)
ČĽR podporuje spracúvanie výrobkov z hliníka poskytnutím čiastočného vrátenia DPH pri vývoze mnohých výrobkov z hliníka (pri bicykloch je sadzba 15 %), vrátenie dane sa však neposkytuje v prípade vývozu surového hliníka. Ide o stimul pre čínsky priemysel na ďalšie spracúvanie hliníka, ktorý má priamy vplyv na dostupnosť a cenu surového hliníka na domácom trhu. Z prešetrovania okrem toho vyplynulo, že surový hliník na vývoz podlieha 17 % dani, pričom vývoz bicyklov sa nezdaňuje žiadnou vývoznou daňou. To iba posilňuje zistené zásahy čínskeho štátu do domáceho trhu s hliníkom. Tieto nástroje pôsobia na znižovanie cien na domácom trhu, čo podnecuje domáci priemysel, aby vyrábal hotové výrobky zahŕňajúce hliník (ako napríklad príslušný výrobok) pre domáci aj vývozný trh.
(72)
Ďalšie narušenie zo strany čínskeho štátu spočíva v zásahoch na trhu vykonávaných Úradom pre štátne rezervy (ďalej len „SRB“), ktorý je súčasťou Komisie pre národný rozvoj a reformy (ďalej len „NDRC“). Úrad SRB koncom roka 2008 a začiatkom roka 2009 začal skupovať zásoby surového hliníka z čínskych hlinikární s cieľom podporiť cenu tejto komodity. Začiatkom novembra 2010 predal SRB surový hliník späť na trh, ako uvádza agentúra Bloomberg (16). Tlačová agentúra Xinhua v decembri 2008 informovala o opatreniach týkajúcich sa skladovania a vysvetlila, že prostredníctvom opatrenia zameraného na podporu cien sa plánovalo nazhromaždiť 300 000 ton hliníka, ktorého cena by bola o 10 % vyššia než trhová cena (17). Táto tvorba zásob podľa plánu úradu SRB zahŕňala nákupy od niekoľkých čínskych hlinikární, i keď približne polovica sa mala nakúpiť od spoločnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z uvedeného vyplýva, že čínska vláda má hlavnú úlohu pri stanovovaní cien surového hliníka a že zasahuje do trhu.
(73)
Skutočnosť, že toto výrazné zasahovanie zo strany štátu je jasne zacielené, potvrdzuje okrem iného 12. päťročný plán rozvoja týkajúci sa hliníka (na obdobie rokov 2011 - 2015), v ktorom vláda ČĽR výslovne uvádza svoj zámer „upraviť daňové úľavy a zľavy vývoznej dane a iné hospodárske nástroje a prísne kontrolovať celkový objem expanzie a vývozu primárnych výrobkov“. Tento plán je pokračovaním politiky, ktorá existovala v predchádzajúcom pláne týkajúcom sa hliníka. Okrem toho sa tieto plány vykonávajú mnoho rokov a, ako už bolo preukázané, počas ORP bolo zavedených niekoľko vykonávacích opatrení.
(74)
Na základe toho možno konštatovať, že viacnásobné štátom spôsobené narušenia čínskych cien surového hliníka ovplyvňujú ceny surovín. Výrobcovia majú z týchto narušení ešte jednu výhodu v tom zmysle, že bežne nakupujú na čínskom trhu od miestnych dodávateľov, pričom ako referenčnú hodnotu používajú čínske ceny na spotových trhoch (alebo na SHFE). Počas ORP boli tieto ceny približne o 7 % nižšie než ceny na svetovom trhu. Teoreticky môžu čínske spoločnosti nakupovať aj určité množstvá za ceny na LME, ak sú ceny na čínskom trhu v dôsledku štátneho zásahu vyššie, ale opak nie je pre iné než čínske hospodárske subjekty možný.
(75)
Vzhľadom na to sa konštatuje, že čínsky trh s hliníkom je narušený z dôvodu značného zásahu zo strany štátu.
(76)
Zasahovanie čínskeho štátu do oceliarskeho odvetvia je potvrdené skutočnosťou, že drvivá väčšina veľkých čínskych výrobcov ocele je vo vlastníctve štátu, a inštalovaná kapacita a produkcia ocele sú ovplyvňované rôznymi päťročnými priemyselnými plánmi, najmä súčasným 12. päťročným plánom (2011 - 2015) pre odvetvie železiarstva a oceliarstva.
(77)
Štát takisto vykonáva dôležitú kontrolu nad trhom so surovinami. Koks (spolu so železnou rudou je hlavnou surovinou na výrobu ocele) podlieha kvantitatívnym obmedzeniam vývozu a vývoznému clu vo výške 40 %. Je preto možné dospieť k záveru, že čínsky trh s oceľou je narušený z dôvodu značného zásahu zo strany štátu.
(78)
Antidumpingovým prešetrovaním zo strany Komisie (18) sa potvrdil význam štátnych zásahov aj do špecifického odvetvia rúr a rúrok, ktoré sú hlavnou surovinou používanou vo výrobe oceľových bicyklov.
(79)
Preto sa konštatuje, že čínsky trh s oceľou je narušený z dôvodu značného zásahu zo strany štátu.
(80)
Za týchto okolností žiadny z podnikov nebol schopný preukázať, že ich obchodné rozhodnutia týkajúce sa získavania surovín nepodliehajú výrazným zásahom štátu a že náklady na hlavné vstupy v podstatnej miere odzrkadľujú trhové hodnoty. Nemohli teda preukázať, že spĺňajú kritérium 1.
(81)
Pokiaľ ide o ďalšie štyri kritériá, traja spolupracujúci čínski vyvážajúci výrobcovia boli schopní preukázať, že splnili zostávajúce kritériá.
(82)
Vzhľadom na uvedené zistenia ku kritériu 1 sa po konzultácii s poradným výborom zvažovala možnosť, že trom spolupracujúcim čínskym skupinám vyvážajúcich výrobcov by sa malo zamietnuť THZ.
(83)
Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení o THZ príslušným spoločnostiam v ČĽR aj navrhovateľovi. Takisto dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a požiadať o vypočutie, ak existovali osobitné dôvody, pre ktoré mali byť vypočuté.
1.2. Pripomienky strán
(84)
Po zverejnení THZ jedna spoločnosť namietla, že zamietnutie THZ je prijaté na základe čínskeho odvetvia výroby bicyklov ako celku, a nie na základe jednotlivých spoločností. V tomto smere je potrebné poznamenať, že hoci Komisia vypracovala posúdenie čínskych odvetví týkajúcich sa ocele a hliníka, existuje jasná súvislosť medzi trhom s oceľou a hliníkom v ČĽR a nákupmi oceľových a hliníkových výrobkov ako suroviny v spolupracujúcich skupinách.
(85)
Ďalšie námietky boli, že cenová výhoda pre čínskych výrobcov bicyklov v súvislosti s oceľou a hliníkom je zanedbateľná, lebo predstavuje len 1,4 resp. 1,75 % po zohľadnení toho, že surový hliník a oceľ predstavujú 20 - 25 % nákladov na výrobu bicyklov a že cenový rozdiel medzi cenami na LME a SHFE bol počas ORP len 7 %.
(86)
V tejto súvislosti sa zdôrazňuje, že rozhodujúcim faktorom analýzy je podiel suroviny na výrobných nákladoch (ktorý bol v tomto prípade významný, lebo predstavoval najmenej 20 - 25 % výrobných nákladov), a skutočnosť, že trh s danou surovinou je v ČĽR narušený. Presný kvantitatívny vplyv tohto narušenia na náklady spoločnosti sa nepovažuje za rozhodujúci faktor.
(87)
Ďalšie námietky sa týkali skutočnosti, že Komisia pri iných prešetrovaniach analyzovala ceny priamych surovín používaných pri výrobe príslušného výrobku a nie cenu primárnej suroviny, takže v danom prípade by Komisia mala posudzovať štátne zásahy do cien priamej suroviny, t. j. výliskov z hliníkovej zliatiny a nie surového hliníka, ktorý je primárnou surovinou.
(88)
V tejto súvislosti je potrebné podotknúť, že každé prešetrovanie sa analyzuje na základe vlastnej podstaty veci. Aj skutočnosť, že trh so surovým hliníkom riadi štát, svedčí o tom, že trh s medziproduktami z hliníka takisto nebude fungovať v podmienkach trhového hospodárstva, čiže nebude reagovať na ponuku a dopyt. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(89)
Namietalo sa tiež, že akýkoľvek rozdiel v cene surového hliníka medzi SHFE a LME nemusí viesť k rozdielnym cenám výliskov z hliníkovej zliatiny na týchto príslušných trhoch a že je potrebné zohľadniť aj také faktory, ako napr. efektivitu výroby, zvyškovú kapacitu a náklady ekologických záväzkov.
(90)
V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že nebol predložený žiadny dôkaz na podporu tohto tvrdenia. Vzhľadom na chýbajúce podporné dôkazy Komisia nebola schopná zanalyzovať a overiť toto tvrdenie, ktoré bolo preto zamietnuté.
(91)
Ďalej sa tvrdilo, že ignorovaním skutočnosti, že existuje rad následných medziproduktov, Komisia ignorovala skutočné vlastnosti a faktory cenotvorby konečných bicyklových výrobkov. Keďže bicykel sa predáva priamo konečnému spotrebiteľovi (na rozdiel od surového hliníka), cenu bicykla určujú najmä iné faktory než cena suroviny, napríklad konkrétne technické vlastnosti bicykla a dopyt spotrebiteľov.
(92)
Neposkytli sa však žiadne konkrétne informácie o týchto vlastnostiach a faktoroch, ktoré by mali byť vzaté do úvahy, a preto sa k nim Komisia nemohla vyjadriť.
(93)
Podľa ďalšieho tvrdenia sa Komisia dopustila nesprávneho posúdenia zásad fungovania SHFE. Namietalo sa, že CSRC reguluje funkcie burzy SHFE podobne ako napríklad Autorité des marchés financiers (Úrad pre finančné trhy, ďalej len „AMF“) vo Francúzsku alebo Financial Services Authority (Úrad pre finančné služby, ďalej len „FSA“) v Spojenom kráľovstve a že úloha CSRC a zvláštne regulačné/dozorné opatrenia sú v súlade so zásadami skupiny G-20. Závery týkajúce sa THZ založené na úlohe CSRC a fungovaní SHFE sú preto neopodstatnené.
(94)
Je potrebné poznamenať, že táto spoločnosť nezohľadnila skutočnosť, že zatiaľ čo FSA (19) a AMF (20) sú nezávislé neštátne subjekty, CSRC je útvar na ministerskej úrovni pôsobiaci priamo pod Štátnou radou (21). Štátna rada je najvyšším výkonným orgánom štátnej moci, ako aj najvyšším orgánom štátnej správy (22). To je len ďalší príklad toho, že štát sa aktívne podieľa na regulácii trhu s hliníkom v ČĽR. Čo sa týka súladu so zásadami skupiny G-20, spoločnosť predložila iba vyhlásenie bez toho, aby skutočne vysvetlila zásady, na ktoré sa odvoláva. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(95)
Jedna spoločnosť ďalej nesúhlasila s hodnotením Komisie, že arbitráž s celosvetovým referenčným kritériom - burzou LME - alebo inými trhmi a cenami na burze SHFE nie je prakticky možná, a SHFE preto funguje izolovane od ostatných svetových trhov.
(96)
Konštatuje sa, že to je v rozpore s rozdielom medzi cenami SHFE a LME, ktorý spoločnosť akceptovala, v priebehu obdobia, kedy cena na SHFE bola vyššia než cena na LME, lebo počas tohto obdobia čínski výrobcovia platili viac za výrobky z hliníka než výrobcovia z Únie.
(97)
Spoločnosť ďalej uviedla, že od roku 2010 začala SHFE povoľovať fyzické dodanie hliníka do colných skladov v šanghajskej zóne voľného obchodu. Z toho vyplýva, že toto tvrdenie nie je v rozpore s hodnotením Komisie, ale skôr potvrdzuje jej zistenie, že fyzické dodávky sa môžu uskutočniť len v sklade na území ČĽR, ktorý bol schválený burzou SHFE, na rozdiel od medzinárodných búrz, kde dodávky môžu prebiehať po celom svete.
(98)
Takisto sa namietalo, že SHFE je trh s futuritami a že s futuritnými kontraktmi na hliník sa na SHFE obchoduje od roku 1991, a preto hodnotenie Komisie, že na SHFE sa deriváty nepredávajú, je chybné.
(99)
SHFE je skutočne futuritný trh. Futuritné kontrakty obchodované na SHFE sa však vyrovnávajú fyzickým dodaním. Derivátové produkty bez fyzického dodania, t. j. také, ktoré nie sú v skutočnosti vykonané, ale sú zobchodované pred termínom dodania, sú v ČĽR obmedzené, a SHFE je preto len platformou na fyzické výmeny, ktorá izoluje čínsky trh s hliníkom.
(100)
Podľa ďalšieho tvrdenia sú dôvody Komisie týkajúce sa vplyvov opatrení v oblasti DPH a daní, ako aj opatrení v oblasti skladovania surového hliníka na ceny bicyklov ekonomicky pochybné a nedostatočne odôvodnené.
(101)
Keďže však spoločnosť nevysvetlila, ktoré prvky Komisia nezohľadnila vo svojej analýze, ani ďalej nepodložila toto tvrdenie, Komisia nemala možnosť vyjadriť sa k tomuto tvrdeniu.
(102)
Podľa iného tvrdenia existujú podobnosti medzi priemyselnou politikou ČĽR a politikami EÚ a Komisia nepreukázala, že priemyselná politika ČĽR má priamy alebo významný vplyv na rozhodnutia o vstupoch, výrobe bicyklov alebo predajné operácie čínskych výrobcov vyvážajúcich bicykle.
(103)
V tomto smere sa podotýka, že spoločnosť nešpecifikovala, na ktoré politiky EÚ sa odvoláva, a preto sa Komisia nemôže vyjadriť k tomuto tvrdeniu. Čo sa týka vyhlásenia, že nebolo preukázané, že priemyselná politika ČĽR má významný vplyv na rozhodnutia o vstupe, výrobu alebo predaj u čínskych výrobcov vyvážajúcich bicykle, je potrebné poznamenať, že existencia päťročného plánu v oblasti hliníka v ČĽR, ako aj skreslenie cien hliníka obchodovaného na izolovanej burze, keď hliník tvorí 20 - 25 % celkových výrobných nákladov bicykla, indikujú jasnú súvislosť medzi priemyselnou politikou ČĽR a rozhodnutiami o vstupe, výrobe a predaji u čínskych výrobcov vyvážajúcich bicykle.
(104)
Takisto sa namietalo, že Komisia porušila trojmesačnú lehotu stanovenú v základnom nariadení. V tejto súvislosti sa konštatuje, že vzhľadom na to, že spolupráca zo strany čínskych vývozcov bola veľmi slabá, Komisia vynaložila mimoriadne úsilie o zaistenie lepšej spolupráce tým, že sa obrátila na veľký počet ďalších vývozcov, ktorých určila neskôr v priebehu prešetrovania. V dôsledku toho nebolo možné rozhodnúť o THZ v stanovenej lehote. Navyše je potrebné pripomenúť, že Všeobecný súd (23) nedávno rozhodol, že prijatie rozhodnutia o THZ po uplynutí trojmesačnej lehoty stanovenej v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia samo osebe nestačí na zrušenie nariadenia, ktorým sa ukladajú antidumpingové opatrenia. Rovnako je potrebné poznamenať, že článok 2 ods. 7) základného nariadenia bol medzitým zmenený tak, že Komisia bude rozhodovať o THZ len voči spoločnostiam zaradeným do vzorky a že toto rozhodnutie sa zvyčajne prijme do siedmich mesiacov po začatí prešetrovania, ale v žiadnom prípade nie neskôr než osem mesiacov po začatí prešetrovania (24). Táto zmena sa týka všetkých nových a prebiehajúcich prešetrovaní vrátane tohto. Rozhodnutia boli prijaté do ôsmich mesiacov odo dňa začatia konania.
(105)
Vzhľadom na uvedené sa tvrdenie o porušení trojmesačnej lehoty týmto zamieta.
1.3. Žiadosť strán
(106)
Jedna strana požadovala preskúmať aj žiadosti výrobcov z ČĽR, ktorí prestali vyvážať do Únie, o trhovo-hospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“). Tvrdila, že títo výrobcovia prestali vyvážať do Únie len v dôsledku antidumpingového cla zavedeného od roku 2005.
(107)
V tejto súvislosti sa zdôrazňuje, že zistenia týkajúce sa dumpingu a ujmy sa týkajú obdobia revízneho preskúmania (ďalej len „ORP“) stanoveného v súlade s článkom 6 ods. 1 základného nariadenia. To znamená, že údaje získané od vyvážajúcich výrobcov na účely stanovenia normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa tiež prísne vzťahujú len na toto obdobie. Analýza THZ sa vykonáva v kontexte stanovenia normálnej hodnoty vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorá sa potom porovná s vývoznou cenou počas toho istého obdobia. Ak výrobca nevyvážal príslušný výrobok počas ORP, nie je možné stanoviť vývoznú cenu a vypočítať dumpingové rozpätie. Nie je preto žiadny dôvod skúmať THZ pre výrobcu, ktorý počas ORP nevyvážal príslušný výrobok. Treba však pripomenúť, že všetci vyvážajúci výrobcovia majú možnosť požiadať o „predbežné preskúmanie“, v rámci ktorého sa preskúma ich situácia v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, alebo v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorí príslušný výrobok nevyvážali počas obdobia prešetrovania, z ktorého opatrenia vychádzajú, existuje možnosť požiadať o „preskúmanie nového vývozcu“ podľa článku 11 ods. 4 toho istého nariadenia.
(108)
Strana vo svojej žiadosti navyše spomenula aj rozsudok Súdneho dvora vo veci spoločnosti Brosmann (25) a zdalo sa, že na základe tohto rozsudku predpokladá, že výrobcovia v ČĽR by mali mať možnosť predkladať žiadosti o THZ aj vtedy, keď príslušný výrobok počas súčasného obdobia prešetrovania nevyvážali do Únie. Je potrebné poznamenať, že daný rozsudok nerieši situáciu týkajúcu sa žiadostí o THZ od vyvážajúcich výrobcov, ktorí počas obdobia prešetrovania nevyvážali, a preto nie je v danom kontexte relevantný.
(109)
Na základe toho bola žiadosť zamietnutá.
(110)
Tvrdilo sa tiež, že vývozné ceny pre spoločnosti bez vývozu do Únie počas ORP by mali byť stanovené na základe článku 2 ods. 9 základného nariadenia, t. j. na akomkoľvek inom primeranom základe.
(111)
V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že článok 2 ods. 9 základného nariadenia nezakladá pozitívny predpoklad, že pre výrobcov z príslušnej krajiny sa vytvorí vývozná cena, pokiaľ do Únie nevyviezli žiadne množstvo. Naopak, článok 2 ods. 9 základného nariadenia sa vzťahuje na cenu ďalšieho predaja dovezeného výrobku, ktorá má byť základom na vytvorenie vývoznej ceny, ako aj na úpravy všetkých nákladov vzniknutých medzi dovozom a ďalším predajom, čo znamená, že v skutočnosti došlo k dovozu do Únie. Spojenie „akýkoľvek iný primeraný základ“ v prvej vete tohto ustanovenia sa vzťahuje na osobitné prípady, keď nemožno použiť predchádzajúce metodiky uvedené v tomto dokumente. To však nič nemení na skutočnosti, že v zmysle tohto článku sa predpokladá, že počas ORP došlo k dovozu do Únie.
1.4. Záver
(112)
Na základe uvedených skutočností žiadna z čínskych skupín, ktoré požiadali o THZ, nebola schopná preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného naradenia. Dospelo sa preto k záveru, že všetkým týmto skupinám by sa malo THZ zamietnuť.
2. Individuálne zaobchádzanie
(113)
Nariadením (EÚ) č. 765/2012 (26), ktoré nadobudlo účinnosť 6. septembra 2012, Európsky parlament a Rada zmenili článok 9 ods. 5 základného nariadenia. V článku 2 nariadenia (EÚ) č. 765/2012 sa stanovuje, že zmena sa vzťahuje iba na prešetrovania začaté po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny. Súčasné prešetrovanie sa začalo 9. marca 2012, takže zmena sa naň nevzťahuje.
(114)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa v prípade zavedenia cla pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 7 základného nariadenia, zavádza clo pre celú krajinu, s výnimkou prípadov, keď spoločnosti môžu podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia preukázať, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sú stanovené slobodne, prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb a že v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení.
(115)
Tri spolupracujúce vyvážajúce skupiny, ktoré požiadali o THZ, požiadali aj o individuálne zaobchádzanie v prípade, ak by im nebolo udelené THZ. Na základe dostupných informácií sa určilo, že všetky tri skupiny v ČĽR spĺňajú všetky požiadavky individuálneho zaobchádzania.
3. Normálna hodnota
3.1. Analogická krajina
(116)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa neposkytne THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.
(117)
Na tento účel Komisia v oznámení o začatí konania navrhla Mexiko, ktoré sa použilo ako analogická krajina aj v predchádzajúcom prešetrovaní, ktoré sa týkalo ČĽR.
(118)
Všetky zúčastnené strany dostali príležitosť predložiť pripomienky k výberu predpokladanej analogickej krajiny.
(119)
Jedna strana tvrdila, že Mexiko nepredstavuje najlepší výber analogickej krajiny, ale že lepšia alternatíva je Taiwan, lebo Taiwan je významným výrobcom bicyklov, má viac spoločných prvkov s ČĽR než Mexiko a výsledkom bude pravdepodobne spoľahlivejšia normálna hodnota.
(120)
Komisia sa pokúsila zaistiť spoluprácu 15 krajín, a to Bangladéša, Kanady, Kambodže, Indie, Indonézie, Malajzie, Mexika, Nórska, Filipín, Srí Lanky, Taiwanu, Thajska, Tuniska, Turecka a USA.
(121)
Vyplnené dotazníky dostala iba od troch mexických výrobcov bicyklov, ktorí zároveň akceptovali overenie odpovedí vo svojich priestoroch. Ďalšie spoločnosti z oslovených krajín nespolupracovali. Títo traja výrobcovia dosahovali predaj na domácom trhu viac než 30 % mexického trhu, čo podľa odhadov predstavovalo približne 1,7 milióna kusov v roku 2011. Zistilo sa, že v konkurenčnom prostredí pôsobí viac než 14 výrobcov a niekoľko dovozcov. Dovoz bicyklov v roku 2011 pochádzal najmä z ČĽR (viac než 60 %) a Taiwanu (20 %). Tento dovoz predstavoval približne 5 % domáceho trhu (zdroj: výročná správa mexického združenia výrobcov bicyklov ANAFABI).
(122)
Profil mexického trhu s príslušným výrobkom, počet hospodárskych subjektov, domáca hospodárska súťaž a znaky výrobného procesu potvrdili, že Mexiko je stále vhodnou analogickou krajinou. Mexický trh sa môže so zreteľom na uvedené považovať za reprezentatívny a konkurencieschopný trh. Preto sa vyvodil záver, že Mexiko je vhodná analogická krajina.
3.2. Stanovenie normálnej hodnoty v analogickej krajine
(123)
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcov v analogickej krajine takto:
(124)
Prešetrovaním sa zistilo, že príslušný výrobok sa na mexickom domácom trhu predával v reprezentatívnych množstvách.
(125)
Ďalej sa analyzovalo, či sa to môže považovať za predaj v bežnom obchode podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel bol v prípade každého typu výrobku stanovený podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas ORP.
(126)
Keď objem predaja určitého druhu výrobku predaného za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovnala alebo bola vyššia než vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja daného druhu výrobku a keď sa vážená priemerná cena daného druhu výrobku rovnala výrobným nákladom alebo bola vyššia, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer cien celkového domáceho predaja daného druhu výrobku, ktorý sa uskutočnil počas ORP, bez ohľadu na to, či bol predaj ziskový alebo nie.
(127)
Keď objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % celkového objemu predaja daného druhu výrobku alebo menej, alebo keď bol vážená priemerná cena daného druhu výrobku nižšia než výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer ziskového predaja len daného druhu výrobku.
(128)
Prešetrovaním sa navyše nezistili žiadne druhy výrobku bez ziskového predaja.
4. Vývozná cena
(129)
Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Únii, sa vývozná cena stanovila podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia, teda na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
(130)
V prípadoch, keď sa predaj uskutočňoval cez spriazneného dovozcu alebo obchodníka, sa vývozné ceny stanovili v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien ďalšieho predaja tohto spriazneného dovozcu prvému nezávislému zákazníkovi v Únii. Vykonali sa úpravy o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, vrátane predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku. Pokiaľ ide o ziskové rozpätie, použil sa pri jeho výpočte zisk nespriazneného dovozcu/obchodníka príslušného výrobku, lebo skutočný zisk spriazneného dovozcu/obchodníka sa v dôsledku vzťahu medzi vyvážajúcimi výrobcami a spriazneným dovozcom/obchodníkom nepokladal za spoľahlivý.
(131)
Ako sa uvádza v odôvodneniach (63) a (64), skupina Giant China odmietla poskytnúť útvarom Komisie potrebné informácie o štruktúre skupiny a základné údaje súvisiace s produkciou, vývozným objemom predaja a cenami príslušného výrobku pri vývoze do EÚ v ORP pre spoločnosti tvoriace súčasť skupiny Jinshan Development and Construction Ltd group (ďalej len „Jinshan Group“) zapojené do výroby a predaja príslušného výrobku v ČĽR, a preto sa v súvislosti s vývoznou cenou použil článok 18 ods. 1 základného nariadenia.
(132)
Giant China spochybnila uplatnenie článku 18 ods. 1 základného nariadenia tak v súvislosti so zamietnutím THZ, ako aj v súvislosti s uplatnením skutočností dostupných pri výpočtoch vývoznej ceny. Argumentovala tým, že informácie požadované Komisiou neboli nevyhnutné na výpočet dumpingového rozpätia. V tomto ohľade skupina Giant China argumentovala, že informácie požadované od skupiny Jinshan Group sídliacej v ČĽR neboli relevantné pre posúdenie THZ ani pre výpočty vývoznej ceny, pretože len veľmi nepriamo súviseli so skupinou Giant China a jej spriaznenými spoločnosťami (ďalej len „Giant Group“).
(133)
Prešetrovaním sa však potvrdilo, že jedna z dcérskych spoločností Giant Group, ktorá počas časti ORP aktívne vyrábala a vyvážala príslušný výrobok do Únie, konkrétne spoločnosť Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (ďalej len „GP“), bola spriaznená prostredníctvom spoločnej držby akcií, štrukturálnych a manažérskych väzieb so skupinou Jinshan Group a že táto skupina bola zapojená do výroby a predaja príslušného výrobku. Vzhľadom na to, že spoločnosti tvoriace skupinu Jinshan Group, ktoré sa podieľali na výrobe a predaji príslušného výrobku v ČĽR, nereagovali na formulár žiadosti o THZ ani na antidumpingový dotazník, nebolo možné posúdiť, do akej miery výroba a predaj príslušného výrobku skupiny Jinshan Group mali vplyv na stanovovanie vývoznej ceny, pokiaľ ide o GP a v dôsledku toho pre Giant ako celú skupinu. Ďalej nebolo možné prešetriť ani to, či boli splnené podmienky článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Vzhľadom na nespolupracovanie skupiny Giant China v tomto ohľade museli jej tvrdenia byť zamietnuté.
(134)
Skupina Giant China navyše argumentovala, že pri výpočte individuálneho rozpätia vyvážajúceho výrobcu nie je potrebné zohľadňovať cenové informácie súvisiace s ostatnými vyvážajúcimi výrobcami, pokiaľ Giant China a Jinshan Group netvoria jeden subjekt vzhľadom na existujúce úzke finančné, komerčné a manažérske väzby.
(135)
Dôkazy v spise podporujú zistenie, že GP a Jinshan Group sú spriaznené a majú úzke väzby v oblasti držby akcií, štrukturálne a manažérske väzby. Pri absencii úplných informácií o všetkých stranách spriaznených s GP, najmä o čínskych výrobcoch vyvážajúcich bicykle, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami Jinshan Group, je nemožné uskutočniť úplné a spoľahlivé výpočty vývoznej ceny, a teda získať určenie individuálneho rozpätia pre GP a v dôsledku toho pre skupinu Giant Group ako celok.
(136)
Zároveň bolo predložené tvrdenie, že požadované informácie spôsobili skupine Giant China neprimeranú záťaž a že táto skupina konala pri prešetrovaní čo najústretovejším spôsobom. V tomto ohľade treba poznamenať, že až do predloženia pripomienok k definitívnemu zverejneniu neboli predložené žiadne dôkazy, ktoré by preukazovali, že Giant China vyvinula akékoľvek úsilie na zhromaždenie informácií požadovaných vo formulári žiadosti o THZ a antidumpingovom dotazníku pre spoločnosti tvoriace skupinu Jinshan Group, ktoré sa podieľali na výrobe a predaji príslušného výrobku. Počas prešetrovania skupina Giant China tvrdila, že nebolo nevyhnutné poskytnúť požadované informácie, ale netvrdila, že získanie takýchto informácií bolo neprimerane zaťažujúce. Giant China predložila dôkazy o údajnej snahe až po záverečnom zverejnení vo fáze, keď takéto informácie neboli overiteľné. Preto sa už nemohli zobrať do úvahy.
(137)
Giant China tvrdila, že v každom prípade neexistovalo žiadne riziko obchádzania žiadnych potenciálnych antidumpingových opatrení napr. presunom výroby medzi týmito dvoma skupinami, keďže GP - jediné prepojenie medzi týmito dvoma skupinami - v septembri 2011 ukončila všetky svoje činnosti. V tomto ohľade treba poznamenať, že koncom ORP spoločnosť GP stále existovala ako subjekt, čo potvrdila aj skupina Giant China. Výrobná činnosť preto mohla byť obnovená v ktoromkoľvek momente v budúcnosti a skutočnosť, že GP údajne ukončila všetky svoje činnosti v septembri 2011, nie je relevantná. Skupina Giant China okrem toho argumentovala, že riziko obchádzania sa mohlo riešiť iným spôsobom, t. j. doložkou o monitorovaní uvedenou v odôvodneniach (276) a (277) nižšie. V tomto ohľade treba poznamenať, že doložka o monitorovaní sa vzťahuje len na nespriaznené spoločnosti, takže súvisiace riziká nie sú podobnej povahy a nemohli sa uplatniť rovnaké nápravné prostriedky.
(138)
Giant China navyše argumentovala, že sa malo uskutočniť overovanie na mieste v priestoroch GP v ČĽR, aby sa skontrolovali výrobné a predajné činnosti GP po septembri 2011. V tomto ohľade treba poznamenať, že to, či GP ukončila svoje činnosti po septembri 2011, sa nepovažovalo za relevantné. V skutočnosti platí, že aj keby to tak bolo, GP mohla obnoviť svoju výrobu a predaj bicyklov kedykoľvek a overovaním na mieste by sa takéto riziko nezmiernilo.
(139)
Navyše Giant China predložila určité dôkazy, z ktorých vyplýva, že akcie skupiny Giant Group v spoločnosti GP boli 30. marca 2013 predané. Treba však poznamenať, že k tejto transakcii došlo po ORP a v súvislosti s pokročilým štádiom prešetrovania túto informáciu nemožno preveriť, ani nie je v rámci daného prešetrovania relevantná. V tomto ohľade ak Giant požiada o preskúmanie svojej situácie po predaji týchto podielov, možno to v primeranej dobe zohľadniť v súlade s ustanoveniami základného nariadenia.
(140)
V tých istých podaniach Giant China poskytla ďalšie objasnenia k posúdeniu Komisie, na základe ktorého sa vyžadovalo uplatnenie článku 18 ods. 1 základného nariadenia. Neboli však takej povahy, aby zmenili prvotné posúdenie Komisie.
(141)
Preto zistenia týkajúce sa uplatňovania článku 18 ods. 1 základného nariadenia v súvislosti so skupinou Giant Group ostávajú potvrdené.
5. Porovnanie
(142)
Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnávali na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vykonali sa úpravy, ak to bolo potrebné, týkajúce sa nepriamych daní, zliav, úrovne obchodu, nákladov na dopravu, poistenie, manipuláciu, pomocných nákladov a poplatkov za balenie a úver, bankových poplatkov a provízií, a to vo všetkých prípadoch, v ktorých sa zistilo, že sú oprávnené, presné a podložené dôkazmi.
6. Dumpingové rozpätie
6.1. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(143)
V prípade troch spolupracujúcich spoločností sa dumpingové rozpätia stanovili porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre spolupracujúcich mexických výrobcov s váženou priemernou vývoznou cenou do Únie každej spoločnosti podľa článku 2 ods. 11 a článku 2 ods. 12 základného nariadenia.
(144)
Dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2. Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov
(145)
Keďže spolupráca zo strany ČĽR bola veľmi slabá, ako sa uvádza v odôvodneniach (22) a (24), zistenia pre spolupracujúce spoločnosti sa nemôžu považovať za reprezentatívne pre danú krajinu. Celoštátne dumpingové rozpätie uplatniteľné na všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR preto nie je možné zrevidovať.
(146)
Celoštátne dumpingové rozpätie sa teda zachováva bezo zmeny, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 1095/2005, t. j. vo výške 48,5 %.
D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(147)
Odhaduje sa, že podobný výrobok vyrába približne 380 známych výrobcov v Únii. Okrem toho sa prihlásilo šesť národných združení výrobcov z Únie.
(148)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii, ktorá počas ORP predstavovala okolo 11 miliónov bicyklov, sa použili všetky dostupné informácie vrátane údajov zhromaždených od výrobcov a národných združení z Únie, ako aj výrobné štatistiky, ktoré mala Komisia k dispozícii.
(149)
Výrobcovia z Únie, ktorí tvoria celkovú výrobu Únie, predstavujú výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej sa označujú ako „výrobné odvetvie Únie“.
(150)
Ako už bolo uvedené, vzhľadom na vysoký počet spolupracujúcich výrobcov z Únie sa vybrala vzorka ôsmich výrobcov z Únie, ktorá predstavuje približne 25 % celkovej výroby a predaja podobného výrobku výrobného odvetvia v Únii v priebehu ORP. Všetci výrobcovia z Únie zaradení do vzorky využívali systém oslobodenia opísaný v odôvodnení (1).
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Spotreba v Únii
(151)
Objem predaja v danom výrobnom odvetví Únie sa posudzoval na základe údajov zhromaždených od výrobcov vo vyplnených výberových formulároch a na základe údajov zhromaždených od rôznych združení výrobcov bicyklov v Únii.
(152)
Spotreba Únie bola stanovená na základe objemu predaja v danom výrobnom odvetví Únie na trhu Únie podľa odhadov uvedených v odôvodnení (151) a dovozu zo všetkých krajín podľa údajov Eurostatu.
(153)
Celková spotreba Únie klesla v priebehu ORP z 22 459 062 kusov v roku 2008 na 20 116 602 kusov, t. j. o 10 % v priebehu posudzovaného obdobia. To je predovšetkým dôsledkom poklesu o 8 % medzi rokmi 2008 a 2009, pričom spotreba potom ostala stabilná a počas ORP sa znížila len mierne (o 2 %). V roku 2009 bol trh mimoriadne ovplyvnený dosahom hospodárskej krízy a odvtedy sa nezotavil. Ďalší pokles v roku 2011 bol spôsobený predovšetkým pokračujúcim opatrným spotrebiteľským správaním v súčasnej hospodárskej atmosfére.
Tabuľka 1
Spotreba
2008
2009
2010
2011
Objem (v kusoch)
+
celkový dovoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
výroba Únie predaná na trhu Únie
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
spotreba
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Zdroj:
Eurostat, vyplnené dotazníky.
2. Dovoz z ČĽR
2.1. Objemy dumpingového dovozu a trhový podiel bicyklov s pôvodom v ČĽR
(154)
Objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR sa stanovil na základe štatistických informácií, ktoré poskytol Eurostat. Medzi rokmi 2008 a 2009 prudko klesol objem dovozu z ČĽR, a to z 941 522 kusov na 597 339 kusov, čiže o 37 %. V roku 2010 dovoz rástol, ale v priebehu ORP znovu klesol, keď dosiahol počet 581 459 kusov. Významný pokles dovozu z Číny sa zhodoval s hospodárskou krízou a odvtedy sa už nespamätal. Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z Číny znížil celkovo o 38 %.
(155)
Podiel Číny na trhu zodpovedajúcim spôsobom klesol zo 4,2 % v roku 2008 na 2,9 % v ORP. Pokles trhového podielu bol čiastočne kompenzovaný znížením spotreby Únie.
(156)
Treba však zdôrazniť, že pomerne nízky a klesajúci trhový podiel čínskeho dovozu sa musí vnímať v kontexte zistení z paralelne prebiehajúceho prešetrovania týkajúceho sa obchádzania opatrení, ako sa uvádza v odôvodneniach (14) a (15) [pozri nižšie uvedené odôvodnenia (223) a (224)].
Tabuľka 2
Dovoz z ČĽR
2008
2009
2010
ORP
Objem dovozu z príslušnej krajiny (počet kusov)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Zdroj:
Eurostat.
3. Ceny príslušného dovozu
3.1. Vývoj cien
(157)
Ako bolo stanovené v nariadení (ES) č. 1095/2005, údaje Eurostatu bolo možné využiť na stanovenie cenových trendov dumpingových dovozov za obdobie medzi rokom 2008 a ORP iba v obmedzenej miere, a to z týchto dôvodov:
(158)
V dovozných cenách založených na údajoch Eurostatu sa nezohľadňujú rôzne typy výrobkov a podstatné cenové rozdiely medzi rôznymi typmi príslušného výrobku. Priemerné ceny podľa jednotlivých krajín silne ovplyvňuje skladba výrobkov každej krajiny. Prešetrovanie navyše ukázalo, že ak sa porovnajú jednotlivé modely dovozu spolupracujúcich vývozcov, podstatné cenové rozdiely existujú dokonca aj v rámci tých istých typov výrobkov a modelov v závislosti od komponentov bicyklov. Ceny zistené v Eurostate preto naďalej nie sú preukazné na účely tohto prešetrovania. Dovozné ceny Eurostatu pre ČĽR, ďalej vyjadrené indexom, môžu slúžiť iba ako ukazovateľ cenových trendov, ale nie sú použiteľné, ak sa porovnávajú predajné ceny medzi rôznymi krajinami a Úniou.
(159)
Podľa údajov Eurostatu sa vážené priemerné dovozné ceny, ďalej označené indexom, z ČĽR výrazne zvýšili počas posudzovaného obdobia, ako to vyplýva z tabuľky 3. Avšak bez toho, aby bol známy druh bicyklov, ktoré boli dovezené z ČĽR, a to, či došlo z roka na rok k nejakému posunu v skladbe výrobkov, nemožno vyvodiť žiadny záver.
Tabuľka 3
Dovozné ceny z ČĽR
2008
2009
2010
ORP
Dovozná cena z ČĽR
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Zdroj:
Eurostat.
3.2. Cenové podhodnotenie
(160)
Cenové podhodnotenie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, u ktorých sa zistil dumping, bolo vypočítané na základe ich skutočnej overenej vývoznej ceny (cena CIF na hranici Únie) s antidumpingovým clom aj bez neho. Príslušnými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie boli ceny pre nezávislých zákazníkov v Únii, ktoré boli v prípade potreby upravené na úroveň ceny zo závodu. V priebehu ORP sa na základe rôznych typov výrobkov vymedzených v dotazníku zistilo podhodnotenie len u jedného z vyvážajúcich výrobcov, ktoré predstavovalo 61 % bez antidumpingového cla a 44 % s antidumpingovým clom.
(161)
Keďže spolupráca zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov bola veľmi slabá a zistenia pre spolupracujúce spoločnosti nie je možné považovať za reprezentatívne pre danú krajinu, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že priemernú cenu v Eurostate nie je možné považovať za preukaznú, zvažovala sa možnosť, že miera podhodnotenia, ako bola stanovená počas posledného preskúmania pred uplynutím platnosti zavŕšeného nariadením Rady (ES) č. 1095/2005 uvedeným v odôvodnení (3), by mala byť prijatá ako referenčná hodnota pri stanovovaní celoštátneho podhodnotenia pre ČĽR, lebo k dispozícii nie sú žiadne iné spoľahlivejšie údaje, t. j. 53 % po odpočítaní antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clom.
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(162)
Ako sa uvádza v odôvodneniach (8), (9) a (10), v súčasnom prešetrovaní sa skúmalo, či došlo k zmene situácie výrobného odvetvia Únie, ktorá by odôvodňovala potrebu prehodnotiť zistenia o ujme z doplňujúceho predbežného preskúmania. Prešetrovaním sa potvrdilo, že: i) v nadväznosti na globálny trend výrobu bicyklov v Únii tvorí predovšetkým pracovne náročná montáž častí bicyklov, ktoré sú navrhnuté podľa špecifikácií zákazníka a ktoré pochádzajú z rôznych miest pôvodu; ii) prešetrovaním sa preukázalo pokračujúce úsilie výrobného odvetvia Únie zautomatizovať a zefektívniť proces montáže s cieľom znížiť výrobné náklady. Niektorí výrobcovia z Únie okrem toho využívajú porovnateľne nižšie náklady na pracovnú silu v strednej a východnej Európe v porovnaní s obdobím preskúmania v rámci doplňujúceho predbežného preskúmania. Štatistika výroby, ktorú má Komisia k dispozícii, tento trend potvrdzuje; iii) prešetrovaním sa potvrdilo uprednostňovanie hliníkovej zliatiny ako suroviny, pričom oceľ ostáva hlavnou surovinou pre modely nižšej triedy a detské bicykle. V nadväznosti na tieto zmeny bola hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie preskúmaná tak, ako je opísané nižšie.
(163)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmala Komisia všetky relevantné hospodárske faktory a indexy, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(164)
Na účely analýzy ujmy boli ukazovatele ujmy stanovené takto:
-
makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, zamestnanosť, produktivita, rast, rozsah dumpingových rozpätí a zotavenie z dôsledkov predchádzajúceho dumpingu) boli posúdené na úrovni celej výroby Únie pre všetkých výrobcov z Únie na základe informácií zhromaždených od vnútroštátnych združení výrobcov z Únie a jednotlivých výrobcov z Únie. Tieto faktory boli podrobené krížovej kontrole, ak to bolo možné, pričom celkové informácie pochádzali z príslušných oficiálnych štatistík,
-
mikroekonomické ukazovatele (zásoby, jednotková predajná cena, výrobné náklady, peňažné toky, ziskovosť, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál, investície a mzdy) boli hodnotené pre výrobcov z Únie vybratých do vzorky na základe informácií, ktoré predložili.
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(165)
Počas posudzovaného obdobia sa výroba výrobného odvetvia Únie postupne znižovala, a to rýchlejším tempom než spotreba Únie, ako vidieť v uvedenej tabuľke 1 v odôvodnení (153). Výroba sa tak znížila z počtu 13 541 244 kusov v roku 2008 na 11 026 646 kusov v ORP, čo sa prejavilo ako pokles o 19 %.
Tabuľka 4
Celková výroba v Únii
2008
2009
2010
ORP
Objem (v kusoch)
Výroba
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Zdroj:
vyplnené dotazníky, relevantné oficiálne štatistiky.
(166)
Výrobná kapacita sa medzi rokom 2008 a ORP znížila o 5 %, čo čiastočne vykompenzovalo účinok 19 % poklesu výroby na mieru využitia kapacity. Miera využitia kapacity sa v rovnakom období znížila o 14 % a v priebehu ORP dosahovala 74 %.
Tabuľka 5
Výrobná kapacita a využitie kapacity
2008
2009
2010
ORP
Objem (v kusoch)
Výrobná kapacita
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Využitie kapacity (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Zdroj:
vyplnené dotazníky, relevantné oficiálne štatistiky.
b) Objem predaja
(167)
Celkovo objem predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie klesal podobne ako spotreba Únie, pričom v posudzovanom období došlo k poklesu o 9 % z počtu 12 441 446 kusov v roku 2008 na 11 276 240 kusov v ORP. Medzi rokmi 2009 a 2010 však predaj naďalej klesal, zatiaľ čo spotreba ostala stabilná, čo sa prejavilo v strate trhového podielu výrobného odvetvia Únie v roku 2010, ako vidieť ďalej v tabuľke 7 v odôvodnení (168). V ORP sa objem predaja znovu zvýšil, ale už nedosiahol úroveň z roku 2008.
Tabuľka 6
Predaj výrobného odvetvia Únie v Únii
2008
2009
2010
ORP
Objem (v kusoch)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Zdroj:
vyplnené dotazníky, relevantné oficiálne štatistiky.
c) Podiel na trhu
(168)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa zvýšil z 55,4 % v roku 2008 na 56,1 % v ORP, v priebehu ORP sa teda dosiahol nárast o 0,7 percentuálneho bodu. Toto mierne zlepšenie o 0,7 percentuálneho bodu počas posudzovaného obdobia zahŕňa výrazný pokles z 56,4 % v roku 2009 na 52,9 % v roku 2010. Celkový nárast trhového podielu výrobného odvetvia Únie na pozadí klesajúcich objemov predaja [pozri odôvodnenie (167)] možno vysvetliť celkovým poklesom spotreby [pozri odôvodnenie (153)].
Tabuľka 7
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu
2008
2009
2010
ORP
Podiel Únie na trhu (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Zdroj:
vyplnené dotazníky, relevantné oficiálne štatistiky.
d) Zamestnanosť a produktivita
(169)
Priama zamestnanosť sa znížila o 17 %, z počtu 14 197 zamestnancov v roku 2008 na 11 783 počas ORP. Tento pokles nasledoval po znížení objemu výroby.
(170)
Celkovo sa počas posudzovaného obdobia produktivita znížila o 2 %. Pokles výroby v rokoch 2008 a 2009 v kombinácii s nemennou zamestnanosťou v rovnakom období spôsobil pokles produktivity medzi rokmi 2008 a 2009. Po ňom nasledovalo zvýšenie produktivity v rokoch 2009 a 2010, ktoré je možné vysvetliť reštrukturalizáciou odvetvia a investíciami do efektívnejších výrobných procesov v danom období. Ďalší pokles objemu výroby v ORP mal spolu s menej výrazným poklesom zamestnanosti za následok ďalší pokles produktivity v ORP.
Tabuľka 8
Celková zamestnanosť a produktivita v Únii
2008
2009
2010
ORP
Počet zamestnancov
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivita (počet kusov/rok)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Zdroj:
vyplnené dotazníky, relevantné oficiálne štatistiky.
e) Rast
(171)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba znížila o 10 %. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu ostal pomerne stabilný [v priebehu posudzovaného obdobia sa zvýšil len mierne, t. j. o + 0,7 percentuálneho bodu, ako je uvedené v odôvodnení (168)]. Upadajúci trh Únie znamená, že výrobcovia z Únie nemajú možnosť ťažiť z prípadného rastu.
f) Rozsah dumpingového rozpätia
(172)
Počas ORP pretrvával dumping zo strany ČĽR, ako je vysvetlené v odôvodneniach (143) až (145). Vzhľadom na veľké voľné kapacity v ČĽR [pozri odôvodnenie (203)] a zistené obchádzanie opatrení [pozri odôvodnenia (223) a (224)] sa vplyv skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nemôže pokladať za zanedbateľný.
g) Zotavenie z dumpingu v minulosti
(173)
Analyzovalo sa, či sa výrobné odvetvie Únie zotavilo z vplyvu dumpingu v minulosti. Konštatuje sa, že očakávané zotavenie výrobného odvetvia Únie z vplyvov dumpingu v minulosti sa neuskutočnilo, ako o tom svedčí najmä trvalo nízka ziskovosť a zníženie využitia kapacity. Zotaveniu výrobného odvetvia Únie bránia aj zistené praktiky obchádzania opatrení [pozri odôvodnenia (223) a (224)].
h) Zásoby
(174)
Zásoby bicyklov výrobcov z Únie predstavovali ku koncu ORP počet 517 977 kusov a boli zhruba stabilné v porovnaní s úrovňou v roku 2008, a to aj napriek 25 % poklesu v období rokov 2008 a 2009.
(175)
Niektorí výrobcovia z Únie mali veľmi obmedzené úrovne zásob, lebo celú produkciu predávali do spriaznených spoločností v rámci svojej príslušnej skupiny. Okrem toho sa zistilo, že výrobcovia z Únie vyrábajú prevažne na objednávky zákazníkov. Všetky tieto faktory skresľovali vývoj zásob v posudzovanom období, a preto sa tento ukazovateľ nemôže pokladať za zmysluplný.
Tabuľka 9
Zásoby
2008
2009
2010
ORP
Objem (v kusoch)
Konečné zásoby
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
i) Predajné ceny a náklady
(176)
Priemerná predajná cena zo závodu v Únii ostala počas posudzovaného obdobia stabilná aj napriek 3 % zvýšeniu v období rokov 2008 až 2009. Predajné ceny v ORP opäť klesli na úroveň z roku 2008.
Tabuľka 10
Jednotková predajná cena v Únii
2008
2009
2010
ORP
Jednotková predajná cena v EÚ (EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
(177)
Výrobné náklady sa vypočítavali na základe váženého priemeru všetkých typov podobného výrobku vyrábaných výrobcami z Únie. Výrobné náklady sa v posudzovanom období mierne zvýšili o 2 %, ako to vyplýva z tabuľky 11.
Tabuľka 11
Jednotkové výrobné náklady
2008
2009
2010
ORP
Jednotkové náklady na výrobu (EUR za kus)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
j) Ziskovosť
(178)
Úroveň ziskovosti sa stanovila na základe predaja nespriazneným zákazníkom. Výrobné odvetvie Únie bolo v rokoch 2010 až ORP blízko k prahu rentability. Ziskovosť sa celkovo počas posudzovaného obdobia zhoršila a vykázala zníženie z 1,9 % v roku 2008 na -0,1 % v ORP.
Tabuľka 12
Ziskovosť
2008
2009
2010
ORP
Ziskovosť predaja Únie
1,9 %
1,6 %
0,3 %
-0,1 %
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
k) Investície a návratnosť investícií
(179)
Investície sa v posudzovanom období výrazne zvýšili o 16 % zo sumy 7 952 150 EUR v roku 2008 na 9 263 184 EUR počas ORP. Tu vidieť sústavné úsilie výrobného odvetvia Únie o zvyšovanie efektívnosti výrobného procesu a udržanie konkurencieschopnosti.
(180)
Návratnosť investícií sledovala podobný trend ako ziskovosť. V roku 2008 bola návratnosť investícií kladná (14 %), ale počas ORP sa znížila na -1 %.
Tabuľka 13
Investície a návratnosť investícií
2008
2009
2010
ORP
Investície (tis. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Návratnosť investícií (%)
14
11
2
-1
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
l) Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
(181)
Peňažný tok sledoval podobný vývoj ako ziskovosť, no počas posudzovaného obdobia ostal v kladných číslach. V tabuľke 14 je vyjadrený ako percentuálny podiel obratu.
(182)
Osobitné problémy so získavaním kapitálu nevykazovali len výrobcovia z Únie, ktorí boli súčasťou väčších skupín. Výrobcovia z Únie, ktorí neboli súčasťou väčších skupín, vykazovali väčší tlak na svoju hotovostnú situáciu v súvislosti s nízkou ziskovosťou a zhoršovaním obchodných podmienok s dodávateľmi aj zákazníkmi. Schopnosť získavať kapitál ďalej narušila aj neochota bánk financovať trh s bicyklami v súčasnej ekonomickej atmosfére.
Tabuľka 14
Peňažný tok
2008
2009
2010
ORP
Peňažný tok (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
m) Mzdy
(183)
Počas posudzovaného obdobia ostali mzdové náklady na zamestnanca zhruba nemenné, pričom zvýšenie sa prejavilo len v roku 2009. To je spôsobené predovšetkým znížením počtu pracovníkov na výplatných páskach spoločností, ktoré si ponechali vyškolených zamestnancov s cieľom zachovať efektivitu a kvalitu.
Tabuľka 15
Mzdy
2008
2009
2010
ORP
Mzdové náklady na zamestnanca (v EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
5. Záver o ujme
(184)
Napriek zavedeným opatreniam sa v priebehu posudzovaného obdobia zhoršila väčšina ukazovateľov ujmy na výkonnosti výrobného odvetvia Únie. Výrazne sa znížili najmä makroekonomické ukazovatele, ako napríklad objem výroby (-19 %), výrobná kapacita (-5 %), miera využitia kapacity (-14 %) a zamestnanosť (-17 %). Mikroekonomické ukazovatele súvisiace so ziskovosťou sa navyše počas posudzovaného obdobia zhoršili, pričom ziskovosť počas ORP dosiahla -0,1 %.
(185)
Z uvedeného vyplýva, že výrobné odvetvie Únie naďalej ostáva v krehkej situácii, s klesajúcimi ziskami a na prahu rentabilnosti v roku 2010 a ORP. Každú možnosť ďalšieho rastu a ziskov navyše oslaboval tlak dumpingového dovozu z ČĽR a obchádzanie opatrení [pozri odôvodnenia (223) a (224)].
(186)
Bez ohľadu na to si však výrobné odvetvie Únie bolo schopné udržať, ba dokonca aj o niečo zvýšiť svoj podiel na čoraz menšom trhu. Vyššie investície v posudzovanom období (+ 16 %) svedčia o úsilí výrobného odvetvia Únie o zachovanie konkurencieschopnosti. To spolu s najnovšími inováciami výrobného odvetvia Únie opísanými v odôvodnení (248) poukazuje na vnútornú vitalitu a ekonomickú životaschopnosť tohto odvetvia.
(187)
Na základe toho sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie naďalej trpí značnou ujmou v zmysle článku 3 základného nariadenia a ostáva zraniteľné.
(188)
Po zverejnení strany odkazom na vec v súvislosti s konzervovanými mandarínkami (27) argumentovali, že Komisia bola povinná prijať akékoľvek opatrenia na odstránenie nedostatku určitých informácií spôsobeného nízkou mierou spolupráce čínskych vyvážajúcich výrobcov a keďže tak neurobila, Komisia porušila svoje procesné povinnosti na základe základného nariadenia. Strany navyše navrhli použiť čínske vývozné štatistiky, v ktorých sú na rozdiel od údajov Eurostatu bicykle vyvážané na trh EÚ rozdelené podľa hlavných druhov, alebo požiadať vnútroštátne colné orgány najväčších dovážajúcich členských štátov podľa článku 6 ods. 3 a 4 základného nariadenia, aby uskutočnili analýzu jednotlivých druhov dovážaných z ČĽR.
(189)
Ako sa uvádza v odôvodneniach (19) a (21), Komisia oficiálne upovedomila známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, združenie čínskych výrobcov a predstaviteľov príslušnej krajiny o začatí prešetrovania. Komisia kontaktovala približne 70 čínskych spoločností, ktoré útvarom Komisie už boli známe z predchádzajúceho prešetrovania, a v neskoršej fáze po začatí antisubvenčného prešetrovania spomínaného v odôvodnení (16) Komisia určila približne 300 ďalších čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorých tiež kontaktovala v rámci tohto predbežného preskúmania. Predstavitelia príslušnej krajiny boli navyše na začiatku prešetrovania informovaní, že v prípade, že zo strany vyvážajúcich výrobcov nedôjde k dostatočnej spolupráci, Komisia môže svoje zistenia založiť na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Bolo zdôraznené, že zistenie založené na dostupných skutočnostiach môže byť pre príslušnú stranu menej výhodné.
(190)
Prvkom, ktorý súd analyzoval vo veci konzervovaných mandaríniek, bola miera úsilia, ktoré Komisia mala vynaložiť pri získavaní relevantných informácií týkajúcich sa výpočtu normálnej hodnoty na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty od domácich výrobcov v tretej krajine s trhovým hospodárstvom, a to snahou získať spoluprácu od identifikovaných potenciálnych analogických trhov.
(191)
V súčasnom prešetrovaní je nedostatok informácií spôsobený rozsiahlou mierou nespolupráce strán, ktoré sú v skutočnosti predmetom prešetrovania. Ako sa uvádza v odôvodnení 186, strany boli opakovane vyzvané na spoluprácu, no neposkytli ju. Takže na rozdiel od veci konzervovaných mandaríniek sa Komisia aktívne a opakovane snažila dosiahnuť spoluprácu príslušných strán. Paralela medzi vecou konzervovaných mandaríniek a súčasným prešetrovaním preto nie je opodstatnená.
(192)
Komisia posúdila užitočnosť iných zdrojov vrátane čínskych vývozných štatistík. Dospelo sa k záveru, že alternatívne zdroje neboli vhodné pre toto prešetrovanie kvôli skutočnosti, že miera podrobnosti nebola dostatočná na to, aby sa dali vypočítať nové rozpätia. Okrem toho sa zistilo, že čínske štatistiky boli nekonzistentné so štatistickými údajmi Eurostatu, keďže vykazovali napr. výrazne vyššiu mieru dovozu než údaje zverejnené Eurostatom. Navrhované alternatívne zdroje preto nemohli byť použité. Niektoré strany takisto navrhovali Komisii, aby sa snažila nadviazať spoluprácu s vnútroštátnymi colnými orgánmi najväčších dovážajúcich členských štátov s cieľom vykonať analýzu rozličných kategórií výrobkov dovážaných z ČĽR. V reakcii na toto tvrdenie sa konštatovalo, že aj napriek praktickej nemožnosti tejto alternatívy (t. j. aj keby sa takéto údaje zhromaždili) by nedokázala vyplniť informačnú medzeru spôsobenú nespoluprácou. Dôvodom je najmä skutočnosť, že požadovaná úroveň analýzy nemohla jednoducho vychádzať len z faktúr, pričom by v nej chýbali opisy relevantných druhov výrobkov s takou mierou podrobnosti, ktorá je nevyhnutná na zmysluplné porovnanie jednotlivých druhov výrobkov.
(193)
Niekoľko strán zároveň argumentovalo, že Komisia neuskutočnila analýzu skladby výrobkov dovážaných z ČĽR s cieľom dosiahnuť spravodlivé porovnanie dovážaných bicyklov s bicyklami vyrábanými v Únii na účely uskutočnenia objektívneho a spravodlivého porovnania svojej ujmy a určenia cenového podhodnotenia. Niektoré strany okrem toho argumentovali, že Komisia sa odvolávala na sumu cenového podhodnotenia určenú v predchádzajúcom prešetrovaní uvedenom v odôvodnení (5), ktorá bola vypočítaná odkazom na priemerné ceny z Eurostatu, bez toho, aby poznala skutočné zloženie dovozu. Ďalej strany tvrdili, že Komisia nevynaložila žiadne úsilie stanoviť to, či dovážané výrobky boli skutočne porovnateľné s bicyklami vyrábanými v Únii, a preto je analýza Komisie týkajúca sa cenového podhodnotenia, pokiaľ ide o nespolupracujúcich výrobcov, chybná. Pre tieto dôvody strany argumentovali, že sa musí dospieť aj k takému záveru, že Komisii sa nepodarilo objektívne posúdiť a primerane vysvetliť svoje stanovenie toho, že výrobnému odvetviu Únie je naďalej spôsobovaná závažná ujma.
(194)
V tomto ohľade by sa malo poznamenať, že ako sa uvádza v odôvodnení (160), cenové podhodnotenie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, pre ktoré bol zistený dumping, bolo vypočítané na základe ich skutočnej overenej vývoznej ceny (cena CIF na hranici Únie), a to s uplatnením antidumpingového cla i bez uplatnenia tohto cla pri zohľadnení skladby výrobkov ich vývozu počas ORP. Keďže však spolupráca čínskych vyvážajúcich výrobcov bola veľmi nízka, a zistenia spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov teda nebolo možné považovať za reprezentatívne pre ČĽR ako celok, ako sa uvádza v odôvodnení (145), úrovne podhodnotenia stanovené v doplňujúcom predbežnom preskúmaní uvedenom v odôvodnení (3) nebolo možné zmeniť.
(195)
Vzhľadom na rozsiahlu nespoluprácu sa Komisia musela spoliehať na dostupné skutočnosti pri určovaní úrovne celoštátneho dumpingu, úrovne podhodnotenia a miery odstránenia ujmy. V tomto kontexte Komisia zvážila alternatívne zdroje informácií, ktoré kvôli dôvodom uvedeným v odôvodneniach (192) až (194) nemohli byť použité. Pri absencii protichodných zistení boli preto úrovne celoštátneho dumpingu, podhodnotenia a odstránenia ujmy, uvedené v doplňujúcom predbežnom preskúmaní spomenutom v odôvodnení (3), brané na účely tohto prešetrovania ako referenčné úrovne.
(196)
Je potvrdené, že na rozdiel od tvrdenia strán boli použitými referenčnými úrovňami tie úrovne, ktoré boli stanovené počas preskúmania pred uplynutím platnosti, ktoré bolo ukončené nariadením Rady (ES) č. 1095/2005 uvedeným v odôvodnení (3), a nie tie úrovne, ktoré boli stanovené v preskúmaní pred uplynutím platnosti, ktoré bolo ukončené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 990/2011.
(197)
Strany argumentovali tým, že Komisia nezanalyzovala údajné vnútroštátne colné chyby, čo jej zabránilo uskutočniť spravodlivé porovnanie čínskych dovozných cien. Pripomína sa, že v súčasnom prešetrovaní nebolo možné uskutočniť žiadne zmysluplné cenové porovnanie z dôvodu rozsiahlej nespolupráce, a preto sa za daných okolností tvrdenie považovalo za irelevantné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA DUMPINGU A UJMY
1. Dumping
(198)
V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa takisto analyzovalo, či sa okolnosti v súvislosti s dumpingom a ujmou značne zmenili a či by sa povaha tejto zmeny mohla primerane označiť ako trvalá.
(199)
V predchádzajúcom prešetrovaní podliehali sadzbe zostatkového cla traja spolupracujúci čínski vyvážajúci výrobcovia, pričom v súčasnom prešetrovaní im boli vypočítané individuálne sadzby cla. Ako sa uvádza v odôvodneniach (113) a (115), všetci traja vyvážajúci výrobcovia v ČĽR spĺňajú všetky požiadavky individuálneho zaobchádzania. Neevidujú sa žiadne informácie, z ktorých by vyplývalo, že situácia príslušných spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov by sa v dohľadnej budúcnosti mohla zmeniť.
(200)
Z prešetrovania navyše vyplynulo, že vláda ČĽR zrušila čínsky systém vývozných kvót platný počas doplňujúceho predbežného preskúmania a nie je pravdepodobné, že bude znova zavedený, a to najmä vzhľadom na vývozne orientované štátne politiky pre odvetvie bicyklov, ktoré sú bližšie opísané v odôvodnení (203). Prešetrovaním sa okrem toho nezistili žiadne dôkazy, že správanie týchto troch spoločností v súvislosti s vývoznou cenou sa v dohľadnej budúcnosti významne zmení.
(201)
Predpokladá sa teda, že zmenené okolnosti, ktoré viedli k vypočítaniu dumpingových rozpätí pre troch spolupracujúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov, sú trvalého charakteru.
(202)
Pokiaľ ide o celoštátne clo pre ČĽR, prešetrovaním sa nezistili žiadne zmenené okolnosti a clo sa navrhuje zachovať na rovnakej úrovni, ktorá sa stanovila počas doplňujúceho predbežného preskúmania.
(203)
Takisto sa skúmalo, či je ešte potrebné zachovanie uloženého opatrenia na vykompenzovanie dumpingu. Podľa Združenia čínskych výrobcov bicyklov celková produkcia bicyklov v ČĽR v roku 2011 dosahovala 83,45 milióna kusov a v porovnaní s rokom 2010 predstavovala zvýšenie o 2,3 %. Čínske bicyklové odvetvie navyše ostáva orientované na vývoz. V roku 2011 teda ČĽR vyviezla 55,72 milióna bicyklov, resp. 67 % z celkovej produkcie, čo predstavuje pokles o 4,2 % od roku 2010. Predaj na domácom trhu predstavoval približne 23,73 milióna kusov v roku 2011. Najdôležitejším výrobným regiónom ČĽR je Tianjin, kde sa vyrábala zhruba polovica celkovej produkcie v roku 2011. Podľa Plánu rozvoja ľahkého priemyslu a textilného priemyslu mesta Tianjin pre 12. päťročný plán sa v tejto oblasti plánuje výstavba nových priemyselných parkov špecializovaných na výrobu bicyklov. Z toho vyplýva, že v roku 2015 výrobná kapacita bicyklov v oblasti Tianjin podľa odhadov dosiahne množstvo 55 miliónov kusov, čo predstavuje nárast o 44 % v porovnaní s rokom 2011, zatiaľ čo približne polovica produkcie bude určená na vývoz (viac než celková spotreba bicyklov v Únii počas ORP).
(204)
Tri spolupracujúce spoločnosti navyše počas ORP vykazovali mieru využitia kapacity v rozmedzí 72 - 81 %. Extrapoláciou môžeme odhadnúť voľnú kapacitu čínskeho odvetvia na viac než 25 miliónov bicyklov, čo je viac než dvojnásobok celkovej produkcie výrobného odvetvia Únie počas ORP a o 24 % viac než celková spotreba v Únii. Keďže výroba bicyklov je náročná na pracovnú silu, navyše sa zdá, že vzhľadom na výrazne lacnú pracovnú silu dostupnú v ČĽR sú čínski výrobcovia schopní pomerne rýchlo vybudovať nové kapacity.
(205)
Z hľadiska objemu je trh Únie celosvetovo druhým najväčším hneď po čínskom trhu, čím sa Únia stáva veľmi atraktívnou z hľadiska potenciálneho dopytu.
(206)
Zistenia z prešetrovania týkajúceho sa obchádzania opatrení [pozri odôvodnenie (14)] potvrdzujú, že trh Únie naďalej ostáva atraktívnym trhom pre čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí by veľmi pravdepodobne presmerovali do Únie významné objemy, keby neexistovali opatrenia.
(207)
Okrem toho aj ostatné vývozné trhy, ktoré sú potenciálne významné pre ČĽR, majú zavedené antidumpingové opatrenia (Kanada (28)), čo znižuje potenciálne trhy tretích krajín prístupné pre čínsky vývoz bez cla.
(208)
Je potrebné pripomenúť, že USA mali v minulosti domácu výrobu bicyklov a mali zavedené antidumpingové clá proti ČĽR. Po zrušení antidumpingových ciel na konci 90. rokov minulého storočia však čínsky dovoz masívne prenikol na americký trh. Domáca výroba v nasledujúcich rokoch takmer zanikla. Odhaduje sa, že 99 % bicyklov predaných v USA v roku 2011 pochádzalo z dovozu - 93 % z ČĽR a 6 % z Taiwanu. Domáca výroba bicyklov v USA podľa odhadov dosahuje úroveň približne 56 000 kusov ročne s ročnou spotrebou zhruba 16 miliónov bicyklov. Celkový trh USA s bicyklami (vrátane predaja súvisiacich dielov a príslušenstva) bol v roku 2011 ocenený na hodnotu 6 miliárd USD.
(209)
Na záver možno konštatovať, že čínsky bicyklový priemysel je exportne orientovaným odvetvím s predchádzajúcimi prípadmi nečestného cenového správania, a to na viacerých trhoch po celom svete. Zistenia z prešetrovania týkajúceho sa obchádzania opatrení navyše potvrdili pokračujúci záujem čínskych vývozcov o trh Únie. Toto správanie navyše naznačuje, že v prípade zrušenia opatrení by sa trh Únie veľmi pravdepodobne stal cieľom lacného dovozu z Číny s výhľadom na prevzatie domáceho trhu. Možno teda konštatovať, že zachovanie uložených opatrení je ešte stále potrebné na vykompenzovanie dumpingu.
(210)
V nadväznosti na zverejnenie strany argumentovali, že v analýze sa prehliadala skutočnosť, že rast výroby v ČĽR je obmedzovaný dostupnosťou pracovnej sily a že ČĽR stráca svoju výhodu lacnej pracovnej sily, ktorú takto získavajú iné juhoázijské krajiny fungujúce na základe preferenčných obchodných dohôd. Vzhľadom na nespoluprácu nebolo možné toto tvrdenie overiť, a tvrdenie teda nebolo zobraté do úvahy.
2. Ujma
(211)
Pokiaľ ide o dôvody otvorenia predbežného preskúmania z úradnej moci, prešetrovali sa nasledujúce zmeny štruktúry bicyklového odvetvia v EÚ: i) prechod z kompletného výrobného cyklu na (čiastočné) montážne činnosti s použitím dovezených dielov; ii) zmena úrovne nákladov vzhľadom na rozšírenie a premiestnenie a vytvorenie nových výrobných zariadení v strednej a východnej Európe; iii) narastajúca zmena vo využívaní surovín podľa spotrebiteľských trendov s prechodom z ocele na zliatinu. Výsledkom zistení uvedených v odôvodnení (162) je, že práve prebiehajú všetky spomínané cesty vývoja, ktoré majú globálny charakter, takže nie je pravdepodobné, že by sa v dohľadnej budúcnosti zmenili.
(212)
Pokiaľ ide o posúdenie pravdepodobnosti trvania ujmy, vzhľadom na už neistú situáciu výrobného odvetvia Únie, ako je opísané v odôvodneniach (184) až (187), je pravdepodobné aj to, že výrobcovia z Únie už nie sú schopní odolávať ďalšiemu tlaku na ceny, ktorý by vyvíjali čínske dumpingové dovozy, a v dôsledku toho by boli nútení opustiť trh Únie s následkom straty zamestnania, investícií, technológií a know-how [pozri odôvodnenia (247) a (248)]. Preto možno dospieť k záveru, že existuje pravdepodobnosť pretrvávania ujmy, ak by sa v tomto prípade zrušili opatrenia.
(213)
Niektoré strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie netrpí žiadnou závažnou ujmou, lebo z verejne dostupných informácií vyplýva, že jeho finančná situácia je dobrá. Je potrebné poznamenať, že finančná situácia výrobného odvetvia Únie sa posudzuje na základe informácií zhromaždených a overených počas prešetrovania od reprezentatívnej vzorky výrobcov z Únie. Toto posúdenie nemôžu nahradiť verejne dostupné informácie týkajúce sa niektorých výrobcov v Únii, a to ani vtedy, ak je objem ich výroby a predaja údajne vysoký. Zistenia z prešetrovania analyzované v odôvodneniach (162) až (187) sú preto v rozpore s informáciami predloženými týmito stranami. Ich argumenty sa teda považujú za neopodstatnené.
(214)
Podľa ďalšieho tvrdenia by pokračovanie antidumpingových opatrení voči ČĽR bolo diskriminačné, lebo dovoz z iných tretích krajín je údajne dumpingový a spôsobuje ujmu, a to najmä dovoz zo Srí Lanky, pričom na dovoz z týchto krajín sa nevzťahujú žiadne platné antidumpingové opatrenia. V dôsledku prešetrovania obchádzania opatrení sa antidumpingové opatrenia rozširujú okrem iného aj na dovoz bicyklov zo Srí Lanky. Okrem toho neboli predložené žiadne dôkazy o tom, že by sa originálni výrobcovia v príslušnej krajine dopúšťali dumpingu. Námietka strany sa preto považovala za neopodstatnenú a bola zamietnutá.
G. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Úvod
(215)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa skúmalo, či značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená príslušnými dumpingovými dovozmi. Skúmali sa tiež iné známe faktory než dumpingové dovozy, ktoré by zároveň mohli spôsobovať ujmu výrobnému odvetviu Únie, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito faktormi nepripisovala na vrub dumpingovým dovozom. Analyzovali sa najmä výsledky prešetrovania zameraného na obchádzanie opatrení.
2. Účinok dumpingových dovozov z Číny
(216)
Čínsky dovoz počas posudzovaného obdobia klesol a v ORP predstavoval 2,9 % podiel na trhu. Tento pomerne nízky a klesajúci trhový podiel sa však musí vnímať v kontexte dovozu z Indonézie, Malajzie, Srí Lanky a Tuniska, ktorý predstavuje obchádzanie opatrení [pozri odôvodnenia (223) a (224)].
(217)
Ako sa uvádza v odôvodnení (160), zistilo sa, že dovoz z ČĽR i naďalej výrazne znižuje predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, čím vytvára značný tlak na cenovú hladinu na trhu Únie.
(218)
Väčšina ukazovateľov ujmy zároveň vykazovala klesajúcu tendenciu, a to najmä objem výroby (-19 %) a objem predaja (-9 %), kapacita (-5 %) a využitie kapacity (-14 %).
(219)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia klesla, pričom výrobné odvetvie Únie bolo blízko prahu rentability kvôli čínskym cenovým tlakom. Výrobné odvetvie Únie preto nebolo schopné zvýšiť ceny na ziskovú úroveň bez toho, aby prišlo o významný podiel na trhu.
(220)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že tlak vyvíjaný dovozom bicyklov za dumpingové ceny mal rozhodujúci vplyv na súčasnú neistú hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.
(221)
V nadväznosti na zverejnenie sa argumentovalo, že relevantnosť klesajúcich úrovní výroby a využívania kapacít nebola primerane zdôvodnená, najmä vo svetle skutočnosti, že tento pokles výroby podľa konštatovaní nemá vplyv na ziskovosť. Treba poznamenať, že pri posudzovaní hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie sú relevantné všetky prvky ujmy, či už majú alebo nemajú v príslušnom prípade vplyv na úrovne ziskovosti. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení (237), pokles ziskovosti a iných so ziskom súvisiacich ukazovateľov nebol spôsobený zmenšujúcim sa trhom, ale možno ho prisúdiť neutíchajúcim tlakom čínskeho dumpingového dovozu. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(222)
Tá istá strana zároveň tvrdila, že vývoj podielu na trhu daného čínskeho dovozu nebol adekvátnym spôsobom analyzovaný, pretože v analýze sa neriešil prudký pokles dovozu v posudzovanom období. Strana zároveň argumentovala, že v analýze príčinnej súvislosti neboli zohľadnené rastúce cenové trendy týchto vývozov. V reakcii na tento argument sa pripomína, že klesajúci objem čínskeho dovozu treba vnímať v kontexte zistení paralelného prešetrovania týkajúceho sa obchádzania opatrení [pozri odôvodnenie (216)]. Cenový trend čínskeho dovozu stanovený na základe údajov Eurostatu nie je zmysluplný, pretože sa v ňom nezohľadňuje cenový vývoj dovozu čínskych bicyklov prostredníctvom krajín obchádzajúcich opatrenia. Z tohto dôvodu bol teda argument zamietnutý.
3. Vplyv dovozu na báze obchádzania opatrení
(223)
Ako sa uvádza v odôvodnení (15), prešetrovaním zameraným na obchádzanie sa zistilo obchádzanie platných opatrení voči ČĽR prostredníctvom montážnej činnosti a prekládky v Indonézii, Malajzii, na Srí Lanke a v Tunisku. Na základe týchto zistení sa rozdiel medzi objemom dovozu z predmetných krajín podľa údajov Eurostatu a objemom vyvezeným známymi skutočnými výrobcami, t. j. výrobcami, ktorí splnili podmienky oslobodenia od rozšírených opatrení z dôvodov uvedených v nariadení (EÚ) č. 501/2013, považoval za dovoz predstavujúci obchádzanie platných opatrení (ďalej len „dovoz na báze obchádzania opatrení“).
(224)
V súvislosti s príčinnou analýzou sa takýto dovoz považoval za dovoz s efektívnym pôvodom v Číne, a preto by sa mal posudzovať spoločne s priamym dovozom z Číny. Objem dovozu z Číny určený týmto spôsobom teda dosiahol počet 1 904 761 kusov v ORP. V roku 2008 predstavoval dovoz 2 321 240 kusov. V roku 2009 klesol na 1 802 101 kusov, t. j. o 22 %, a v roku 2010 sa zvýšil na takmer rovnakú úroveň ako v roku 2008 a dosiahol 10,6 % podiel na trhu. V ORP sa dovoz napokon opäť znížil o 13 % a dosiahol podiel na trhu 9,5 %. Počas posudzovaného obdobia sa objem dovozu znížil o 18 %. V súvislosti so zmenšujúcim sa trhom (pozri odôvodnenie (153)) opísaný pokles objemu dovozu neviedol k výraznej strate podielu na trhu, keďže trhový podiel klesol v posudzovanom období len o 0,8 %. Keďže skladba výrobkov dovážaných z ČĽR a dovozy na báze obchádzania opatrení nie sú známe, nie je zmysluplné porovnávať ceny takéhoto dovozu s cenami výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.
Tabuľka 16
Dovoz z ČĽR spolu s dovozom na báze obchádzania opatrení z Indonézie, Malajzie, Srí Lanky a Tuniska
2008
2009
2010
ORP
Objem dovozu (kusov)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Podiel na trhu
10,3 %
8,8 %
10,6 %
9,5 %
Zdroj:
Eurostat.
(225)
V nadväznosti na zverejnenie niektoré strany argumentovali, že analýza vplyvu dovozu na báze obchádzania opatrení bola chybná, pretože bola založená výhradne na objemových účinkoch, a teda neobsahovala žiadne cenové porovnanie vychádzajúce z analýzy skladby výrobkov. Tvrdilo sa, že tento nedostatok analýzy bol výsledkom procesného zlyhania, keďže analýza skladby výrobkov bola opomenutá napriek spolupráci vyvážajúcich výrobcov z príslušných krajín. Okrem toho strany tvrdili, že dovoz z týchto krajín do Únie sa týkajú nízkonákladových detských alebo iných bicyklov, ktoré nekonkurujú bicyklom vyrábaným v Únii. V reakcii na tento argument treba poznamenať, že analýzu skladby výrobkov nebolo možné vykonať z dôvodov vysvetlených v odôvodnení (192). Zároveň väčšina dovozu na báze obchádzania opatrení bola prekládkou, v prípade ktorej neboli k dispozícii žiadne informácie o skladbe výrobkov. Napokon treba poznamenať, že sa zistilo, že výrobcovia Únie vyrábajú všetky segmenty výrobku; preto sa konštatovalo, že argument o údajnom nekonkurujúcom dovoze detských bicyklov a bicyklov nižšej triedy je neopodstatnený.
4. Vplyv ostatných faktorov
4.1. Dovoz z iných krajín
(226)
Celkový dovoz z iných tretích krajín počas ORP predstavoval 6 931 333 kusov. Táto úroveň dovozu vyjadruje mierny nárast o 1 % v posudzovanom období.
(227)
Vzhľadom na pokles spotreby Únie ostal trhový podiel dovozu z iných tretích krajín zhruba stabilný a v ORP dosiahol úroveň 34 %.
(228)
Hlavnou vyvážajúcou krajinou do Únie ostal Taiwan s pomerne konštantným podielom na trhu počas posudzovaného obdobia, ktorý počas ORP predstavoval 14 % zo spotreby Únie.
(229)
Druhou najväčšou krajinou vyvážajúcou do Únie je Thajsko. Jeho podiel na trhu sa v priebehu posudzovaného obdobia znížil o 2 percentuálne body, t. j. zo 7 % v roku 2008 na 5 % v ORP.
(230)
Ako sa však uvádza v odôvodnení (157), ceny podľa Eurostatu nezohľadňujú rôzne skladby výrobkov z každej krajiny, a preto sa na určenie cenových trendov používajú iba indexy. Keďže skladba výrobkov dovážaných z ďalších tretích krajín nie je známa, nie je zmysluplné porovnávať ceny takéhoto dovozu s cenami výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.
(231)
Treba však poznamenať, že iba dovozy z Taiwanu presiahli objem čínskeho dovozu (vrátane dovozu na báze obchádzania opatrení). V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že dovoz bicyklov z Taiwanu je zvyčajne určený pre trh s výrobkami vyššej triedy a že nebol predložený žiadny dôkaz o opaku. Preto sa dospelo k záveru, že tieto dovozy nemožno považovať za príčinu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(232)
Niektoré strany tvrdili, že dovoz z iných tretích krajín sa uskutočňoval za nižšie ceny než dovoz z Číny, a preto čínsky dovoz nespôsobil významnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Tento argument nemožno prijať, lebo priemerné dovozné ceny nebolo možné stanoviť na základe údajov Eurostatu z dôvodov uvedených v odôvodnení (157), a preto nemožno vyvodiť žiadny záver na tomto základe.
(233)
Ďalšia strana tvrdila, že dovoz z tretích krajín, na ktoré sa od 1. januára roku 2011 vzťahuje všeobecný systém preferencií (GSP), sa podľa očakávania zvýši (Kambodža a Bangladéš). Vplyv na dovozné ceny a množstvá, ani vplyv na trh Únie však nie je možné hodnotiť a priori. Okrem toho neboli dostupné žiadne údaje týkajúce sa schopnosti týchto krajín zvýšiť ich výrobné kapacity a objem predaja na trhu Únie. Na tomto základe preto nemožno vyvodiť žiadne pevné závery a toto tvrdenie muselo byť zamietnuté.
(234)
V nadväznosti na zverejnenie strany tvrdili, že analýza vplyvu dovozu z tretích krajín s preferenčnými obchodnými dohodami nebola primerane riešená, pretože sa tvrdilo, že dovoz z týchto krajín bol svojim objemom v porovnaní čínskym dovozom významný, pričom niektoré z nich disponovali aj výrazne nižšími cenami. V tomto kontexte sa pripomína, že ČĽR je druhým najväčším dovozcom do Únie. Dovozy z iných tretích krajín boli všetky nižšie než objem dovozu čínskych bicyklov. Voči týmto krajinám zároveň neboli vznesené žiadne tvrdenia o dumpingu. Preto sa dospelo k záveru, že dovoz z týchto krajín nemohol mať vplyv, ktorý by narušil stanovenú kauzálnu súvislosť medzi veľkým objemom dumpingového dovozu z Číny, ktorý sa zhodoval s pokračovaním závažnej ujmy výrobného odvetvia Únie. Z tohto dôvodu bol argument zamietnutý.
Tabuľka 17
Dovoz z iných tretích krajín (29)
2008
2009
2010
ORP
Kusy
Podiel na trhu
Cena
EUR/kus
Kusy
Podiel na trhu
Cena
EUR/kus
Kusy
Podiel na trhu
Cena
EUR/kus
Kusy
Podiel na trhu
Cena
EUR/kus
Taiwan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indexované
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thajsko
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indexované
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostatní
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indexované
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Spolu
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indexované
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Zdroj:
Eurostat.
4.2. Vývoj spotreby
(235)
Ako sa uvádza v odôvodnení (153), v období od roku 2008 do ORP spotreba klesla o 10 %. Výrobné odvetvie Únie si však udržalo, ba dokonca aj mierne zvýšilo svoj podiel na trhu [pozri odôvodnenie (168)]. Prepad trhu preto nemôže byť zdrojom ujmy.
4.3. Hospodárska kríza a klimatické podmienky
(236)
Niektoré strany tvrdili, že prevládajúce negatívne ekonomické podmienky v Únii mali vplyv na nákupné správanie spotrebiteľov počas posudzovaného obdobia. Takisto sa tvrdilo, že zlé poveternostné podmienky v Únii v roku 2011 mali aspoň čiastočne vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie. Tieto faktory údajne viedli k celkovému poklesu spotreby bicyklov v Únii.
(237)
Prešetrovaním sa skutočne preukázal pokles spotreby Únie počas posudzovaného obdobia. Ako sa však uvádza v odôvodnení (234), prepad trhu nemožno považovať za zdroj ujmy.
(238)
Tieto strany zároveň tvrdili, že výroba a zamestnanosť sa znížili len preto, lebo sledovali vývoj spotreby, a nie z dôvodu dumpingových dovozov. Keďže odvetvie výroby bicyklov nemá vysoké fixné náklady, zníženie výroby nemalo vplyv na ziskovosť odvetvia výroby bicyklov v Únii. Čo sa týka zamestnanosti, ide o proces reštrukturalizácie, ktorý podniklo výrobné odvetvie Únie. V každom prípade tento vývoj nevysvetľuje negatívne trendy pre ostatné ukazovatele ujmy.
4.4. Nedumpingový dovoz
(239)
Nedumpingový dovoz od jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu predstavoval zanedbateľné množstvo, t. j. takmer 0 % z celkového dovozu z ČĽR, a preto nemôže mať poznateľný vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie.
4.5. Elektrické bicykle
(240)
Tvrdilo sa, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola spôsobená vývojom elektrických bicyklov, ktoré údajne nahradili príslušný výrobok. Vývoj elektrických bicyklov je však záležitosťou posledného obdobia a počas ORP predstavoval len okrajové objemy predaja. Na situáciu výrobného odvetvia Únie preto nemohol vplývať.
4.6. Účinok štrukturálnych zmien
(241)
V nadväznosti na zverejnenie jedna strana argumentovala, že Komisia vo svojej analýze ujmy a príčinnej súvislosti neanalyzovala vplyv uznaných štrukturálnych zmien trhu a výrobného odvetvia Únie. Ako príklad strana tvrdila, že Komisia vo svojej analýze výrobných nákladov neriešila vplyv presunu výroby smerom do východoeurópskych krajín. V reakcii na toto tvrdenie treba poznamenať, že bola vykonaná analýza trvalého charakteru zmien [pozri odôvodnenie (162)] a dospelo sa k záveru, že zmeny boli trvalého charakteru [pozri odôvodnenie (211)]. Z tohto dôvodu sa vykonala nová analýza ujmy na základe vzorky výrobcov z Únie vybratých tak, aby boli zohľadnené štrukturálne zmeny. Preto sa konštatuje, že vplyv takýchto zmien bol v analýze ujmy a príčinnej súvislosti náležite zobratý do úvahy. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
4.7. Záver
(242)
Zistilo sa, že i napriek poklesu spotreby Únie prenikli na trh Únie značné objemy priamych dumpingových dovozov čínskych bicyklov alebo dumpingových dovozov na báze obchádzania opatrení. Pomerne stabilný a významný podiel týchto dovozov na trhu počas posudzovaného obdobia sa zhodoval s obdobím pretrvávajúcej hospodárskej zraniteľnosti výrobného odvetvia Únie [pozri odôvodnenia (184) až (187)]. Dospelo sa preto k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dovozmi z ČĽR (priamymi a na báze obchádzania opatrení) a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(243)
Do úvahy sa brali aj ďalšie faktory, ako napríklad vplyv dovozu z iných tretích krajín, vývoj spotreby, ekonomická kríza a klimatické podmienky, nedumpingový dovoz alebo vývoj elektronických bicyklov. Žiadny z týchto faktorov nebol dostatočne významný na to, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Číny a značnou ujmou, ktorú odvetvie utrpelo.
(244)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z ČĽR spolu s dovozom na báze obchádzania opatrení spôsobili výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
H. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvod
(245)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia bolo preskúmané, či by sa napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu mohlo jasne dospieť k záveru, že by nebolo v záujme Únie uložiť antidumpingové opatrenia na dovoz z ČĽR v nižšie uvedených sadzbách [pozri odôvodnenie (279)].
(246)
Je potrebné pripomenúť, že v priebehu predchádzajúcich prešetrovaní sa prijatie opatrení nepovažovalo za rozporné so záujmom Únie. Okrem toho skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je predbežným preskúmaním podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia, čiže sa ním analyzuje situácia, v ktorej už platili antidumpingové opatrenia, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nevhodného negatívneho vplyvu na strany, ktorých sa súčasné antidumpingové opatrenia týkajú.
(247)
Stanovenie záujmu Únie bolo založené na zhodnotení rôznych príslušných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, výrobcov častí bicyklov, nespriaznených dovozcov a používateľov.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(248)
Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie sa stále nachádza v neistej situácii. Vzhľadom na značný objem dumpingového dovozu z ČĽR a pravdepodobnosť pokračovania dumpingu a ujmy existuje veľká pravdepodobnosť, že výroba v Únii zanikne, ak by sa opatrenia zrušili.
(249)
Výrobné odvetvie Únie významne prispieva k technologickým inováciám a novinkám, ako sú napríklad novo vyvinuté EPAC (bicykle s elektronickým podporným pohonom) a elektronické bicykle, ktoré by neboli ekonomicky životaschopné, keby v Únii neexistovalo odvetvie výroby bicyklov. Výrobné odvetvie Únie navyše prispieva k dosiahnutiu environmentálnych cieľov, ako je ekologizácia dopravy a dekarbonizácia.
(250)
Výrobné odvetvie Únie je aj hnacou silou pre súvisiace odvetvia, napríklad pre výrobu častí bicyklov, bicyklového príslušenstva a súvisiace služby. Toto výrobné odvetvie Únie celkovo priamo i nepriamo vytvára 60 000 - 70 000 pracovných miest na trhu Únie.
(251)
Výrobné odvetvie Únie podniká snahy o reštrukturalizáciu a investovalo do inovácií, ktoré by sa stratili, ak by toto odvetvie Únie zaniklo. V prípade zavedenia opatrení by zas výrobné odvetvie Únie bolo schopné udržať, ba dokonca zvýšiť objem predaja, a tým vytvoriť nevyhnutnú návratnosť investícií, ktorá by mu umožnila ďalej investovať do nových technológií a inovácií.
(252)
S ohľadom na závery o situácii výrobného odvetvia Únie, ako sa uvádzajú v odôvodneniach (184) až (187), možno očakávať, že finančná situácia výrobného odvetvia Únie by sa bez opatrení pravdepodobne výrazne zhoršovala a nakoniec by hrozilo ukončenie výroby. Antidumpingové opatrenia sú preto v záujme výrobného odvetvia Únie.
3. Záujem výrobcov častí bicyklov
(253)
Počas prešetrovania sa prihlásilo Združenie výrobcov náhradných súčiastok pre bicykle (COLIPED). Združenie COLIPED poskytlo informácie, že v Únii existuje približne 370 spoločností, ktoré dodávajú komponenty výrobcom bicyklov a zamestnávajú okolo 16 000 osôb. Dodávateľské odvetvie je závislé od pokračovania výroby bicyklov v Únii.
(254)
Za opatrenia sa postavilo 53 výrobcov častí bicyklov, čo predstavuje 39 % z odhadovaného celkového obratu 1,2 miliardy EUR, ktorý dosahuje odvetvie výroby častí bicyklov. Výrobcovia častí bicyklov majú prospech z rozšírenia existujúcich opatrení na základné časti bicyklov [pozri odôvodnenie (1)]. Existujúci systém oslobodenia [pozri odôvodnenie (1)] podporuje miestnu výrobu častí bicyklov tým, že obmedzuje podiel používania častí bicyklov z Číny na maximálne 60 % z celkovej hodnoty. Výrobné odvetvie Únie vďaka zavedeným opatreniam bolo schopné vyvíjať a investovať do nových projektov zameraných na obnovenie výroby niektorých základných dielov v Únii.
(255)
V tomto ohľade sa zistilo, že bez opatrení a s predpokladaným ukončením výroby bicyklov v Únii by negatívne dôsledky pocítilo aj odvetvie výroby častí bicyklov, lebo by prišlo o odberateľov. Preto sa dospelo k záveru, že uloženie antidumpingových opatrení by bolo v záujme odvetvia výroby častí bicyklov.
4. Záujem používateľov/spotrebiteľov
(256)
Európska cyklistická federácia (ECF), zastrešujúca federácia národných cyklistických združení z Európy, podporila pokračovanie platných antidumpingových opatrení. Federácia ECF tvrdila, že miestna výroba je v záujme spotrebiteľa, lebo zaisťuje kvalitu a bezpečnosť, ako aj špecializované služby zákazníkom.
(257)
ECF argumentovala, že nárast dovozu z ČĽR by mal negatívny vplyv na vysoké štandardy kvality a bezpečnosti v Únii na úkor spotrebiteľa.
(258)
Vplyv antidumpingových ciel na spotrebiteľské ceny sa odhaduje ako nevýznamný, lebo väčšina výrobcov bicyklov v Únii funguje v rámci systému oslobodenia, keďže základné časti bicyklov môžu dovážať z ČĽR bez cla až do 60 % celkovej hodnoty použitých častí.
(259)
Je potrebné pripomenúť, že v rámci predchádzajúcich prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení na používateľov/spotrebiteľov by nebol významný. Napriek existencii opatrení je k dispozícii ponuka bicyklov z ČĽR, ako aj z krajín bez akýchkoľvek opatrení. Preto sa konštatuje, že antidumpingové opatrenia nemajú významný negatívny vplyv na používateľov v Únii.
(260)
V nadväznosti na zverejnenie jedna strana argumentovala, že v analýze sa nezohľadnil negatívny vplyv opatrení na používateľov vo forme dodatočných nákladov, ktoré opatrenia prinášajú. Treba poznamenať, že ECF zastupujúca spotrebiteľov podporila opatrenia z dôvodov kvality a bezpečnosti [pozri odôvodnenie (255)]. Vďaka systému oslobodenia navyše spotrebitelia už teraz profitujú zo zníženej ceny určitých častí bicyklov [pozri odôvodnenie (257)]. Z tohto dôvodu sa tento argument považoval za neopodstatnený.
5. Záujem nespriaznených dovozcov
(261)
Na prešetrovaní nespolupracoval žiadny nespriaznený dovozca. Preto nebolo možné vykonať posúdenie vplyvu opatrení počas ORP. Treba tiež pripomenúť, že účelom antidumpingových opatrení nie je zabrániť dovozu, ale obnoviť spravodlivý obchod a zabezpečiť, aby sa dovoz neuskutočňoval za poškodzujúce dumpingové ceny.
(262)
Je potrebné pripomenúť, že existujú aj iné zdroje dovozu a že približne 45 % spotreby bicyklov sú v skutočnosti bicykle z dovozu.
(263)
Keďže výrobky dovezené z ČĽR za spravodlivé ceny by naďalej mohli vstúpiť na trh Únie a zároveň by pokračoval aj dovoz z tretích krajín, je pravdepodobné, že tradičná obchodná činnosť dovozcov by pokračovala ďalej, ak by sa zachovali antidumpingové opatrenia voči ČĽR. Zmenené antidumpingové opatrenia voči trom spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom by zvýšili možnosti dovozu z ČĽR pri sadzbe 0 % alebo zníženej sadzbe. Preto sa konštatuje, že antidumpingové opatrenia nemajú významný negatívny vplyv na nespriaznených dovozcov v Únii.
6. Účinnosť opatrení
(264)
Jedna strana tvrdila, že opatrenia by neboli účinné, lebo výrobné odvetvie Únie trpí ujmou aj po tom, ako už takmer 20 rokov platia antidumpingové opatrenia. Je potrebné poznamenať, že napriek platným opatreniam bolo potvrdené, že čínski vyvážajúci výrobcovia obchádzali opatrenia prostredníctvom iných tretích krajín, čo aspoň čiastočne vysvetľuje situáciu výrobného odvetvia Únie počas ORP. Z tohto dôvodu bol tento argument zamietnutý.
(265)
V nadväznosti na zverejnenie niektoré strany argumentovali, že opatrenia existujúce už vyše 23 rokov nie sú oprávnené buď z právneho dôvodu alebo z dôvodu obchodnej politiky. V reakcii na toto tvrdenie treba poznamenať, že trvanie opatrení neobmedzujú žiadne časové limity, pokiaľ sú splnené podmienky na ich uloženie alebo zachovanie. Zároveň v tomto konkrétnom prípade sú opatrenia opodstatnené, pretože zisteniami sa potvrdila existencia poškodzujúceho dumpingu. Obchádzanie opatrení navyše ďalej podkopáva situáciu výrobného odvetvia Únie. Z tohto dôvodu sa tento argument zamieta.
7. Záver
(266)
Pokračovanie opatrení vzťahujúcich sa na dovoz bicyklov s pôvodom v ČĽR by bolo jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Únie a v záujme dodávateľov častí bicyklov z Únie. Výrobnému odvetviu Únie umožní rásť a zlepšiť svoju situáciu spôsobenú dumpingovým dovozom. Dovozcov by sa to navyše výrazne nedotklo, lebo bicykle za spravodlivé ceny budú naďalej k dispozícii na trhu z ČĽR a ostatných tretích krajín. Takisto vzhľadom na rozsiahle využívanie existujúceho systému oslobodenia zo strany výrobného odvetvia Únie sa dospelo k záveru, že existujúce opatrenia nemali žiadny významný negatívny vplyv na používateľov/spotrebiteľov. Naproti tomu, ak by sa opatrenia zrušili, výrobcovia bicyklov z Únie by pravdepodobne ukončili výrobu, čo by zároveň ohrozilo existenciu výrobcov častí bicyklov z Únie.
(267)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR v sadzbách indikovaných v odôvodnení (279).
I. NAVRHOVANÉ CLÁ
1. Úroveň odstránenia ujmy
(268)
Vzhľadom na závery týkajúce sa dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie by mali byť zachované existujúce opatrenia, ako sú uložené vykonávacím nariadením (EÚ) č. 990/2011, s výnimkou prípadov uvedených ďalej v tomto texte.
(269)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie.
(270)
Opatrenia by mali byť uložené na úrovni, ktorá by stačila na odstránenie ujmy spôsobenej týmito dovozmi, bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že všetky opatrenia by mali umožniť pokrytie výrobných nákladov vo výrobnom odvetví Únie a celkovo dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu pri predaji podobného výrobku v Únii. Ziskové rozpätie pred zdanením, použité na tento výpočet, predstavovalo 8 % obratu z predaja bicyklov. Je rovnaké ako pri predchádzajúcom prešetrovaní, lebo sa nezistil žiadny náznak, že by sa táto hodnota zmenila.
(271)
Keďže spolupráca zo strany ČĽR bola veľmi slabá, ako sa uvádza v odôvodneniach (22) a (24), zistenia pre spolupracujúce spoločnosti sa nemôžu považovať za reprezentatívne pre danú krajinu. Celoštátne rozpätie ujmy sa teda zachováva bezo zmeny, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 1095/2005.
(272)
V prípade dvoch spolupracujúcich vývozcov, u ktorých sa zistil dumping, bolo rozpätie ujmy stanovené na základe porovnania ich vlastných vývozných cien na rovnakej úrovni obchodu s korektnými cenami výrobného odvetvia Únie pre príslušný typ výrobku. Pre tretiu spoločnosť, u ktorej sa dumping nezistil, sa rozpätie ujmy nepočítalo. Pri spoločnosti Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. sa nezistilo žiadne rozpätie ujmy. Značné rozpätie ujmy vyššie než dumpingové rozpätie sa však zistilo pre spoločnosť Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
(273)
V nadväznosti na zverejnenie jedna strana argumentovala, že cieľový zisk vo výške 8 % bol stanovený pri trhových podmienkach, ktoré nekorešpondujú so súčasnou situáciou, pričom Komisia neposkytla primerané zdôvodnenie toho, prečo je tento cieľový zisk stanovený v predchádzajúcom prešetrovaní uvedenom v odôvodnení (5) stále opodstatnený. Treba poznamenať, že v súčasnom preskúmaní sa nezistili žiadne náznaky toho, že by malo dôjsť k zmene sadzby cieľového zisku. Predmetná strana nepredložila žiadny opodstatnený výpočet alternatívnej cieľovej úrovne zisku, ktorá by sa mala použiť. Z tohto dôvodu bol tento argument zamietnutý.
2. Konečné opatrenia
(274)
Pokiaľ ide o tri spolupracujúce čínske vyvážajúce skupiny, antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení zo súčasného prešetrovania. Odzrkadľujú teda situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto skupiny. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla pre celú krajinu vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vyrobených týmito skupinami, a teda konkrétnymi uvedenými právnickými osobami. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou skupinou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov spriaznených s osobitne uvedenými skupinami, sa tieto sadzby nemôžu použiť a tieto výrobky podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(275)
Akákoľvek žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb na jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mala okamžite zaslať Komisii (30) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti súvisiacich s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, spojenými napríklad so zmenou názvu alebo zmenou výrobných a predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(276)
V záujme správneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas ORP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.
(277)
V záujme minimalizovania rizík obchádzania z dôvodu veľkých rozdielov v colných sadzbách sa v tomto prípade pokladá za potrebné prijať osobitné opatrenia na zabezpečenie riadneho uplatňovania antidumpingových ciel. Tieto osobitné opatrenia zahŕňajú: predloženie platnej obchodnej faktúry, ktorá spĺňa požiadavky uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu, colným orgánom členských štátov. Pri dovoze, ku ktorému sa takáto faktúra nepriložila, sa uplatní zostatkové antidumpingové clo uplatniteľné na všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov.
(278)
Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, na ktoré sa vzťahujú nižšie individuálne sadzby cla, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností a ak sú splnené podmienky, môže sa začať prešetrovanie týkajúce sa prípadného obchádzania opatrení. Uvedeným prešetrovaním sa môže okrem iného preskúmať potreba odstránenia individuálnych colných sadzieb a následného uloženia celoštátneho cla.
(279)
V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa colné sadzby pre spolupracujúcich vývozcov stanovujú na úrovni dostatočnej na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Pre spoločnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. a Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. sú colné sadzby založené na dumpingových rozpätiach zistených pri prešetrovaní, lebo boli nižšie než rozpätie ujmy. Pre spoločnosť Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bolo rozpätie ujmy nižšie než dumpingové rozpätie, a preto sa clo stanovuje na úrovni rozpätia ujmy.
(280)
Jednotlivé colné sadzby vypočítané pre ORP by mali byť takéto:
Spoločnosť
Konečné clo
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Všetky ostatné spoločnosti
48,5 %
(281)
Je potrebné poznamenať, že v súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 71/97 sa antidumpingové clo v sadzbe 48,5 % uložené všetkým ostatným spoločnostiam týmto nariadením (pozri odôvodnenie (279)) vzťahuje aj na dovoz základných častí bicyklov, ako sú vymedzené v článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 71/97, s pôvodom v ČĽR,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Konečné antidumpingové clo sa týmto ukladá na dovozy cestných bicyklov a ostatných bicyklov (vrátane dodávkových trojkoliek, ale s výnimkou jednokoliek) bez motora, patriacich pod číselné znaky KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené ďalej uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Konečné clo
Doplnkový kód TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Všetky ostatné spoločnosti
48,5 %
B999
3. Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe, colným orgánom členských štátov. V prípade nepredloženia tejto faktúry sa uplatňuje clo vzťahujúce sa na „všetky ostatné spoločnosti“.
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Týmto sa zachováva rozšírenie antidumpingového cla uloženého na dovoz bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike na dovoz určitých častí bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike nariadením (ES) č. 71/97.
Konečné antidumpingové clo uvedené v článku 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 71/97 je antidumpingové clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ uložené podľa článku 1 ods. 2 tohto nariadenia.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 29. mája 2013