NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 419/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 10. srpna 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení (dále jen „antisubvenční řízení“ nebo „stávající řízení“) týkajícího se dovozu do Unie některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo uznáno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila indickou vládu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. V tomto případě nebylo dosaženo řešení na základě dohody.
1.2. Strany dotčené šetřením
(5)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele a indické orgány o zahájení šetření.
(6)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(7)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření, a dále za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách, oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kterých se bude šetření týkat, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení (tento proces je rovněž označován jako „výběr vzorku“).
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčené zemi požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Celkem osmnáct vyvážejících výrobců, z nichž někteří patřili do stejné skupiny, předložilo ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku; sedm z nich požádalo o individuální přezkoumání, pokud by nebyli do vzorku zahrnuti. Patnáct z těchto spolupracujících společností vykázalo během období šetření vývoz drátů z nerezavějící oceli do Unie. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto patnácti vyvážejících výrobců.
(10)
V souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybraný vzorek sestával ze dvou společností a jedné skupiny společností složené ze čtyř společností ve spojení: všechny společnosti ve vzorku dohromady představují více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(11)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byli ve věci výběru reprezentativního vzorku rovněž konzultováni všichni dotčení známí vyvážející výrobci a příslušné indické orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
(12)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti prošetřované za účelem šetření subvencování jsou uvedeny níže v 19. bodě odůvodnění.
(13)
Jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, obdržela Komise původně 7 žádostí o individuální přezkoumání. Komise došla k závěru, že v této fázi by individuální přezkoumání znamenalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení šetření. Žádosti vývozců, kteří předložili nezbytné informace ve stanovených lhůtách, však budou přezkoumány v dalším průběhu šetření.
1.2.2. Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek původně sestával z pěti výrobců, o kterých Komise před zahájením šetření věděla, že vyrábějí dráty z nerezavějící oceli v Unii. Komise vybrala vzorek na základě prodeje, objemu výroby a zeměpisné polohy. Zúčastněné strany byly prostřednictvím oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Při analýze odpovědí na dotazník bylo zjištěno, že jeden vybraný výrobce v Unii má v Unii společnost ve spojení, která se rovněž zabývá výrobou a prodejem drátů z nerezavějící oceli. Těchto šest výrobců v Unii zařazených do vzorku představovalo 46,5 % odhadované celkové výroby v Unii. Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.3. Výběr vzorku dovozců
(15)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Celkem devět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Komise na základě největšího objemu dovozu do Unie vybrala vzorek tří společností, které představují 23,8 % indického dovozu do Unie v průběhu období šetření. Nicméně dva z těchto dovozců zařazených do vzorku nepředložili odpověď na dotazník. Proto nelze v této fázi šetření uskutečnit výběr vzorku; v dalším průběhu šetření bude Komise usilovat o navázání spolupráce s jinými dovozci.
1.2.4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Dotazníky byly zaslány indické vládě, třem vyvážejícím výrobcům (skupinám vyvážejících výrobců) v Indii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální přezkoumání, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a byli zařazeni do vzorku, a devíti známým uživatelům.
(18)
Odpovědi na dotazník zaslala indická vláda, tři vyvážející výrobci (skupiny vyvážejících výrobců) v Indii zařazení do vzorku, jeden z vyvážejících výrobců, kteří požádali o individuální přezkoumání, šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, jeden dovozce, který není ve spojení, a tři uživatelé.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvence, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dillí a v těchto společnostech:
Výrobci v Unii:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Německo
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španělsko
-
Rodacciai SPA, Milán, Itálie
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calolziocorte, Itálie
-
Ugitech Group (skupina Ugitech):
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francie
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Německo
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
-
Venus Group (skupina Venus):
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů, které jsou významné pro posouzení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem jsou dráty z nerezavějící oceli:
-
obsahující (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
-
obsahující (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, jiné než dráty obsahující 13 % nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
-
pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99.
(22)
Jedna strana uvedla, že existují tzv. „vysoce technické“ typy výrobku, které se liší od ostatních typů dotčeného výrobku vyráběného v Indii a rovněž v Unii. Tato společnost dále uvedla, že narozdíl od většiny typů výrobku dovážených z Indie do Unie nejsou technické typy komoditou, ale zvláštními typy výrobku vyráběnými pro zvláštní použití v určitých jakostních třídách oceli a o určitých průměrech, a neměly by tedy být předmětem šetření.
(23)
V této fázi se zdá, že technické typy spadají do definice výrobku a že mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve srovnání s ostatními typy dotčeného výrobku. Navíc se ukazuje, že tyto typy vyrábí také výrobní odvětví Unie, a tudíž jsou tyto technické typy zahrnuty do rozsahu šetření.
2.2. Obdobný výrobek
(24)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který vyrábí výrobní odvětví Unie a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(25)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“);
b)
režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme);
c)
režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme );
d)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
e)
režim vývozních úvěrů (dále jen „režim ECS“, Export Credit Scheme);
f)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“);
g)
režim zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones / Export Oriented Units).
(26)
Výše uvedené režimy a), c), d), f), g) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje.
(27)
Režim ECS uvedený výše v písmeni e) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(28)
Režim navracení cla (režim DDS) uvedený výše v písmeni b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Míry tohoto vracení jsou pravidelně zveřejňovány. Míry, které se vztahují na období šetření, jsou ve výši všech uplatňovaných sazeb pro vracení cla za období 2011-2012, zveřejněné v oznámení č. 68 / 2011- Cus. (N.T). Režim navracení cla (režim DDS ) se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim promíjení cla.
3.2. Režim „Duty Entitlement Passbook“ (dále jen „režim DEPBS“)
a) Právní základ
(29)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(30)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Praktické provádění režimu DEPBS
(31)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek během období šetření v rámci stávajícího šetření činila 5 % s maximální hodnotou 97 Rs/kg.
(32)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPBS. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být pro tuto vývozní transakci poskytnut. V onom okamžiku vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr v rámci režimu DEPBS.
(33)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(34)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPBS jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podání žádosti o úvěry v rámci režimu DEPBS ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 HOP I 09-14. Navíc, jak jasně stanoví kapitola 9.3 HOP I 09-14, mohou být zváženy i žádosti obdržené po uplynutí lhůt, ačkoliv je jejich nedodržení spojeno s uložením menší pokuty (např. 10 % nároku).
(35)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti zařazené do vzorku využívaly tento režim během prvních dvou čtvrtletí období šetření.
d) Závěry týkající se režimu DEPBS
(36)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu DEPBS navíc příjemce zvýhodňují, protože zlepšují jeho likviditu.
(37)
Navíc režim DEPBS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(38)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS a přechod k režimu DDS
(39)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce, čímž se jeho použitelnost prodloužila do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné další jeho prodloužení, byl režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 ukončen. Proto bylo nutné ověřit, zda by mohla být uložena opatření v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(40)
Indická vláda vysvětlila Komisi, že při ukončení režimu DEPBS si mohly společnosti vybrat jiné režimy navrácení/prominutí cla uvedené v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, tj. režim předběžného povolení („režim AAS“, Advance Authorisation Scheme) nebo režim navracení cla („režim DDS“, Duty Drawback Scheme).
(41)
Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku začaly ihned po ukončení režimu DEPBS využívat režim DDS. Je třeba uvést, že režim DDS byl zaveden v roce 1995 a fungoval zároveň s režimem DEPBS během prvních dvou čtvrtletí období šetření a řadu let před obdobím šetření. Režim DDS však nemohl být využit současně s režimem DEPBS pro tentýž vývoz.
(42)
Je třeba poznamenat, že indická vláda podnikla opatření pro zajištění plynulého přechodu z režimu DEPBS na režim DDS, jak je uvedeno v oběžníku č. 42 /2011 - Cla ze dne 22. září 2011. V tomto oběžníku se vysvětluje, že „plán navracení [cla] pro tento rok zahrnuje položky, které dosud patřily do režimu DEPBS“. V tomtéž oběžníku je uvedeno, že odvětvím, která fungují v rámci režimu DEPBS, „bylo rozhodnuto poskytnout hladký přechod pro položky v těchto odvětvích a začlenit je do plánu navracení. Jako přechodné opatření budou u těchto položek mírně sníženy jejich sazby DEPBS, a sice v rozmezí od 1 % do 3 % u většiny položek.“ Jinými slovy tento oběžník uvádí, že míry vracení cla platné od 1. října 2011 byly určeny tak, aby poskytovaly podobnou výhodu jako ukončený režim DEPBS.
(43)
U měr režimu DDS použitelných od 1. října 2011 na dotčený výrobek bylo skutečně zjištěno, že poskytují podobné míry subvencování, jako poskytoval režim DEPBS do 30. září 2011. Šetření potvrdilo také velmi podobné úrovně subvenčních rozpětí v rámci režimů DEPBS a DDS u všech společností zařazených do vzorku; všechny tyto společnosti využívaly režim DEPBS během prvních šesti měsíců období šetření a režim DDS v následujících šesti měsících období šetření.
(44)
Ve 41. až 43. bodě odůvodnění výše se uvádí, že navzdory ukončení režimu DEPBS byly zásadní výhody nadále a bez přerušení poskytovány na téměř totožné úrovni tím, že byl zajištěn hladký přechod k režimu navracení cla. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že subvence nebyly zrušeny ve smyslu čl. 15 odst. 1 základního nařízení a že režim DEPBS je napadnutelný.
f) Výpočet výše subvence
(45)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPBS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(46)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku během období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(47)
Na základě výše uvedeného činily subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společností během období šetření 0,58 % a u společností z Venus Group 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %.
3.3. Režim navracení cla (dále jen „režim DDS“, Duty Drawback Scheme)
a) Právní základ
(48)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(49)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Praktická realizace
(50)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS pro dotčený výrobek činila během období šetření 4 % hodnoty FOB nebo nejvýše 5 Rs/kg podle toho, která z hodnot byla nižší.
(51)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(52)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(53)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(54)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(55)
U dvou společností zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využívaly režim DDS v posledních dvou čtvrtletích období šetření.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(56)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože je vykonávána ve formě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(57)
Režim DDS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(58)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(59)
Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by musel prokázat, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(60)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navraceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupních materiálů a se skutečným dopadem na vstupní materiály konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupních materiálů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(61)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(62)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(63)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(64)
Na základě výše uvedeného činily subvenční sazby zjištěné pro tento režim u spolupracujících společností 0,61 % a u společností z Venus Group 1,14 %, 1,77 %, 1,68 % a 1,91 %.
3.4. Režim předběžného povolení (dále jen „režim AAS“, Advance Authorisation Scheme)
a) Právní základ
(65)
Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(66)
Režim AAS má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány v 67. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim AAS na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09-14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Provádění v praxi
(67)
Režim AAS může být vydán pro:
i) fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
ii) roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
iii) dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a společně se podílet na výrobním procesu. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
iv) domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;
v) předběžný příkaz k uvolnění („Advance Release Order“, dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupních materiálů;
vi) tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(68)
V průběhu období šetření získaly úlevu v rámci režimu AAS v souvislosti s dotčeným výrobkem dvě společnosti zařazené do vzorku. Tyto společnosti využívaly jeden z uvedených podrežimů režimu AAS, a sice režim předběžného povolení pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(69)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží / zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní / účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(70)
Pokud jde o podrežim využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(71)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(72)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(73)
Obě ověřované společnosti vedly určité registry týkající se výroby a spotřeby. Registr spotřeby však neumožňoval ověřit, jaké vstupní materiály byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené v 69. bodě odůvodnění výše, zmiňované společnosti nevedly žádné záznamy, které by prokázaly, že proběhl externí audit registru spotřeby. Celkově se má za to, že vyšetřovaní vývozci nebyli schopni prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna.
d) Závěry týkající se režimu AAS
(74)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje vyšetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(75)
Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.
(76)
Podrežim použitý v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný režim navracení cla či režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupní materiály spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odstavec 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupních materiálů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení ).
(77)
Uvedený podrežim je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(78)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupních materiálů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(79)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim AAS, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(80)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činí u dotčených společností 2,43 % a u společností z Venus Group 0,15 %, 0 %, 0 % a 0 %.
3.5. Režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „režim EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)
a) Právní základ
(81)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(82)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Provádění v praxi
(83)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(84)
Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence pro režim EPCGS.
(85)
Bylo zjištěno, že všechny tři společnosti zařazené do vzorku získaly v rámci režimu EPCGS úlevy, které by mohly být v období šetření přiřazeny k dotčenému výrobku.
d) Závěry týkající se režimu EPCGS
(86)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.
(87)
Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(88)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(89)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(90)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(91)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činily u dotčených společností 0,09 % a 0,6 % a u společností z Venus Group 0,02 %, 0 %, 0 % a 0 %.
3.6. Režim vývozních úvěrů (dále jen „ režim ECS“, Export Credit Scheme)
a) Právní základ
(92)
Podrobnosti o tomto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozní úvěr v rupiích / cizí měně) a rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozní úvěr v rupiích / cizí měně) Indické centrální banky, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(93)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(94)
V rámci tohoto režimu stanovuje Indická centrální banka maximální strop úrokových sazeb použitelných pro vývozní úvěry, které jsou závazné, a to jak v indických rupiích, tak i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Indická centrální banka také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(95)
Na základě rámcových oběžníků Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může snížit pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením. Společnosti s vysokým hodnocením mohou získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(96)
Bylo zjištěno, že v období šetření využívaly tento režim dvě ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry týkající se režimu ECS
(97)
Preferenční úrokové sazby v rámci režimu ECS stanovené rámcovými oběžníky Indické centrální banky zmiňované v 95. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky Indické centrální banky spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně.
(98)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu ECS poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani Dohoda WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. Indická centrální banka je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. Indická centrální banka dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány podmínkami, které Indická centrální banka stanoví, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících Indické centrální banky a ustanoveními Indické centrální banky, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(99)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření nebo celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření u úvěrů, u nichž bylo možné zjistit spojitost s dotčeným výrobkem, a mohla být v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení použita jako vhodný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(100)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činí u dotčených společností 0,61 % a u společností z Venus Group 0,08 %, 0,28 %, 0,03 % a 0,10 %.
3.7. Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „režim FMS“)
a) Právní základ
(101)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(102)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(103)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Tento režim se nevztahuje na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(104)
Úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží.
(105)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(106)
Bylo zjištěno, že během období šetření využívala tento režim jedna ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry týkající se režimu FMS
(107)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci režimu FMS vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(108)
Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(109)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci režimu FMS k dovozu kapitálového zboží, ačkoliv kapitálové zboží nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(110)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(111)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim v období šetření činily u společností z Venus Group 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %.
3.8. Režim zvláštních hospodářských zón / jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „režim SEZ/EOU“, Special Economic Zones / Export Oriented Units)
(112)
Bylo zjištěno, že pouze jedna společnost zařazená do vzorku využila v období šetření režim EOU. V rámci šetření se však zjistilo, že výše napadnutelných subvencí, které byly zjištěny u této společnosti je nižší než de minimis. Režim EOU tedy nebyl dále zkoumán.
3.9. Výše napadnutelných subvencí
(113)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,15 % až 4,32 %:
Režim
Společnost
Raajratna
Venus Group
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
CELKEM
4,32 %
3,15 % (5)
1,57 % (6)
(114)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení subvenční rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru subvenčního rozpětí stanoveného pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, které měly svá individuální subvenční rozpětí nad hodnotami de minimis, činí 3,82 %.
(115)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedly spolupracující společnosti nebo skupiny, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká. Z důvodu takto vysoké úrovně spolupráce je subvenční sazba pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni společnosti s nejvyšší individuální sazbou, tj. na úrovni 4,32 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výrobní odvětví Unie
(116)
Obdobný výrobek vyrábí 27 výrobců v Unii. Má se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, proto budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
4.2. Výroba v Unii
(117)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(118)
Je třeba zmínit, že jeden výrobce v Unii, který je ve spojení s indickým vyvážejícím výrobcem a který nesouhlasil se zahájením šetření, je také zahrnut do definice výrobního odvětví Unie. Na tomto základě činila celková odhadovaná výroba Unie v období šetření přibližně 139 141 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili Komisi, a odhadovaný objem výroby ostatních výrobců v Unii, kteří se v rámci tohoto šetření nepřihlásili.
4.3. Výběr vzorku výrobců v Unii
(119)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, šest výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, představuje 46,5 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
5. ÚJMA
5.1. Spotřeba v Unii
(120)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o celkovém objemu dovozu. Rok 2009 se vyznačoval nebývale vysokými cenami niklu, který je hlavní surovinou při výrobě dotčeného výrobku a obdobného výrobku, a celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize. Oba tyto faktory vedly v daném roce k velmi nízké úrovni spotřeby Unie. Situace na trhu se však zlepšila, jak je uvedeno v tabulce níže. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba Unie vzrostla o 50 %.
2009
2010
2011
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
5.2. Dovoz z dotčené země do Unie
(121)
Objem dovozu spolupracujících společností, které byly zařazeny do vzorku a u nichž bylo zjištěno, že v období šetření nevyužily režimů subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, byl vyloučen z celkového objemu dovozu z Indie. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
5.2.1. Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(122)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz subvencovaných výrobků do Unie od spolupracujících vyvážejících výrobců, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (index)
100
172
218
210
Podíl na trhu (index)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
(123)
Objem dovozu subvencovaných výrobků z Indie se během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 110 %. Tento vzrůst byl zvláště patrný mezi rokem 2009 a 2010, kdy se dovoz z Indie zvýšil o 72 % a spotřeba v Unii o 42 %. Avšak zatímco spotřeba se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšila pouze o 5 %, objem dovozu z Indie v tomtéž období se i nadále významně zvyšoval (o 22 %).
(124)
Podíl na trhu subvencovaných výrobků z Indie se během posuzovaného období značně zvýšil, a to o 40 %.
5.2.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(125)
Jak je vysvětleno v 22. bodě odůvodnění výše, jedna strana vyjádřila obavy týkající se skutečnosti, že antisubvenční dotazník neumožňoval rozlišovat zejména některé určité typy dotčeného výrobku, které jsou podle názoru této strany odlišné.
(126)
Tato záležitost byla v dotazníku řešena tak, že se rozšířila škála tzv. kontrolních čísel výrobku (PCN), aby bylo při šetření možné jasně identifikovat příslušné typy, a to zejména za účelem srovnání cen. V této fázi šetření se odhalilo, že indičtí vyvážející výrobci vyvezli pouze omezené množství těchto vysoce technických typů výrobku. Nicméně je třeba upozornit na to, že díky změnám provedeným v PCN bylo možné přímo porovnávat ceny určitých typů výrobků s cenami podobných typů výrobků.
(127)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dovážených subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník
(128)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období zvýšily o 35 %, ale zůstaly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie ve stejném období (viz 145. bod odůvodnění níže). To vysvětluje prudký nárůst objemu dovozu a významné zvýšení (o 40 %) podílu indických vývozců na trhu ve stejném období.
(129)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku, upravené na úroveň ceny ze závodu a účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídajícími váženými průměrnými cenami (stanovenými na úrovni CIF s odpovídající úpravou nákladů vynaložených po dovozu) u jednotlivých typů dovážených subvencovaných výrobků od dvou indických výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a získali napadnutelné subvence nad úroveň de minimis, prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
(130)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 12,5 % subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu Unie. Nižší ceny subvencovaného dovozu v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vysvětlují, proč se mezi rokem 2009 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem indického dovozu a jeho podíl na trhu Unie.
5.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1. Předběžné poznámky
(131)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků subvencovaného dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(132)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(133)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. V tomto ohledu se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje a) na základě makroekonomických ukazatelů, tj. ukazatelů, jako například výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného subvenčního rozpětí a překonání dřívějšího subvencování (v tomto případě byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie); b) na základě mikroekonomických ukazatelů, tj. ukazatelů, jako jsou průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce (v tomto případě byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku).
(134)
Je třeba poznamenat, že ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(135)
Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník.
5.3.2. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(136)
Pokud jde o výrobu v Unii, výrobní kapacitu a její využití, vyvíjela se situace během posuzovaného období takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobní kapacita (v tunách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
43 %
57 %
56 %
56 %
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(137)
Výroba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 32 %, což do jisté míry odráželo pozitivní vývoj v oblasti spotřeby. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření však objem výroby stagnoval.
(138)
Zatímco využití kapacity se v průběhu posuzovaného období zlepšilo a zvýšilo o 13 procentních bodů, výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období v zásadě stabilní.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(139)
Pokud jde o trendy v oblasti objemu prodeje, podílu na trhu a růstu, vyvíjela se situace během posuzovaného období takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podíl na trhu
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(140)
Po podstatném nárůstu - v kontextu rostoucí spotřeby - mezi roky 2009 a 2010 se objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zpomalil a netěžil z pokračujícího růstu poptávky (4,9 % mezi rokem 2010 a 2011). To se projevilo také tak, že stavy zásob na konci roku měly vzrůstající tendenci: během posuzovaného období vzrostly o 41 %, jak je popsáno ve 153. bodě odůvodnění níže. Kromě toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období snížil o 4,7 procentního bodu, a to navzdory konzistentnímu 50 % zvýšení spotřeby.
(141)
Jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 50 % a v témže období významně vzrostl také objem subvencovaného dovozu, a to o 110 %, jak je uvedeno ve 122. a 123. bodě odůvodnění výše. Růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž částečně absorbován subvencovaným dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii vzrostl v témže období o 40 %. To ukazuje, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dovážených subvencovaných výrobků.
c) Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(142)
Navzdory složité finanční situaci popsané ve 147. až 152. bodě odůvodnění níže, byla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období relativně stálá. Vzhledem k rostoucímu objemu výroby (viz 136. bod odůvodnění výše) se produktivita (měřená jako výkon v tunách na zaměstnance za rok) ve stejném období zvýšila o 30 %, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie významně zvýšilo svoji účinnost.
d) Rozsah současného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(143)
Subvenční rozpětí dvou indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku převyšuje úroveň de minimis (viz 113. bod odůvodnění výše). Vzhledem k odvětví dotčeného výrobku, objemu, podílu na trhu a cenám dovážených subvencovaných výrobků z Indie, které byly zmíněny výše, nelze dopad skutečného subvenčního rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
(144)
V této souvislosti je vhodné připomenout, že v roce 1999 byla na dotčený výrobek uložena antidumpingová a antisubvenční vyrovnávací opatření. Avšak vzhledem k době, která uplynula mezi pozbytím platnosti opatření zavedených v roce 1999 a současným šetřením, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků dřívějšího subvencování (7). V rámci tohoto šetření nebyly každopádně předloženy žádné důkazy, že by se výrobní odvětví stále zotavovalo z účinků dřívějšího subvencování.
5.3.3. Mikroekonomické ukazatele
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(145)
Během posuzovaného období se průměrná jednotková prodejní cena a výrobní náklady výrobců v Unii vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(146)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vzrostly během posuzovaného období o 34 %. Nárůst odráží obecný nárůst cen surovin, k němuž došlo v tomto odvětví během stejného období. V roce 2011 a během období šetření mohli výrobci v Unii zvýšit ceny pouze mírně, aby pokryli rostoucí výrobní náklady, což postačovalo k udržení ziskovosti mírně nad 1 % v roce 2011 a na samé hranici rentability v období šetření. Z tohoto důvodu, jak ukazuje tabulka výše, ani výrazný nárůst prodejní ceny neumožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout přiměřené ziskovosti.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(147)
V průběhu posuzovaného období se situace, pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost výrobců v Unii získávat kapitál, vyvíjela takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Peněžní tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investice (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnost investic
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(148)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že se čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřil jako procento příslušného obratu. V roce 2009 vykazovaly zisky výrobců v Unii zařazených do vzorku ztrátu, ale v roce 2010 se jejich situace paralelně s nárůstem spotřeby o 50 % začala zlepšovat, jak je uvedeno ve 120. bodě odůvodnění výše. I když se však ziskovost mírně zvýšila, 0,2 % úroveň zisku byla stále výrazně nižší, než je přiměřená úroveň ziskovosti v odvětví oceli. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, protože se má za to, že odpovídá rozpětí, kterého by výrobní odvětví tohoto typu v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, mohlo dosáhnout u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dovozu subvencovaných výrobků, jak uvedlo výrobní odvětví Unie. Kromě toho se jedná o 5 % rozpětí zisku před zdaněním, což bylo považováno za přiměřené minimum v jiném šetření týkajícím se podobných výrobků ve stejném odvětví.
(149)
Během období šetření se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo dosáhnout prahu rentability; cenový tlak vyvíjený dovozem subvencovaných výrobků jim však bránil v tom, aby přizpůsobili ceny nákladům, a nemohli tedy dosáhnout uspokojivých výsledků. Tuto situaci lze rovněž vysvětlit skutečností, že výrobek, který je předmětem šetření, se považuje za komoditu, a proto jsou ceny hlavním faktorem, který určuje, který výrobek si zákazník vybere.
(150)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě operací, byl do roku 2010 záporný. Ačkoli se v roce 2011 zlepšil, mezi rokem 2011 a obdobím šetření se snížil o 34 %.
(151)
Vývoj v oblasti ziskovosti a peněžního toku v posuzovaném období snížil schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku investovat do vlastních činností a ohrozil jejich rozvoj. V důsledku toho se možnosti výrobců v Unii získávat kapitál a financovat náklady zkomplikovaly. Ačkoli se v roce 2010 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo uskutečnit určité investice, později, a to zejména během období šetření, se investice ve srovnání s rokem 2010 snížily o 51 %. Kromě toho, i kdyby byla v roce 2011 návratnost investic týkajících se obdobného výrobku, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, pozitivní, během období šetření se značně snížila (o 5,9 procentního bodu) a dosáhla nízké úrovně ve výši 0,8 %.
(152)
S ohledem na výše uvedené lze dospět k závěru, že finanční situace výrobců v Unii zařazených do vzorku byla v průběhu období šetření do jisté míry nestabilní.
g) Zásoby
(153)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla v posuzovaném období o 41 %; nárůst zásob se časově shodoval se ztrátami podílu na trhu, zejména během období šetření.
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
odpovědi na dotazník
h) Mzdové náklady
(154)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostly mírně, a proto nejsou určujícím faktorem nárůstu výrobních nákladů.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5.4. Závěry týkající se újmy
(155)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nemělo možnost plně využít zvýšení spotřeby během posuzovaného období, a zejména během období šetření. Nejprve se mezi lety 2009 a 2010 většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie značně zlepšila, ale následně jeho hospodářská situace stagnovala nebo se dokonce zhoršila.
(156)
Mezi rokem 2009 a 2010 se v souvislosti s prudce rostoucím trhem některé ukazatele, jako například výroba a objem prodeje výrobního odvětví Unie, značně zvýšily, ale od roku 2010 začalo docházet ke zpomalování. K této situaci došlo navzdory pokračujícímu nárůstu spotřeby.
(157)
Dále byly cenovým tlakem na trhu Unie, zvláště během období šetření, významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, investice a ziskovost. Mezi lety 2009 a 2010 nebylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit své ceny tak, aby to stačilo na pokrytí jeho výrobních nákladů. Ziskovost mezi roky 2009 až 2011 vzrostla a v roce 2011 bylo dosaženo mírného zisku ve výši 1,4 %; tato situace se však opět začala zhoršovat v období šetření, kdy se výrobní odvětví Unie ocitlo na hranici rentability. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a schopnost obnovy.
(158)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
6.1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie do té míry, že ji lze označit za závažnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(160)
Šetření prokázalo, že během posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 50 % a zároveň se objem dovozu pocházejícího z Indie více než zdvojnásobil. Na druhé straně se zvýšení subvencovaného dovozu časově shodovalo s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, ke kterému došlo mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(161)
S ohledem cenový tlak na trhu Unie v posuzovaném období bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny z Indie byly trvale nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku cenového podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie (v průměrné výši 12,5 % během období šetření) zvýšil indický dovoz subvencovaných výrobků svůj podíl na trhu od roku 2009 do období šetření o 40 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 4,7 procentního bodu (z 67,6 % v roce 2009 na 62,9 % v období šetření). Ztráta podílu na trhu ukazuje, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít zvýšené spotřeby pouze v omezené míře.
(162)
Vzhledem k růstu výrobních nákladů se výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, jak je uvedeno v bodě 145 odůvodnění výše. Z důvodu cenového tlaku vyvíjeného rostoucím objemem subvencovaného indického dovozu, jak je uvedeno výše, nebyl nárůst cen dostatečný k tomu, aby vyrovnal rostoucí náklady, a proto odvětví Unie nemohlo dosáhnout uspokojivé úrovně zisku, která by mohla být považována za nezbytnou pro toto konkrétní výrobní odvětví.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že prudký nárůst subvencovaného dovozu z Indie za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byl pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nesubvencovaný dovoz
(164)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj v případě nesubvencovaného objemu vývozu a cen během posuzovaného období. Objem nesubvencovaného vývozu představoval méně než jednu třetinu indického vývozu během období šetření a sledoval stejný trend jako dovoz subvencovaných výrobků.
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (index)
100
172
218
210
Průměrná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(165)
Na základě těchto skutečností se má za to, že možný negativní dopad, který mohl mít nesubvencovaný dovoz na trh Unie, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
Země
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
Objem (v tunách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podíl na trhu (v %)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Průměrná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
Období šetření
Švýcarsko
Objem (v tunách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podíl na trhu (v %)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Průměrná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejská republika
Objem (v tunách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podíl na trhu (v %)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Průměrná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě Indie
Objem (v tunách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podíl na trhu (v %)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Průměrná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
Kromě subvencovaného dovozu z Indie, který představoval 35 % celkového dovozu na trh Unie během období šetření, existovaly další zdroje dovozu, včetně Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska, které musely být zkoumány v kontextu příčinných souvislostí.
(167)
Šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny korejských a švýcarských vyvážejících výrobců se během posuzovaného období, a zejména během období šetření, pohybovaly nad prodejními cenami indických vyvážejících výrobců a nad cenami výrobního odvětví Unie. Kromě toho se jejich podíl na trhu v období šetření snížil o 0,5 a 1,6 procentních bodů.
(168)
Průměrná cena výrobků z Čínské lidové republiky byla nižší než úroveň cen výrobního odvětví Unie a podíl této země na trhu vykazoval během posuzovaného období rostoucí tendenci. Šetření však ukázalo, že sortiment výrobků z čínského dovozu se liší a že čínské výrobky přímo nekonkurují výrobkům odvětví Unie nebo výrobkům na trhu Unie, které jsou původem z Indie. Proto bylo usouzeno, že čínský vývoz nemohl mít významný dopad na hlavní typy výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Veškeré účinky, které mohl mít dovoz z Číny na újmu utrpěnou výrobním odvětvím Unie, byly proto minimální.
(169)
Nicméně jeden vyvážející výrobce tvrdil, že dovoz drátů z nerezavějící oceli z Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření.
(170)
Kromě výše uvedených skutečností a úvah je třeba uvést, že v zahajovací fázi řízení neexistoval a ani nyní neexistuje důkaz o subvencování, újmě nebo příčinné souvislosti, který by odůvodňoval zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu z uvedených zemí. Kromě toho, i kdyby existovaly důkazy odůvodňující zahájení vyšetřování ostatního dovozu, rozdíl v zacházení, který spočívá v zahájení antisubvenčního řízení pouze proti dovozu z Indie, by nebyl diskriminační. Tvrzení, že tyto země by měly být zahrnuty do rozsahu šetření, je proto neopodstatněné a mělo by být zamítnuto.
(171)
Na základě výše uvedeného byl učiněn závěr, že vývoz ze třetích zemí nepřispěl významným způsobem k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(172)
Celkový vývoz dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie představoval v období šetření 8,5 % celkové výroby. Tento obraz odráží situace ve vývozu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku, jejichž vývoz představoval v období šetření 7 % výroby a jejichž ceny byly o 36 % vyšší než ceny na trhu EU ve stejném období. Proto lze dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
6.3.4. Hospodářská krize a ceny surovin
(173)
Jak bylo uvedeno ve 120. bodě odůvodnění, spotřeba v roce 2009 byla obzvláště nízká v důsledku mimořádně vysoké úrovně cen niklu a dopadů hospodářské krize. Tato situace zcela jistě vysvětluje obzvláště špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009. Je však třeba uvést, že výsledky levného subvencovaného dovozu se liší od výsledků výrobního odvětví Unie také v situaci rostoucí spotřeby od roku 2010.
(174)
Šetření ukázalo, že dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno využít rostoucí spotřeby a během posuzovaného období ztrácelo podíl na trhu, zatímco subvencovaný indický dovoz získal další podíl na trhu.
(175)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize a zvýšení cen surovin mohly přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tento dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
6.4. Závěry týkající se příčinné souvislosti
(176)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období se podstatně zvýšil objem a tržní podíl subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie (o 110 % a 40 % v uvedeném pořadí). Kromě toho bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, a to zejména v období šetření (v průměru o 12,5 %).
(177)
Toto zvýšení objemu a tržního podílu subvencovaného dovozu z Indie se časově shodovalo s pomalým vývojem finanční situace výrobního odvětví Unie, a to zejména od roku 2010. Navzdory oživení spotřeby nebylo výrobní odvětví Unie schopno přenést zvýšení výrobních nákladů na své odběratele na uspokojivé úrovni, a tudíž i finanční ukazatele jako ziskovost, peněžní tok a investice zůstaly na nízké úrovni.
(178)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nebyly takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(179)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného vývozu působícího újmu, byl prozatímně učiněn závěr, že subvencovaný dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné informace
(180)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se zkoumalo, zda navzdory předběžnému zjištění o škodlivém subvencování neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro závěr, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě přijmout opatření. Analýza zájmu Unie vycházela ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(181)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze 27 známých výrobců představujících veškerou výrobu Unie obdobného výrobku. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku v období šetření přímo zaměstnávali více než 1 747 lidí.
(182)
Jeden výrobce v Unii, který představuje relativně malý podíl výroby v Unii a který má v Indii společnost ve spojení, vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. Jak bylo zmíněno ve 22. bodě odůvodnění, tento výrobce argumentoval tím, že vysoce technické výrobky by neměly být zahrnuty do šetření a že není v zájmu Unie uložit stejná opatření na tento typ výrobku.
(183)
Jak je uvedeno ve 126. bodě odůvodnění, tato záležitost byla v dotazníku řešena tak, že se rozšířila škála PCN, která pro potřeby šetření jasně identifikuje tyto typy. V této fázi se však odhalilo, že šetření se vysoce technických výrobků týká a že indičtí vyvážející výrobci vyvezli pouze omezené množství těchto typů výrobků. Z toho vyplývá, že obavy vyjádřené tímto výrobcem se nepovažovaly za podložené, a jeho tvrzení byl zamítnuto.
(184)
Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Indie. Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z rostoucí spotřeby a finanční situace výrobního odvětví Unie zůstala nadále nestabilní.
(185)
Předpokládá se, že uložením vyrovnávacích cel se obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobní odvětví Unie bude moci přizpůsobit své ceny obdobného výrobku výrobním nákladům.
(186)
Lze rovněž očekávat, že uložení takových opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o který přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. Uložení opatření by výrobnímu odvětví umožnilo udržet a dále rozvíjet své úsilí o efektivní provoz.
(187)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala.
(188)
Proto se došlo k prozatímnímu závěru, že zavedení antisubvenčních opatření na dovoz pocházející z Indie by byl v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem uživatelů
(189)
Dotazníky byly zaslány devíti uživatelům v Unii. Odpověděli pouze tři uživatelé, kteří představovali přibližně 6 % celkového dovozu dotčeného výrobku z Indie během období šetření. Tito uživatelé působí v odvětvích týkajících se zpracování potravin, včetně komerčních kuchyní a stravovacích zařízení, domácích přístrojů a automobilového průmyslu.
(190)
Výrobky z Indie představovaly přibližně 67 % jejich veškerých nákupů dotčeného výrobku; Indie byla výhradním zdrojem dodávek pouze pro jednoho uživatele. Během období šetření představoval průměrný procentní podíl obratu, který zahrnoval dotčený výrobek, 54 % jejich celkového obratu.
(191)
Šetření ukázalo, že během období šetření převyšovala průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů v odvětvích, která používají dotčený výrobek, 9 % obratu.
(192)
Pravděpodobný vliv navrhovaných opatření byl posouzen na základě odpovědí na dotazník, které zaslali uživatelé a celkový trh Unie s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Pokud vezmeme v úvahu nejhorší scénář pro trh Unie, tj. že by nárůst cen nemohl být přenesen na distribuční řetězec a že by uživatelé nadále nakupovali výrobky z Indie v předchozích objemech, dopad cla na ziskovost uživatelů by znamenal pokles přibližně o 0,2 procentního bodu.
(193)
Je třeba poznamenat, že jeden uživatel zaujal neutrální stanovisko, pokud jde o šetření, protože se domnívá, že uložení opatření nebude mít významný dopad na tržní ceny, neboť potenciální zvýšení cen by bylo absorbováno distributory.
(194)
Další uživatel vyjádřil obavy, že pokud by byla opatření uložena, měla by dopad rovněž na určité typy výrobků, které se v Unii již nevyrábí. Šetření však prokázalo, že typy výrobků zmíněné tímto uživatelem jsou v Unii dosud vyráběny a že poptávka po těchto typech z jakostních tříd nerezavějící oceli není významná. Kromě toho je třeba poznamenat, že výrobci v Unii v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu, a proto by se v případě, že by se zvýšila poptávka, mohla zvýšit i výroba.
(195)
Je třeba zdůraznit, že vzhledem k tomu, že dotyčný výrobek je standardizován, pokud jde o odvětví a jeho používání, uživatelé by mohli snadno změnit své zdroje dodávek, pokud jde o kvalitu výrobků nebo cenu. Uložení opatření by nemělo vylučovat možnost dovozu dotčeného výrobku z jiných zemí, nebo dokonce z Indie, až budou účinky narušující obchod způsobené subvencováním odstraněny.
(196)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem (přestože dopad opatření uložených na dovoz z Indie bude mít pravděpodobně negativnější dopad na některé uživatele než jiné) se celkový dopad na uživatele považuje za omezený.
7.4. Zájem dovozců
(197)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení, spolupracovali v omezené míře. Devět dovozců poskytlo informace pro účely výběru vzorku, avšak pouze jeden dovozce spolupracoval. Tato společnost představuje přibližně 7 % celkového dovozu z Indie během období šetření a vyslovila se proti zavedení opatření, protože Indie je jejím nejdůležitějším dodavatelem. Ačkoliv uložení opatření by mělo negativní dopad na ziskovost tohoto dovozce v důsledku vyšších nákladů, které by mu vznikly, tato dovážející společnost by měla být schopna přenést přinejmenším část zvýšených nákladů na své odběratele.
(198)
Kromě toho by se dovozci mohli přeorientovat na jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie a jiných vyvážejících zemí.
(199)
Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
7.5. Závěry týkající se zájmu Unie
(200)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že podle dostupných informací ohledně zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie.
(201)
Navíc při posouzení celkových dopadů antisubvenčních opatření na trh Unie se zdá, že pozitivní účinky, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možnými negativními dopady na ostatní omezenější zájmové skupiny.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(202)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(203)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(204)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii.
(205)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání vážené průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je stanovena pro výpočty cenového podbízení ve 130. bodě odůvodnění výše, a ceny za obdobný výrobek, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům připočetla přiměřená úroveň zisku. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, jak je uvedeno ve 148. bodě odůvodnění.
(206)
Veškeré rozdíly vyplývající z tohoto srovnání pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové ceny CIF dovozu (viz 208. bod odůvodnění).
8.2. Prozatímní opatření
(207)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(208)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním újmy a subvenčních rozpětí. Navrhují se proto následující prozatímní sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní vyrovnávací sazba cla
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Venus group
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Všechny ostatní společnosti
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Pokud jde o souběžné antidumpingové šetření, nesmí být podle čl. 24 odst. 1 pododst. 2 základního nařízení a podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), na jeden výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Pokud jde o subvenční programy, byla vývozní subvence, jak je uvedeno ve 29. až 112. bodě odůvodnění, poskytnuta v případě všech režimů. Příslušné prozatímní antidumpingové sazby cla daných spolupracujících výrobců budou v souběžném antidumpingovém šetření náležitě upraveny.
(210)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie a vyrobeného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a takový výrobek podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(211)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (9) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(212)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antisubvenčního cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
9. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(213)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli, které:
-
obsahují (v hmotnostních procentech) 2,5 % nebo více niklu, kromě drátů obsahujících 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % niklu a 20 % nebo více, avšak nejvýše 22 % chromu,
-
obsahují (v hmotnostních procentech) méně než 2,5 % niklu, kromě drátů obsahujících 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % chromu a 3,5 % nebo více, avšak nejvýše 6 % hliníku,
jsou v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a pocházejí z Indie.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
3,1
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháráštra
0,0
B780
Společnosti uvedené v příloze
3,8
B781
Všechny ostatní společnosti
4,3
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 419/2013
z 3. mája 2013,
ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 12,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila 10. augusta 2012 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antisubvenčného konania (ďalej len „antisubvenčné konanie“ alebo „súčasné konanie“) týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) do Únie.
(2)
V ten istý deň Komisia formou oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) oznámila začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „antidumpingové konanie“).
(3)
Antisubvenčné konanie sa začalo po podnete, ktorý 28. júna 2012 podala Európska federácia výrobcov železa a ocele (European Federation of Iron and Steel Industries, Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
(4)
Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia oznámila Komisia indickej vláde, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Indická vláda bola pozvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. V tomto prípade sa nenašlo vzájomne prijateľné riešenie.
1.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(5)
Komisia o začatí prešetrovania oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov a používateľov, ako aj orgány Indie.
(6)
Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.
(7)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie, ktorých sa toto prešetrovanie týka, a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci predpísaných lehôt Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa rozhodla obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie na primeraný počet prostredníctvom výberu vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia (tento proces sa nazýva aj „výber vzorky“).
1.2.1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov
(8)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(9)
V danej lehote, ktorá sa stanovila v oznámení o začatí konania, celkovo 18 vyvážajúcich výrobcov, z ktorých niektorí patrili do tej istej skupiny, poskytlo požadované informácie, súhlasilo so zaradením do vzorky a 7 z nich požiadalo o individuálne preskúmanie v prípade, ak by neboli zaradení do vzorky. Z týchto spolupracujúcich spoločností pätnásť nahlásilo vývoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele do Únie počas obdobia prešetrovania. Vzorka bola preto vybratá na základe informácii predložených týmito pätnástimi vyvážajúcimi výrobcami.
(10)
V súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostávala z dvoch samostatných spoločností a jednej skupiny spoločností pozostávajúcej zo štyroch prepojených spoločností, ktoré spolu predstavujú viac ako 63 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie.
(11)
V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber reprezentatívnej vzorky konzultovaný aj so všetkými známymi vyvážajúcimi výrobcami a príslušnými orgánmi Indie. K výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky.
(12)
Ako sa uvádza v odôvodnení 10, vzorka bola obmedzená na primeraný počet spoločností, ktoré bolo možné prešetriť v rámci stanovenej lehoty. Spoločnosti prešetrované na účely prešetrenia subvencovania sú uvedené v odôvodnení 19.
(13)
Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 9, na začiatku bolo doručených 7 žiadostí o individuálne preskúmanie. Preto sa usúdilo, že individuálne preskúmanie by v tejto fáze predstavovalo neprimeranú záťaž a bránilo by včasnému dokončeniu prešetrovania. Žiadosti vývozcov, ktorí predložili potrebné informácie v príslušných lehotách, však budú preskúmané v zostávajúcom období prešetrovania.
1.2.2. Výber vzorky výrobcov z Únie
(14)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorilo pôvodne päť výrobcov, o ktorých bolo Komisii pred začatím prešetrovania známe, že v Únii vyrábajú drôty z nehrdzavejúcej ocele. Komisia vybrala vzorku na základe predaja, objemu výroby a geografickej polohy. Zainteresované strany boli v oznámení o začatí konania takisto vyzvané, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. Z analýzy vyplnených dotazníkov vyplynulo, že jeden vybraný výrobca z Únie má v Únii prepojenú spoločnosť, ktorá je takisto zapojená do výroby a predaja drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Šiesti výrobcovia z Únie zaradení do vzorky teda predstavovali 46,5 % celkovej odhadovanej výroby v Únii. Vzorka sa považuje za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.
1.2.3. Výber vzorky dovozcov
(15)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.
(16)
Celkovo deväť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Komisia vybrala na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie vzorku troch spoločností, ktoré počas obdobia prešetrovania predstavovali 23,8 % vývozu Indie do Únie. Dvaja z dovozcov vybraných do vzorky však nepredložili vyplnené dotazníky. V tejto fáze prešetrovania sa preto výber vzorky nemohol uplatniť a v zostávajúcej časti prešetrovania budú o spoluprácu požiadaní iní dovozcovia.
1.2.4. Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy
(17)
Dotazníky boli zaslané indickej vláde, trom vyvážajúcim výrobcom (skupinám vyvážajúcich výrobcov) v Indii zaradeným do vzorky a vyvážajúcim výrobcom, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky a deviatim známym používateľom.
(18)
Vyplnené dotazníky doručila indická vláda, traja vyvážajúci výrobcovia (skupiny vyvážajúcich výrobcov) zaradení do vzorky, jeden z tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiesti výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, jeden neprepojený dovozca a traja používatelia.
(19)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch indickej vlády v Dili a v priestoroch týchto strán:
Výrobcovia z Únie:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Nemecko
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španielsko
-
Rodacciai SPA, Miláno, Taliansko
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Taliansko
-
Skupina Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francúzsko
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Nemecko
Vyvážajúci výrobcovia v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra
-
Skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháraštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháraštra
1.3. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie
(20)
Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(21)
Príslušným výrobkom je drôt z nehrdzavejúcej ocele obsahujúci v hmotnosti:
-
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu,
-
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,
-
s pôvodom v Indii, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99.
(22)
Jedna strana tvrdila, že existujú takzvané „vysoko technické“ druhy výrobkov, ktoré sa odlišujú od ostatných druhov príslušného výrobku vyrábaných v Indii, ale aj v Únii. Táto strana ďalej tvrdila, že na rozdiel od väčšiny druhov výrobkov vyvážaných z Indie do Únie technické druhy výrobkov nie sú komoditami, ale špecifickými druhmi výrobkov, ktoré sa vyrábajú na osobitné použitie z určitých tried ocele a s určitými priemermi a nemali by byť zahrnuté do prešetrovania.
(23)
V tejto fáze sa zdá, že technické druhy výrobkov boli súčasťou vymedzenia výrobku a v porovnaní s inými druhmi príslušného výrobku majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti. Navyše tieto druhy výrobkov vyrába podľa všetkého aj výrobné odvetvie Únie, a preto sú technické druhy výrobkov zahrnuté do rozsahu pôsobnosti prešetrovania.
2.2. Podobný výrobok
(24)
Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Indie, ako aj výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný na trhu Únie, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(25)
Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto systémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií:
a)
systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“, Duty Drawback Scheme);
c)
systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme);
d)
systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
e)
systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme);
f)
Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme);
g)
Osobitné hospodárske zóny/jednotky orientované na vývoz (ďalej len „SEZ/EOU“, Special Economic Zones/Export Oriented Units).
(26)
Systémy uvedené v písmenách a), c), d) a f) až g) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať vyhlášky o vývoznej a dovoznej politike. Tieto vyhlášky sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre OP v prípade tohto prešetrovania je dokument politiky zahraničného obchodu 2009 - 2014 (ďalej len „dokument FTP 09-14“). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy upravujúce dokument FTP 09-14 v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „príručka HOP I 09-14“, Handbook of Procedures, Volume I). Príručka postupov sa pravidelne aktualizuje.
(27)
Systém ECS uvedený pod písmenom e) sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o riadení bánk z roku 1949, ktorý umožňuje banke Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov
(28)
Systém DDS uvedený pod písmenom b) sa zakladá na oddiele 75 colného zákona z roku 1962, oddiele 37 hlavného zákona o spotrebnej dani z roku 1944, oddieloch 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a na pravidlách vrátenia cla, spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa uverejňujú pravidelne; na OP sa vzťahovali sadzby vrátenia cla pre všetky odvetvia na roky 2011 - 2012, ktoré boli uverejnené vo vyhláške č. 68/2011 - Clá (N.T).Systém vrátenia cla sa v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 uvádza aj ako systém odpustenia cla.
3.2. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme)
a) Právny základ
(29)
Podrobný opis systému DEPBS sa nachádza v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 4 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(30)
Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.
c) Praktické vykonávanie systému DEPBS
(31)
Vývozca môže požiadať o úvery DEPBS, ktoré sa vypočítavajú ako percentuálny podiel hodnoty výrobkov vyvážaných v rámci tohto systému. Indické orgány stanovili takéto sadzby DEPBS pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Sú stanovené na základe štandardných noriem vstupov/výstupov („SION“, Standard Input Output Norms), pri zohľadnení pravdepodobného dovozného obsahu vstupov vývozného výrobku a dosahu cla na tento pravdepodobný dovoz bez ohľadu na to, či sa dovozné clo skutočne zaplatilo alebo nie. Počas OP súčasného prešetrovania bola sadzba DEPBS pre príslušný výrobok 5 % s maximálnou hodnotou 97 Rs/kg.
(32)
Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť indickým orgánom vyhlásenie, v ktorom uvedie, že vývoz sa uskutočňuje v rámci systému DEPBS. Aby sa tovar mohol vyviezť, indické colné orgány vydajú počas colného odbavenia vývozný colný doklad. V tomto dokumente sa uvádza okrem iného výška úveru DEPBS, ktorý sa má na túto vývoznú transakciu poskytnúť. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o udelení úveru DEPBS.
(33)
Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať úvery DEPBS ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti. Tieto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru - s výnimkou kapitálového tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z obratu) alebo sa môže využiť inak. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania.
(34)
Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. Na žiadosti o úvery DEPBS sa v skutočnosti neuplatňujú žiadne prísne lehoty. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehôt na predloženie uvedených v kapitole 4.47 príručky HOP I 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehôt na predloženie sa okrem toho ešte stále môžu posúdiť po uložení menšej sankcie (t. j. vo výške 10 % z nároku), ako je jasne uvedené v kapitole 9.3 príručky HOP I 09-14.
(35)
Zistilo sa, že počas prvých dvoch štvrťrokov OP využívali tento systém dve spoločností zaradené do vzorky.
d) Závery o systéme DEPBS
(36)
Zo systému DEPBS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver DEPBS okrem toho vývozcu zvýhodňuje, pretože zvyšuje jeho likviditu.
(37)
Systém DEPBS je ďalej podmienený podľa zákona uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(38)
Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v bode i prílohy I), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca predovšetkým nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci DEPBS.
e) Zrušenie systému DEPBS a prechod na systém DDS
(39)
Prostredníctvom verejného oznámenia č. 54 (RE-2010)/2009 - 2014 zo 17. júna 2011 získal systém DEPBS posledné trojmesačné predĺženie, ktorým sa jeho uplatniteľnosť predĺžila do 30. septembra 2011. Vzhľadom na to, že odvtedy nebolo uverejnené žiadne ďalšie predĺženie, systém DEPBS bol od 30. septembra 2011 prakticky zrušený. Preto bolo potrebné overiť, či by sa mohli uložiť opatrenia v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia.
(40)
Indická vláda Komisii vysvetlila, že po zrušení systému DEPBS sa spoločnosti mohli rozhodnúť pre iné systémy oslobodenia od cla/odpustenia cla, ktoré sú vymedzené podľa kapitoly 4 dokumentu FTP 09-14, t. j. systém predbežných povolení (AAS) alebo systém vrátenia cla (DDS).
(41)
Z prešetrovania vyplynulo, že ihneď po zrušení systému DEPBS začali obidve spoločnosti zaradené do vzorky využívať systém DDS. Treba poznamenať, že systém DDS bol zavedený v roku 1995 a počas prvých dvoch štvrťrokov OP a viacerých rokov pred OP existoval súčasne so systémom DEPBS. Systém DDS sa však nemohol využívať súčasne so systémom DEPBS na tie isté vývozy.
(42)
Treba poznamenať, že indická vláda, ako to dokazuje obežník č. 42 /2011 - Clá z 22. septembra 2011, prijala kroky na zaistenie hladkého prechodu zo systému DEPBS na systém DDS. V tomto obežníku je vysvetlené, že „systém vrátenia (cla) v tomto roku zahŕňa položky, ktoré boli dosiaľ zahrnuté v systéme DEPB(S)“. V tom istom obežníku sa uvádza, že pre odvetvia pôsobiace v rámci DEPBS „bolo rozhodnuté zabezpečiť hladký prechod pre položky v týchto odvetviach, pričom tieto položky sa zahrnú do systému vrátenia cla. Na tieto položky sa bude vzťahovať prechodné opatrenie vo forme mierneho zníženia sadzieb DEPB(S), ktoré bude pre väčšinu položiek v rozsahu od 1 % do 3 %.“ Inými slovami, v tomto obežníku sa uvádza, že sadzby vrátenia cla uplatňované s účinnosťou od 1. októbra 2011 boli stanovené tak, aby poskytovali podobnú výhodu ako zrušený systém DEPBS.
(43)
Zistilo sa, že sadzby DDS uplatňované na príslušný výrobok od 1. októbra 2011 skutočne poskytovali podobné úrovne subvencovania ako poskytoval systém DEPBS do 30. septembra 2011. Prešetrovaním sa potvrdili aj veľmi blízke úrovne rozpätí subvencovania DEPB a DDS pre všetky spoločnosti zaradené do vzorky, z ktorých každá využívala DEPBS v prvých 6 mesiacoch OP a DDS v nasledujúcich 6 mesiacoch OP.
(44)
V odôvodneniach 41 až 43 sa preukazuje, že hoci bol systém DEPBS zrušený, plynulým prechodom na systém vrátenia cla sa zabezpečilo, že zásadné výhody boli poskytované naďalej bez prerušenia a na takmer rovnakej úrovni. Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že subvencie neboli zrušené v zmysle článku 15 ods. 1 základného nariadenia a že DEPBS podlieha vyrovnávacím opatreniam.
f) Výpočet výšky subvencie
(45)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola zistená počas obdobia prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente sa musí indická vláda vzdať cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné určiť výhodu v rámci systému DEPBS ako súčet úverov získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas OP.
(46)
V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky takto zistených úverov, aby sa dospelo k výške subvencie (v čitateli). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(47)
Na základe uvedených skutočností sadzby subvencie pre príslušné spoločnosti, ktoré boli v súvislosti s týmto systémom stanovené pre OP, predstavujú 0,58 % a 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % pre spoločnosti skupiny Venus.
3.3. Systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“)
a) Právny základ
(48)
Podrobný opis systému DDS je uvedený v pravidlách vrátenia cla a spotrebnej dane z roku 1995 zmenených nadväzujúcimi vyhláškami.
b) Oprávnenosť
(49)
Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.
c) Vykonávanie v praxi
(50)
Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty FOB výrobkov vyvážaných podľa tohto systému. Indická vláda stanovila sadzby vrátenia cla pre viaceré výrobky vrátane príslušného výrobku. Tieto sadzby sú stanovené na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy cla zaplateného za vstupy. Tieto sadzby sa uplatňujú bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo v skutočnosti zaplatené alebo nie. Počas OP bola sadzba DDS pre príslušný výrobok 4 % hodnoty FOB s hornou hranicou 5 Rs/kg podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.
(51)
Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. Vo chvíli, keď sa do serveru colného úradu (ICEGATE) zadajú podrobné údaje o odoslaní, uvádza sa, že sa uskutočňuje vývoz v rámci DDS a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Potom, čo dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru (ďalej len „EGM“, Export General Manifest) a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom zmenky.
(52)
Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (ďalej len „BRC“, Bank Realisation Certificate). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale v prípade, ak vývozca nepredloží BRC v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať.
(53)
Suma vráteného cla sa môže využiť na ľubovoľný účel.
(54)
Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať sumu vráteného cla ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti.
(55)
Zistilo sa, že počas posledných dvoch štvrťrokov OP využívali systém DDS dve zo spoločností zaradených do vzorky.
d) Záver k systému DDS
(56)
Zo systému DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla je finančnou pomocou indickej vlády, pretože má podobu priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.
(57)
Navyše systém DDS je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(58)
Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu.
(59)
Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DDS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci DDS.
(60)
Potvrdzuje to obežník indickej vlády č. 24/2001, v ktorom sa jasne uvádza, že „[sadzby vrátenia cla] vôbec nesúvisia so skutočnou štruktúrou vstupnej spotreby a skutočným zaťažením vstupov konkrétneho vývozcu alebo jednotlivých zásielok […]“ a regionálnym orgánom sa v ňom poskytujú inštrukcie, že „príslušné miestne subjekty by nemali trvať na dôkazoch o skutočných uhradených clách za dovezené alebo pôvodné vstupy […] spolu s [nárokom na vrátenie cla] vyplneným vývozcami“.
(61)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že systém DDS podlieha vyrovnávacím opatreniam.
e) Výpočet výšky subvencie
(62)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola zistená počas obdobia prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente je indická vláda zodpovedná za vyplatenie sumy vráteného cla, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza suma vráteného cla, ktorá sa má poskytnúť na danú vývoznú transakciu, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s tým sa považuje za vhodné určiť výhodu v rámci systému DDS ako súčet súm vráteného cla získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas OP.
(63)
V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia preskúmania prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(64)
Na základe uvedených skutočností sadzby subvencie určené v súvislosti s týmto systémom pre príslušné spoločnosti sú 0,61 % a 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % pre spoločnosti skupiny Venus.
3.4. Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme)
a) Právny základ
(65)
Podrobný opis systému je uvedený v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(66)
Systém AAS tvorí šesť podsystémov, ktoré sú podrobnejšie opísané v odôvodnení 67. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na podsystém AAS „fyzický vývoz“ a na podsystém AAS „každoročná požiadavka“. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, majú nárok v rámci AAS na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 8.2 dokumentu FTP 09-14, akými sú napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“, export oriented unit), sú oprávnení v rámci podsystému AAS „zamýšľaný vývoz“. Napokon dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podsystémov „zálohovaný príkaz na uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“, Advance Release Order) a „domáci dokumentárny akreditív“.
c) Vykonávanie v praxi
(67)
Predbežné povolenia v rámci AAS sa môžu vydať na účely:
i) fyzického vývozu: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane druhu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii;
ii) každoročnej požiadavky: Toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;
iii) dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia zamýšľajú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať predbežné povolenie AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;
iv) zamýšľaného vývozu: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 8.2. písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“, export-oriented unit) alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (ďalej len „SEZ“, special economic zone);
v) zálohovaného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „ARO“, Advance Release Order): Držiteľ predbežného povolenia v rámci AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú predbežné povolenia schválené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii pre domáce vstupy, ako aj pre dovážané vstupy;
vi) domáceho dokumentárneho akreditívu: Tento podsystém zahŕňa opäť domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré namiesto dovozu pochádzajú z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane).
(68)
V priebehu OP boli úľavy v rámci systému AAS v súvislosti s príslušným výrobkom poskytnuté dvom spoločnostiam zaradeným do vzorky. Tieto spoločnosti využívali jeden z uvedených podsystémov, t. j. systém AAS „fyzický vývoz“. Nie je preto potrebné zisťovať, či sa na zvyšné nevyužité podsystémy vzťahujú vyrovnávacie opatrenia.
(69)
Držiteľ predbežného povolenia je na účely overenia zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 príručky HOP I 09-14 a dodatok 23 k tejto príručke), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané, a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne.
(70)
Pokiaľ ide o podsystém, ktorý počas OP využívali príslušné spoločnosti, t. j. fyzický vývoz, indická vláda stanovuje objem a hodnotu dovoznej colnej úľavy a vývoznej povinnosti a tieto informácie sa zaznamenávajú v povolení. V čase dovozu a vývozu majú okrem toho štátni úradníci zaznamenať zodpovedajúce transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „SION“, Standard Input Output Norms), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane príslušného výrobku
(71)
Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov).
(72)
Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi neboli splnené alebo ešte neboli vyskúšané v praxi.
(73)
Obidve preverované spoločnosti viedli určitý register výroby a spotreby. Register spotreby však neumožňoval overiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve. Pokiaľ ide o požiadavky na overenie uvedené v odôvodnení 69, spoločnosti nemali žiadne záznamy, ktoré by dokazovali, že sa uskutočnil externý audit registra spotreby. Celkovo sa usudzuje, že prešetrovaní vývozcovia neboli schopní preukázať, že sú splnené príslušné ustanovenia dokumentu politiky zahraničného obchodu.
d) Záver týkajúci sa AAS
(74)
Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem, ktorý by bol inak splatný, a poskytuje prešetrovaným vývozcom výhodu, pretože zvyšuje ich likviditu.
(75)
Okrem toho „fyzický vývoz“ v rámci AAS je zo zákona jasne podmienený výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam na základe článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z týchto systémov.
(76)
Podsystém využívaný v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda účinným spôsobom neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (bod 4 oddiel II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla bod 2 oddiel II prílohy III k základnému nariadeniu). Usudzuje sa teda, že normy SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a samotné nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože forma týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali na vývoznú produkciu. Okrem toho indická vláda nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (bod 5 oddiel II prílohy II a bod 3 oddiel II prílohy III k základnému nariadeniu).
(77)
Tento podsystém preto podlieha vyrovnávacím opatreniam.
e) Výpočet výšky subvencie
(78)
Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, zvýhodnením, ktoré podlieha vyrovnávacím opatreniam. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v danom prípade splnené neboli. Ak sa teda nepreukáže existencia vhodného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo na vyrovnanie výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako akékoľvek údajné nadmerné odpustenie. Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrovací orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.
(79)
Výška subvencie poskytnutej spoločnostiam, ktoré využívali AAS, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podsystému počas OP (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nutne vyplynuli zo získania subvencie, odrátali od sumy subvencie, ak došlo k oprávneným nárokom. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat vývozu príslušného výrobku počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.
(80)
Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 2,43 % a 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % pre spoločnosti skupiny Venus.
3.5. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)
a) Právny základ
(81)
Podrobný opis EPCGS sa nachádza v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 5 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(82)
Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.
c) Vykonávanie v praxi
(83)
Pod podmienkou vývozného záväzku môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar [nový aj použitý kapitálový tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva na žiadosť a po uhradení poplatku licenciu na používanie systému EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla vo výške 3 %, uplatniteľná na všetok kapitálový tovar dovezený v rámci systému. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci systému EPCGS môže kapitálový tovar dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie.
(84)
Držiteľ licencie systému EPCGS môže získavať kapitálový tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca kapitálového tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto kapitálového tovaru. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru držiteľovi licencie systému EPCGS môže alternatívne uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.
(85)
Zistilo sa, že všetky tri spoločnosti zaradené do vzorky získali v priebehu OP v rámci systému EPCGS úľavy, ktoré možno pričleniť príslušnému výrobku.
d) Záver k systému EPCGS
(86)
Zo systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla predstavuje výhodu pre vývozcu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti.
(87)
Systém EPCGS je ďalej zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, keďže licencie na jeho využívanie nie je možné získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(88)
Systém EPCGS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nie je začlenený do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa uvádza v bode i) prílohe I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov.
e) Výpočet výšky subvencie
(89)
Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozloženého na obdobie, v ktorom sa odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitálového tovaru v príslušnom odvetví. Takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, sa upravila pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za primeranú komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania. V prípade opodstatnených žiadostí sa poplatky, ktoré vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.
(90)
V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný obrat vývozu počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo dopraveného množstva.
(91)
Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,09 %, 0,6 % a 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % pre spoločnosti skupiny Venus.
3.6. Systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme)
a) Právny základ
(92)
Podrobné údaje o systéme sa uvádzajú v hlavnom obežníku (Master Circular) DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) a hlavnom obežníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) banky Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii.
b) Oprávnenosť
(93)
Tento systém sú oprávnení využívať vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia.
c) Vykonávanie v praxi
(94)
V rámci tohto systému RBI stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery, ktoré sú povinné v indických rupiách, ako aj v cudzej mene, a ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi. Systém ECS pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozných úverov pred odoslaním („úver na zabalenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a zo systému vývozných úverov po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na prevádzkový kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. RBI takisto usmerňuje banky, aby poskytovali určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu.
(95)
V dôsledku hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery so zvýhodnenými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok. Rozdiel v sadzbách by mohol byť nižší pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. V skutočnosti by spoločnosti s dobrým ratingom mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok.
(96)
Zistilo sa, že dve zo spoločností zaradených do vzorky využívali tento systém počas OP.
d) Záver týkajúci sa ECS
(97)
Zvýhodnené úrokové sadzby úveru v rámci systému ECS stanovené v hlavných obežníkoch RBI uvedených v odôvodnení 95 môžu znížiť náklady vývozcu na úroky v porovnaní s nákladmi na úvery stanovenými výlučne na základe trhových podmienok a v tomto prípade poskytnúť takémuto vývozcovi výhodu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Financovanie vývozu nie je samo osebe bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa obvykle vníma ako rizikovejšie a miera bezpečnosti vyžadovaná pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI na stanovenie maximálnych úrokových mier na úvery pre každú komerčnú banku jednotlivo.
(98)
Napriek skutočnosti, že zvýhodnené úvery v rámci systému ECS poskytujú komerčné banky, toto zvýhodnenie predstavuje finančnú pomoc vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, ani podľa Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa na preukázanie subvencie nevyžadujú ďalšie verejné výdavky, napríklad náhrada poskytnutá komerčným bankám indickou vládou, ale stačí len nariadenie vlády na vykonávanie funkcií uvedených v bodoch i), ii) alebo iii) článku 3 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. RBI je orgán verejnej správy, a preto patrí do vymedzenia pojmu „vláda“, ako sa uvádza v článku 2 písm. b) základného nariadenia. Je 100 % vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a jej vedenie menuje indická vláda. RBI riadi súkromné subjekty, v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) druhej zarážky základného nariadenia, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré im ukladá okrem iného, pokiaľ ide o maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery povinne predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI, podľa ktorých komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Týmto nariadením sa ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade poskytovať pôžičky vo forme zvýhodneného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej vládnej praxe v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam, pretože zvýhodnené úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a sú teda podmienené uskutočnením vývozu podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
e) Výpočet výšky subvencie
(99)
Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery využité počas OP a sumou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané príslušnou spoločnosťou. Táto výška subvencie (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat vývozu počas OP alebo celkový obrat vývozu príslušného výrobku v OP pre úvery, v prípade ktorých sa dala zistiť jednoznačná súvislosť s príslušným výrobkom, ktorý sa mohol použiť ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(100)
Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,61 % a 0,08 %, 0,28 %, 0.03 %, 0,1 % pre spoločnosti skupiny Venus.
3.7. Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme)
a) Právny základ
(101)
Podrobný opis systému FMS je uvedený v odseku 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odseku 3.8 príručky HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(102)
Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.
c) Vykonávanie v praxi
(103)
V rámci tohto systému vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa tabuliek 1 a 2 v dodatku 37(C) príručky HOP I 09-14 má nárok na úver na clo rovnajúci sa 3 % hodnoty FOB. Vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa tabuľky 3 v dodatku 37(C) (prioritné trhy) má od 1. apríla 2011 nárok na úver na clo rovnajúci sa 4 % hodnoty FOB. Určité druhy vývozných činností sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz. Z tohto systému sú vylúčené aj určité druhy výrobkov, napr. diamanty, vzácne kovy, rudy, obilniny, cukor a ropné produkty.
(104)
Úvery na clo v rámci systému FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane kapitálového tovaru.
(105)
Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz uskutočnil, po uskutočnení vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie všetkých príslušných vývozných dokumentov (napr. vývozný príkaz, faktúry, povolenia na prepravu, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o udelení úverov na clo.
(106)
Zistilo sa, že počas OP využívala tento systém jedna zo spoločností zaradených do vzorky.
d) Záver k systému FMS
(107)
Zo systému FMS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver na clo v rámci FMS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.
(108)
Navyše je systém FMS zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(109)
Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má nárok na výhody v rámci systému FMS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci systému FMS. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clá v rámci systému FMS na účely dovozu kapitálového tovaru, i keď kapitálový tovar nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných systémov vrátenia cla, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov
e) Výpočet výšky subvencie
(110)
Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam sa vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas OP, a ktorú spolupracujúci vyvážajúci výrobca v čase vývoznej transakcie zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem. V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie (čitateľ) rozložila na príslušný obrat z vývozu počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.
(111)
Sadzba subvencie pre príslušnú spoločnosť, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % pre spoločnosti skupiny Venus.
3.8. Osobitné hospodárske zóny/jednotky orientované na vývoz (ďalej len „SEZ/EOU“, Special Economic Zones/Export Oriented Units)
(112)
Zistilo sa, že systém EOU využívala počas OP len jedna zo spoločností zaradených do vzorky. Z prešetrovania však vyplynulo, že v prípade tejto spoločnosti je úroveň subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam pod úrovňou de minimis, a preto sa systém EOU ďalej neanalyzoval.
3.9. Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam
(113)
Na základe zistení zhrnutých v tabuľke bola celková výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam, vyjadrená ad valorem, v rozsahu od 3,15 % do 4,32 %.
Systém pomoci
Spoločnosť
Raajratna
Skupina Venus
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
SPOLU
4,32 %
3,15 (5)
1,57 % (6)
(114)
V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia sa subvenčné rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky, vypočítané na základe váženého priemerného subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúce spoločnosti zahrnuté vo vzorke, ktoré mali individuálne subvenčné rozpätia väčšie ako úroveň de minimis, rovná 3,82 %.
(115)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Porovnanie údajov Eurostatu o dovoze a údajov o objeme vývozu príslušného výrobku do Únie, ktoré nahlásili pre OP spolupracujúce spoločnosti alebo skupiny, ktoré vyvážali príslušný výrobok počas obdobia prešetrovania do Únie, naznačuje, že úroveň spolupráce zo strany indických vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká. Vzhľadom na túto vysokú úroveň spolupráce sa sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovila na úrovni spoločnosti s najvyššou individuálnou sadzbou, t. j. 4,32 %.
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
4.1. Výrobné odvetvie Únie
(116)
Podobný výrobok vyrábalo 27 výrobcov z Únie. Považujú sa preto za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia a ďalej sa budú uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“.
4.2. Výroba v Únii
(117)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii počas obdobia prešetrovania sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie, ako sú informácie poskytnuté v podnete, údaje zhromaždené od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníky, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(118)
Je potrebné uviesť, že do vymedzenia výrobného odvetvia Únie je zahrnutý aj jeden výrobca z Únie prepojený s indickým vyvážajúcim výrobcom a že tento výrobca mal námietky proti začatiu prešetrovania. Na tomto základe sa celková výroba v Únii počas OP odhadla na približne 139 141 ton. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, ktorí sa prihlásili, a odhadnutý objem výroby ostatných výrobcov, ktorí sa do tohto prešetrovania neprihlásili.
4.3. Výber vzorky výrobcov z Únie
(119)
Ako sa uvádza v odôvodnení 1.2.2, do vzorky predstavujúcej 46,5 % celkovej odhadovanej výroby podobného výrobku v Únii bolo zaradených šesť výrobcov z Únie.
5. UJMA
5.1. Spotreba v Únii
(120)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe celkového objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie a na základe celkového dovozu. Rok 2009 sa vyznačoval bezprecedentne vysokými cenami niklu, hlavnej suroviny používanej na výrobu príslušného výrobku a podobného výrobku, a globálnymi nepriaznivými účinkami finančnej krízy, ktoré spolu viedli k mimoriadne nízkej úrovni spotreby Únie v uvedenom roku. Podľa údajov uvedených v tabuľke sa však situácia na trhu zlepšila a spotreba Únie sa v období od roku 2009 do OP zvýšila o 50 %.
2009
2010
2011
OP
Spotreba (v tonách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky
5.2. Dovoz z príslušnej krajiny do Únie
(121)
Z celkového dovozu z Indie bol vylúčený objem dovozu spolupracujúcich spoločností, o ktorých sa na základe vzorky zistilo, že počas OP nevyužívali výhody subvenčných systémov v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Keďže údaje o dovoze týkajúce sa príslušného výrobku sa vzťahujú na dve spoločnosti, z dôvodu zachovania dôvernosti údajov sa považovalo za vhodné uviesť ich vo forme indexov.
5.2.1. Objem a podiel príslušného dovozu na trhu
(122)
Zistilo sa, že počas posudzovaného obdobia sa subvencovaný dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyvíjal z hľadiska objemu a podielu na trhu takto:
2009
2010
2011
OP
Objem (Index)
100
172
218
210
Podiel na trhu (index)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky
(123)
Počas posudzovaného obdobia sa objem subvencovaného dovozu z Indie značne zvýšil o 110 %. Zvýšenie bolo osobitne výrazné v období od roku 2009 do roku 2010, keď dovoz z Indie prudko stúpol o 72 % a keď spotreba v Únii vzrástla o 42 %. V období od roku 2010 do OP sa však spotreba zvýšila len o 5 %, pričom objem dovozu z Indie v tom istom období naďalej rástol a významne sa zvýšil až o 22 %.
(124)
Podiel subvencovaného dovozu z Indie na trhu sa počas posudzovaného obdobia významne zvýšil, a to o 40 %.
5.2.2. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
(125)
Ako sa uvádza v odôvodnení - jedna strana vyjadrila obavy týkajúce sa skutočnosti, že antisubvenčný dotazník neumožňoval rozlíšiť najmä určité druhy príslušného výrobku, ktoré sú podľa jej názoru odlišné.
(126)
Táto obava sa riešila zväčšením takzvaných kontrolných čísel výrobku (PCN) v dotazníku, aby sa v rámci prešetrovania príslušné druhy jasne identifikovali, najmä na účely porovnania cien. V tejto fáze prešetrovania sa zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto vysoko technických druhov výrobkov. Napriek tomu treba poukázať na to, že zmeny vykonané v PCN zabezpečili, aby sa ceny určitých druhov výrobkov mohli priamo porovnávať s cenami podobných druhov výrokov.
(127)
V tabuľke je uvedená priemerná cena subvencovaného dovozu:
2009
2010
2011
OP
Priemerná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a vyplnené dotazníky
(128)
Počas posudzovaného obdobia sa priemerné ceny dovozu z Indie zvýšili o 35 %, ale boli stále nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie počas toho istého obdobia (pozri odôvodnenie 145). To vysvetľuje prudký nárast objemu dovozu a významné zvýšenie podielu na trhu, až o 40 %, ktorý mali v tom istom období indickí vývozcovia.
(129)
Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré sa účtovali neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, porovnávali so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami subvencovaného dovozu jednotlivých druhov výrobkov dvoch indických výrobcov, ktoré sa účtovali prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie a boli stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o náklady po dovoze. Títo dvaja indickí výrobcovia boli zaradení do vzorky a dostali subvencie väčšie ako úroveň de minimis a podliehajúce vyrovnávacím opatreniam.
(130)
Z výsledku porovnania vyjadreného ako percentuálny podiel z obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 12,5 % zo strany subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny na trh Únie. Nižšie ceny subvencovaného dovozu v porovnaní s cenami výrobcov z Únie počas posudzovaného obdobia vysvetľujú významný nárast objemu dovozu z Indie a podielu na trhu, ktorý mali dovozy z Indie v období od roku 2009 do OP.
5.3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
5.3.1. Úvodné poznámky
(131)
V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie vplyvu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(132)
Ako sa uvádza v odôvodnení 1.2.2, výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(133)
Komisia rozlišovala pri analýze ujmy medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. V tejto súvislosti sa ekonomická situácia výrobného odvetvia Únie posudzovala na základe a) makroekonomických ukazovateľov, t. j. ukazovateľov, ako je výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah skutočného subvenčného rozpätia a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti, pre ktoré sa získali údaje na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, a na základe b) mikroekonomických ukazovateľov, t. j. ukazovateľov, ako sú priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovosť, peňažné toky, investície, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál, zásoby a náklady práce, pre ktoré sa údaje získali na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(134)
Treba uviesť, že na stanovenie makroekonomických ukazovateľov a najmä údajov týkajúcich sa výrobcov z Únie, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(135)
Mikroekonomické ukazovatele boli stanovené na základe informácií, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vo svojich vyplnených dotazníkoch.
5.3.2. Makroekonomické ukazovatele
a) Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(136)
Trendy týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
2009
2010
2011
OP
Objem výroby (v tonách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobná kapacita (v tonách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využitie kapacity
43%
57%
56%
56%
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnet, vyplnené dotazníky
(137)
Počas posudzovaného obdobia vzrástla výroba v Únii o 32 %, v čom sa do určitej miery odzrkadľuje pozitívny vývoj spotreby. Objem výroby však v období od roku 2010 do OP stagnoval.
(138)
Kým využitie kapacity sa počas posudzovaného obdobia zlepšilo a vzrástlo o 13 percentuálnych bodov, výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia v podstate stabilná.
b) Objem predaja, podiel na trhu a rast
(139)
Trendy týkajúce sa objemu predaja, podielu na trhu a rastu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
2009
2010
2011
OP
Objem predaja (v tonách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podiel na trhu
67,6%
66,6%
63,1%
62,9%
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnet, vyplnené dotazníky
(140)
Po veľkom zvýšení v období od roku 2009 do roku 2010 sa objem predaja neprepojeným zákazníkom v kontexte rastúcej spotreby spomalil a neťažil z pokračujúceho rastu dopytu (4,9 % v období od roku 2010 do roku 2011). Táto skutočnosť sa odráža aj v rastúcom trende konečných zásob, ktoré počas posudzovaného obdobia vzrástli celkovo o 41 %, ako sa uvádza v odôvodnení 153. Navyše podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa napriek stabilnému nárastu spotreby o 50 % počas posudzovaného obdobia znížil o 4,7 percentuálneho bodu.
(141)
Ako sa uvádza v odôvodnení 120, v období od roku 2009 do OP vzrástla spotreba v Únii o 50 %, pričom počas toho istého obdobia objem subvencovaného dovozu významne vzrástol o 110 %, ako sa uvádza v odôvodneniach 122 a 123. Rast trhu Únie v období od roku 2009 do OP bol preto čiastočne absorbovaný subvencovaným dovozom, kým predaj výrobného odvetvia Únie v Únii počas toho istého obdobia vzrástol o 40 %. Z toho vyplýva, že v dôsledku rastúceho podielu subvencovaného dovozu na trhu nemohlo výrobné odvetvie Únie v plnej miere využiť rast spotreby v Únii.
c) Zamestnanosť a produktivita
2009
2010
2011
OP
Počet zamestnancov
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnet, vyplnené dotazníky
(142)
Napriek zložitej finančnej situácii, ktorá je opísaná v odôvodneniach 147 - 152, zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie zostala počas posudzovaného obdobia relatívne stabilná. Produktivita, ktorá sa meria ako výstup v tonách na zamestnanú osobu za rok, sa vzhľadom na zvýšený objem výroby (pozri odôvodnenie 136) počas toho istého obdobia zvýšila o 30 %, čo ukazuje, že výrobné odvetvie Únie vynaložilo významné úsilie na zvýšenie svojej efektívnosti.
d) Rozsah skutočného subvenčného rozpätia a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti
(143)
Subvenčné rozpätia dvoch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky prekračujú úroveň de minimis (pozri odôvodnenie 113). Vzhľadom na uvedený sektor príslušného výrobku, objem, podiel na trhu a ceny subvencovaného dovozu z Indie nie je možné považovať vplyv skutočného subvenčného rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.
(144)
Treba pripomenúť, že v roku 1999 sa zaviedli antidumpingové a antisubvenčné vyrovnávacie opatrenia na príslušný výrobok. Vzhľadom na časový úsek medzi uplynutím platnosti opatrení, ktoré boli zavedené v roku 1999, a súčasným prešetrovaním však nie sú k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu subvencovania v minulosti (7). V každom prípade prešetrovanie neprinieslo žiadne dôkazy o tom, že výrobné odvetvie sa ešte stále zotavuje z dôsledkov subvencovania v minulosti.
5.3.3. Mikroekonomické ukazovatele
e) Priemerné jednotkové predajné ceny na trhu Únie a jednotkové výrobné náklady
(145)
Priemerná jednotková predajná cena a výrobné náklady výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:
2009
2010
2011
OP
Priemerná jednotková predajná cena v Únii neprepojeným zákazníkom
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
vyplnené dotazníky
(146)
Priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období zvýšili o 34 %. V tomto zvýšení sa odzrkadľuje všeobecné zvýšenie ceny surovín, ktorému čelilo výrobné odvetvie počas toho istého obdobia. Výrobcovia z Únie mohli v roku 2011 a počas OP len mierne zvýšiť ceny na pokrytie rastúcich výrobných nákladov, postačujúce práve na udržanie ziskovosti mierne nad 1 % v roku 2011 a na hranici rentability počas OP. Ako teda vyplýva z hodnôt vo vyššie uvedenej tabuľke, ani významné zvýšenie predajnej ceny neumožnilo výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť primeranú úroveň zisku.
f) Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(147)
Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť výrobcov z Únie získavať kapitál vyvíjali takto:
2009
2010
2011
OP
Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Peňažný tok (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investície (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnosť investícií
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Zdroj:
vyplnené dotazníky.
(148)
Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom pred zdanením vyjadreného ako percentuálny podiel z príslušného obratu. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky boli v roku 2009 stratoví, ale v roku 2010 sa v súlade so zvýšením spotreby o 50 %, ktoré sa opisuje v odôvodnení 120, začali zotavovať. Aj keď sa ziskovosť mierne zvýšila, úrovne zisku 0,2 % boli stále omnoho nižšie ako úroveň primeranej ziskovosti v oceliarskom odvetví. Cieľové ziskové rozpätie bolo skutočne predbežne stanovené na 5 %, pretože, ako uviedlo výrobné odvetvie Únie, sa usudzuje, že to zodpovedá rozpätiu, ktoré by výrobné odvetvie tohto druhu mohlo primerane dosiahnuť v príslušnom odvetví prešetrovaného výrobku za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvencovaného dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii. Navyše týchto 5 % predstavuje ziskové rozpätie pred zdanením, ktoré sa považovalo za primerané minimum v iných prešetrovaniach podobných výrobkov v tom istom odvetví.
(149)
Počas OP sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo hospodáriť vyrovnane. Tlak na ceny, ktorý vyvíjal subvencovaný dovoz, im však bránil zosúladiť ceny s nákladmi a dosiahnuť tak uspokojivé výsledky. Túto situáciu vysvetľuje aj skutočnosť, že prešetrovaný výrobok sa považuje za komoditu, a preto sú ceny hlavným faktorom, ktorý ovplyvňuje rozhodovanie zákazníka pri výbere.
(150)
Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoje činnosti a ktorý bol vypočítaný na základe operácií, bol až do roku 2010 záporný. Aj keď sa v roku 2011 zlepšil, v období od roku 2011 do OP sa znížil o 34 %.
(151)
Vývoj ziskovosti a peňažného toku počas posudzovaného obdobia obmedzil schopnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky investovať do svojich činností a spomalil ich rozvoj. Následkom toho sa oslabila schopnosť výrobcov z Únie získavať kapitál a financovať náklady. Aj keď sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo v roku 2010 zrealizovať niektoré investície, následne tieto investície poklesli, a to najmä počas OP, keď sa v porovnaní s úrovňami z roku 2010 znížili o 51 %. Okrem toho hoci bola návratnosť investícií súvisiacich s podobným výrobkom vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií v roku 2011 pozitívna, počas OP značne poklesla, a to o 5,9 percentuálneho bodu, a dosiahla nízku úroveň 0,8 %.
(152)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že finančná výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky zostala počas OP pomerne nestabilná.
g) Zásoby
(153)
Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 41 %. Toto zvýšenie sa časovo zhodovalo so stratami podielu na trhu, najmä počas OP.
2009
2010
2011
OP
Konečný stav zásob (v tonách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
vyplnené dotazníky
h) Náklady práce
(154)
Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia zvýšili len mierne, a preto nie sú pri náraste výrobných nákladov rozhodujúcim faktorom.
2009
2010
2011
OP
Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
vyplnené dotazníky
5.4. Záver o ujme
(155)
Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia a najmä počas OP plne nevyužilo zvýšenie spotreby. Spočiatku, v období od roku 2009 do roku 2010, sa väčšina ukazovateľov ujmy týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie do značnej miery zlepšila, ale následne došlo k stagnácii, či dokonca zhoršeniu jeho ekonomickej situácie.
(156)
Skutočne, v kontexte výrazne sa rozvíjajúceho trhu sa niektoré ukazovatele, ako napríklad objem výroby a objem predaja výrobného odvetvia Únie v období od roku 2009 do roku 2010 značne zvýšili, ale po roku 2010 zaznamenali spomalenie. Táto situácia nastala aj napriek pokračujúcemu rastu spotreby.
(157)
Navyše ukazovatele ujmy týkajúce sa finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ako sú napríklad peňažný tok, investície a ziskovosť, do veľkej miery ovplyvnil tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie najmä počas OP. Výrobné odvetvie Únie nebolo schopné dostatočne zvýšiť ceny tak, aby pokrylo výrobné náklady v období od roku 2009 do roku 2010. Ziskovosť sa v období od roku 2009 do roku 2011 zvyšovala dosiahnutím mierneho zisku vo výške 1,4 % v roku 2011, počas OP sa však začala znovu zhoršovať a dosiahla len hranicu rentability. To znamená, že oslabená bola aj schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál a zotaviť sa.
(158)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
6.1. Úvod
(159)
V súlade s článkom 8 ods. 5 a ods. 6 základného nariadenia Komisia preskúmala, či subvencovaný dovoz z Indie spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v dostatočnej miere na to, aby sa považovala za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než subvencovaný dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu.
6.2. Vplyv subvencovaného dovozu
(160)
Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 50 % a objem dovozu s pôvodom v Indii sa v tom istom čase viac ako zdvojnásobil. Na druhej strane sa zvýšenie subvencovaného dovozu časovo zhodovalo so spomalením objemu predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám v období od roku 2010 do OP.
(161)
Pokiaľ ide o tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie počas posudzovaného obdobia, zistilo sa, že priemerné ceny dovozu z Indie zostávali stále nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Subvencovaný dovoz z Indie podhodnotením výrobného odvetvia Únie v priemere o 12,5 % počas OP zvýšil svoj podiel na trhu v období od roku 2009 do OP o 40 %, kým podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 4,7 percentuálneho bodu (zo 67,6 % v roku 2009 na 62,9 % v OP). Strata podielu na trhu ukazuje, že výrobné odvetvie Únie mohlo využiť zvýšenú spotrebu len v obmedzenej miere.
(162)
Ako sa uvádza v odôvodnení 145, výrobné odvetvie Únie sa vzhľadom na zvýšenie výrobných nákladov pokúšalo zvýšiť jednotkovú cenu pre neprepojených zákazníkov. Z dôvodu tlaku na ceny vyvíjaného rastúcimi objemami subvencovaného dovozu z Indie, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, však zvýšenie cien nebolo dostatočné na udržanie rastúcich nákladov, a preto výrobné odvetvie Únie nemohlo dosiahnuť uspokojivé úrovne zisku, ktoré by sa mohli považovať za potrebné pre toto konkrétne výrobné odvetvie.
(163)
Z uvedeného vyplýva, že prudké zvýšenie subvencovaného dovozu z Indie za ceny, ktoré neustále podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, malo rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie
6.3. Vplyv ďalších faktorov
6.3.1. Nesubvencovaný dovoz
(164)
V nasledujúcej tabuľke je uvedený vývoj objemu nesubvencovaného dovozu a cien počas posudzovaného obdobia. Objem nesubvencovaného dovozu prestavoval počas OP menej ako jednu tretinu indického vývozu a mal rovnaký trend ako subvencovaný dovoz.
2009
2010
2011
OP
Objem (Index)
100
172
218
210
Priemerná cena (index)
100
118
137
135
Zdroj:
vyplnené dotazníky
(165)
Na základe týchto skutočností sa usudzuje, že prípadný negatívny vplyv, ktorý mohol mať nesubvencovaný dovoz na trh Únie, nebol taký významný, aby narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP.
6.3.2. Dovoz z tretích krajín
Krajina
2009
2010
2011
OP
ČĽR
Objem (v tonách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podiel na trhu (v %)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Priem. cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
OP
Švajčiarsko
Objem (v tonách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podiel na trhu (v %)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Priem. cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Kórejská republika
Objem (v tonách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podiel na trhu (v %)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Priem. cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Všetky tretie krajiny okrem Indie spolu
Objem (v tonách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podiel na trhu (v %)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Priem. cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
Okrem subvencovaného dovozu z Indie, ktorý predstavoval 35 % všetkých dovozov na trh Únie počas OP, existovali aj iné zdroje dovozu vrátane Čínskej ľudovej republiky, Kórey a Švajčiarska, ktoré bolo treba preskúmať v kontexte príčinnej súvislosti.
(167)
Z prešetrovania vyplynulo, že priemerné predajné ceny kórejských a švajčiarskych vyvážajúcich výrobcov zostávali počas posudzovaného obdobia a najmä počas OP vyššie ako predajné ceny indických vyvážajúcich výrobcov a predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Navyše ich podiel na trhu sa počas OP znížil o 0,5 a 1,6 percentuálneho bodu.
(168)
Priemerná cena z Čínskej ľudovej republiky bola nižšia ako cenová úroveň výrobného odvetvia Únie a podiel tejto krajiny na trhu vykazoval počas posudzovaného obdobia rastúci trend. Z prešetrovania však vyplynulo, že sortiment výrobkov, ktorý predstavoval čínsky dovoz, je odlišný a že čínske výrobky priamo nekonkurujú na trhu Únie výrobkom výrobného odvetvia Únie ani výrobkom s pôvodom v Indii. Preto sa usúdilo, že čínsky vývoz nemohol mať významný vplyv na hlavné druhy výrobkov predávané výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. Akýkoľvek vplyv dovozu z Číny na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, teda mohol byť len minimálny.
(169)
Vyvážajúci výrobca napriek tomu tvrdil, že dovoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele z Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Švajčiarska by sa mal zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania.
(170)
Okrem vyššie uvedených skutočností a úvah treba uviesť, že v počiatočnej fáze neexistovali a doposiaľ neexistujú žiadne dôkazy o subvencovaní, ujme a/alebo príčinnej súvislosti, ktoré by opodstatňovali začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu s pôvodom v uvedených krajinách. Okrem toho rozdielnosť v zaobchádzaní spočívajúca v tom, že antisubvenčné konanie sa začalo len proti dovozu z Indie by sa neposudzovala ako diskriminačná, aj keby existoval dôkaz, ktorý by odôvodňoval prešetrenie iných dovozov. Tvrdenie, že tieto krajiny by sa mali zahrnúť do rozsahu prešetrovania je preto neopodstatnené a malo by sa zamietnuť.
(171)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že vývoz z tretích krajín významne neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3.3. Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie
(172)
Celkový vývoz príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie v OP predstavoval 8,5 % celkovej výroby. Na túto skutočnosť poukazuje aj vývoz neprepojeným zákazníkom výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, ktorých vývoz predstavoval 7 % výroby v OP, pričom ceny boli o 36 % vyššie ako ceny na trhu EÚ v rovnakom období. Na základe toho možno dospieť k záveru, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie nemohla byť potenciálnou príčinou značnej ujmy.
6.3.4. Hospodárska kríza a ceny surovín
(173)
Ako sa uvádza v odôvodnení 120, spotreba v roku 2009 bola zvlášť nízka z dôvodu mimoriadne vysokej cenovej úrovni niklu a účinkov hospodárskej krízy. Tieto okolnosti určite vysvetľujú mimoriadne zlú finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2009. Takisto však treba uviesť, že v situácii rastúcej spotreby v období od roku 2010 je výkonnosť lacného subvencovaného dovozu v kontraste s výkonnosťou výrobného odvetvia Únie.
(174)
Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné využiť rastúcu spotrebu dokonca ani počas všeobecného hospodárskeho oživenia a počas posudzovaného obdobia strácalo podiel na trhu, zatiaľ čo podiel subvencovaného dovozu z Indie na trhu vzrástol.
(175)
Hoci teda hospodárska kríza a zvýšenie cien surovín mohli prispieť k slabej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, celkovo ich nemožno považovať za faktory, ktoré by rušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie počas OP.
6.4. Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti
(176)
Preukázalo sa, že počas posudzovaného obdobia sa významne zvýšil objem (o 110 %) a trhový podiel (o 40 %) subvencovaného dovozu s pôvodom v Indii. Okrem toho sa zistilo, že tento dovoz bol stále podhodnocovaný s cenami, ktoré si na trhu Únie účtovalo výrobné odvetvie Únie, a to najmä počas OP (v priemere o 12,5 %).
(177)
Tento nárast objemu a podielu subvencovaného dovozu z Indie na trhu sa časovo zhodoval s pomalým vývojom finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, najmä od roku 2010. Výrobné odvetvie Únie teda napriek oživeniu spotreby nebolo schopné v dostatočnej miere preniesť zvýšenie výrobných nákladov na svojich zákazníkov, a preto zostali finančné ukazovatele, ako sú ziskovosť, peňažný tok a investície, na nízkych úrovniach.
(178)
Skúmaním ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, sa ukázalo, že tieto faktory nemali na toto odvetvie taký vplyv, aby narušili príčinnú súvislosť zistenú medzi subvencovaným dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(179)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov subvencovaného dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že subvencovaný dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.
7. ZÁUJEM ÚNIE
7.1. Všeobecné úvahy
(180)
V súlade s článkom 31 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom subvencovaní existujú závažné dôvody domnievať sa, že nie je v záujme Únie prijať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. Analýza záujmu Únie sa zakladala na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
7.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(181)
Výrobné odvetvie Únie tvorí 27 známych výrobcov predstavujúcich celú výrobu podobného výrobku v Únii. Títo výrobcovia sídlia v rôznych členských štátoch Únie, pričom v súvislosti s podobným výrobkom počas OP priamo zamestnávali 1 747 ľudí.
(182)
Proti začatiu prešetrovania namietal jeden výrobca z Únie, ktorý predstavuje relatívne malý podiel výroby v Únii a v Indii má prepojenú spoločnosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 22 tento výrobca takisto tvrdil, že prešetrovanie by sa nemalo vzťahovať na vysoko technické výrobky a že uloženie rovnakých opatrení na tento druh výrobkov nie je v záujme Únie.
(183)
Ako sa uvádza v odôvodení 126, táto obava sa riešila v dotazníku zväčšením PCN, ktoré v rámci prešetrovania tieto druhy výrobkov jasne identifikovali. V tejto fáze prešetrovania sa však zistilo, že prešetrovanie zahŕňalo aj vysoko technické výrobky a že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto druhov výrobkov. Obavy vyjadrené týmto výrobcom sa preto považovali za neopodstatnené a jeho tvrdenie bolo zamietnuté.
(184)
Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom z Indie. Pripomína sa, že výrobné odvetvie Únie nemohlo plne využiť rastúcu spotrebu a finančná situácia výrobného odvetvia Únie zostala nestabilná.
(185)
Očakáva sa, že uloženie vyrovnávacieho cla obnoví spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť svoje ceny podobného výrobku podľa výrobných nákladov.
(186)
Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie získať späť aspoň časť podielu trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu. Uloženie opatrení by výrobnému odvetviu umožnilo udržať a ďalej rozvíjať svoje úsilie zamerané na nákladovú efektívnosť.
(187)
Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a ziskovosť výrobného odvetvia Únie by sa zhoršila.
(188)
Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antisubvenčných opatrení na dovoz s pôvodom v Indii by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
7.3. Záujem používateľov
(189)
Dotazníky boli zaslané deviatim používateľom z Únie. Na dotazníky odpovedali len traja z nich, čo predstavuje približne 6 % celkového dovozu príslušného výrobku z Indie počas OP. Títo používatelia pôsobia v odvetviach týkajúcich sa spracovania potravín vrátane profesionálnych kuchýň a stravovania, domácich spotrebičov a automobilového priemyslu.
(190)
Nákup z Indie tvoril v priemere okolo 67 % ich celkového nákupu príslušného výrobku a len v prípade jedného používateľa predstavovala India výlučný zdroj dodávok. Priemerný percentuálny podiel obratu zahŕňajúci príslušný výrobok predstavoval počas OP 54 % ich celkového obratu.
(191)
Z prešetrovania vyplynulo, že priemerná ziskovosť všetkých spolupracujúcich používateľov v odvetviach, ktoré používajú príslušný výrobok, bola počas OP vyššia ako 9 % z obratu.
(192)
Pravdepodobný účinok navrhovaných opatrení bol posúdený na základe vyplnených dotazníkov, ktoré zaslali používatelia, a celkového trhu Únie s príslušným výrobkom a podobným výrobkom. Za predpokladu, že by došlo k najhoršiemu možnému scenáru pre trh Únie, t. j. že zvýšenie ceny by sa nemohlo preniesť na distribučný reťazec a že používatelia by naďalej nakupovali z Indie v predošlých objemoch, vplyv cla na ziskovosť používateľov by znamenal zníženie približne o 0,2 percentuálneho bodu.
(193)
Treba poznamenať, že v súvislosti s prešetrovaním mal jeden používateľ neutrálne stanovisko, pretože sa domnieva, že uloženie opatrení nebude mať na trhové ceny žiadny významný vplyv, pretože potenciálne zvýšenie cien by absorbovali distribútori.
(194)
Iný používateľ vyjadril obavy, že v prípade zavedenia by tieto opatrenia mali vplyv aj na isté druhy výrobkov, ktoré sa už v Únii nevyrábajú. Z prešetrovania však vyplynulo, že druhy výrobkov, ktoré uviedol tento používateľ, sa v Únii stále vyrábajú a že dopyt po týchto druhoch tried nehrdzavejúcej ocele nie je významný. Okrem toho treba poznamenať, že výrobcovia z Únie nevyrábali počas posudzovaného obdobia pri plnej kapacite, a preto by sa v prípade zvýšenia dopytu mohla výroba náležite prispôsobiť.
(195)
Treba upozorniť na to, že keďže príslušný výrobok je z hľadiska odvetvia a použitia štandardizovaný, používatelia by mohli jednoducho zmeniť svoje zdroje dodávok, pokiaľ ide o kvalitu výrobku alebo cenu. Uloženie opatrení by nemalo zabrániť možnosti dovážať príslušný výrobok z iných krajín a dokonca ani z Indie, keď sa odstránia účinky spôsobené subvencovaním, ktoré narúšajú obchod.
(196)
So zreteľom na uvedené skutočnosti, dokonca aj v prípade, keby tieto opatrenia týkajúce sa dovozu z Indie mali na niektorých používateľov negatívnejší vplyv ako na iných, sa celkový vplyv na používateľov považuje za obmedzený.
7.4. Záujem dovozcov
(197)
Neprepojení dovozcovia spolupracovali len v obmedzenej miere. Informácie týkajúce sa výberu vzorky poskytlo deväť dovozcov, ale spolupracoval len jeden. Dovoz tejto spoločnosti tvoril približne 7 % celkového dovozu z Indie počas OP. Táto spoločnosť je proti uloženiu opatrení, pretože India je nesporne jej najdôležitejším dodávateľom. Aj keď uloženie opatrení by z dôvodu vynaloženia vyšších nákladov malo negatívny vplyv na ziskovosť spoločnosti, dovážajúca spoločnosť by mala byť schopná preniesť prinajmenšom časť zvýšených nákladov na svojich zákazníkov.
(198)
Navyše dovozcovia by mohli prejsť na iné zdroje vrátane výrobného odvetvia Únie a iných vyvážajúcich krajín.
(199)
Na základe toho sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie vyrovnávacích opatrení nebude mať významný nepriaznivý vplyv na záujem dovozcov.
7.5. Záver o záujme Únie
(200)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku z Indie.
(201)
Okrem toho pri zvážení celkového vplyvu antisubvenčných opatrení na trh Únie sa zdá, že pozitívne účinky, najmä na výrobné odvetvie Únie, prevažujú nad potenciálnymi nepriaznivými vplyvmi na ostatné užšie záujmové skupiny.
8. NÁVRH DOČASNÝCH VYROVNÁVACÍCH OPATRENÍ
(202)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje subvencovaný dovoz.
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(203)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené subvenčné rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(204)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že prípadné opatrenie by malo výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere mohlo dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvencovaného dovozu, pri predaji obdobného výrobku v Únii.
(205)
Úroveň odstránenia ujmy sa preto vypočítala na základe porovnania váženej priemernej ceny subvencovaného dovozu stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením v odôvodnení 130 s cenou podobného výrobku vyrábaného výrobným odvetvím Únie, ktorá nespôsobuje ujmu. Cena, ktorá nespôsobuje ujmu, bola stanovená pripočítaním primeranej úrovne zisku k výrobným nákladom. Cieľové ziskové rozpätie bolo predbežne stanovené na 5 %, ako sa uvádza v odôvodnení 148.
(206)
Všetky rozdiely, ktoré boli výsledkom tohto porovnania, sa potom vyjadrili ako percentuálny podiel priemernej celkovej hodnoty CIF dovozu, pozri odôvodnenie 208.
8.2. Dočasné opatrenia
(207)
Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že v súlade s článkom 12 ods. 1 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia na dovoz s pôvodom v Indii na úrovni subvenčného rozpätia a rozpätia ujmy podľa toho, ktoré je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(208)
Na základe uvedených skutočností sa sadzby vyrovnávacieho cla stanovili porovnaním rozpätia ujmy a subvenčného rozpätia. Navrhované sadzby dočasného vyrovnávacieho cla sú potom takéto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Skupina Venus
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Čo sa týka paralelného antidumpingového prešetrovania v súlade s článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom základného nariadenia a článkom 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (8), žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo subvencovania vývozu. Čo sa týka systémov subvencovania, ako sa uvádza v odôvodneniach 29 až 112, všetky systémy odkazujú na subvencovanie vývozu. Relevantné dočasné sadzby antidumpingového cla príslušných spolupracujúcich výrobcov sa upravia podľa paralelného antidumpingového prešetrovania.
(210)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odráža sa v nich teda situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátnej sadzby cla, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii a vyrobeného týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi uvedenými právnymi subjektmi. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito konkrétne uvedenými spoločnosťami, sa nemôžu využiť tieto sadzby a podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(211)
Každú žiadosť o uplatňovanie týchto sadzieb vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo obchodných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (9) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo obchodných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(212)
V záujme riadneho uplatňovania antisubvenčného cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.
9. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(213)
V záujme správneho administratívneho postupu treba stanoviť obdobie, počas ktorého zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote určenej v oznámení o začatí konania, môžu oznámiť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia vyrovnávacieho cla na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely konečných zistení môže byť potrebné znova ich posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele obsahujúceho v hmotnosti:
-
2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu,
-
menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,
ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a s pôvodom v Indii.
2. Sadzby dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný uvedenými spoločnosťami takéto:
Spoločnosť
Clo (v %)
Doplnkový kód TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra
3,1
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháraštra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maháraštra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra
0,0
B780
Spoločnosti uvedené v prílohe
3,8
B781
Všetky ostatné spoločnosti
4,3
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomné stanoviská, a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia štyroch mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 3. mája 2013