ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 29. apríla 2014
o štátnej pomoci SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ktorú poskytlo Grécko banke Eurobank Group v súvislosti s rekapitalizáciou a reštrukturalizáciou banky Eurobank Ergasias S.A.; pomocou na reštrukturalizáciu banke Proton prostredníctvom založenia banky Nea Proton a jej kapitalizácie a dodatočnej rekapitalizácie banky Nea Proton Bank Helénskym fondom finančnej stability; riešením krízovej situácie banky Hellenic Postbank vytvorením preklenovacej banky
[oznámené pod číslom C(2014) 2933]
(Iba anglické znenie je autentické)
(2014/885/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní členských štátov a zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),
keďže
1. POSTUP
1.1. POSTUP SPOJENÝ S BANKOU EUROBANK GROUP (2) (ĎALEJ LEN „BANKA“ (3))
(1)
Komisia na základe rozhodnutia z 19. novembra 2008 schválila plán s názvom „Opatrenia na podporu úverových inštitúcií v Grécku“ (ďalej len „plán podpory gréckych bánk“) určený na zabezpečenie stability gréckeho finančného systému. Plán podpory gréckych bánk umožňuje poskytnúť pomoc prostredníctvom troch opatrení: rekapitalizačného opatrenia, opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov (4). Grécko v máji 2009 rekapitalizovalo banku EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) prostredníctvom rekapitalizačného opatrenia.
(2)
V odôvodnení 14 rozhodnutia z 19. novembra 2008 sa uvádza, že plán reštrukturalizácie týkajúci sa príjemcov rekapitalizačného opatrenia bude oznámený Komisii.
(3)
Grécke orgány 2. augusta 2010 Komisii predložili plán reštrukturalizácie týkajúci sa banky Eurobank Group. Komisia tento plán, ako aj jeho následné aktualizácie a dodatočné informácie predložené gréckymi orgánmi zaregistrovala ako vec SA.30342 (PN 26/2010) a následne ako vec SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banka opakovane využila štátne záruky na dlhové nástroje a štátne dlhopisy prostredníctvom plánu podpory gréckych bánk (6). Využila aj štátom zaručenú núdzovú likviditu.
(5)
Helénsky fond finančnej stability (ďalej len „HFSF“) poskytol 20. apríla 2012 banke záväzný prísľub podieľať sa na plánovanom zvýšení jej základného imania. Dňa 28. mája 2012 poskytol HFSF banke preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 3 970 miliónov EUR (ďalej len „prvá preklenovacia rekapitalizácia“).
(6)
V máji 2012 grécke orgány Komisiu informovali o záväznom prísľube, ktorý HFSF poskytol banke. Komisia ho zaregistrovala ako neoznámenú pomoc [vec SA.34825 (2012/NN)], pretože opatrenie už bolo vykonané.
(7)
Komisia začala 27. júla 2012 formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s prvou preklenovacou rekapitalizáciou (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania v prípade banky Eurobank“) (7).
(8)
V decembri 2012 poskytol HFSF banke druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 341 miliónov EUR (ďalej len „druhá preklenovacia rekapitalizácia“). HFSF poskytol 21. decembra 2012 banke záväzný prísľub podieľať sa na zvýšení jej základného imania a na konvertibilných nástrojoch základného imania, ktoré mali byť emitované, a to v celkovej výške 528 miliónov EUR (8). Grécke orgány oznámili Komisii tieto opatrenia 27. decembra 2012.
(9)
V máji 2013 sa HFSF podieľal na zvýšení základného imania banky v súlade s dohovorom z decembra 2012. Previedol prvú a druhú preklenovaciu rekapitalizáciu na vlastné imanie a vložil do banky ďalší kapitál vo výške 528 miliónov EUR (ďalej len „rekapitalizácia na jar 2013“).
(10)
Grécke orgány 19. decembra 2013 informovali Komisiu o podmienkach rekapitalizácie na jar 2013.
(11)
HFSF 31. marca 2014 poskytol banke záväzný prísľub podieľať sa na plánovanom zvýšení jej základného imania.
(12)
Grécke orgány 16. apríla 2014 predložili Komisii konečný plán reštrukturalizácie pre banku (ďalej len „plán reštrukturalizácie“). Informovali tiež Komisiu o záväzku HFSF upísať pripravovanú reštrukturalizáciu banky v plnej výške. V rovnaký deň informovali o štátom zaručenej núdzovej likvidite. Vyjadrili vôľu naďalej banke poskytovať podporu likvidity, ako aj štátne záruky na dlhové nástroje a štátne dlhopisy prostredníctvom plánu podpory gréckych bánk (9).
(13)
Medzi Komisiou, predstaviteľmi gréckych orgánov a bankou sa uskutočnilo niekoľko stretnutí, telekonferencií a výmena elektronickej pošty.
(14)
Grécko akceptuje, že toto rozhodnutie je výnimočne prijaté iba v anglickom jazyku.
1.2. POSTUP SÚVISIACI S NADOBUDNUTÝMI PODNIKMI
1.2.1. Postup súvisiaci s bankou Nea Proton Bank
(15)
Komisia prijala 26. júla 2012 rozhodnutie týkajúce sa štátnej pomoci SA. 34488 (2012/C), „Pomoc banke Nea Proton Bank prostredníctvom založenia banky Nea Proton Bank a jej kapitalizácie“ (10) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania v prípade banky Nea Proton Bank“). Prijatím tohto rozhodnutia začala Komisia formálne vyšetrovacie konanie týkajúce sa: i) financovania likvidnej medzery medzi aktívami a pasívami banky Proton Bank vo výške 1 121,6 milióna EUR prostredníctvom schémy riešenia krízových situácií bánk Helénskeho fondu ochrany vkladov a investícií (ďalej len „HDIGF“) a HFSF, ktoré boli prevedené na banku Nea Proton Bank; ii) vkladu počiatočného základného imania vo výške 250 miliónov EUR, ktorý do banky Nea Proton Bank vložil HFSF a iii) vkladu dodatočného základného imania vo výške 300 miliónov EUR, ktorý do banky Nea Proton Bank vložil HFSF a ktorý bol očakávaný v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton. Komisia vyzvala Grécko, aby predložilo pripomienky a poskytlo všetky informácie, ktoré by mohli pomôcť pri posúdení opatrení pomoci. V oddiele 1 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton sa podrobne uvádza postup týkajúci sa banky Proton Bank vrátane riešenia krízovej situácie banky Proton Bank, založenia banky Nea Proton Bank, financovania likvidnej medzery počiatočného základného imania, ktoré do banky Nea Proton Bank vložil HFSF.
(16)
HFSF 1. augusta 2012 upísal dodatočné základné imanie do banky Nea Proton Bank, čo predstavovalo jeho navýšenie o 230 miliónov EUR.
(17)
Grécko 5. septembra 2012 predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v prípade banky Nea Proton, ktoré vypracovala Bank of Greece a HFSF.
(18)
HFSF 31. decembra 2012 upísal ďalšie základné imanie do banky Nea Proton Bank vo výške 35 miliónov EUR.
(19)
V máji 2013 začal HFSF postup odpredaja banky Nea Proton Bank.
(20)
Grécke orgány 12. júla 2013 informovali Komisiu o zámere banky uskutočniť akvizíciu banku Nea Proton Bank. Komisia odpovedala 15. júla 2013.
(21)
Banka 15. júla 2013 podpísala s HFSF záväznú dohodu o akvizícii 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton Bank za kúpnu cenu 1 EUR a HFSF sa zaviazal rekapitalizovať banku Nea Proton Bank pred jej predajom sumou 395 miliónov EUR v hotovosti.
(22)
Grécke orgány 29. júla 2013 informovali Komisiu o tejto kapitálovej injekcii vo výške 395 miliónov EUR do banky Nea Proton Bank.
1.2.2. Postup súvisiaci s bankou New TT Bank
(23)
Komisia prijala 6. mája 2013 rozhodnutie týkajúce sa štátnej pomoci SA. 31155 (2013/C), „Štátna pomoc banke Hellenic Postbank S.A. prostredníctvom založenia a kapitalizácie preklenovacej banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutie o začatí konania v prípade banky New TT“) (11). Týmto rozhodnutím začala Komisia formálne vyšetrovacie konanie týkajúce sa: i) kapitálovej injekcie vo výške 500 miliónov EUR, ktorú do banky New TT Hellenic Postbank S.A. (ďalej len „banka New TT Bank“) vložil Helénsky fond finančnej stability; ii) financovania likvidnej medzery (12) vo výške 4,1 miliardy EUR (13) vyplývajúcej z prevodu aktivít banky Hellenic Postbank S.A (ďalej len „banka TT Bank“) na banku New TT Bank; iii) kapitálovej injekcie vo výške 224,96 milióna EUR, ktoré do banky TT Bank vložilo Grécko formou prioritných akcií prostredníctvom plánu podpory gréckych bánk, a iv) intervencie HDIGF vo výške 0,68 miliardy EUR v prospech aktív banky T Bank S.A. (ďalej len „banka T Bank“), ktoré boli prevedené do banky TT Bank. Komisia vyzvala Grécko, aby predložilo pripomienky a poskytlo všetky informácie, ktoré by mohli pomôcť pri vyhodnotení pomoci na reštrukturalizáciu. V oddiele 1 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT sa podrobne uvádza postup týkajúci sa riešenia krízovej situácie banky T Bank jej odpredajom banke TT Bank a riešenia krízovej situácie banky TT Bank založením banky New TT Bank.
(24)
V júni 2013 začal HFSF postup odpredaja banky New TT Bank.
(25)
Grécke orgány 15. júla 2013 informovali Komisiu o rozhodnutí HFSF odpredať banku New TT Bank banke a o dôvodoch tohto rozhodnutia.
(26)
Banka 15. júla 2013 podpísala s HFSF záväznú dohodu o akvizícii 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT Bank.
(27)
Grécko 19. júla 2013 predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v prípade banky New TT.
2. OPIS
2.1. BANKA A JEJ PROBLÉMY
2.1.1. Všeobecný kontext gréckeho bankového sektora
(28)
Reálny hrubý domáci produkt (HDP) Grécka klesol v rokoch 2008 až 2012 o 20 %, ako sa uvádza v tabuľke 1. Z tohto dôvodu banky čelili rýchlo narastajúcej miere zlyhania úverov gréckych domácností a spoločností (14). Takýto vývoj mal nepriaznivý vplyv na výkonnosť aktív gréckych bánk a viedol k vzniku kapitálových potrieb.
Tabuľka 1
Reálny rast HDP v Grécku, 2008 - 2013
Grécko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálny rast HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, k dispozícii na webovej adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Okrem toho vo februári 2012 Grécko uskutočnilo výmenu dlhopisov súkromného sektora známu ako program zapojenia súkromného sektora. Grécke banky sa zapojili do programu zapojenia súkromného sektora, počas ktorého grécka vláda ponúkla vtedajším držiteľom súkromných dlhopisov nové cenné papiere (vrátane nových gréckych štátnych dlhopisov, cenných papierov viazaných na HDP a platobných zmeniek programu zapojenia súkromného sektora, ktoré vydal Európsky fond finančnej stability (ďalej len „EFSF“) výmenou za existujúce grécke štátne dlhopisy s nominálnou diskontnou sadzbou 53,5 % a dlhšou splatnosťou (15). Grécke orgány oznámili výsledky výmeny dlhopisov 9. marca 2012 (16). Výmena spôsobila držiteľom dlhopisov výrazné straty (Bank of Greece odhadla straty gréckych bánk v priemere na 78 % nominálnej sumy starých gréckych štátnych dlhopisov) a viedla k vzniku kapitálových potrieb, ktoré boli spätne zaúčtované vo finančných výkazoch gréckych bánk za rok 2011.
Tabuľka 2
Celkové straty najväčších gréckych bánk (v miliónoch EUR) v rámci programu zapojenia súkromného sektora
Banky
Nominálna suma gréckych štátnych dlhopisov
Nominálna suma štátnych úverov
Celková nominálna suma
Straty gréckych štátnych dlhopisov v rámci programu zapojenia súkromného sektora
Straty štátnych úverov v rámci programu zapojenia súkromného sektora
Celkové hrubé straty v rámci programu zapojenia súkromného sektora
Celkové hrubé straty v rámci programu zapojenia súkromného sektora/Základný kapitál Tier 1 (17) (%)
Celkové hrubé straty v rámci programu zapojenia súkromného sektora/Celkové aktíva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Bank of Greece, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 14
(30)
Vzhľadom na nedostatok kapitálu a pretrvávajúcu recesiu, ktorej grécke banky čelili v dôsledku programu PSI, boli na základe memoranda o hospodárskej a finančnej politike druhého programu ekonomických úprav pre Grécko z 11. marca 2012 medzi gréckou vládou, Európskou úniou, Medzinárodným menovým fondom (MMF) a Európskou centrálnou bankou (ECB) uvoľnené finančné prostriedky určené na rekapitalizáciu týchto bánk. Celkovú odhadovanú výšku rekapitalizačných potrieb bánk spolu s nákladmi na riešenie krízovej situácie stanovili grécke orgány na 50 miliárd EUR, ktoré sa mali financovať z uvedeného programu (18). Suma bola vyčíslená na základe výsledkov záťažového testu, ktorý vykonala Bank of Greece pre obdobie od decembra 2011 do decembra 2014 (ďalej len „záťažový test z roku 2012“) a ktorý sa opieral o prognózu úverových strát vypracovanú spoločnosťou Blackrock (19). Finančné prostriedky na rekapitalizáciu gréckych bánk sú dostupné prostredníctvom fondu HFSF. V tabuľke 3 sa uvádza stručný prehľad kapitálových potrieb najväčších gréckych bánk, ktoré vyplývajú z výsledkov záťažového testu z roku 2012.
Tabuľka 3
Záťažový test z roku 2012: kapitálové potreby najväčších gréckych bánk (v miliónoch EUR)
Banky
Referenčný základný kapitál Tier 1 (december 2011)
Celkové hrubé straty v rámci programu zapojenia súkromného sektora
(december 2011)
Rezervy v súvislosti s programom zapojenia súkromného sektora
(jún 2011)
Odhadované hrubé
kumulované straty pre úverové riziko
Rezervy na úverové straty
(december 2011)
Tvorba interného kapitálu
Cieľový základný kapitál Tier 1 (december 2014)
Kapitálové potreby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Bank of Greece, Správa o rekapitalizácii a reštrukturalizácii gréckeho bankového sektora, december 2012, s. 8.
(31)
V memorande o hospodárskej a finančnej politike sa stanovuje, že „banky, ktoré predložia životaschopný plán zvýšenia kapitálu, budú mať možnosť požiadať a získať verejnú finančnú podporu vo forme, ktorá zachová stimuly verejného sektora na vkladanie kapitálu, a tým minimalizuje bremeno daňových poplatníkov“ (20). Bank of Greece ako životaschopné vyhodnotila iba štyri najväčšie banky (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank a Alpha Bank) (21). Prvú rekapitalizáciu prijali od HFSF v máji 2012.
(32)
Od konca roka 2009 do júna 2012 klesli v Grécku v dôsledku recesie a politickej neistoty domáce vklady do bánk celkovo o 37 %. Tieto banky museli platiť vyššie úrokové sadzby, aby si vklady udržali. Náklady na vklady sa zvýšili, čo viedlo k zníženiu čistej úrokovej marže bánk. Keďže sa pred gréckymi bankami uzavreli veľkoobchodné finančné trhy, grécke banky zostali úplne závislé od financovania z Eurosystému (22), ktoré v čoraz väčšej miere tvorila núdzová likvidita poskytovaná bankou Bank of Greece. Sumy, ktoré tieto banky získali, boli v druhej polovici roka 2012 mimoriadne vysoké.
(33)
Po voľbách v júni 2012 začal stav vkladov opäť narastať. Od 31. decembra 2012 celkové financovanie gréckych bánk z Eurosystému kleslo.
(34)
Grécko 3. decembra 2012 spustilo program spätného odkúpenia nových gréckych štátnych dlhopisov získaných v rámci programu zapojenia súkromného sektora za ceny v rozpätí od 30,2 % do 40,1 % ich nominálnej hodnoty (23). Grécke banky sa na tomto programe spätného odkúpenia zúčastnili, v dôsledku čoho sa vykryštalizovali straty na ich súvahách, pretože účtovné straty (t. j. rozdiel medzi trhovou a nominálnou hodnotou) zaúčtované v čase prebiehajúceho programu zapojenia súkromného sektora sa stali konečnými a nevratnými (24).
(35)
V decembri 2012 dostali štyri najväčšie grécke banky od HFSF druhú rekapitalizáciu.
(36)
Na jeseň 2013 začala Bank of Greece nový záťažový test s cieľom vyhodnotiť odolnosť kapitálovej pozície gréckych bánk v prípade základného aj nepriaznivého scenára.
(37)
V júli 2013 Bank of Greece poverila poradcu vykonaním diagnostickej štúdie na úverovom portfóliu gréckych bánk. Poradca vyčíslil odhadované úverové straty na všetkých domácich úverových portfóliách gréckych bánk, ako aj na úveroch nesúcich grécke riziko v zahraničných pobočkách a dcérskych spoločnostiach za obdobie tri a pol roka a v horizonte splatnosti úveru. Z analýzy vyplynuli odhadované úverové straty v prípade dvoch makroekonomických scenárov - základného a nepriaznivého scenára. Bank of Greece urobila odhad úverových strát pre zahraničné úverové portfóliá s použitím niektorých údajov od poradcu.
(38)
Na základe vyhodnotenia odhadovaných úverových strát poradcom vyčíslila Bank of Greece s technickou podporou druhého poradcu kapitálové potreby.
(39)
Pre vyhodnotenie kapitálových potrieb na základe záťažového testu z roku 2013 boli kľúčové predovšetkým i) odhadované úverové straty (25) na úverových portfóliách bánk na konsolidovanom základe pre grécke riziko a zahraničné riziko, bez započítania existujúcich úverových rezerv a ii) prevádzková ziskovosť bánk v období od júna 2013 do decembra 2016 založená na konzervatívnej úprave reštrukturalizačných plánov, ktoré boli banke Bank of Greece predložené v štvrtom štvrťroku 2013. V tabuľke 4 sa uvádza stručný prehľad výpočtov kapitálových potrieb najväčších gréckych bánk na konsolidovanom základe v prípade základného scenára záťažového testu z roku 2013.
Tabuľka 4
Záťažový test z roku 2013: kapitálové potreby gréckych bánk na konsolidovanom základe v prípade základného scenára (v miliónoch EUR)
Banky
Referenčný základný kapitál Tier 1 (jún 2013) (1)
Rezervy na úverové straty
(jún 2013) (2)
Odhadované úverové straty pre grécke riziko (3)
Odhadované úverové straty pre zahraničné riziko (26) (4)
Tvorba interného kapitálu (5)
Podiel základného kapitálu Tier 1 v záťažovom teste (december 2016) (6)
Kapitálové potreby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Bank of Greece, Záťažový test gréckeho bankového sektora z roku 2013, marec 2014, s. 42.
(40)
Bank of Greece 6. marca 2013 oznámila výsledky záťažového testu z roku 2013 a vyzvala banky, aby do polovice apríla 2014 predložili svoje plány zvýšenia kapitálu s cieľom pokryť kapitálové potreby v prípade základného scenára.
2.1.2. Hospodárske aktivity banky
(41)
Banka poskytuje univerzálne bankové služby hlavne v Grécku a vo východnej a juhovýchodnej Európe (Cyprus, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Ponúka celú škálu bankových a finančných produktov a služieb pre domácnosti a podniky. Ponúka služby v oblasti retailového, firemného a súkromného bankovníctva, správy majetku, poistenia, finančnej správy, kapitálových trhov a ďalšie služby. Banka je registrovaná v Grécku a jej akcie sú kótované na aténskej burze cenných papierov. K 31. decembru 2012 mala banka spolu 17 427 zamestnancov; približne polovica z nich bola zamestnaná vo východnej a juhovýchodnej Európe a polovica v Grécku (29).
(42)
Banka sa zúčastnila na programe zapojenia súkromného sektora a vymenila grécke štátne dlhopisy a štátne pôžičky v nominálnej hodnote 7 336 miliónov EUR. Celková záťaž banky v súvislosti s programom zapojenia súkromného sektora dosiahla výšku približne 5 781 miliónov EUR pred zdanením a bola v celom rozsahu zaznamenaná do účtovníctva banky za rok 2011 (30). Pri spätnom odkupovaní v decembri 2012 banka odpredala nové grécke štátne dlhopisy získané v rámci programu zapojenia súkromného sektora za výrazne nižšiu cenu v porovnaní s nominálnou hodnotou. Týmto odpredajom sa vykryštalizovala výška jej strát na nových gréckych štátnych dlhopisoch.
(43)
V tabuľke 5 sú uvedené základné údaje o banke k decembru 2010, decembru 2011, decembru 2012 a decembru 2013 (konsolidované údaje).
Tabuľka 5
Základné údaje o banke Eurobank z rokov 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisky a straty
(v miliónoch EUR)
2010
2011
2012
2013
(vrátane banky New TT Bank a banky Nea Proton Bank odo dňa ich nadobudnutia)
Čistý príjem z úrokov
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový prevádzkový príjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové prevádzkové náklady
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Príjem pred rezervami
1 450
1 103
703
516
Straty z úverového rizika
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Straty v rámci programu zapojenia súkromného sektora
-6 012
- 363
Iné straty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/strata
84
-5 496
-1 440
-1 157
Selektívne údaje o objemoch (v miliónoch EUR)
31. decembra 2010
31. decembra 2011
31. decembra 2012
31. decembra 2013 (vrátane banky New TT Bank a banky Nea Proton Bank)
Celková výška úverov a záloh zákazníkom
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celkové aktíva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový základný kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finančné výsledky za rok 2013 - Konsolidovaná účtovná závierka, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 and 2011: Finančné výsledky za rok 2012 - Konsolidovaná účtovná závierka, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank - tlačová správa, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabuľky 5 vyplýva, že okrem veľkých strát zaúčtovaných v roku 2011 v dôsledku programu zapojenia súkromného sektora (5 781 miliónov EUR (32)) banka zaznamenala pokles príjmov (okrem iného z dôvodu vyšších nákladov na vklady), ako aj vysoké a narastajúce straty vyplývajúce zo zníženia hodnoty jej úverových portfólií v Grécku aj v zahraničí. Na pozíciu likvidity banky mal negatívny vplyv odlev vkladov a jej pomer úverov k vkladom k 31. decembru 2011 dosiahol 148 %, pričom k tomuto dátumu bolo 42 % súvahy banky financovaných z Eurosystému.
(45)
Na základe záťažového testu z roku 2013, ktorého výsledky boli oznámené 6. marca 2014, odhadla Bank of Greece kapitálové potreby banky v prípade základného scenára na 2 945 miliónov EUR. Uvedená suma nepočíta so zmierňujúcimi opatreniami, t. j. už sa v nej predpokladá, že banka pristúpi k zmierňujúcim opatreniam v podobe odpredajov, ktoré mali prispieť k zníženiu kapitálových potrieb.
(46)
Banka navrhla na pokrytie zistenej kapitálovej potreby vo výške 2 945 miliónov EUR rozšírené zmierňujúce opatrenia, ktoré však v úhrne vytvárajú len o málo viac, ako Bank of Greece predpokladala pri výpočte kapitálových potrieb. Tieto zmierňujúce opatrenia zahŕňajú predaj ďalších aktív (predaj […] (33), predaj […] % poisťovacej dcérskej spoločnosti a zníženie účasti na aktivitách v oblasti nehnuteľností až na 20 % […]) (34).
(47)
Keďže rozšírené zmierňujúce opatrenia môžu pokryť len veľmi malú časť zistených kapitálových potrieb, na mimoriadnom valnom zhromaždení akcionárov sa 12. apríla 2014 rozhodlo o navýšení kapitálu o 2 864 miliónov EUR. Toto navýšenie má formu ponuky kapitálu bez predkupného práva (to znamená navýšenie kapitálu so zrušením predkupného práva) medzinárodným investorom a formu verejnej ponuky v Grécku. V prípade, že dopyt zo strany súkromných investorov nebude stačiť na pokrytie celého navýšenia kapitálu, HFSF rozdiel pokryje upísaním zostávajúcich nových akcií, ktoré bude podmienené predchádzajúcou konverziou existujúcich podriadených kapitálových nástrojov banky na akcie.
2.2. AKVIZÍCIA GRÉCKYCH BANKOVÝCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Banka 15. júla 2013 podpísala s fondom HFSF dve záväzné dohody o akvizícii 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton Bank a banky New TT Bank.
2.2.1. Akvizícia banky Nea Proton Bank
Riešenie krízovej situácie banky Proton Bank a banky Nea Proton Bank
(49)
Bank of Greece 9. októbra 2011 pokročila v riešení krízovej situácie banky Proton Bank. Bank of Greece odobrala banke Proton Bank licenciu a dala ju do likvidácie (35).
(50)
Na základe návrhu Bank of Greece a po rozhodnutí ministra financií (36) bola založená banka Nea Proton Bank ako dočasná úverová inštitúcia, do ktorej boli prevedené všetky vklady (retailové, bankové a štátne), sieť pobočiek a vybrané aktíva (úverové portfóliá a portfóliá cenných papierov) banky Proton Bank. Kapitálové požiadavky, podriadený dlh a vysoko rizikové úvery zostali v banke Proton Bank. HFSF vložil do banky Nea Proton Bank počiatočný kapitál vo výške 250 miliónov EUR (37) a bol jej jediným akcionárom. Počiatočná súvaha banky Nea Proton Bank predstavovala približne 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roka 2011 dosahovali rizikovo vážené aktíva (38) banky Nea Proton Bank výšku 1,2 miliardy EUR.
Akvizícia banky Nea Proton Bank bankou
(52)
Podľa gréckeho zákona o riešení krízových situácií bánk musí HFSF odpredať svoje akcie v dočasnej úverovej inštitúcii do dvoch rokov odo dňa ustanovenia tejto dočasnej úverovej inštitúcie ministerským rozhodnutím (39). V súlade s touto povinnosťou a v súlade s memorandom o hospodárskej a finančnej politike pokračoval HFSF s predajom svojich akcií v banke Nea Proton Bank. Finančný poradca HFSF sa obrátil na mnohých potenciálnych investorov (vrátane gréckych bánk, zahraničných bánk a finančných sponzorov), ale iba dve strany, banka a americký hedžový fond, predložili konečnú ponuku. Podmienky sprievodného listu HFSF spĺňala iba ponuka predložená bankou, a preto bola platná.
(53)
K 31. máju 2013 predstavovali rizikovo vážené aktíva banky Nea Proton Bank 811 miliónov EUR a jej regulačný kapitál bol -203 miliónov EUR. K rovnakému dátumu potrebovala banka Nea Proton Bank celkovú rekapitalizáciu vo výške 276 miliónov EUR, aby dosiahla kapitálovú primeranosť základného kapitálu Tier 1 vo výške 9 %. Banka uhradila peňažné plnenie vo výške 1 EUR výmenou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton Bank. Banka požiadala HFSF o rekapitalizáciu banky Nea Proton Bank čiastkou 395 miliónov EUR, ktorá by popri sume 276 miliónov EUR potrebnej na uvedenie kapitálovej primeranosti banky Nea Proton Bank opäť na úroveň 9 % umožnila operovať s ďalšími 119 miliónmi EUR rezerv určenými na riešenie ďalších opravných položiek na straty z úverov a očakávaných strát pred zdanením až do roku 2016. V súlade s podmienkami odpredaja sa HFSF zaviazal pokryť kapitálové potreby banky Nea Proton Bank pred dokončením transakcie tým, že prispeje 395 miliónmi EUR v hotovosti.
2.2.2. Akvizícia banky New TT Bank
Riešenie krízovej situácie banky TT Bank a banky New TT Bank
(54)
Grécke orgány 18. januára 2013 pokročili v riešení krízovej situácie banky TT Bank. Bank of Greece odobrala banke TT Bank licenciu a dala ju do likvidácie (40).
(55)
Na základe návrhu Bank of Greece a po rozhodnutí ministra financií (41) bola založená banka New TT Bank ako dočasná úverová inštitúcia, do ktorej boli prevedené aktíva vo výške 10,8 miliardy EUR (formou hotovosti, štátnych pokladničných poukážok, splácaných úverov, retailových vkladov, centrálneho financovania a gréckych štátnych dlhopisov (42)) banky TT Bank. V banke TT Bank ostala celková suma 1,2 miliardy EUR čistých aktív: vo forme kapitálových požiadaviek, nesplácaných úverov, daňových pohľadávok a záväzkov banky TT a všetkých odvodov a poplatkov. HFSF vložil do banky New TT Bank počiatočný kapitál vo výške 500 miliónov EUR a bol jej jediným akcionárom. Počiatočná súvaha banky New TT Bank po vložení kapitálu predstavovala približne 15,1 miliardy EUR.
Akvizícia banky New TT Bank bankou
(56)
V súlade s memorandom o hospodárskej a finančnej politike pokračoval HFSF s predajom svojich akcií v banke New TT Bank. Tým si zároveň splnil povinnosť odpredať svoje akcie v tejto dočasnej úverovej inštitúcii do dvoch rokov od jej vzniku. Finančný poradca HFSF kontaktoval mnohých potenciálnych investorov vrátane gréckych bánk, zahraničných bánk a finančných sponzorov. Konečnú ponuku predložili iba štyri najväčšie grécke banky, spomedzi ktorých bola uprednostnená ponuka banky.
(57)
Banka súhlasila s vyplatením celkovej sumy 681 miliónov EUR vo forme novo vydaných kmeňových akcií na odkúpenie banky New TT Bank. V súlade so zmluvou o upísaní bolo prvé peňažné plnenie banky predmetom ďalších úprav na základe posúdenia čistej hodnoty aktív (43).
(58)
Mimoriadne valné zhromaždenie akcionárov banky preto 26. augusta 2013 schválilo navýšenie základného imania banky o 425 625 000 EUR vydaním 1 418 750 000 nových kmeňových akcií (44) s nominálnou hodnotou 0,3 EUR za akciu a s ponukovou cenou 0,48 EUR za akciu. Navýšenie kapitálu upísal HFSF v plnej výške formou nepeňažného vkladu. Tento nepeňažný vklad predstavovali všetky akcie banky New TT Bank vo vlastníctve HFSF v celkovej hodnote 681 miliónov EUR. Na základe tejto operácie sa podiel HFSF v banke zvýšil z 93,5 % na 95,2 %.
2.3. OPATRENIA POMOCI
(59)
Banka využila opatrenia kapitálovej podpory A, B1, B2, B3, B4 a C a opatrenia podpory likvidity L1 a L2. Banka Proton Bank a banka Nea Proton Bank využili tieto opatrenia: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T Bank, TT Bank a New TT Bank využili opatrenia T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1. Opatrenia pomoci poskytnuté banke v rámci plánu podpory gréckych bánk
(60)
Banka získala niekoľko foriem podpory v rámci plánu podpory gréckych bánk, prostredníctvom rekapitalizačného opatrenia, opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov.
2.3.1.1. Štátna podpora likvidity poskytnutá prostredníctvom opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov (opatrenie L1)
(61)
Banka využila a naďalej využíva pomoc prostredníctvom opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov. Uvedená podpora bude v tomto rozhodnutí opísaná ako „opatrenie L1“. Záruky poskytnuté banke dosiahli k 30. novembru 2013 (45) výšku približne 13,9 miliardy EUR. K tomuto dátumu banka neevidovala žiadny nesplatený úver zo štátnych dlhopisov. K 15. aprílu 2011 prijala banka úvery zo štátnych dlhopisov vo výške 1 737 miliónov EUR a získala 13,6 miliardy EUR štátnych záruk poskytnutých v rámci plánu podpory gréckych bánk.
(62)
V pláne reštrukturalizácie banky, ktorý predložili grécke orgány Komisii 16. marca 2014, grécke orgány oznámili svoj zámer naďalej poskytovať záruky a pôžičky štátnych dlhopisov v rámci plánu počas obdobia reštrukturalizácie.
2.3.1.2. Rekapitalizácia zo štátnych zdrojov poskytnutá prostredníctvom rekapitalizačného opatrenia v rámci plánu podpory gréckych bánk (opatrenie A)
(63)
V máji 2009 bola banke poskytnutá kapitálová injekcia vo výške 950 miliónov EUR (46) (opatrenie A) prostredníctvom rekapitalizačného opatrenia v rámci plánu podpory gréckych bánk. Kapitálová injekcia sa rovnala približne 2 % rizikovo vážených aktív, ktoré v tom čase banka vlastnila.
(64)
Rekapitalizácia sa uskutočnila v podobe prioritných akcií upísaných Gréckom, ktoré mali kupón vo výške 10 % a splatnosť päť rokov. V roku 2010 bola doba platnosti prioritných akcií predĺžená a ich úročenie sa zvýšilo. Od uvedeného momentu bude grécky minister financií zvyšovať kupón o 2 % ročne na kumulatívnej báze (t. j. kupón vo výške 12 % v šiestom roku, 14 % v siedmom roku atď.), ak tieto prioritné akcie nebudú splatené do piatich rokov od ich vydania a ak v súvislosti s ich umorením nebude na valnom zhromaždení akcionárov prijaté žiadne rozhodnutie.
2.3.2. Štátom zaručená núdzová likvidita (opatrenie L2)
(65)
Štátom zaručená núdzová likvidita je mimoriadne opatrenie umožňujúce solventnej finančnej inštitúcii, ktorá čelí dočasným problémom s likviditou, získať finančné prostriedky z Eurosystému bez toho, aby táto operácia bola súčasťou jednotnej menovej politiky. Úroková sadzba, ktorú takáto finančná inštitúcia za núdzovú likviditu platí, je o […] bázických bodov vyššia ako úroky pri bežnom refinancovaní od centrálnej banky.
(66)
Za program núdzovej likvidity zodpovedá Bank of Greece, čo znamená, že všetky náklady aj riziká vyplývajúce z poskytovania núdzovej likvidity znáša Bank of Greece (47). Grécko udelilo banke Bank of Greece štátnu záruku vzťahujúcu sa na celkovú výšku prostriedkov núdzovej likvidity, ktoré Bank of Greece poskytuje. Na základe prijatia článku 50 ods. 7 zákona č. 3943/2011, ktorým sa zmenil článok 65 ods. 1 zákona č. 2362/1995, môže minister financií poskytovať banke Bank of Greece záruky v mene štátu s cieľom zabezpečiť jej pohľadávky voči úverovým inštitúciám. Banky, ktoré využívajú núdzovú likviditu, musia štátu zaplatiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov.
(67)
K 31. decembru 2011 dostala banka 14,95 miliardy EUR z prostriedkov štátom zaručenej núdzovej likvidity (48) a k 31. decembru 2012 banka dostala 12 miliárd EUR z prostriedkov štátom zaručenej núdzovej likvidity.
2.3.3. Opatrenia pomoci poskytnutej banke prostredníctvom HFSF
(68)
Od roku 2012 využila banka viaceré opatrenia kapitálovej podpory, ktoré poskytuje HFSF. V tabuľke 6 sa uvádza prehľad týchto opatrení pomoci.
Tabuľka 6
Opatrenia kapitálovej podpory poskytnutej banke prostredníctvom HFSF
1. preklenovacia rekapitalizácia - máj 2012 (v miliónoch EUR)
2. preklenovacia rekapitalizácia - december 2012 (v miliónoch EUR)
Záväzný prísľub - december 2012
(v miliónoch EUR)
Rekapitalizácia na jar 2013 - máj 2013 (v miliónoch EUR)
Záväzok rekapitalizácie - apríl 2014 (v miliónoch EUR)
Opatrenie
B1
B2
B3
B4
C
Suma
(v miliónoch EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)
(69)
V odôvodneniach 15 až 32 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank je podrobné opísaná prvá preklenovacia rekapitalizácia v máji 2012 (opatrenie B1). Základné informácie a hlavné prvky tohto opatrenia sa uvádzajú v tejto časti.
(70)
HFSF sa 20. apríla 2012 banke písomne zaviazal, že sa zúčastní na plánovanom navýšení jej základného imania o sumu 4,2 miliardy EUR.
(71)
HFSF previedol 28. mája 2012 v rámci opatrenia B1 banke 3,97 miliardy EUR obligácií ENFS v súlade s ustanoveniami o preklenovacích rekapitalizáciách ustanovených v zákone č. 3864/2010, ktorým sa ustanovuje HFSF (ďalej len „zákon o HFSF“). Obligácie ENFS, ktoré boli banke prevedené, predstavovali dlhopisy ENFS s pohyblivým výnosom so splatnosťou šesť a desať rokov a boli emitované 19. apríla 2012. Komisia už v odôvodnení 48 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank stanovila, že „preklenovacia rekapitalizácia ukončená 28. mája 2012 je realizovaním záväzku prijatého v záväznom prísľube, a preto pokračovaním rovnakej pomoci“. Obe sumy uvedené v záväznom prísľube a v prvej preklenovacej rekapitalizácii vypočítala Bank of Greece tak, aby banka dosiahla celkovú kapitálovú primeranosť na úrovni 8 % k 31. decembru 2011, čo je dátum spätného zaúčtovania preklenovacej rekapitalizácie v účtovných záznamoch banky. Ako vyplýva z tabuľky 3, opatrenie B1 pokrylo iba určitú časť celkových kapitálových potrieb identifikovaných na základe záťažového testu z roku 2012. Banka mala zvýšiť svoj kapitál prostredníctvom budúceho kapitálového navýšenia a preklenovacia rekapitalizácia mala slúžiť na to, aby bola banka naďalej oprávnená čerpať finančné prostriedky ECB, až kým sa neuskutoční uvedené navýšenie kapitálu.
(72)
Na obdobie medzi dátumom prvej preklenovacej rekapitalizácie a dátumom konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na kmeňové akcie a iné konvertibilné finančné nástroje bolo v predbežnej zmluve o upísaní medzi bankou a fondom HFSF stanovené, že banka bude platiť fondu HFSF ročný poplatok vo výške 1 % nominálnej hodnoty obligácií ENFS a všetky kupónové platby a vzniknuté úroky k obligáciám ENFS v uvedenom období sa budú počítať ako dodatočný kapitálový príspevok HFSF (49).
2.3.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)
(73)
Na jeseň roku 2012 zaznamenala banka v účtovníctve ďalšie straty. Jej kapitál preto opäť klesol pod hranicu minimálnych kapitálových požiadaviek, na základe ktorých vzniká oprávnenie na refinancovanie z ECB.
(74)
Z tohto dôvodu bola potrebná druhá preklenovacia rekapitalizácia. HFSF uskutočnil 21. decembra 2012 druhú preklenovaciu rekapitalizáciu vo výške 1 341 miliónov EUR (opatrenie B2), ktorá bola banke opäť vyplatená prevodom obligácií ENFS.
2.3.3.3. Záväzný prísľub z 21. decembra 2012 (opatrenie B3)
(75)
Okrem druhej preklenovacej rekapitalizácie poskytol HFSF 21. decembra 2012 banke záväzný prísľub podieľať sa na zvýšení jej základného imania a na konvertibilných nástrojoch, ktoré mali byť emitované, v celkovej výške 528 miliónov EUR (opatrenie B3).
(76)
Súčet dvoch preklenovacích rekapitalizácií (opatrenie B1 a B2) a sumy dodatočne poskytnutej v decembri 2012 (opatrenie B3) znamená, že HFSF poskytol celkové kapitálové potreby identifikované na základe záťažového testu z roku 2012 (5 839 miliónov EUR (50)).
2.3.3.4. Rekapitalizácia na jar 2013 (opatrenie B4)
(77)
Dňa 30. apríla 2013 schválilo valné zhromaždenie akcionárov navýšenie základného imania banky o 5 839 miliónov EUR („rekapitalizácia na jar 2013“). Banka preto emitovala 3 789 317 357 nových akcií s nominálnou hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akciu.
(78)
V ten istý deň valné zhromaždenie tiež rozhodlo, že celkovú výšku kapitálu poskytne fond HFSF a bude vyplatená nepeňažným vkladom v podobe obligácií ENFS.
(79)
HFSF preto v máji 2013 vložil do banky sumu vo výške 5 839 miliónov EUR vo forme kmeňových akcií (opatrenie B4). Uvedená suma predstavuje súčet opatrení B1, B2 a B3.
(80)
Prostredníctvom rekapitalizácie na jar 2013 bola prvá a druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1 a B2) prevedená na trvalú rekapitalizáciu a realizoval sa záväzok poskytnúť dodatočnú kapitálovú pomoc (opatrenie B3).
(81)
Cena nových akcií bola stanovená na 50 % objemom váženej priemernej ceny akcií počas 50 obchodných dní predchádzajúcich stanoveniu ponukovej ceny. V dôsledku spájania rozdelených akcií, o ktorom rozhodlo valné zhromaždenie akcionárov 30. apríla 2012 (51), bola cena nových akcií stanovená na 1,54 EUR za akciu.
(82)
Bezprostredne po rekapitalizácii na jar 2013 sa HFSF stal hlavným akcionárom banky s podielom 98,56 %. Po tom, ako banka dokončila ďalšiu analýzu správy pasív, však tento podiel v júni 2013 klesol na 93,55 % (pozri časť 2.4.5). V auguste 2013 banka emitovala fondu HFSF nové akcie s cieľom odkúpiť banku New TT Bank, v dôsledku čoho sa podiel HFSF zvýšil na 95,23 % (52).
2.3.3.5. Záväzok rekapitalizácie v roku 2014 (opatrenie C)
(83)
Bank of Greece 6. marca 2014 oznámila výsledky záťažového testu vykonaného v druhej polovici roka 2013. Bank of Greece uviedla, že v prípade základného scenára by kapitálové potreby banky za obdobie 2014 - 2016 predstavovali 2 945 miliónov EUR.
(84)
HFSF poslal 31. marca 2014 banke list, v ktorom ju informoval o svojom zámere a možnosti podporiť akékoľvek navýšenie základného imania uskutočneného podľa zákona č. 3864/2010 o HFSF v znení zmien z 30. marca 2014, ktoré je potrebné v záujme uspokojenia kapitálových potrieb zistených v záťažovom teste. V zákone o HFSF sa stanovuje, že ak sa za cenu, ktorú stanovila Generálna rada HFSF na základe dvoch nezávislých ocenení, na konci upisovacieho obdobia prejaví nedostatočný dopyt súkromných investorov, HFSF upíše všetky zostávajúce akcie po predchádzajúcej konverzii existujúceho podriadeného kapitálového nástroja banky na akcie, ako sa uvádza v článku 6a.
(85)
Dňa 12. apríla 2014 mimoriadne valné zhromaždenie akcionárov schválilo navýšenie základného imania o 2 864 miliónov EUR v súlade so zákonom o HFSF a uviedlo, že ponuková cena nemôže byť nižšia ako nominálna cena 0,30 EUR za akciu a minimálnu cenu musí stanoviť HFSF (53).
(86)
Na určenie hodnoty banky určil HFSF v súlade so zákonom o HFSF dvoch nezávislých poradcov. Títo poradcovia dokončili svoju úlohu 10. apríla 2014 a každý uviedol rozsah hodnoty banky. Tieto dva rozsahy sa do značnej miery prekrývajú. Na základe uvedených ocenení stanovila Generálna rada HFSF 14. apríla 2014 cenu zodpovedajúcu minimálnej cene, za ktorú môžu byť nové akcie banky ponúkané investorom, a cenu, za ktorú v prípade potreby podporí ponuku kapitálu (54). Dňa 15. apríla 2014 schválila ponuku predloženú konzorciom investorov na upísanie 1,3 miliardy EUR nových akcií za cenu 0,30 EUR za akciu (ďalej len „hlavný investor“ (55) (56)).
(87)
Eurobank 24. apríla 2014 oznámila začiatok účtovania za cenu v rozmedzí od 0,30 EUR do 0,33 EUR (57). Ak existuje dostatočný dopyt na pokrytie celkovej výšky 2 864 miliónov EUR za cenu vyššiu ako 0,30 EUR, hlavný investor bude musieť prispôsobiť svoje ceny podľa vyššej ceny alebo zrušiť svoje objednávky, pričom v takom prípade dostane odstupné. Ak existuje dostatočný dopyt zo strany súkromných investorov (vrátane dopytu hlavného investora) na pokrytie celkovej výšky 2 864 miliónov EUR za cenu 0,30 EUR, hlavný investor získa prioritu. Ak dopyt za cenu 0,30 EUR nie je dostatočný (vrátane dopytu hlavného investora), podriadený dlh sa prevedie do nových akcií. V súlade s ustanoveniami zákona o HFSF bude všetky neupísané akcie po konverzii podriadeného dlhu fond HFSF upisovať za rovnakú cenu, teda 0,30 EUR za akciu.
2.3.4. Opatrenia pomoci poskytnutej nadobudnutým podnikom
2.3.4.1. Opatrenia pomoci poskytnutej banke Proton Bank a banke Nea Proton Bank
(88)
Banky Proton Bank a Nea Proton Bank využívajú od roku 2008 viaceré opatrenia pomoci. V tabuľke 7 sa uvádza prehľad týchto opatrení pomoci.
Tabuľka 7
Prehľad opatrení kapitálovej podpory poskytnutej banke Proton a banke Nea Proton Bank
Príjemca pomoci
Opatrenie
Charakter pomoci
Subjekt, ktorý pomoc poskytol
Dátum poskytnutia
Suma (v miliónoch EUR)
Aktivity banky Proton Bank
Pr1
Kapitál prostredníctvom opatrenia rekapitalizácie: Grécke štátne prioritné akcie
štát
máj 2009
80
Pr2
Poskytnutie gréckych štátnych cenných papierov prostredníctvom opatrenia gréckych dlhopisov
štát
apríl 2009
78
Pr3
Štátna záruka na vydané dlhopisy prostredníctvom opatrenia poskytnutia gréckej štátnej záruky
štát
júl 2010
149,4
Aktivity banky Nea Proton Bank
NP1
Likvidná medzera z Proton Bank do Nea Proton Bank
Financovanie likvidnej medzery z banky Proton Bank do banky Nea Proton Bank (časť 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Financovanie zostatku likvidnej medzery z banky Proton Bank do banky Nea Proton Bank (časť 2) po stanovení konečného výpočtu likvidnej medzery
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková výška NP1
1 121,6
NP2
Kapitálové injekcie do základného imania banky Nea Proton Bank v rokoch 2011 a 2012
Počiatočné základné imanie
HFSF
9.10.2011
220
Počiatočné základné imanie
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počiatočný kapitál
250
Dodatočné základné imanie
HFSF
1.8.2012
230
Dodatočné základné imanie
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatočný kapitál
265
Celková výška NP2
515
NP3
Rekapitalizácia pred jej odpredajom banke Eurobank
Základné imanie
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatrenia pomoci poskytnutej banke Proton Bank
i) Štátna rekapitalizácia poskytnutá banke Proton Bank (opatrenie Pr1)
(89)
V máji 2009 vložilo Grécko do banky Proton Bank kapitál vo výške 80 miliónov EUR zodpovedajúci približne 4,6 % rizikovo vážených aktív, ktoré banka v tom čase vlastnila. Uvedená kapitálová injekcia sa uskutočnila v rámci rekapitalizačného opatrenia, ktoré tvorí súčasť plánu podpory gréckych bánk. Rekapitalizácia mala formu prioritných akcií.
ii) Štátna podpora likvidity poskytnutá banke Proton Bank (opatrenia Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton Bank využila aj pomoc prostredníctvom opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov, ktoré sú súčasťou plánu podpory gréckych bánk. V apríli 2009 získala banka Proton Bank grécke štátne cenné papiere vo výške 78 miliónov EUR (opatrenie Pr2) a v júli 2010 dostala štátnu záruku na emitované dlhopisy v nominálnej hodnote 149,4 milióna EUR (opatrenie Pr3). Štátom garantované dlhopisy boli prevedené do banky Nea Proton Bank v deň uznesenia, ale 5. januára 2012 boli zrušené. Grécke štátne cenné papiere boli splatné v decembri 2011 a neboli obnovené.
2.3.4.1.2 Opatrenia pomoci poskytnutej banke Nea Proton Bank
i) Pokrytie likvidnej medzery banky Nea Proton Bank vo výške 1 121,6 milióna EUR (opatrenie NP1)
(91)
V súvislosti s riešením krízovej situácie banky Proton Bank zistili grécke orgány likvidnú medzeru banky Nea Proton Bank. V súlade s rozhodnutím banky Bank of Greece z 9. októbra 2011 bolo v decembri 2011 banke Nea Proton Bank v rámci programu riešenia krízových situácií fondu HDIGF vyplatených 862 miliónov EUR. Keď Bank of Greece 19. januára 2012 stanovila konečný výpočet likvidnej medzery na úrovni 1 121,6 milióna EUR, HFSF (58) vyplatil 14. mája 2012 v súlade s rozhodnutím Bank of Greece z 9. apríla 2012 (59) zostávajúcu sumu 259,6 milióna EUR. Vďaka programu riešenia krízových situácií fondu HDIGF a HFSF sa týmto uvedená likvidná medzera odstránila.
ii) Kapitálové injekcie fondu HFSF do banky Nea Proton Bank v rokoch 2011 a 2012 (opatrenie NP2)
(92)
HFSF poskytol banke Nea Proton Bank štátnu pomoc vo forme počiatočného základného imania (kmeňové akcie) vo výške 250 miliónov EUR, ktorý bol vyplatený v dvoch tranžiach 9. októbra 2011 a 3. februára 2012.
(93)
Podľa aktualizovaného plánu reštrukturalizácie banky Nea Proton Bank predloženého 16. júla 2012 (išlo o najaktuálnejšiu verziu plánu, ktorá bola Komisii oznámená v čase rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton) potrebovala banka Nea Proton Bank dodatočný kapitál vo výške 300 miliónov EUR. Jedným z dôvodov vzniku potreby tohto dodatočného kapitálu boli straty, ktoré banka Nea Proton Bank zaznamenala v dôsledku programu zapojenia súkromného kapitálu (straty zo zníženia hodnoty za rok 2011 predstavovali 146,5 milióna EUR v súvislosti s gréckymi štátnymi dlhopismi a ďalšie zníženia hodnoty vo výške 22 miliónov EUR boli zahrnuté do výsledkov za prvý štvrťrok 2012). Ďalším dôvodom bolo, že poplatky za rezervy sa medzi rokmi 2011 až 2016 zvýšili v porovnaní s predpokladanými úrovňami v čase založenia banky Nea Proton Bank.
(94)
Podľa aktualizovaného plánu reštrukturalizácie banky Nea Proton Bank predloženého 16. júla 2012 mali mať predpokladané kapitálové potreby formu očakávanej kapitálovej injekcie vo výške 285 miliónov EUR v roku 2012 a očakávanej kapitálovej injekcie vo výške 15 miliónov EUR v roku 2014. HFSF nakoniec vložil do banky Nea Proton Bank 230 miliónov EUR 1. augusta 2012 a následne 35 miliónov EUR 31. decembra 2012.
iii) Kapitálová injekcia fondu HFSF do banky Nea Proton Bank pred odpredajom banke Eurobank (opatrenie NP3)
(95)
Na základe kúpnej zmluvy z 15. júla 2013 sa HFSF zaviazal vložiť do banky Nea Proton Bank 395 miliónov EUR (60). HFSF vyplatil sumu 395 miliónov EUR 28. augusta 2013.
2.3.4.2. Opatrenia pomoci poskytnuté banke New TT Bank
(96)
Banky T Bank, TT Bank a New TT Bank využili od roku 2008 viaceré opatrenia pomoci. V tabuľke 8 sa uvádza prehľad týchto opatrení pomoci.
Tabuľka 8
Prehľad opatrení pomoci poskytnutej banke T Bank a banke TT bank.
Príjemca pomoci
Opatrenie
Opis
Subjekt, ktorý pomoc poskytol
Dátum
Výška štátnej pomoci (v miliónoch EUR)
Aktivity banky T Bank prevedené do banky TT Bank (61)
T
Financovanie likvidnej medzery z banky T Bank do banky TT Bank (časť 1)
HDIGF
december 2011
450
Financovanie zostatku likvidnej medzery z banky T Bank do banky TT Bank (časť 2) po stanovení konečného výpočtu likvidnej medzery
HFSF
14.2.2013
227
Celková výška opatrenia T
677
TT Bank
TT
Kapitálová injekcia
Kapitál prostredníctvom opatrenia rekapitalizácie: Grécke štátne prioritné akcie
štát
máj 2009
224,96
Banka New TT Bank (preklenovacia banka)
NTT1
Likvidná medzera z banky TT do banky NTT
Financovanie likvidnej medzery z banky TT Bank do banky New TT Bank (časť 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Financovanie zostatku likvidnej medzery z banky TT Bank do banky New TT Bank (časť 2) po stanovení konečného výpočtu likvidnej medzery
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková výška opatrenia NTT1
3 732,6
NTT2
Kapitálová injekcia do počiatočného základného imania
Počiatočné základné imanie banky New TT Bank
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatrenie pomoci poskytnutej banke T Bank
Intervencia programu fondu HDIGF na riešenie krízových situácií v prospech banky T Bank vo výške 677 miliónov EUR (opatrenie T)
(97)
Program fondu HDIGF na riešenie krízových situácií a HFSF financovali likvidnú medzeru vyplývajúcu z prevodu aktivít z banky T Bank na banku TT Bank, ktorá predstavuje rozdiel medzi reálnou hodnotou aktív prevedených z banky T Bank do banky TT Bank a reálnou hodnotou prevedených pasív. V súlade s rozhodnutím banky Bank of Greece zo 17. decembra 2011 bola z programu fondu HDIGF na riešenie krízových situácií vyplatená suma 450 miliónov EUR (62), ktorá predstavuje približne dve tretiny odhadovanej likvidnej medzery. Po stanovení konečného výpočtu likvidnej medzery na úrovni približne 677 miliónov EUR vyplatil HFSF (63) v súlade s rozhodnutím Bank of Greece z 9. apríla 2012 (64) banke New TT Bank 14. februára 2013 zostatok vo výške 227 miliónov EUR (65).
2.3.4.2.2 Opatrenie pomoci poskytnutej banke TT Bank
Štátna rekapitalizácia poskytnutá banke TT Bank (opatrenie TT)
(98)
V máji 2009 poskytlo Grécko banke TT Bank kapitálovú injekciu vo výške 224,96 milióna EUR, ktorá zodpovedá približne 2,9 % rizikovo vážených aktív, ktoré v tom čase banka TT Bank vlastnila. Banka TT Bank prijala kapitálovú injekciu v rámci rekapitalizačného opatrenia, ktoré je súčasťou plánu podpory gréckych bánk. Kapitálová injekcia mala formu prioritných akcií.
2.3.4.2.3 Opatrenia pomoci poskytnutej banke New TT Bank
i) Pokrytie likvidnej medzery banky New TT Bank vo výške 3 732,6 milióna EUR (opatrenie NTT1)
(99)
HFSF financoval likvidnú medzeru banky New TT Bank, ktorá predstavuje rozdiel medzi hodnotou aktív prevedených z banky TT Bank do banky New TT Bank a nominálnou hodnotou prevedených pasív. V súlade s rozhodnutím Bank of Greece z 18. januára 2013 vyplatil HFSF 29. januára 2013 sumu 2 730,8 milióna EUR (66), ktorá zodpovedá približne dvom tretinám odhadovanej likvidnej medzery. Po tom, ako Bank of Greece stanovila konečný výpočet likvidnej medzery na úroveň 3 732,6 milióna EUR (67), vyplatil HFSF 14. júna 2013 v súlade s rozhodnutím Bank of Greece z 21. mája 2013 banke New TT Bank zostávajúcu sumu 1 001,7 milióna EUR.
ii) Kapitálové injekcie fondu HFSF do banky New TT Bank (opatrenie NTT2)
(100)
HFSF bol jediným akcionárom banky New TT Bank a poskytol jej štátnu pomoc vo forme počiatočného základného imania (kmeňové akcie) vo výške 500 miliónov EUR.
2.4. PLÁN REŠTRUKTURALIZÁCIE A NOVÝ OBCHODNÝ MODEL
(101)
Dňa 16. apríla 2014 predložilo Grécko plán reštrukturalizácie banky, v ktorom vysvetľuje, akým spôsobom plánuje banka, ako zlúčený subjekt, ktorý je výsledkom akvizície banky Nea Proton Bank a banky New TT Bank, obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť.
2.4.1. Domáce operácie
(102)
Prostredníctvom plánu reštrukturalizácie sa banka zameria na svoje hlavné bankové aktivity v Grécku. Zatiaľ čo jej medzinárodné operácie predstavovali v roku 2010 približne 26 % úverov (68), tento podiel klesol na konci roka 2012 na 20 % a do konca roka 2018 sa ďalej zníži na úroveň […] % (69).
(103)
Kľúčovou prioritou banky je zabezpečiť, aby jej grécke bankové operácie boli do konca obdobia reštrukturalizácie (31. decembra 2018) opäť ziskové a životaschopné. Na tento účel zahŕňa plán reštrukturalizácie viacero opatrení zameraných na zlepšenie prevádzkovej efektivity a čistej úrokovej marže banky, ako aj opatrenia na posilnenie jej kapitálovej pozície a súvahovej štruktúry.
(104)
Pokiaľ ide o prevádzkovú efektivitu, banka už začala rozsiahly program racionalizácie dávno pred akvizíciou banky New TT Bank a banky Nea Proton Bank. Od roku 2010 banka znížila svoje fyzické pôsobenie v Grécku. Samostatne (s výnimkou akvizície banky New TT Bank a banky Nea Proton Bank) znížila počet svojich pobočiek z 564 v júni 2008 na […] v roku 2014 a tiež znížila svoju grécku pracovnú silu (z 10 142 pracovníkov v roku 2008 na 9 037 pracovníkov v roku 2012) (70).
(105)
Do konca plánu reštrukturalizácie banka plánuje ďalej znížiť počet pobočiek z 645 k 31. decembru 2012 na […] k 31. decembru 2018 aj počet zamestnancov z 12 430 na […], a to na základe pro forma, teda s prihliadnutím na banku Nea Proton Bank a banku New TT Bank (71).
(106)
Zvýšená efektivita v súvislosti s pobočkami a personálom pomôže znížiť celkové náklady kombinovaných gréckych bankových činností o […] %, a to z 913 miliónov EUR ročne v roku 2013 (72) na […] miliónov EUR v roku 2018 (73). V dôsledku toho sa očakáva, že pomer nákladov a výnosov gréckych bankových činností banky klesne zo 60 % v roku 2012 pod úroveň […] % na konci obdobia reštrukturalizácie.
(107)
V pláne reštrukturalizácie sa zároveň uvádza, ako banka zlepší svoje náklady na financovanie, čo je kľúčové pre obnovenie životaschopnosti. Banka očakáva, že bude schopná platiť nižšie úrokové sadzby na svoje vklady v stabilnejšom prostredí, a najmä pri očakávanej stabilizácii a oživení gréckeho hospodárstva, ktoré by podľa predpokladov od roku 2014 malo opäť rásť. Očakáva sa, že spready z vkladov (priemer termínovaných vkladov, vklady na požiadanie a miery úspor) v Grécku klesnú z 223 bázických bodov v roku 2012 na […] bázických bodov v roku 2018 (74). Toto zníženie spreadov by sa dosiahlo predovšetkým tým, že na termínovaných vkladoch by sa platili oveľa nižšie sadzby. Podobne platí, že závislosť banky na núdzovej likvidite a rozsiahlejšom financovaní z prostriedkov Eurosystému klesne zo 42,9 % jej celkových aktív na úrovni skupiny v roku 2012 na […] % v roku 2018 (75).
(108)
V pláne reštrukturalizácie sa predpokladá, že banka zároveň posilní svoju súvahu. Jej čistý pomer úverov a vkladov v Grécku sa v roku 2018 zníži na […] % (zo 160 % v roku 2012 a 115 % v roku 2013) (76), zatiaľ čo jej kapitálová primeranosť sa zlepší a pomer základného kapitálu Tier 1 bude […]% na úrovni skupiny v roku 2018 (77) (namiesto záporného vlastného imania pred prvou preklenovacou rekapitalizáciou).
(109)
Ďalšou strategickou prioritou banky je riadenie nesplácaných úverov. Okrem zlepšených úverových procesov, či už ide o vznik úverov a reštrukturalizáciu nesplácaných úverov, sa plán reštrukturalizácie zameriava na riešenie expozícií so zhoršenou kvalitou prostredníctvom vytvorenia novej nápravnej jednotky. Táto jednotka sa bude zaoberať reštrukturalizáciou expozícií so zhoršenou kvalitou. Bude využívať odborné poznatky 30 - 50 manažérov pre nápravu vzťahov (78). Miera nesplácaných úverov dosiahne […] % na úrovni skupiny v roku 2015 ([…]% v roku 2015, pokiaľ ide o grécky domáci trh (79)) a potom začne klesať, pričom očakávaná miera na konci roka obdobie reštrukturalizácie je […] % (80) (30 % v Grécku pred odpisom dlhu). Výška znehodnotených úverov banky sa v Grécku vďaka oživeniu gréckeho hospodárstva zníži z 1 652 miliónov EUR v roku 2013 na […] miliónov EUR v roku 2018 (81).
(110)
Zlepšenie prevádzkovej efektívnosti, zníženie čistej úrokovej marže a zníženie nákladov rizika banke umožní, aby bola v Grécku od roku 2015 zisková. Banka predpokladá, že na konsolidovanej úrovni budú jej straty predstavovať […] miliónov EUR v roku 2014 a […] miliónov v roku 2015, zatiaľ čo jej zisk bude predstavovať […] miliónov EUR v roku 2016, […] miliónov EUR v roku 2017 a […] miliónov EUR v roku 2018 (82). Konsolidovaná rentabilita vlastného kapitálu bude v roku 2018 predstavovať […] % (83). Na túto úroveň ziskovosti bude mať vplyv predovšetkým grécky trh (s rentabilitou vlastného kapitálu na úrovni […] % na konci obdobia reštrukturalizácie), zatiaľ čo […] a […] budú vykazovať nižšiu úroveň ziskovosti ([…] % a […] %).
2.4.2. Medzinárodné bankové aktivity
(111)
Banka už začala znižovať zadlženosť a reštrukturalizovať svoju medzinárodnú sieť. Predala už svoje dcérske spoločnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Poľsku (EGF Poland). Obchodná medzera, teda rozdiel medzi nesplatenou výškou vkladov a nesplatenou výškou úverov danej dcérskej spoločnosti, zvyšnej medzinárodnej siete klesla z 1,7 miliardy EUR v roku 2010 na 0,8 miliardy EUR, zatiaľ čo prevádzkové náklady sa medzi rokmi 2010 a 2012 znížili o 9 % (84).
(112)
Banka bude pokračovať v reštrukturalizácii a znižovaní zadlženosti svojej medzinárodnej siete. Banka sa konkrétne zaviazala, že do 30. júna 2017 zníži veľkosť svojho portfólia medzinárodných aktív na 8,77 miliardy EUR. Takisto sa zaviazala, že toto portfólio ďalej zníži na 3,5 miliardy EUR, ak bude HFSF pri ďalšom zvyšovaní základného imania potrebovať vložiť viac ako jednu miliardu EUR.
(113)
Jednou z možností, ktoré banka v pláne reštrukturalizácie preskúmala s cieľom zabezpečiť súlad s týmto cieľom, je predaj jej aktivít v […] (85).
(114)
Tieto odpredaje predstavujú […] % zahraničných aktív banky k 31. decembru 2012. Zahraničné aktíva by teda predstavovali […] miliárd EUR k 31. decembru 2018, pričom medzinárodná sieť by bola zameraná na […] a […].
(115)
V pláne reštrukturalizácie sa zdôrazňuje potreba znížiť závislosť zahraničných dcérskych spoločností na ich gréckej materskej spoločnosti, pokiaľ ide o ich potreby financovania, a naďalej chrániť kapitálovú pozíciu banky.
(116)
Na tento účel plánuje banka zaviesť program významného znižovania nákladov v medzinárodnej sieti […]. Napríklad v roku […] sa zavrie […] pobočiek a počet zamestnancov sa od 31. decembra 2012 až do predaja dcérskej spoločnosti v roku […] zníži o […] (86).
(117)
Banka zníži celkovú výšku svojho financovania zahraničných dcérskych spoločností z 2 miliárd EUR v roku 2012 na […] v roku 2018 (87), zatiaľ čo rentabilita vlastného imania dosiahne […]% v roku […] a […] % v roku […].
2.4.3. Nebankové aktivity: predaj poistenia a realitné činnosti
(118)
Banka znížila svoj vlastnícky podiel vo svojej dcérskej spoločnosti zaoberajúcej sa realitnou činnosťou Eurobank Properties pod 35 % prostredníctvom zvýšenia základného imania, čo sa pozitívne odrazilo na pomere základného kapitálu Tier 1 banky (88). Banka v plnej miere odpredá túto dcérsku spoločnosť do 31. decembra 2018.
(119)
Banka tiež plánuje predať svoje poisťovacie dcérske spoločnosti do roku […].
2.4.4. Zhromažďovanie súkromného kapitálu a príspevok existujúcich akcionárov a podriadených veriteľov
(120)
Banka bola úspešná pri získavaní kapitálu na trhu, čo viedlo k zníženiu potreby štátnej pomoci banke.
(121)
Počet akcionárov sa počas rekapitalizácie na jar 2013 výrazne znížil, pretože HFSF získal 98,56 % akcií banky, takže pôvodným akcionárom zostalo iba 1,44 % akcií. HFSF preto v júni 2013 prevzal nad bankou úplnú kontrolu. Od roku 2008 neboli v hotovosti vyplatené žiadne dividendy.
(122)
V februári 2012 sa banka ponúkla, že od súkromných investorov spätne odkúpi hybridné nástroje za 40 % až 50 % ich nominálnej hodnoty. Táto cena za spätné odkúpenie bola stanovená na základe trhovej hodnoty nástrojov a zahŕňala prémiu vo výške nie viac ako desiatich percentuálnych bodov, ktorá bola pridaná s cieľom motivovať investorov k účasti na spätnom odkúpení. Ponuka bola prijatá v prípade takmer 50 % celkovej nominálnej hodnoty týchto nástrojov, čo po zohľadnení nákladov na transakcie prinieslo banke zisk vo výške 248 miliónov EUR (89).
(123)
V máji 2013 banka oznámila ďalšie opatrenia v oblasti riadenia pasív. Banka ponúkla držiteľom dlhu možnosť, aby previedli svoje cenné papiere nižšej triedy Tier 1 a cenné papiere nižšej triedy Tier 2 v zostávajúcej výške 662 miliónov EUR na kmeňové akcie v nominálnej hodnote. Konverzná cena bola stanovená tak, aby zodpovedala upisovacej cene, ktorú HFSF zaplatil počas rekapitalizácie na jar 2013 (90). Miera akceptovania bola 48 %. Keďže držitelia dlhopisov nižšej triedy Tier 1 a dlhopisov nižšej triedy Tier 2 previedli svoje cenné papiere na podriadené nástroje nižšej triedy bez peňažnej protihodnoty, zvýšený kapitál dosiahol úroveň 317 miliónov EUR.
(124)
V dôsledku týchto dvoch spätných odkúpení sa výška podriadeného a hybridného dlhu znížila z 1 045 miliónov EUR k 31. decembru 2011 na 283 miliónov EUR k 31. decembru 2013 (91).
2.5. ZÁVÄZKY GRÉCKYCH ORGÁNOV
(125)
Grécko sa zaviazalo, že banka a jej pobočky budú realizovať plán reštrukturalizácie predložený 16. apríla 2014, a poskytlo aj ďalšie záväzky týkajúce sa realizácie plánu reštrukturalizácie (ďalej len „záväzky“). Záväzky uvedené v prílohe sú zhrnuté v tomto oddiele.
(126)
V prvom rade sa Grécko zaviazalo, že banka bude reštrukturalizovať svoje obchodné operácie v Grécku, pričom stanovilo maximálny počet pobočiek a zamestnancov, ako aj maximálnu výšku celkových nákladov, ktoré je potrebné k 31. decembru 2017 splniť (92).
(127)
Grécko sa zároveň zaviazalo, že banka zníži náklady na vklady zhromaždené v Grécku a dodrží maximálny pomer čistých úverov a vkladov k 31. decembru 2017 (93).
(128)
Pokiaľ ide o zahraničné dcérske spoločnosti banky, Grécko sa zaviazalo, že banka nebude poskytovať ďalšiu kapitálovú podporu, kým nebudú splnené vopred určené podmienky. Grécko sa tiež zaviazalo, že banka do 30. júna 2018 výrazne zníži zadlženosť svojich medzinárodných aktív (94).
(129)
Grécko sa zaviazalo, že banka sa vzdá svojich poisťovacích činností, svojej realitnej dcérskej spoločnosti a niekoľkých cenných papierov a zníži veľkosť svojho súkromného akciového portfólia. Okrem toho banka až na malé množstvo výnimiek nebude nakupovať cenné papiere neinvestičného stupňa (95).
(130)
Grécko poskytlo niekoľko záväzkov týkajúcich sa správy a riadenia banky. Zaviazalo sa, že obmedzí odmeny zamestnancov a členov vedenia banky, aby banka dodržala grécke zákony týkajúce sa správy a riadenia, a vytvorí efektívnu a primeranú organizačnú štruktúru (96).
(131)
Grécko sa tiež zaviazalo, že banka zlepší svoju úverovú politiku s cieľom zabrániť diskriminácii v akejkoľvek fáze úverového procesu a zabezpečiť, že rozhodnutia o udeľovaní a reštrukturalizácii úverov sú zamerané na maximalizáciu ziskovosti banky. Grécko poskytlo záväzok, že banka zlepší monitorovanie úverového rizika, ako aj reštrukturalizácie úverov (97).
(132)
Mnohé záväzky sa týkajú operácií medzi bankou a príslušnými dlžníkmi. Cieľom týchto záväzkov je zabezpečiť, aby sa banka neodchýlila od obozretnej bankovej praxe pri poskytovaní alebo reštrukturalizácii úverov svojim zamestnancom, manažérom a akcionárom, ako aj verejným subjektom, politickým stranám a mediálnych spoločnostiam (98).
(133)
Grécko sa zároveň zaviazalo, že pre banku zavedie ďalšie obmedzenia, ako je napríklad zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz akvizície a zákaz reklamy (99).
(134)
Tieto záväzky bude do 31. decembra 2018 monitorovať monitorovací správca.
(135)
V rámci súčasného zvyšovania kapitálu banky, keďže HFSF obmedzuje navýšenie kapitálu, sa Grécko samostatne zaviazalo, že vykoná opatrenia stanovené v článku 6a zákona o HFSF v znení zmien z 30. marca 2014 s cieľom rozdeliť zostatkovú sumu kapitálového deficitu úverovej inštitúcie medzi držiteľov jej kapitálových nástrojov a podľa potreby ďalšie podriadené pasíva pred akoukoľvek kapitálovou injekciou zo strany HFSF.
3. DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA
3.1. DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA V SÚVISLOSTI S PRVOU PREKLENOVACOU REKAPITALIZÁCIOU
(136)
Komisia začala 27. júla 2012 formálne zisťovanie s cieľom overiť, či boli splnené podmienky oznámenia o bankovníctve z roku 2008 (100) týkajúce sa vhodnosti, nevyhnutnosti a primeranosti prvej preklenovacej rekapitalizácie, ktoré HFSF uskutočnil v prospech banky (opatrenie B1).
(137)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrenia, vzhľadom na to, že pomoc bola poskytnutá po predchádzajúcej rekapitalizácii a podpore likvidity, a vzhľadom na dlhé obdobie záchrany Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či banka podnikla všetky kroky, aby zabránila potrebe pomoci v budúcnosti (101). Okrem toho nebolo Komisii jasné, kto bude kontrolovať banku po tom, ako sa prvá preklenovacia rekapitalizácia nahradí trvalou rekapitalizáciou (102), keďže banka sa môže dostať pod kontrolu štátu alebo minoritných súkromných vlastníkov. Komisia uviedla, že by chcela zabezpečiť, aby sa ani v jednom prípade nezhoršila kvalita spôsobov riadenia banky a najmä jej postupu pri poskytovaní úverov.
(138)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, v odôvodnení 66 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank Komisia spochybnila, či boli prijaté všetky možné opatrenia, aby sa zabránilo, že banka bude opäť potrebovať pomoc v budúcnosti. Okrem toho, keďže obdobie preklenovacej rekapitalizácie nebolo isté, Komisia nemohla dospieť k záveru, či je postačujúca a či je v súlade so zásadami odmeňovania a rozdelenia bremena podľa pravidiel štátnej pomoci. Navyše, keďže podmienky konverzie prvej preklenovacej rekapitalizácie na trvalú rekapitalizáciu v čase, keď bolo prijaté rozhodnutie o začatí konania v prípade banky Eurobank, neboli známe, Komisia ich nemohla posúdiť.
(139)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrení, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či boli ochranné opatrenia (zákaz reklamy, zákaz vyplácania kupónov a dividend, zákaz kúpnych opcií a zákaz spätného odkúpenia, ktoré sa uvádzajú v odôvodnení 71 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank) v súvislosti s prvou preklenovacou rekapitalizáciou dostačujúce. Okrem toho v odôvodnení 72 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank Komisia uviedla, že narušenie hospodárskej súťaže môže byť dôsledkom absencie pravidiel, čo znemožňovalo fondu HFSF koordinovať všetky štyri najväčšie grécke banky (konkrétne banku, Alpha Bank, NBG a Piraeus), a absencie primeraných ochranných opatrení, ktoré by zabránili sprístupneniu obchodne citlivých informácií. Komisia preto navrhla, aby sa určil monitorovací správca, ktorý by bol v banke fyzicky prítomný.
3.2. DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA V SÚVISLOSTI S BANKOU NEA PROTON BANK
(140)
Dňa 26. júla 2012 začala Komisia formálne vyšetrovacie konanie s cieľom overiť, či intervencia vo výška 1 122 miliónov EUR v rámci programu HDIGF na riešenie krízových situácií bánk (opatrenie NP1), ako aj kapitálová injekcia HFSF vo výške 250 miliónov EUR a kapitálové injekcie HFSF v celkovej výške 300 miliónov EUR (opatrenie NP2) v prospech banky Nea Proton Bank spĺňali všeobecné kritériá kompatibility a požiadavky oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii (103) a oznámenia o reštrukturalizácii (104) (obnova dlhodobej životaschopnosti, rozdelenie bremena a obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže).
(141)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrení, Komisia uviedla, že tieto opatrenia boli ako pomoc na záchranu vhodné.
(142)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť opatrení, Komisia konštatovala, že výška aj forma intervencie v rámci programu HDIGF na riešenie krízových situácií bánk bola nevyhnutná, zatiaľ čo v prípade kapitálových injekcií HFSF bola nevyhnutná len ich forma. Pokiaľ však ide o výšku kapitálových injekcií z fondu HFSF, v odôvodnení 59 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či banka Nea Proton Bank bude schopná samostatne obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť a či samostatná reštrukturalizácia predstavovala najlacnejšie riešenie, ktoré bolo k dispozícii. Okrem toho v odôvodneniach 60 a 61 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton Bank Komisia uviedla, že neschopnosť banky Nea Proton Bank dostatočne úročiť rekapitalizáciu z fondu HFSF vyvolala pochybnosti, či v zásade ide o zdravú banku, a viedla preto k potrebe dôkladnej reštrukturalizácie.
(143)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrení, Komisia ich ako pomoc na záchranu považovala za primerané.
(144)
Pokiaľ ide o obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky Nea Proton Bank, v odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či by táto banka mohla byť samostatne životaschopná.
(145)
Komisia vyjadrila pochybnosti, či je navrhovaná reštrukturalizácia dostatočná v porovnaní s rozsahom reštrukturalizácie, ktorá je vzhľadom na absenciu dostatočného odmeňovania potrebná.
3.3. DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA V PRÍPADE BANKY NEW TT BANK
(146)
Dňa 6. mája 2013 začala Komisia formálne vyšetrovacie konanie s cieľom overiť, či poskytnutie finančných prostriedkov vo výške 4,1 miliardy EUR na odstránenie likvidnej medzery aktivít prevedených z banky TT Bank na banku New TT Bank (opatrenie NTT1), kapitálová injekcia z fondu HFSF vo výške 500 miliónov EUR do banky New TT Bank (opatrenie NTT2), kapitálová injekcia vo výške 224,96 milióna EUR vo forme prioritných akcií v rámci programu pomoci gréckym bankám poskytnutá banke TT Bank (opatrenie TT) a intervencia vo výške 0,68 miliardy EUR v rámci programu HDIGF na riešenie krízových situácií bánk v prospech aktív banky T Bank, ktoré boli prevedené na banku TT Bank (opatrenie T), boli v súlade so všeobecnými kritériami kompatibility a požiadavkami oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o reštrukturalizácii (obnovenie dlhodobej životaschopnosti, rozdelenie bremena a obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže).
(147)
Komisia konštatovala, že opatrenia NTT2 a NTT1 boli ako pomoc na záchranu vo svojej forme primerané a nevyhnutné. Pokiaľ ide o nevyhnutnosť výšky opatrenia NTT2, Komisia, ktorá pochybuje o dlhodobej životaschopnosti banky New TT Bank na samostatnom základe, konštatovala, že reštrukturalizácia na samostatnom základe nemusí byť jediným a najlacnejším riešením, ktoré je k dispozícii (105). Pokiaľ ide o úročenie oboch opatrení, Komisia uviedla, že pokrytie likvidnej medzery predstavovalo rozhodujúci náklad bez započítania budúcich výnosov, ktorý viedol k potrebe dôkladnej reštrukturalizácie (106).
(148)
Pokiaľ ide o primeranosť oboch opatrení, Komisia konštatovala, že opatrenia NTT2 a NTT1 boli primerané ako pomoc na záchranu v krátkodobom horizonte, ale v odôvodnení 79 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT Bank sa požadovalo rýchle zavedenie opatrení, ktorými by sa obmedzili negatívne externé vplyvy.
(149)
Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrenia T, Komisia ho už ako pomoc na záchranu dočasne schválila 16. mája 2012 vo svojom rozhodnutí o riešení krízovej situácie banky T Bank (ďalej len „rozhodnutie o banke T Bank“) (107), nemohla však s konečnou platnosťou schváliť pomoc aktivitám banky T Bank, ktoré boli prevedené na banku TT Bank. Komisia v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky New TT (108) predĺžila povolenie tohto opatrenia ako pomoci na záchranu až do doby, kým neprijme konečné rozhodnutie o aktualizovanej verzii plánu reštrukturalizácie pre banku TT Bank.
(150)
Pokiaľ ide o zlučiteľnosť týchto opatrení s oznámením o reštrukturalizácii, Komisia vyjadrila pochybnosti, či by New TT Bank obnovila svoju dlhodobú životaschopnosť na samostatnom základe. Tieto pochybnosti pramenili z obmedzeného počtu navrhovaných opatrení, ktoré mala banka New TT Bank prijať s cieľom vytvoriť v budúcnosti zisk, neistoty dobrovoľného dôchodkového systému, pokiaľ ide o načasovanie a mieru akceptácie zo strany zamestnancov, absencie ďalších opatrení na zníženie mzdových nákladov, absencie opatrení na racionalizáciu siete dcérskych spoločností po akvizícii T Bank a zároveň neschopnosti využívať potenciálne synergie (109).
(151)
V odôvodneniach 90 a 91 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT vyjadrila Komisia obavy, či by sa ambiciózne zníženie úrokových marží existujúcich vkladov a zvýšenie úverových marží v oblasti poskytovania nových úverov mohli zrealizovať bez toho, aby banka New TT Bank stratila značné množstvo zákazníkov, a bez nutnosti rizikových úverov. Komisia navyše vyjadrila pochybnosti, či by banka New TT Bank zdvojnásobila svoje úverové portfólio podľa plánu a či by vzhľadom na nedostatok odborných znalostí mohla dosiahnuť plánované značné tempo rastu čistého úrokového výnosu.
(152)
Preto sa v odôvodnení 95 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT Komisia vyjadrila, že opätovná integrácia banky TT Bank do väčšej životaschopnej finančnej spoločnosti by zlepšila vyhliadky na životaschopnosť banky New TT Bank, pretože by umožnila racionalizovať náklady, preceniť vklady a nové úvery a ponúkať širší rozsah produktov.
(153)
Keďže banka New TT Bank vykonávala hospodárske činnosti, ktoré sa predtým vykonávali v rámci banky TT Bank vrátane činností banky T Bank, Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie s cieľom zistiť, či opatrenia T a TT ponúkajú dlhodobé riešenie otázky životaschopnosti banky New TT Bank, a vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky.
(154)
Pokiaľ ide o rozdelenie bremena, Komisia usúdila, že reštrukturalizácia na samostatnom základe zvyšuje náklady na reštrukturalizáciu, a preto má pochybnosti o tom, že bola štátna pomoc obmedzená na minimum. Komisia navyše konštatovala, že napriek skutočnosti, že bremeno sa dostatočne rozdelilo medzi akcionárov a držiteľov podriadeného dlhu, čo bolo pravdepodobne maximum, ktoré bolo možné dosiahnuť, absencia odmeňovania viedla k potrebe dôkladnej reštrukturalizácie, a to z hľadiska životaschopnosti opatrení, ako aj z hľadiska opatrení na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže. Komisia tiež poznamenala, že vzhľadom na skutočnosť, že príčinou veľkej časti strát je odpustenie dlhu v prospech štátu, boli nižšie odmeny opodstatnené (110).
(155)
Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže, Komisia uviedla, že veľká časť podpory, ktorú dostala banka TT Bank, prevedené aktivity banky T Bank a absencia odmeňovania si vyžadujú dôkladnú reštrukturalizáciu a obmedzenie pôsobenia banky New TT Bank na trhu. Okrem toho, zatiaľ čo straty pramenili hlavne z držby gréckych štátnych dlhopisov, Komisia uviedla, že banka TT Bank mala v pomere k svojej veľkosti v držbe viac gréckych štátnych dlhopisov ako iné grécke banky, a usúdila, že táto skutočnosť svedčí o neprimeranom riskovaní (111). Takisto poznamenala, že aj keby banka New TT Bank zostala na trhu skoro tak dlho ako pred ňou banka TT Bank, narušenie hospodárskej súťaže by bolo obmedzené vzhľadom na relatívne malú veľkosť banky New TT Bank a absenciu zahraničných aktivít. Komisia však vyjadrila pochybnosti, či boli prijaté dostatočné opatrenia na obmedzenie nadmerného narušenia hospodárskej súťaže, a dospela k názoru, že môže byť nevyhnutné zaviesť zákaz cenového vedenia a ďalšie etické opatrenia (112).
4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU V SÚVISLOSTI S PRVOU PREKLENOVACOU REKAPITALIZÁCIOU
PRIPOMIENKY GRÉCKEJ BANKY
(156)
Komisia prijala 3. januára 2013 od jednej gréckej banky pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank. Táto grécka banka uviedla, že rekapitalizácia gréckych bánk z fondu HFSF je v zásade vítaným krokom smerom k zdravšiemu a životaschopnejšiemu bankovému systému, a nevyjadrila žiadne námietky k rekapitalizácii banky Eurobank.
(157)
Hoci však grécka banka vyjadrila svoju plnú podporu princípu rekapitalizácie gréckych bánk z fondu HFSF, vysvetlila, že s cieľom minimalizovať narušenie hospodárskej súťaže a predísť diskriminácii očakáva, že rekapitalizácia z fondu HFSF bude k dispozícii pre všetky banky pôsobiace v Grécku za podobných podmienok.
5. PRIPOMIENKY GRÉCKA K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU
5.1. PRIPOMIENKY GRÉCKA K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU V SÚVISLOSTI S PRVOU PREKLENOVACOU REKAPITALIZÁCIOU
(158)
Grécko predložilo 5. septembra 2012 pripomienky, ktoré pripravila Bank of Greece a HFSF, k rozhodnutiu o začatí konania v prípade banky Eurobank.
5.1.1. Pripomienky banky Bank of Greece
(159)
Pokiaľ ide o primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, Bank of Greece poznamenala, že suma 18 miliárd EUR kapitálu, s ktorou HFSF v máji 2012 rekapitalizoval štyri najväčšie grécke banky, bola nižšia ako konečná suma, ktorá bola potrebná na to, aby tieto banky postupne dosiahli a udržali si pomer základného kapitálu Tier 1 stanovený na úrovni 10 % do júna 2012 a pomer základného kapitálu Tier 1 stanovený na úrovni 7 % v rámci trojročného nepriaznivého stresového scenára. Takisto poznamenala, že prvá preklenovacia rekapitalizácia je dočasná, keďže proces rekapitalizácie bude dokončený, keď tieto štyri banky navýšia svoje základné imanie.
(160)
Bank of Greece zároveň konštatovala, že rekapitalizácia najväčších gréckych bánk je súčasťou dlhšieho obdobia reštrukturalizácie gréckeho bankového sektora. Poznamenala, že ak banka zostane v súkromných rukách, riadenie zostane s najväčšou pravdepodobnosťou rovnaké, zatiaľ čo v prípade, že banka prejde do vlastníctva štátu (t. j. do vlastníctva fondu HFSF), HFSF môže vymenovať nové vedenie, ktoré v každom prípade posúdi banka Bank of Greece. Bank of Greece poznamenala, že posudzuje rámec správy a riadenia, primeranosť vedenia a rizikový profil každej banky priebežne s cieľom zabezpečiť, aby banky nepodstupovali nadmerné riziko. Ďalej poukázala na to, že HFSF už vymenoval zástupcov v predstavenstve rekapitalizovaných bánk.
(161)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, Bank of Greece poznamenala, že rekapitalizácia banky sa obmedzila na zabezpečenie splnenia vtedy platných minimálnych kapitálových požiadaviek (8 %). Uviedla tiež, že dôvodom dlhého obdobia pred rekapitalizáciami bolo prudké zhoršenie prevádzkového prostredia v Grécku a vplyvu programu zapojenia súkromného sektora, zložitosť celého projektu a potreba maximalizovať účasť súkromných investorov na navyšovaní základného imania.
(162)
Pokiaľ ide o primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, Bank of Greece poukázala na to, že úplná realizácia plánu reštrukturalizácie, ktorý sa má predložiť Komisii, je zabezpečená tým, že v prípade okrem iného významného porušenia plánu reštrukturalizácie sa zruší pozastavenie hlasovacích práv fondu HFSF. Bank of Greece zároveň poznamenala, že problémy banky neboli spôsobené podcenením rizík zo strany vedenia banky ani obchodne agresívnymi opatreniami.
5.1.2. Pripomienky HFSF
(163)
Pokiaľ ide o vhodnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, v záujme riešenia otázky prípadného zásahu zo strany štátu v prípade, že štát poskytuje vysoké sumy štátnej pomoci prostredníctvom fondu HFSF a že HFSF má plné hlasovacie právo, HFSF uviedol, že banky financované z fondu HFSF nie sú považované za verejné subjekty alebo za subjekty pod kontrolou štátu a že po ich trvalej rekapitalizácii z fondu HFSF by nemali podliehať kontrole štátu. HFSF poukázal na to, že je úplne nezávislým súkromnoprávnym právnickým subjektom s rozhodovacou samostatnosťou. Nepodlieha štátnej kontrole v súlade s článkom 16c ods. 2 zákona o HFSF, podľa ktorého úverové inštitúcie, ktorým HFSF poskytol kapitálovú podporu, nie sú súčasťou širšieho verejného sektora. Takisto sa odvolal na riadiacu štruktúru fondu HFSF.
(164)
Pokiaľ ide o intervenciu fondu HFSF do vedenia banky, HFSF poznamenal, že bude rešpektovať autonómiu banky a nebude zasahovať do každodenného riadenia, pretože jeho úloha sa obmedzuje na činnosti stanovené v zákone o HFSF. Uviedol, že nebude dochádzať k žiadnym zásahom alebo koordinácii zo strany štátu a že rozhodnutia banky týkajúce sa úverového procesu (okrem iného o kolateráli, oceňovaní a platobnej schopnosti dlžníkov) sa budú prijímať na základe obchodných kritérií.
(165)
HFSF poukázal na skutočnosť, že v zákone o HFSF a predbežnej zmluve o upísaní sa stanovili primerané záruky, ktoré zabránia existujúcim súkromným akcionárom podstupovať nadmerné riziko. Poukázal na prvky ako napr. i) vymenovanie zástupcov HFSF ako nezávislých nevýkonných členov predstavenstva banky a ich prítomnosť vo výboroch; ii) vykonávanie hĺbkovej analýzy fondom HFSF v banke a iii) skutočnosť, že po konečnej rekapitalizácii budú jeho hlasovacie práva obmedzené len dovtedy, kým banka nesplní podmienky plánu reštrukturalizácie.
(166)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť prvej preklenovacej rekapitalizácie a najmä pokiaľ ide o výšku odmeny za opatrenia pomoci, HFSF uviedol, že odmenu schválili zástupcovia Komisie, ECB a MMF. V prípade tejto schválenej úrovne sa počítalo s tým, že prvá preklenovacia rekapitalizácia sa zmení na trvalú rekapitalizáciu pred 30. septembrom 2012, čo je lehota, ktorú v marci 2012 Komisia, ECB, MMF a Grécko stanovili v memorande o hospodárskej a finančnej politike.
(167)
Pokiaľ ide o primeranosť prvej preklenovacej rekapitalizácie, HFSF poznamenal, že opatrenia, ktoré prijal, ako sú napríklad opatrenia opísané v odôvodnení 165 tohto rozhodnutia, predstavujú dostatočné záruky, aby sa predišlo neprimeranej výške prijatej pomoci a dlhému obdobiu záchrany. HFSF okrem toho uviedol, že boli zavedené vhodné opatrenia, ktoré zabezpečia, že banky, v ktorých má HFSF účasť, si navzájom nebudú sprístupňovať obchodne citlivé informácie. Medzi takéto opatrenia patrí vymenovanie rôznych zástupcov HFSF v týchto bankách, mandáty pre týchto zástupcov, ktoré špecificky bránia toku informácií od jedného zástupcu k druhému, a jednoznačné interné pokyny pre týchto úradníkov, aby neposkytovali obchodne citlivé informácie bánk. HFSF navyše uviedol, že nevykonáva svoje práva vo vzťahu k bankám spôsobom, ktorý by mohol brániť efektívnej hospodárskej súťaži, obmedzovať, narúšať ju alebo ju výrazne znižovať alebo blokovať. HFSF tiež poukázal na skutočnosť, že členovia jeho predstavenstva a jeho zamestnanci podliehajú prísnym pravidlám zachovania dôvernosti a správcovským povinnostiam a v súvislosti s jeho záležitosťami sú viazaní ustanoveniami o služobnom tajomstve.
5.2. PRIPOMIENKY GRÉCKA K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU V SÚVISLOSTI S BANKOU NEA PROTON BANK
(168)
Grécko 5. septembra 2012 predložilo pripomienky, ktoré pripravila Bank of Greece a HFSF, k rozhodnutiu o začatí konania v prípade banky Nea Proton Bank.
5.2.1. Pripomienky banky Bank of Greece
(169)
Bank of Greece uviedla, že banka Nea Proton Bank ako dočasná úverová inštitúcia vo vlastníctve fondu HFSF nemohla predložiť dlhodobý podnikateľský plán na samostatnom základe. Bank of Greece okrem toho poznamenala, že pozorne sleduje realizáciu podnikateľského plánu, ktorý HFSF vypracoval pre banku Nea Proton Bank a predložil Komisii, s cieľom zabezpečiť, aby mohla byť banka Nea Proton Bank predaná v lehote stanovenej zákonom.
(170)
Pokiaľ ide o rýchlosť rastu ziskovosti, Bank of Greece poukázala na to, že podľa očakávania mal byť najvyšší rast zaznamenaný v priebehu roka 2013 (keď sa očakával rast čistého úrokového výnosu na 55,3 milióna EUR v porovnaní s 22,7 milióna EUR v roku 2012), vychádzal by najmä zo zníženia celkových úrokových nákladov a bol by dôsledkom dvoch faktorov: prolongácie termínovaných vkladov, ktoré mávali vysoké výnosy za lepších podmienok, a zníženia celkovej zostávajúcej sumy vkladov o 30 % v priebehu prvej polovice roka 2012. Bank of Greece navyše zdôraznila, že od roku 2013 sa čisté úrokové výnosy budú pohybovať pomerne bezproblémovo a nebudú vyvolávať pochybnosti o schopnosti banky Nea Proton Bank splniť cieľ.
5.2.2. Pripomienky HFSF
(171)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť opatrení v prospech banky Nea Proton Bank, HFSF poznamenal, že príslušným orgánom pre rozhodovanie o akomkoľvek opatrení na riešenie krízovej situácie je Bank of Greece a že HFSF vložil minimálny kapitál nevyhnutný na regulačné účely.
(172)
Pokiaľ ide o obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky Nea Proton Bank, HFSF sa odvolal na rámec riešenia krízových situácií, podľa ktorého mal HFSF predať banku Nea Proton Bank do dvoch rokov a dohodol sa s Komisiou, že banka Nea Proton Bank by mohla byť súčasťou väčšieho a životaschopného subjektu. Hoci bol plán reštrukturalizácie banky Nea Proton Bank založený na modeli „samostatného základu“, HFSF vysvetlil, že jeho cieľom bolo uľahčiť predaj tejto banky tým, že zvýši jej atraktivitu pre investorov a zlepší výsledky jej hospodárenia. HFSF poznamenal, že kapitálové injekcie umožnili banke Nea Proton Bank nielen dodržať minimálny koeficient kapitálovej primeranosti, ale aj zlepšiť jej finančnú situáciu a jej atraktivitu, pokiaľ ide o prípadné budúce zlúčenie s inými malými bankami. HFSF zároveň poznamenal, že na pokrytie strát zo zníženia hodnoty súvisiacich s programom zapojenia súkromného sektora a zvýšením poplatkov za poskytovanie úverov bola potrebná dodatočná kapitálová injekcia.
(173)
HFSF uviedol, že banka Nea Proton Bank zlepšila svoje náklady na financovanie a spoľahlivosť vkladov. Závislosť banky Nea Proton Bank od Eurosystému sa v priebehu roka 2012 znížila, čo viedlo k zlepšeniu jej pozície likvidity. Ďalšia kapitálová injekcia pomohla znížiť úrokové sadzby vkladov a zvýšiť úrokové marže. Nea Proton Bank už precenila časť svojho úverového portfólia s použitím oceňovania na základe rizík a úrokových sadzieb výrazne presahujúcich náklady na financovanie. Okrem toho v prípade konzervatívnej expanzie na podnikový segment trhu a zvýšenia kvality portfólia by došlo k plánovanému rastu čistých úrokových výnosov.
(174)
HFSF poznamenal, že v roku 2012 banka Nea Proton Bank významne znížila svoje prevádzkové náklady, jej jediné dve dcérske spoločnosti pozastavia svoje operácie, jej účasť na sprostredkovaní poistenia sa výrazne znižuje a že ukončí obchodné činnosti na vlastný účet.
(175)
HFSF uviedol, že narušenie hospodárskej súťaže bude obmedzené vzhľadom na malý podiel banky Nea Proton Bank na celkových bankových aktívach v Grécku a vzhľadom na skutočnosť, že banka nezvažuje agresívne prijímanie vkladov.
5.3. PRIPOMIENKY GRÉCKA K FORMÁLNEMU VYŠETROVACIEMU KONANIU V SÚVISLOSTI S BANKOU NEW TT BANK
(176)
Ministerstvo financií 19. júla 2013 predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania v prípade banky New TT Bank.
(177)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť opatrenia NTT1, ministerstvo financií uviedlo, že presná hodnota aktív a pasív, ktoré boli prevedené do banky New TT Bank, bola určená na základe správy externých audítorov v súlade s článkom 63e ods. 6 zákona č. 3601/2007.
(178)
Pokiaľ ide o nevyhnutnosť opatrenia NTT2, ministerstvo financií uviedlo, že druhý program makroekonomických úprav pre Grécko (druhá aktualizácia, máj 2013) si vyžadoval predaj banky New TT Bank tretej strane do 15. júla 2013.
(179)
Pokiaľ ide o odmeny za opatrenia NTT1 a NTT2, ministerstvo financií uviedlo, že HFSF, ktorý financuje likvidnú medzeru do 31. decembra 2013 namiesto fondu HDIGF, má prednostný nárok pred ostatnými nezabezpečenými veriteľmi v prípade likvidácie aktív, ktoré zostali vo vlastníctve bank TT Bank, a že iba nároky zamestnancov na kompenzáciu na úrovni 50 % majú prednosť pred nárokom HFSF. Preto je potrebné uviesť, že produkt likvidácie týchto aktív bude prínosom najmä pre fond HFSF, a zníži tak náklady, ktoré znáša štát.
(180)
Pokiaľ ide o obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky New TT Bank, ministerstvo financií uviedlo, že ako dočasná úverová inštitúcia musí byť banka New TT Bank predaná do dvoch rokov od svojho založenia, v súlade s článkom 63e zákona č. 3601/2007. Predaj banky New TT Bank by sa mal v súlade s memorandom o hospodárskej a finančnej politike z mája 2013 dokončiť do 15. júla 2013, čím sa zabezpečí dlhodobá životaschopnosť jej aktivít.
6. POSÚDENIE POMOCI SPOJENEJ S NADOBUDNUTÝMI PODNIKMI
6.1. POSÚDENIE POMOCI SPOJENEJ S BANKOU NEA PROTON BANK
6.1.1. Existencia a výška pomoci
(181)
Komisia musí zistiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Podľa tohto ustanovenia je štátna pomoc akákoľvek pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
6.1.1.1. Existencia pomoci v prípade opatrení poskytnutých v rámci plánu podpory gréckych bánk (opatrenia Pr1, Pr2 a PR3)
(182)
Kapitál vo výške 80 miliónov EUR, ktorý grécky štát vložil do banky Proton Bank v máji 2009 (opatrenie Pr1), grécke štátne cenné papiere vo výške 78 miliónov EUR, ktoré banka Proton Bank získala v apríli 2009 (opatrenie Pr2), a štátna záruka poskytnutá banke Proton Bank na emitované dlhopisy s nominálnou hodnotou 149,4 milióna EUR v júli 2010 (opatrenie Pr3) sa poskytli v rámci plánu podpory gréckych bánk (113). V rozhodnutí o schválení tohto plánu Komisia dospela k záveru, že opatrenia poskytnuté v rámci tohto plánu predstavujú štátnu pomoc.
(183)
Ako sa uvádza v odôvodnení 38 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton Bank, banka Nea Proton Bank zastrešuje hospodárske aktivity banky Proton Bank. Opatrenia Pr1, Pr2 a Pr3 priniesli prospech banke Nea Proton Bank, pretože prispeli k stabilizácii a pokračovaní hospodárskych aktivít, ktoré sa na ňu previedli a ktoré by už inak zanikli. Komisia sa preto domnieva, že priniesli prospech hospodárskych aktivitám prevedeným na banku Nea Proton Bank.
6.1.1.2. Existencia pomoci pri krytí likvidnej medzery banky Nea Proton Bank (opatrenie NP1)
(184)
V odôvodneniach 31 až 37 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton už Komisia dospela k záveru, že opatrenie NP1, intervencia z programu riešenia krízových situácií fondov HDIGF a HFSF na pokrytie likvidnej medzery, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy. V odôvodnení 38 toho istého rozhodnutia Komisia označila banku Nea Proton Bank za ekonomického príjemcu tohto opatrenia, pretože banka Nea Proton Bank zastrešuje hospodárske aktivity banky Proton Bank, ktoré naďalej existujú vďaka prijatej pomoci.
6.1.1.3. Existencia pomoci v prípade kapitálovej injekcie z fondu HFSF do počiatočného základného imania a dodatočnej kapitálovej injekcie z fondu HFSF do základného imania v roku 2012 (opatrenie NP2)
(185)
V odôvodneniach 41 až 43 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton už Komisia dospela k záveru, že kapitálová injekcia z fondu HFSF vo výške 250 miliónov EUR a dodatočné kapitálové injekcie plánované v čase uvedeného rozhodnutia v celkovej výške 300 miliónov EUR predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Ako sa uvádza v odôvodnení 93 tohto rozhodnutia, z možného dodatočného kapitálu 300 miliónov EUR fond HFSF v roku 2012 nakoniec prispel ďalšími 265 miliónmi EUR, čo znamená, že celková pomoc rekapitalizácie v rokoch 2011 a 2012 predstavovala 515 miliónov EUR (opatrenie NP2).
6.1.1.4. Existencia pomoci v prípade kapitálovej injekcie z fondu HFSF do banky Nea Proton Bank pred jej odpredajom banke (opatrenie NP3)
(186)
Komisia považuje kapitálovú injekciu z fondu HFSF do banky Nea Proton Bank pred jej odpredajom banke vo výške 395 miliónov EUR za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
(187)
Kapitálovú injekciu poskytol fond HFSF, čo je subjekt zriadený a financovaný Gréckom na účely podpory bánk, a kapitál sa teda poskytol s využitím štátnych prostriedkov. Okrem toho opatrenie má selektívny charakter, pretože kapitálová injekcia zvýhodňuje iba banku Nea Proton Bank.
(188)
Intervencia navyše poskytuje banke Nea Proton Bank jednoznačnú výhodu, pretože jej umožňuje pokračovať v bankových aktivitách. Bez kapitálovej injekcie by banka Nea Proton Bank, ktorá vykazovala výrazne záporný kapitál, išla do konkurzného konania. Za takých okolností by nebolo možné predať banku Nea Proton Bank a integrovať ju do väčšieho subjektu. Okrem toho táto rekapitalizácia nie je v súlade s princípom trhového investora. Naopak rekapitalizácia vo výške 395 miliónov EUR umožnila predaj banky Nea Proton Bank za cenu jedného eura. Súkromný investor by k rekapitalizácii nepristúpil a vyhlásil by na banku Nea Proton Bank konkurzné konanie, čím by usporil 395 miliónov EUR.
(189)
Banka Nea Proton Bank konkuruje ostatným bankám vrátane dcérskych spoločností zahraničných bánk, ktoré pôsobia v Grécku alebo ktoré majú potenciálny záujem vstúpiť na grécky trh. Kapitálová injekcia má preto vplyv na obchod medzi členskými štátmi a potenciálne narúša hospodársku súťaž.
(190)
Komisia preto dospela k záveru, že kapitálová injekcia vo výške 395 miliónov EUR do banky Nea Proton Bank predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
Príjemca opatrenia NP3
(191)
Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 188, Komisia považuje banku Nea Proton Bank za príjemcu kapitálovej injekcie vo výške 395 miliónov EUR do banky Nea Proton Bank, pretože pomoc jej umožnila pokračovať v hospodárskych aktivitách v rámci banky.
(192)
Pokiaľ ide o otázku, či predaj banky Nea Proton Bank predstavuje štátnu pomoc banke, Komisia musí v súlade s bodom 49 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 posúdiť, či sú splnené určité požiadavky. Musí predovšetkým posúdiť, i) či bol proces predaja otvorený a nediskriminačný; ii) či sa predaj uskutočnil za trhových podmienok a iii) či finančné inštitúcie alebo vláda maximalizovali predajnú cenu príslušných aktív a pasív.
(193)
Banka nadobudla akcie banky Nea Proton Bank, pretože ako jediná predložila v rámci nediskriminačného výberového konania otvoreného ostatným bankám a finančným inštitúciám platnú ponuku. Finančný poradca HFSF kontaktoval množstvo bánk, finančných inštitúcií a sponzorov a len štyri vyjadrili záujem o akvizíciu banky Nea Proton Bank, z ktorých iba dve, banka a hedžový fond (114), predložili konečnú ponuku. Ponuka banky bola jediná, ktorá spĺňala procesné ustanovenia fondu HFSF.
(194)
Keďže finančný poradca kontaktoval množstvo bánk a vopred stanovil podmienky a časový rámec, ktoré museli ponuky spĺňať na to, aby boli platné, Komisia sa domnieva, že výberové konanie bolo otvorené a nediskriminačné. Komisia preto dospela k záveru, že výberové konanie jej umožňuje vylúčiť existenciu pomoci kupujúcemu.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a HFSF sa zaviazal k rekapitalizácii banky Nea Proton Bank pred jej odpredajom. Táto záporná cena (t. j. s prihliadnutím na rekapitalizáciu banky Nea Proton Bank tesne pred jej odpredajom) neznamená, že predajná cena odráža trhovú hodnotu podniku (115), pretože čistý základný kapitál banky Nea Proton Bank bol jednoznačne negatívny a očakávalo sa, že aj naďalej bude vykazovať straty. Komisia nemá žiadny dôvod domnievať sa, že predložená ponuka a zaplatená cena neodráža trhovú cenu podniku. V dôsledku toho v súlade s bodom 49 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, bodom 20 oznámenia o reštrukturalizácii a vlastnou rozhodovacou praxou (116) dospela Komisia k záveru, že kúpna cena bola trhovou cenou a že pomoc možno v prípade banky vylúčiť.
6.1.1.5. Záver o existencii a celkovej výške prijatej pomoci
(196)
Na základe odôvodnení 182 až 190 sa Komisia domnieva, že opatrenia Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy a predstavujú štátnu pomoc. Pokiaľ ide o opatrenia Pr1, Pr2 a Pr3, Komisia dospela k záveru, že keďže prispeli k zachovaniu aktivít banky Proton Bank, ktoré boli neskôr prevedené na banku Nea Proton Bank, môžu sa zároveň považovať za prospešné pre banku Nea Proton Bank, ktorá tieto aktivity zastrešuje. Ako sa už uvádza v odôvodnení 184, príjemcom opatrenia NP1 je banka Nea Proton Bank, ktorá zastrešuje prevedené aktivity banky Proton Bank. Okrem toho banka Nea Proton Bank je tiež príjemcom opatrení NP2 a NP3.
(197)
Komisia preto dospela k záveru, že aktivity banky Nea Proton Bank dostali štátnu pomoc vo forme kapitálovej podpory vo výške 2 111,6 milióna EUR (opatrenia Pr1, NP1, NP2 a NP3) spolu so štátnymi zárukami v hodnote 149,4 milióna EUR (opatrenie PR3) a gréckymi štátnymi cennými papiermi v hodnote 78 miliónov EUR (opatrenie Pr2), ako je zhrnuté v tabuľke 9.
Tabuľka 9
Prehľad celkovej pomoci prijatej bankou Proton Bank a bankou Nea Proton Bank
Príjemca pomoci
Opatrenie
Charakter pomoci
Výška pomoci (v miliónoch EUR)
Aktivity banky Proton Bank
Pr1
Rekapitalizácia
80
Aktivity banky Nea Proton Bank
NP1
Financovanie likvidnej medzery z Proton Bank do Nea Proton Bank
1 121,6
NP2
Rekapitalizácia
515
NP3
Rekapitalizácia
395
Celková výška pomoci poskytnutej na zvýšenie kapitálu
2 111,6
Príjemca pomoci
Opatrenie
Charakter pomoci
Aktivity banky Proton Bank
Pr2
Dlhopisy
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková výška pomoci poskytnutej na zvýšenie likvidity
227,4
6.1.2. Právny základ hodnotenia zlučiteľnosti
(198)
Na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy môže Komisia štátnu pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak je poskytnutá „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.
(199)
Komisia uznala, že globálna finančná kríza môže spôsobiť vážnu poruchu v hospodárstve členského štátu a že opatrenia na podporu bánk môžu túto poruchu odstrániť. Túto skutočnosť potvrdila v oznámení o bankovníctve z roku 2008, oznámení o rekapitalizácii a oznámení o reštrukturalizácii. Komisia sa naďalej domnieva, že požiadavky na schválenie štátnej pomoci v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. b) zmluvy sú splnené vzhľadom na opätovné napätie na finančných trhoch. Komisia tento názor potvrdila prijatím oznámenia o predĺžení v roku 2011 (117) a oznámenia o bankovníctve v roku 2013 (118).
(200)
Pokiaľ ide o grécke hospodárstvo, Komisia vo svojom rozhodnutí o schválení a predĺžení plánu podpory gréckych bánk, rovnako ako vo svojom schválení opatrení štátnej pomoci poskytnutej Gréckom jednotlivým bankám (119) uznala, že existuje hrozba vážnej poruchy fungovania gréckeho hospodárstva a že štátna podpora bankám je na odstránenie tejto poruchy vhodná. Právnym základom na posúdenie opatrení pomoci by preto mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.
(201)
Na to, aby bola pomoc zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti:
a) vhodnosť:: pomoc musí byť dobre cielená, aby mohla účinne dosiahnuť cieľ odstránenia vážnej poruchy fungovania hospodárstva; k tomu by nedošlo v prípade, ak by tieto opatrenia neboli vhodné na odstránenie poruchy;
b) nevyhnutnosť: výška aj forma opatrenia pomoci musí byť nevyhnutná na dosiahnutie tohto cieľa; musí mať teda minimálnu výšku nevyhnutnú na dosiahnutie cieľa a formu, ktorá je najvhodnejšia na odstránenie poruchy.
c) primeranosť: pozitívne účinky opatrenia musia primerane vyvážiť narušenie hospodárskej súťaže tak, aby bolo narušenie obmedzené na minimum nevyhnutné na dosiahnutie cieľov tohto opatrenia.
(202)
Počas finančnej krízy Komisia vypracovala kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(203)
V oznámení o rekapitalizácii (120) sa stanovujú ďalšie usmernenia o úrovni odmien požadovaných za kapitálové injekcie štátu.
(204)
Komisia v oznámení o reštrukturalizácii (121) vysvetlila, ako bude posudzovať plány reštrukturalizácie. Vo svojom hodnotení plánu reštrukturalizácie banky v rámci oznámenia o reštrukturalizácii zohľadní Komisia všetky opatrenia uvedené v tabuľke 7.
6.1.3. Posúdenie zlučiteľnosti opatrení pomoci podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a oznámenia o rekapitalizácii
6.1.3.1. Zlučiteľnosť opatrení Pr1, Pr2 a Pr3 s oznámením o bankovníctve z roku 2008
(205)
Opatrenia Pr1, Pr2 a Pr3 boli poskytnuté v rámci plánu podpory gréckych bánk. Opatrenia uvedené v rámci tohto plánu už boli posúdené ako zlučiteľné s vnútorným trhom v rozhodnutí Komisie z 19. novembra 2008.
6.1.3.2. Zlučiteľnosť opatrení NP1 a NP2 s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a oznámením o rekapitalizácii
(206)
Komisia v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Nea Proton Bank schválila opatrenia NP1 a NP2 ako pomoc na záchranu. Ako sa však uvádza v odôvodnení 142, Komisia vyjadrila obavy týkajúce sa nevyhnutnosti výšky opatrenia NP2 a skutočnosti, či by banka Nea Proton Bank bola schopná obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť na samostatnom základe, a mala preto pochybnosti, či možnosť obnovy na samostatnom základe predstavovala najlacnejšie riešenie, ktoré bolo k dispozícii. Reakciou na tieto obavy bol predaj banky Nea Proton banke 15. júla 2013. Keďže banka Nea Proton Bank bola banke predaná v otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom procese, cena, ktorú za ňu banka zaplatila, sa považuje za trhovú cenu. V dôsledku toho bola výška kapitálu vloženého pred predajom v záujme predaja nevyhnutná. Integráciou banky Nea Proton Bank do aktivít banky sa vyrieši problém dlhodobej životaschopnosti banky Nea Proton Bank, a to na základe plánu reštrukturalizácie, ktorý banka predložila Komisii.
6.1.3.3. Zlučiteľnosť opatrenia NP3 s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a oznámením o rekapitalizácii
6.1.3.3.1. Vhodnosť
(207)
Pokiaľ ide o primeranosť opatrenia NP3, kapitálovú injekciu z HFSF vo výške 395 miliónov EUR do banky Nea Proton Bank pred jej odpredajom banke, Komisia sa domnieva, že toto opatrenie je vhodné, pretože pomohlo zachovať aktivity banky Nea Proton Bank. Tieto aktivity by bez pomoci z HFSF nemohli pokračovať, pretože banka Nea Proton Bank mala v čase svojho predaja banke záporný vlastný kapitál a naďalej vykazovala straty. Žiadna banka by banku Nea Proton Bank bez predchádzajúcej rekapitalizácie nekúpila. Opatrenie preto zabezpečuje zachovanie finančnej stability v Grécku. Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia k záveru, že opatrenie je ako pomoc na záchranu vhodné.
6.1.3.3.2. Nevyhnutnosť
(208)
Podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 musí byť výška aj forma opatrenia pomoci nevyhnutná na dosiahnutie cieľa opatrenia. To znamená, že kapitálová injekcia musí mať minimálnu výšku potrebnú na dosiahnutie tohto cieľa.
(209)
Ako Bank of Greece uviedla vo svojom liste z 19. júla 2013, ak by sa banka Nea Proton Bank zlikvidovala, mohlo by to spôsobiť reťazovú reakciu, čo by vyvolalo novú systémovú krízu a narušilo by dôveru v bankový systém, ktorá bola nedávno obnovená po dokončení procesu rekapitalizácie. Komisia sa domnieva, že tieto prvky finančnej stability svedčia o nevyhnutnosti opatrenia NP3.
(210)
Pokiaľ ide o rozsah intervencie, suma 395 miliónov EUR bola stanovená na základe otvoreného a nediskriminačného výberového konania. Banka vykonala hĺbkovú analýzu banky Nea Proton Bank. Ponuka, v ktorej banka požaduje rekapitalizáciu vo výške 395 miliónov EUR pred kúpou banky Nea Proton Bank, bola vypočítaná tak, aby spĺňala minimálny koeficient kapitálovej primeranosti na úrovni 9 % a aby bolo možné poskytnúť ďalších 119 miliónov EUR vzhľadom na očakávané ďalšie straty z úverov a očakávané straty pred zdanením až do roku 2016. Komisia dospela k záveru, že pomoc vo výške 395 miliónov EUR bola nevyhnutná.
(211)
Pokiaľ ide o odmenu za pomoc, vzhľadom na to, že kúpna cena je stanovená na jedno euro, HFSF si nebude nárokovať žiadne finančné prostriedky. Jeho príspevok má podobu grantu. Ako sa uvádza v bode 44 oznámenia o rekapitalizácii, nedostatočné odmeňovanie za rekapitalizáciu možno akceptovať len v prípade bánk, ktoré majú problémy a ktoré si nemôžu dovoliť vyplácať žiadnu odmenu. Komisia sa domnieva, že v takejto situácii sa nachádza banka Nea Proton Bank. Absencia odmeny vyvoláva potrebu dôkladnej reštrukturalizácie v súlade s oznámením o rekapitalizácii.
(212)
Na záver možno uviesť, že toto opatrenie je, pokiaľ ide o jeho výšku aj formu, ako pomoc na záchranu nevyhnutné na dosiahnutie cieľa, ktorým je obmedzenie poruchy fungovania gréckeho bankového systému a hospodárstva ako celku.
6.1.3.3.3. Primeranosť
(213)
Komisia konštatuje, že po fúzii zlúčením banky Nea Proton Bank s bankou boli hospodárske aktivity banky Nea Proton Bank prevedené na banku. Skutočnosť, že pomoc predstavuje záchranu týchto hospodárskych aktivít by teoreticky mohla narušiť hospodársku súťaž. Komisia však poukazuje na malú veľkosť banky Nea Proton Bank a proces predaja, v ktorom mali uchádzači možnosť predložiť ponuku na získanie banky Nea Proton Bank. Navyše hneď po prevode budú hospodárske aktivity banky Nea Proton Bank plne integrované do banky a prestanú existovať ako samostatné hospodárske aktivity alebo konkurencia. Komisia preto dospela k záveru, že pomoc nespôsobuje neprimerané narušenie hospodárskej súťaže.
6.1.3.3.4 Záver o zlučiteľnosti opatrenia NP3 s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a oznámením o rekapitalizácii
(214)
Komisia dospela k záveru, že opatrenie NP3 je vhodné, nevyhnutné a vzhľadom na predpokladanú dôkladnú reštrukturalizáciu banky, ktorá v súčasnosti zastrešuje hospodárske aktivity banky Nea Proton Bank, primerané sledovanému cieľu.
6.1.4. Zlučiteľnosť opatrení pomoci s oznámením o reštrukturalizácii
(215)
V odôvodneniach 60, 61, 78 a 79 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton Komisia v súvislosti s opatreniami NP1 a NP2 uviedla, že banka Nea Proton Bank pravdepodobne nebude môcť odmeňovať za štátnu pomoc, ktorú dostala, a zdôraznila, že absencia odmeny viedla k potrebe hĺbkovej reštrukturalizácie. V odôvodnení 211 Komisia v súvislosti s odmenou za opatrenie NP3 konštatuje, že vzhľadom na skutočnosť, že kúpna cena banky Nea Proton je stanovená na jedno euro, HFSF si nebude nárokovať žiadnu čiastku zo sumy 395 miliónov EUR, ktorú vložil pred jej predajom (opatrenie NP3). Grécko navyše nebude vymáhať žiadnu z prioritných akcií emitovaných banke v máji 2009, pretože akciové pohľadávky s nimi spojené boli ponechané v zlikvidovanej banke Proton Bank. Komisia preto dospela k záveru, že absencia odmeny vedie k potrebe hĺbkovej reštrukturalizácie, a to tak z hľadiska životaschopnosti opatrenia, ako aj z hľadiska opatrení na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže.
6.1.4.1. Dlhodobá životaschopnosť aktivít banky Nea Proton Bank prostredníctvom predaja
(216)
V bode 21 oznámenia o reštrukturalizácii sa stanovuje, že ak sa úverová inštitúcia, ktorá čelí problémom, nemôže opäť vierohodne stať dlhodobo životaschopnou, mala by sa zvážiť jej riadená likvidácia alebo dražba. Členské štáty preto môžu podporiť odchod účastníkov, ktorí nie sú životaschopní, a zároveň umožniť, aby odchod prebiehal v primeranom časovom rámci, ktorý zachováva finančnú stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Nea Proton vyjadrila Komisia vážne pochybnosti o tom, či by banka Nea Proton Bank mohla obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť na samostatnom základe, a poukázala na synergie, ktoré by sa mohli vytvoriť jej integráciou do veľkej finančnej inštitúcie.
(218)
V tejto súvislosti sa v bode 17 oznámenia o reštrukturalizácii objasňuje, že predaj banky, ktorá sa nachádza v problémoch, inej finančnej inštitúcii môže prispieť k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti, ak je kupujúci životaschopný a dokáže absorbovať prevod banky v problémoch, a môže tak prispieť k obnoveniu dôvery na trhu. Okrem toho v súlade s memorandom o hospodárskej a finančnej politike bolo potrebné ďalej konsolidovať bankový sektor a HFSF musel predať banku Nea Proton Bank do 15. júla 2013.
(219)
Ako sa uvádza v oddiele 7.5.2, na základe jej plánu reštrukturalizácie možno banku považovať za životaschopný subjekt. Skutočnosť, že aktivity banky Nea Proton Bank boli prevedené na banku, teda umožňuje obnovenie ich dlhodobej životaschopnosti. Okrem toho fakt, že banka Nea Proton Bank je plne integrovaná do banky a prestala existovať ako samostatný konkurent, svedčí o dôkladnej reštrukturalizácii, ktorá je potrebná vzhľadom na nedostatočné odmeňovanie za štátnu pomoc.
6.1.4.2. Vlastný príspevok a rozdelenie bremena
(220)
V rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Nea Proton vyjadrila Komisia pochybnosti, či boli náklady na reštrukturalizáciu obmedzené na minimum. Tieto pochybnosti vyplývali zo zistenia, že banka Nea Proton Bank sa nemohla stať opäť dlhodobo životaschopnou na samostatnom základe bez vysokých nákladov. Integrácia banky Nea Proton Bank do banky, väčšieho subjektu so zavedenou IT infraštruktúrou a štruktúrou riadenia rizík, je odpoveďou na tieto obavy. Predaj banky prispieva k obmedzeniu nákladov na reštrukturalizáciu na minimum.
(221)
Pokiaľ ide o príspevok akcionárov a držiteľov podriadených dlhov na náklady na reštrukturalizáciu, Komisia už v odôvodnení 77 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton uviedla, že akcionári a držitelia podriadených dlhov neboli prevedení do banky Nea Proton Bank, ale zostali v banke Proton Bank, teda v subjekte v likvidácii. Komisia sa preto domnieva, že sa zabezpečilo dostatočné rozdelenie bremena akcionárov a držiteľov podriadených dlhov.
6.1.4.3. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
(222)
Pokiaľ ide o opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, v bode 30 oznámenia o reštrukturalizácii sa stanovuje, že „pre Komisiu je východiskovým bodom posúdenie potreby takýchto opatrení, veľkosť, rozsah a dosah aktivít, ktoré by predmetná banka mala v prípade uskutočnenia hodnoverného reštrukturalizačného plánu. Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé, od sumy pomoci a podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude banka prijímajúca pomoc pôsobiť.“
(223)
Pokiaľ ide o výšku prijatej pomoci, podľa Komisie predstavovala celková výška prijatej pomoci vo forme kapitálu 2 111,6 milióna EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3) spolu so štátnou podporou likvidity vo výške 149,4 milióna EUR (Pr3) a gréckymi štátnymi cennými papiermi vo výške 78 miliónov EUR (Pr2). Opatrenie Pr1 zodpovedalo 4,6 % rizikovo vážených aktív banky Proton Bank v tom čase. Opatrenie NP1, financovanie likvidnej medzery z prevodu aktivít z banky Proton Bank do banky Nea Proton Bank, zodpovedalo približne 36 % rizikovo vážených aktív banky Proton Bank na konci roka 2010 alebo 84 % rizikovo vážených aktív banky Nea Proton Bank v čase jej vzniku. Počiatočná kapitálová injekcia z fondu HFSF do základného imania banky Nea Proton Bank, ktorá bola súčasťou opatrenia NP2, zodpovedala približne 18,8 % rizikovo vážených aktív banky Nea Proton Bank v čase jej vzniku. Dodatočné kapitálové injekcie, ktoré boli súčasťou opatrenia NP2, zodpovedali približne 34,2 % rizikovo vážených aktív banky Nea Proton Bank (na základe údajov z 31. decembra 2012 (122)). Ako sa uvádza v odôvodnení 80 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New Proton, opatrenia NP1 a NP2 predstavovali viac ako 50 % rizikovo vážených aktív banky Proton Bank alebo viac ako 130 % rizikovo vážených aktív banky Nea Proton Bank. Kapitálová injekcia do základného imania pred odpredajom banke, teda opatrenie NP3, zodpovedalo približne 48,7 % rizikovo vážených aktív banky Nea Proton Bank (na základe údajov z 31. mája 2013). Tieto sumy pomoci si v kombinácii s absenciou odmeňovania vyžadujú podstatné obmedzenie prítomnosti príjemcu pomoci na trhu.
(224)
Pokiaľ ide o trh, na ktorom banka Nea Proton Bank pôsobila, v odôvodnení 82 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Nea Proton Komisia poukázala na to, že banka Proton Bank bola veľmi malou bankou (s podielom približne 1 % na trhu všetkých aktív gréckych bánk), a teda aktíva a pasíva banky Proton Bank, ktoré boli prevedené do banky Nea Proton Bank, boli relatívne malé v porovnaní s veľkosťou gréckeho bankového systému. Dospela preto k záveru, že aj napriek mimoriadne vysokej pomoci možno narušenie hospodárskej súťaže spôsobené pomocou pre banku Nea Proton Bank považovať za obmedzené.
(225)
Okrem toho aktivity banky Nea Proton Bank boli ponúknuté konkurentom prostredníctvom otvorenej aukcie. Po predaji prestala banka Nea Proton Bank existovať ako samostatný konkurent, pretože bola plne integrovaná do banky.
(226)
Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na malú veľkosť banky Nea Proton Bank, otvorený proces predaja a skutočnosť, že banka Nea Proton Bank prestane existovať ako samostatný konkurent, nedošlo k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže, a to napriek veľmi vysokej pomoci a absencii odmeny.
6.1.4.4. Záver o zlučiteľnosti s oznámením o reštrukturalizácii
(227)
Na základe analýzy v odôvodneniach 216 až 226 Komisia dospela k záveru, že predaj banky Nea Proton Bank a jej integrácia do banky zabezpečia dlhodobú životaschopnosť banky Nea Proton Bank, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum a že nedochádza k neprípustnému narušeniu hospodárskej súťaže.
(228)
Všetky opatrenia pomoci uvedené v tabuľke 7 by sa preto mali považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom.
6.2. POSÚDENIE POMOCI SPOJENEJ S BANKOU NEW TT BANK
6.2.1. Existencia a výška pomoci
(229)
Komisia musí posúdiť, či opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
6.2.1.1. Existencia pomoci pri krytí likvidnej medzery prevedených aktív a pasív banky T Bank (opatrenie T)
(230)
V odôvodneniach 26 až 32 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky T Bank už Komisia dospela k záveru, že opatrenie T, intervencia z programu riešenia krízových situácií fondov HDIGF a HFSF na pokrytie likvidnej medzery aktív a pasív prevedených do banky TT Bank, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. V odôvodnení 33 uvedeného rozhodnutia Komisia označila hospodárske aktivity banky T Bank, ktoré boli prevedené na banku TT Bank, za príjemcu štátnej pomoci, pretože naďalej existujú vďaka prijatej pomoci.
6.2.1.2. Existencia pomoci v prípade rekapitalizácie poskytnutej v rámci rekapitalizačného opatrenia banke TT Bank (opatrenie TT)
(231)
Kapitálovú injekciu vo výške 224,96 milióna EUR poskytol grécky štát banke TT Bank (opatrenie TT) v rámci rekapitalizačného opatrenia, ktoré je súčasťou plánu podpory gréckych bánk (123). V rozhodnutí o schválení tohto plánu Komisia dospela k záveru, že opatrenia poskytnuté v rámci tohto plánu predstavujú štátnu pomoc. Opatrenie TT preto predstavovalo štátnu pomoc banke TT Bank.
(232)
Ako Komisia uviedla v odôvodnení 98 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT, banka New TT Bank zastrešuje hospodárske aktivity, ktoré sa predtým vykonávali v rámci banky TT Bank vrátane banky T Bank.
6.2.1.3. Existencia pomoci pri financovaní likvidnej medzery banky New TT Bank (opatrenie NTT1)
(233)
V odôvodneniach 53 až 57 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT už Komisia dospela k záveru, že opatrenie NTT1, intervencia z fondu HFSF na pokrytie likvidnej medzery banky New TT Bank, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy. V odôvodnení 54 uvedeného rozhodnutia Komisia označila banku New TT Bank za ekonomického príjemcu, pretože banka New TT Bank zastrešuje hospodárske aktivity banky TT Bank, ktoré naďalej existujú vďaka prijatej pomoci.
6.2.1.4. Existencia pomoci v prípade počiatočnej kapitálovej injekcie do základného imania (opatrenie NTT2)
(234)
V odôvodneniach 49 až 52 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT už Komisia dospela k záveru, že opatrenie NTT2, počiatočná kapitálová injekcia do základného imania z fondu HFSF vo výške 500 miliónov EUR v prospech banky New TT Bank, predstavuje štátnu pomoc banke New TT Bank v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
6.2.1.5. Existencia pomoci banke ako nadobúdateľovi banky New TT Bank
(235)
Banka nadobudla akcie v banke New TT Bank v rámci otvoreného a nediskriminačného výberového konania. Podľa informácií gréckych orgánov z 15. júla 2013 kontaktoval finančný poradca veľké množstvo zahraničných a gréckych bánk a investorov a iba štyri najväčšie grécke banky predložili konečné ponuky. Na základe skutočnosti, že finančný poradca kontaktoval veľké množstvo bánk, môže Komisia vyvodiť záver, že výberové konanie bolo otvorené a nediskriminačné. Ponuka banky bola považovaná za najlepšiu vzhľadom na výšku a druh ponúkaného protiplnenia.
(236)
Presnejšie povedané, banka súhlasila, že fondu HFSF vyplatí celkovú sumu 681 miliónov EUR vo forme novo vydaných kmeňových akcií. Druhou najvyššou ponukou bolo vyplatenie hotovosti 500 miliónov EUR. Bola teda o 26,58 % nižšia ako ponuka banky. Podľa listu banky Bank of Greece z 8. júla 2013 nebolo možné zvažovať akúkoľvek ponuku hotovosti domácej banky, pokiaľ sa naďalej spoliehala na financovanie z prostriedkov Eurosystému, najmä nie v prípade, že bola príjemcom núdzovej likvidity. Druhá najvyššia ponuka teda nebola v súlade s požiadavkami Bank of Greece.
(237)
Treba tiež poznamenať, že na základe zmluvy o predaji HFSF získal 1 418,75 milióna nových kmeňových akcií banky za ponukovú cenu 0,48 EUR za akciu (124). Akciový podiel fondu HFSF v banke sa zvýšil z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komisia preto dospela k záveru, že akvizícia nepredstavuje pomoc kupujúcemu.
6.2.1.6. Záver o existencii pomoci
(239)
Na základe uvedených skutočností Komisia usúdila, že opatrenia T, TT, NTT1 a NTT2 predstavujú štátnu pomoc. Pokiaľ ide o opatrenie T, Komisia dospela k záveru, že pomoc priniesla prospech aktivitám banky T Bank, keďže boli prevedené na banku TT Bank a neskôr na banku New TT Bank. Pokiaľ ide o opatrenie TT, Komisia dospela k záveru, že prinieslo prospech aktivitám banky TT Bank, ktoré boli prevedené na banku New TT Bank. Príjemcom opatrení NTT1 a NTT2 je banka New TT Bank.
(240)
Komisia preto vyvodila záver, že hospodárske aktivity banky T Bank, keďže ich zastrešovala banka TT Bank a neskôr banka New TT Bank, získali prospech z rekapitalizačnej pomoci vo výške 677 miliónov EUR, zatiaľ čo aktivity vykonávané bankou TT Bank zastrešované bankou New TT Bank získali prospech zo štátnej pomoci vo forme kapitálovej podpory vo výške 4 457,96 milióna EUR (opatrenia TT, NTT1 a NTT2).
Tabuľka 10
Prehľad celkovej pomoci prijatej bankou T Bank, bankou TT Bank a bankou New TT Bank
Príjemca pomoci
Opatrenie
Opis
Výška pomoci (v miliónoch EUR)
Aktivity banky T-Bank
T
Financovanie likvidnej medzery z T Bank do TT Bank
677
Aktivity banky TT Bank
TT
Rekapitalizácia
224,96
Aktivity banky New TT Bank
NTT1
Financovanie likvidnej medzery z TT Bank do New TT Bank
3 732,6
NTT2
Počiatočné základné imanie
500
6.2.2. Právny základ posúdenia zlučiteľnosti
(241)
Na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy môže Komisia štátnu pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak je poskytnutá „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.
(242)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 199 a 200, právnym základom na posúdenie opatrení pomoci gréckym bankám by v súčasnosti mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.
(243)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 201, na to, aby bola pomoc zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti: vhodnosť, nevyhnutnosť a primeranosť.
(244)
Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(245)
V oznámení o rekapitalizácii (125) sa stanovujú ďalšie usmernenia o úrovni odmien požadovaných za kapitálové injekcie štátu.
(246)
Komisia v oznámení o reštrukturalizácii (126) vysvetlila, ako bude posudzovať plány reštrukturalizácie. Vo svojom hodnotení plánu reštrukturalizácie banky v rámci oznámenia o reštrukturalizácii zohľadní Komisia všetky opatrenia uvedené v tabuľke 8.
6.2.3. Zlučiteľnosť opatrení pomoci s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a oznámením o rekapitalizácii
6.2.3.1. Zlučiteľnosť opatrenia T s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a oznámením o rekapitalizácii
(247)
Pokiaľ ide o opatrenie T, Komisia vo svojom rozhodnutí o banke T Bank dospela k záveru, že intervencia spĺňa požiadavky článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, a rozhodla, že opatrenie je zlučiteľné s vnútorným trhom z dôvodov finančnej stability v čase šiestich mesiacov odo dňa prijatia daného rozhodnutia. Grécke orgány nepredložili aktualizovaný plán reštrukturalizácie banky TT Bank, ktorý by zohľadňoval integráciu aktivít banky T Bank do banky TT Bank pred uplynutím tohto šesťmesačného obdobia. V odôvodnení 83 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT Bank Komisia uviedla, že toto opomenutie je pochopiteľné, pretože rozhodnutie bolo prijaté dočasne, kým sa nevyrieši situácia banky TT Bank. Keďže grécke orgány predložili plán reštrukturalizácie banky New TT Bank v januári 2013 a aktualizovaný plán reštrukturalizácie v marci 2013, pričom oba boli venované aktivitám prevedeným z banky T Bank do banky TT Bank, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania v prípade banky New TT Bank predbežne schválila opatrenie T ako pomoc na záchranu, a to až do prijatia konečného rozhodnutia o opatreniach T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2. Zlučiteľnosť opatrenia TT s oznámením o bankovníctve z roku 2008
(248)
Komisia vo svojom rozhodnutí z 19. novembra 2008 (127) už dospela k záveru, že opatrenie TT, ktoré bolo poskytnuté v máji 2009 v rámci opatrenia rekapitalizácie, ktoré je súčasťou plánu podpory gréckych bánk, predstavuje podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 zlučiteľnú pomoc na záchranu. Rozhodnutie z 19. novembra 2008 sa neodvoláva na oznámenie o rekapitalizácii, ktoré v tom čase nebolo prijaté.
6.2.3.3. Zlučiteľnosť opatrení NTT1 a NTT2 s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a oznámením o rekapitalizácii
(249)
Komisia už v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky New TT Bank dočasne schválila opatrenia NTT1 a NTT2 ako pomoc na záchranu.
6.2.4. Zlučiteľnosť opatrení pomoci T, TT, NTT1 a NTT2 s oznámením o reštrukturalizácii
6.2.4.1. Pri posudzovaní zlučiteľnosti podľa oznámenia o reštrukturalizácii je potrebné vziať do úvahy absenciu primeranej odmeny za pomoc.
(250)
V odôvodnení 45 rozhodnutia o banke T Bank Komisia uviedla, že fondy HDIGF a HFSF si pravdepodobne nebudú nárokovať žiadne finančné prostriedky a že financovanie likvidnej medzery medzi bankou T Bank a bankou TT Bank sa preto podobá grantu. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 101 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT Bank, HFSF môže očakávať, že získa späť iba časť svojej počiatočnej kapitálovej injekcie do základného imania vo výške 500 miliónov EUR (opatrenie NTT2). Komisia navyše poznamenala, že HFSF nedostane žiadnu odmenu za krytie likvidnej medzery medzi bankou TT Bank a bankou New TT Bank (opatrenie NTT1) a je veľmi malá pravdepodobnosť, že HFSF získa späť nejakú čiastku zo sumy 3,7 miliardy EUR. Komisia konštatuje, že štát s najväčšou pravdepodobnosťou nezíska späť akúkoľvek čiastku v súvislosti s opatrením TT, pretože jeho akciové pohľadávky týkajúce sa prioritných akcií emitovaných v máji 2009 zostali v banke TT Bank, ktorá išla do likvidácie.
(251)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 77 a 102 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT Bank, absencia odmeny vedie k potrebe hĺbkovej reštrukturalizácie, a to tak z hľadiska životaschopnosti opatrenia, ako aj z hľadiska opatrení na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže.
6.2.4.2. Dlhodobá životaschopnosť aktivít banky New TT Bank prostredníctvom predaja
(252)
V bode 21 oznámenia o reštrukturalizácii sa stanovuje, že ak sa úverová inštitúcia, ktorá čelí problémom, nemôže opäť vierohodne stať dlhodobo životaschopnou, mala by sa zvážiť jej riadená likvidácia alebo dražba.
(253)
V oddiele 3.2.4.1 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT vyjadrila Komisia vážne pochybnosti o tom, či by banka New TT Bank mohla obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť na samostatnom základe a či by banka New TT Bank mohla dosiahnuť plánovaný rast príjmov. Navyše poukázala na to, že banka New TT Bank prijala iba obmedzený počet opatrení na tvorbu zisku a že neprijala opatrenia na zníženie nákladov na zamestnancov a racionalizáciu siete pobočiek. Poukázala aj na synergie, ktoré by sa mohli vytvoriť integráciou banky New TT Bank do veľkej finančnej inštitúcie.
(254)
V tejto súvislosti sa v bode 17 oznámenia o reštrukturalizácii objasňuje, že predaj banky, ktorá sa nachádza v problémoch, inej finančnej inštitúcii môže prispieť k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti, ak je kupujúci životaschopný a dokáže absorbovať prevod banky v problémoch, a môže tak prispieť k obnoveniu dôvery na trhu. Okrem toho v súlade s memorandom o hospodárskej a finančnej politike bol predaj banky New TT Bank prioritným opatrením s ohľadom na verejný záujem a finančnú stabilitu, rovnako ako ochranu aktív HFSF.
(255)
Ako sa uvádza v oddiele 7.5.2, na základe jej plánu reštrukturalizácie možno banku považovať za životaschopný subjekt. Skutočnosť, že aktivity banky New TT Bank sú v súčasnosti prevedené na banku, teda umožňuje obnovenie ich dlhodobej životaschopnosti. Banka New TT Bank prestáva ako samostatný konkurent existovať. Operačná fúzia medzi bankou New TT Bank a bankou bola dokončená 14. apríla 2014. Sieť pobočiek so značkou „Hellenic Postbank“ sa zredukuje (banka má v úmysle ponechať značku „Hellenic Postbank“ niektorým pobočkám, zatiaľ čo značka „T-bank“ sa nezachová a sieť pobočiek „T-bank“ sa takmer úplne uzavrie) a podporné administratívne funkcie (back office) a ďalšie funkcie v rámci banky sa plne operačne integrujú. Komisia dospela k záveru, že plán reštrukturalizácie zabezpečí hĺbkovú reštrukturalizáciu, ktorá je potrebná vzhľadom na nedostatočnú odmenu.
6.2.4.3. Vlastný príspevok a rozdelenie bremena
(256)
Reakciou na obavy, ktoré Komisia vyjadrila v odôvodnení 99 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT Bank, či náklady na reštrukturalizáciu neboli nadhodnotené vzhľadom na reštrukturalizáciu banky New TT Bank na samostatnom základe, bol systém dobrovoľného odchodu do dôchodku (128), ktorý realizovala banka New TT Bank na samostatnom základe v júli 2013, a predaj banky New TT Bank banke. Presnejšie povedané, racionalizáciou siete pobočiek, plnou integráciou banky T Bank a plnou operačnou integráciou banky New TT Bank do banky sa náklady na reštrukturalizáciu obmedzia na minimum.
(257)
Pokiaľ ide o rozdelenie nákladov akcionárov a držiteľov podriadených dlhov, Komisia už v odôvodnení 100 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT Bank uviedla, že akcionári a držitelia podriadených dlhov neboli prevedení do banky New TT Bank, ale zostali v banke TT Bank, teda v subjekte v likvidácii. Komisia sa preto domnieva, že sa zabezpečilo dostatočné rozdelenie bremena akcionárov a držiteľov podriadených dlhov.
(258)
Komisia sa preto domnieva, že náklady na reštrukturalizáciu sú obmedzené na minimum a že sa zabezpečilo dostatočné rozdelenie bremena. Ako sa už však uvádza v odôvodnení 251, absencia odmeny viedla k potrebe hĺbkovej reštrukturalizácie, a to tak z hľadiska životaschopnosti opatrenia, ako aj z hľadiska opatrení na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže.
6.2.4.4. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
(259)
Pokiaľ ide o opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, v bode 30 oznámenia o reštrukturalizácii sa stanovuje, že „pre Komisiu je východiskovým bodom posúdenie potreby takýchto opatrení, veľkosť, rozsah a dosah aktivít, ktoré by predmetná banka mala v prípade uskutočnenia hodnoverného reštrukturalizačného plánu. Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé, od sumy pomoci a podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude banka prijímajúca pomoc pôsobiť.“
(260)
Pokiaľ ide o výšku prijatej pomoci, Komisia pripomína, že v odôvodnení 104 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT Bank sa uvádza, že banka New TT Bank dostala pomoc vo výške 4,6 miliardy EUR (opatrenia NTT1 a NTT2), čo predstavuje viac ako 70 % rizikovo vážených aktív banky TT Bank a viac ako 90 % rizikovo vážených aktív banky New TT Bank. Ďalej uviedla, že banka TT Bank (čo je právnický subjekt, ktorý v minulosti vykonával aktivity zastrešované bankou New TT Bank) už predtým dostala podporu v rámci plánu podpory gréckych bánk (129). Banka TT Bank dostala prvú kapitálovú injekciu vo výške 224,96 milióna EUR vo forme prioritných akcií (opatrenie TT), čo zodpovedá 2,9 % jej rizikovo vážených aktív v tom čase. Okrem toho, pokiaľ ide o riešenie krízovej situácie banky T Bank, aktivity banky T Bank, ktoré boli prevedené na banku TT Bank, dostali podporu vo výške približne 678 miliónov EUR (opatrenie T), čo zodpovedá 37,7 % rizikovo vážených aktív banky T Bank k referenčnému dátumu fúzie (31. marca 2011). Tieto sumy pomoci si v kombinácii s absenciou odmeňovania vyžadujú dôkladnú reštrukturalizáciu.
(261)
Na druhej strane Komisia v odôvodnení 104 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT poukázala na okolnosti, za akých sa pomoc poskytla. Konkrétne značná časť strát, ktoré banke TT Bank vznikli v posledných rokoch, podľa všetkého nie je dôsledkom rizikových aktivít, ale držby gréckych štátnych dlhopisov. Komisia zároveň uviedla, že vysoké straty z poskytovania úverov domácnostiam a podnikom vyplývajú prevažne z mimoriadne hlbokej a dlhej recesie, a nie z rizikových úverov. Preto sa zdá, že pomoc viedla k narušeniu hospodárskej súťaže. Komisia však podotkla, že v pomere k svojej veľkosti mala banka TT Bank v držbe oveľa viac gréckych štátnych dlhopisov než ostatné banky v Grécku, čo je faktor, ktorý svedčí o nevhodnom riskovaní.
(262)
Ako už bolo uvedené, banka New TT Bank prestáva existovať ako samostatný konkurent, ktorý určuje svoju politiku na samostatnom základe. Plán reštrukturalizácie banky je založený na predpoklade plnej integrácie banky New TT Bank, a to aj v prípade, že banka bude aj naďalej používať značku „Hellenic Postbank“ v niektorých odvetviach a u niektorých produktov.
(263)
Pokiaľ ide o trh, na ktorom banka New TT Bank pôsobila, v odôvodnení 106 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky New TT Bank Komisia poukázala na to, že banka TT Bank bola bankou strednej veľkosti v Grécku (s podielom približne 6 %, pokiaľ ide o vklady) a že aktíva a pasíva banky TT Bank, ktoré boli prevedené do banky New TT Bank, boli relatívne malé v porovnaní s veľkosťou gréckeho bankového systému. Dospela preto k záveru, že aj napriek mimoriadne vysokej pomoci možno narušenie hospodárskej súťaže spôsobené pomocou pre banku New TT Bank považovať za pomerne obmedzené.
(264)
Plánované zníženie siete pobočiek so značkou „Hellenic Postbank“ spolu s redukciou približne 50 pobočiek (130) zo 196 potvrdzuje toto hodnotenie v odôvodnení 263, podľa ktorého možno narušenie hospodárskej súťaže spôsobené pomocou banke New TT Bank považovať za pomerne obmedzené.
(265)
Okrem toho aktivity banky New TT Bank boli ponúknuté konkurentom prostredníctvom otvorenej a nediskriminačnej aukcie.
(266)
Významná časť opatrení pomoci NTT1 a NTT2 bola potrebná skôr vzhľadom na odpustenie dlhu v prospech štátu (v podobe programu zapojenia súkromného sektora) a vzhľadom na mimoriadne dlhú recesiu než v dôsledku nevhodných úverových postupov. Navyše rozsah aktivít banky New TT Bank bol malý, proces predaja bol otvorený, transparentný a nediskriminačný a banka New TT Bank prestane existovať ako samostatný konkurent. Komisia preto dospela k záveru, že aj napriek vysokej pomoci a absencii primeranej odmeny za poskytnutú štátnu pomoc nedochádza k nežiaducemu narušeniu hospodárskej súťaže.
6.2.4.5. Záver o zlučiteľnosti opatrení pomoci T, TT, NTT1 a NTT2 s oznámením o reštrukturalizácii
(267)
Komisia dospela k záveru, že predaj banky New TT Bank banke a súvisiaca reštrukturalizácia zabezpečia dlhodobú životaschopnosť banky New TT Bank, obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a absenciu nežiaduceho narušenia hospodárskej súťaže.
(268)
Všetky opatrenia pomoci uvedené v tabuľke 8 by sa mali považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom.
7. POSÚDENIE POMOCI POSKYTNUTEJ BANKE
7.1. EXISTENCIA A VÝŠKA POMOCI
(269)
Komisia musí zistiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
7.1.1. Existencia pomoci v prípade opatrení poskytnutých v rámci plánu podpory gréckych bánk
7.1.1.1. Štátna podpora likvidity poskytnutá prostredníctvom opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov
(270)
Komisia už v rozhodnutí o schválení a predĺžení plánu podpory gréckych bánk (131) rozhodla, že podpora likvidity poskytovaná v rámci plánu predstavuje pomoc. Celková výška záruk k 15. aprílu 2011 bola 13 600 miliónov EUR a k 30. novembru 2013 dosiahla úroveň 13 932 miliónov EUR. Budúca podpora likvidity poskytnutá v rámci tohto plánu by tiež predstavovala pomoc.
7.1.1.2. Rekapitalizácia poskytnutá v rámci plánu rekapitalizácie (opatrenie A)
(271)
Komisia už v rozhodnutí z 19. novembra 2008 o pláne podpory gréckych bánk rozhodla, že rekapitalizácie, ktoré sa majú poskytnúť v rámci rekapitalizačného opatrenia, zahrnuté v tomto pláne budú predstavovať pomoc. Banka dostala 950 miliónov EUR vo forme prioritných akcií, čo predstavuje 2 % rizikovo vážených aktív banky (132).
(272)
V roku 2010 Grécko zaviedlo niekoľko zmien technických parametrov týchto prioritných akcií. Keďže zmeny zvyšujú odmenu štátu s automatickým navýšením kupónu o 2 % ročne, pokiaľ prioritné akcie nebudú splatené v lehote piatich rokov, dospela Komisia k záveru, že zmeny technických parametrov neposkytujú banke žiadnu výhodu a nepredstavujú preto dodatočnú štátnu pomoc.
7.1.2. Existencia pomoci v prípade štátom zaručenej núdzovej likvidity (opatrenie L2)
(273)
Komisia v bode 51 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 objasnila, že poskytnutie finančných prostriedkov centrálnych bánk finančným inštitúciám nepredstavuje pomoc, ak sú splnené štyri kumulatívne podmienky týkajúce sa platobnej schopnosti finančnej inštitúcie, kolateralizácie nástroja, úrokovej sadzby stanovenej pre finančnú inštitúciu a absencie protizáruky zo strany štátu. Keďže štátom zaručená núdzová likvidita poskytnutá banke nespĺňa tieto štyri kumulatívne podmienky, najmä preto, že je štátom zaručená a poskytuje sa v spojení s inými podpornými opatreniami, predstavuje pomoc.
(274)
Štátom zaručená núdzová likvidita spĺňa podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy. Po prvé preto, že toto opatrenie zahŕňa štátnu záruku v prospech Bank of Greece a akékoľvek straty bude znášať štát. Opatrenie teda zahŕňa štátne zdroje. Núdzová likvidita umožňuje bankám získať finančné prostriedky v čase, keď nemajú prístup k trhu s veľkoobchodným financovaním a k pravidelným refinančným operáciám Eurosystému. Štátom zaručená núdzová likvidita poskytnutá banke jej preto prináša výhodu. Keďže núdzová likvidita je obmedzená na bankový sektor, opatrenie má selektívny charakter. A keďže štátom zaručená núdzová likvidita umožňuje banke ďalej pôsobiť na trhu a vyhnúť sa platobnej neschopnosti a nutnosti opustiť trh, narúša hospodársku súťaž. Vzhľadom na to, že banka pôsobí v iných členských štátoch a že finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia alebo by mohli mať potenciálny záujem pôsobiť v Grécku, výhoda poskytnutá banke ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(275)
Štátom zaručená núdzová likvidita (opatrenie L2) predstavuje štátnu pomoc. Výška štátom zaručenej núdzovej likvidity sa priebežne menila. K 31. decembru 2012 predstavovala približne 12 miliárd EUR.
7.1.3. Existencia pomoci v prípade opatrení poskytnutých v prostredníctvom HFSF
7.1.3.1. Prvá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B1)
(276)
V oddiele 5.1 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank už Komisia dospela k záveru, že prvá preklenovacia rekapitalizácia predstavuje štátnu pomoc. Prijatý kapitál dosiahol výšku 3 970 miliónov EUR.
7.1.3.2. Druhá preklenovacia rekapitalizácia (opatrenie B2)
(277)
Opatrenie B2 bolo realizované s využitím prostriedkov fondu HFSF, ktoré, ako je vysvetlené v odôvodnení 47 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank, zahŕňajú štátne zdroje.
(278)
Pokiaľ ide o existenciu výhody, opatrenie B2 navyšuje podiel kapitálu banky na úroveň, ktorá jej umožnila naďalej pôsobiť na trhu a využívať prístup k financovaniu z Eurosystému. Navyše odmenu za opatrenie B2 tvoria vzniknuté úroky z obligácií ENFS a dodatočný poplatok na úrovni 1 %. Vzhľadom na to, že odmena je zjavne nižšia ako odmena v prípade podobných investičných nástrojov na trhu, banka by určite nebola schopná za takýchto podmienok získať tento kapitál na trhu. Opatrenie B2 preto poskytlo banke výhodu zo štátnych zdrojov. Keďže opatrenie bolo poskytnuté len banke, má selektívny charakter.
(279)
V dôsledku opatrenia B2 došlo k posilneniu pozície banky, keďže boli poskytnuté finančné zdroje potrebné na to, aby mohla banka naďalej dodržiavať kapitálové požiadavky, čo viedlo k narušeniu hospodárskej súťaže. Keďže banka pôsobí na iných európskych bankových trhoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku, najmä na poistnom trhu, opatrenie B2 má takisto potenciál ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.
(280)
Komisia rozhodla, že opatrenie B2 predstavuje štátnu pomoc. Vnútroštátne orgány ho oznámili ako pomoc. Prijatý kapitál dosiahol výšku 1 341 miliónov EUR.
7.1.3.3. Záväzný prísľub (opatrenie B3)
(281)
Opatrením B3 sa HFSF zaväzuje poskytnúť dodatočný kapitál potrebný na dokončenie rekapitalizácie banky až do výšky, ktorú požaduje Bank of Greece v rámci záťažového testu z roku 2012. Prostriedky fondu HFSF pochádzajú od štátu. Komisia preto dospela k záveru, že tento záväzný prísľub je viazaný na štátne zdroje. Okolnosti, za ktorých môže HFSF poskytovať podporu finančným inštitúciám, sú presne vymedzené a obmedzené právnymi predpismi. Preto možno využitie týchto štátnych zdrojov pričítať štátu. HFSF sa zaviazal, že poskytne dodatočný kapitál vo výške 528 miliónov EUR.
(282)
Záväzný prísľub poskytol banke výhodu, pretože uistil vkladateľov, že banka bude môcť navýšiť celú výšku kapitálu, ktorú mala navýšiť, teda že HFSF by tento kapitál poskytol, ak by sa ho banke nepodarilo navýšiť na trhu. Tento záväzok takisto uľahčuje získanie súkromného kapitálu z trhu, pretože investori majú istotu, že v prípade, že banka nebude môcť získať časť kapitálu z trhu, poskytne ho HFSF. Žiadny súkromný investor by nebol ochotný prijať takýto záväzok pred tým, ako boli známe podmienky rekapitalizácie, a banka v tom čase nemala prístup na kapitálový trh.
(283)
Vzhľadom na to, že banka pôsobí na iných európskych bankových trhoch, a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku, a to najmä na poistnom trhu, opatrenie B3 má takisto potenciál ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi a narúšať hospodársku súťaž.
(284)
Opatrenie B3 teda predstavuje pomoc a grécke orgány ho oznámili ako štátnu pomoc 27. decembra 2012.
7.1.3.4. Rekapitalizácia na jar 2013 (opatrenie B4)
(285)
Rekapitalizácia na jar 2013 (opatrenie B4) je konverzia prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie (opatrenia B1 a B2) a záväzného prísľubu (opatrenie B3) na trvalú rekapitalizáciu vo výške 5 839 miliónov EUR vo forme kmeňových akcií. Keďže opatrenie B4 predstavuje konverziu už poskytnutej pomoci, stále zahŕňa štátne zdroje, ale nezvyšuje sa ním nominálna výška pomoci. Zvyšuje však výhodu banky (a teda aj narušenie hospodárskej súťaže), pretože ide o trvalú rekapitalizáciu a nie dočasnú rekapitalizáciu ako v prípade opatrení B1 a B2. V porovnaní s opatrením B3, ktoré je iba záväzkom a nie skutočnou rekapitalizáciou, zvýšilo opatrenie B4 kapitálovú primeranosť, a je preto výhodnejšie.
(286)
Komisia konštatuje, že táto podpora nebola poskytnutá všetkým bankám, ktoré pôsobia v Grécku. Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Komisia konštatuje, že pomoc napríklad umožnila banke vykonávať svoje operácie v iných členských štátoch, ako je Rumunsko alebo Bulharsko. Likvidácia banky by viedla k ukončeniu jej aktivít v zahraničí, a to prostredníctvom likvidácie týchto aktivít alebo predaja podnikov. Okrem toho poisťovacie aktivity banky v Grécku konkurujú aktivitám dcérskych spoločností poisťovní z iných členských štátov. Opatrenie teda narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Opatrenie B4 preto predstavuje štátnu pomoc.
7.1.3.5. Záver o opatreniach B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatrenia B1, B2, B3 a B4 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Výška štátnej pomoci v rámci opatrení B1, B2, B3 a B4 predstavuje 5 839 miliónov EUR, čo bola aj výška štátnej podpory, ktorú banke HFSF skutočne vyplatil.
(288)
V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii sa uvádza, že okrem absolútnej výšky pomoci musí Komisia zohľadniť pomoc „vo vzťahu k rizikovo váženým aktívam banky“. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 sa poskytovali počas obdobia jedného roka, a to od apríla 2012 do mája 2013. Počas tohto obdobia sa rizikovo vážené aktíva banky zmenili. Otázkou teda je, aká úroveň rizikovo vážených aktív by sa mala použiť, úroveň na začiatku obdobia alebo úroveň na konci tohto obdobia. Cieľom opatrení B1, B2, B3 a B4 je pokryť kapitálovú potrebu, ktorú Bank of Greece zistila v marci 2012 (záťažový test z roku 2012). Inak povedané, kapitálové potreby, ktoré tieto opatrenia pokrývali, existovali už v marci 2012. Komisia sa preto domnieva, že výška pomoci poskytnutá formou opatrení B1, B2, B3 a B4 by sa mala porovnať s rizikovo váženými aktívami banky k 31. marcu 2012. Takisto je potrebné pripomenúť, že Bank of Greece za obdobie od marca 2012 až do rekapitalizácie na jar 2013 nezohľadnila akvizície, ktoré grécke banky vykonali s cieľom upraviť - smerom nahor alebo nadol - svoje kapitálové potreby. Tento faktor takisto preukazuje, že opatrenia B1, B2, B3 a B4 predstavovali opatrenia pomoci spojené s pôsobnosťou banky, ktorá existovala k 31. marcu 2012.
(289)
Prvá a druhá preklenovacia rekapitalizácia a záväzný prísľub spolu predstavovali 5 839 miliónov EUR. Táto suma predstavuje 13,8 % rizikovo vážených aktív banky k 31. marcu 2012.
7.1.3.6. Záväzok rekapitalizácie v roku 2014 (opatrenie C)
(290)
Banka dostala 31. marca 2014 od HFSF záväzný prísľub, ktorým sa HFSF zaviazal, že sa bude podieľať na navýšení základného imania banky až o 2 864 miliónov EUR (opatrenie C). Z dôvodov, ktoré sú vysvetlené v odôvodnení 277, zahŕňa toto opatrenie využitie štátnych zdrojov. Toto opatrenie predstavuje výhodu pre banku, pretože zabezpečuje, že banka získa kapitál, ktorý potrebuje a ktorý poskytne istotu vkladateľom a uľahčí banke získať kapitál od súkromných investorov.
(291)
Ak súkromní investori neupíšu celú sumu navýšenia základného imania, kapitál musí do banky vložiť HFSF, ktorý sa k tomu zaviazal v záväznom prísľube. Takáto kapitálová injekcia predstavuje v porovnaní so záväzným prísľubom pre banku väčšiu výhodu. Na rozdiel od záväzného prísľubu skutočná kapitálová injekcia zvyšuje kapitálovú primeranosť banky.
(292)
Záväzný prísľub ani jeho potenciálna realizácia v podobe skutočnej kapitálovej injekcie nie je v súlade s princípom investora v trhovom hospodárstve. Aj v prípade, že by mal HFSF kúpiť nové akcie za rovnakú cenu ako súkromní investori, sú okolnosti účasti HFSF veľmi odlišné od okolností účasti súkromných investorov, ktorí upíšu nové akcie. HFSF sa zaviazal, že v prípade potreby upíše celú sumu navýšenia základného imania, pred tým, ako sa akýkoľvek súkromný investor formálne zaviazal k nákupu akcií. Súkromní investori, ktorí kupujú nové akcie, budú mať istotu, že banka v každom prípade navýši celkovú sumu potrebného kapitálu, pretože HFSF bude slúžiť ako záruka a nakúpi všetky akcie, ktoré neupíšu súkromní investori. Po druhé, HFSF sa zapojí len v prípade nedostatočného dopytu zo strany súkromných investorov na dolnej hranici oznámeného cenového rozpätia. HFSF v takom prípade poskytne kapitál, ktorý banka nemôže pri rovnakej cene za akciu získať na trhu. V dôsledku toho poskytne HFSF kapitál vo výške alebo za cenu, ktorá na trhu nie je k dispozícii.
(293)
Keďže opatrenie C bolo poskytnuté iba banke, má selektívny charakter. Došlo k posilneniu pozície banky, keďže boli poskytnuté finančné zdroje potrebné na to, aby mohla banka naďalej dodržiavať regulačné kapitálové požiadavky, ktoré stanovila Bank of Greece. Opatrenie preto poskytuje výhodu, ktorá narúša hospodársku súťaž. Keďže banka pôsobí na iných európskych bankových trhoch a keďže finančné inštitúcie z iných členských štátov pôsobia v Grécku, a to najmä na poistnom trhu, opatrenie C má takisto potenciál ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.
(294)
Záväzok rekapitalizácie z roku 2014 predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Výška pomoci obsiahnutá v tomto opatrení je 2 864 miliónov EUR, čo predstavuje 7,5 % rizikovo vážených aktív banky k 31. decembru 2013 (133).
(295)
Ak HFSF pri realizácii tohto záväzku vloží do banky ďalší kapitál, zvýši sa tým výhoda pre banku a narušenie hospodárskej súťaže, ale nezvýši sa nominálna výška pomoci (134).
7.1.4. Záver o existencii a celkovej výške prijatej pomoci
(296)
Opatrenia A, B1, B2, B3, B4 a C predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
Tabuľka 11
Prehľad celkovej pomoci prijatej bankou
Ref.
Opatrenie
Druh opatrenia
Výška pomoci
Pomoc/rizikovo vážené aktíva
A
Prioritné akcie
Kapitálová podpora
950 miliónov EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Prvá preklenovacia rekapitalizácia;
druhá preklenovacia rekapitalizácia;
kapitálová podpora;
rekapitalizácia na jar 2013
Kapitálová podpora
5 839 miliónov EUR
13,8 %
C
Záväzok rekapitalizácie v roku 2014
Záväzok poskytnúť kapitálovú podporu
2 864 miliónov EUR
7,5 %
Celková kapitálová pomoc poskytnutá banke
9 653 miliónov EUR
15,8 %
Celková kapitálová pomoc vyplatená banke
6 789 miliónov EUR [mohla dosiahnuť až 9 653 miliónov EUR, ak by HFSF musel poskytnúť celú sumu navýšenia základného imania k aprílu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatrenie
Druh opatrenia
Nominálna výška pomoci
L1
Podpora likvidity
Záruka
13 932 miliónov EUR
k 30. novembru 2013
L2
Štátom zaručená núdzová likvidita
Financovanie a záruka
12 000 miliónov EUR
k 31. decembru 2012
Celková výška pomoci na zvýšenie likvidity poskytnutá banke
25 932 miliónov EUR
7.2. PRÁVNY ZÁKLAD HODNOTENIA ZLUČITEĽNOSTI
(297)
Ako sa uvádza v odôvodnení 200, právnym základom na posúdenie opatrení pomoci by mal byť článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy (135).
(298)
Počas finančnej krízy vypracovala Komisia kritériá zlučiteľnosti pre rôzne typy opatrení pomoci. Zásady posudzovania opatrení pomoci boli prvýkrát stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2008.
(299)
Usmernenia týkajúce sa rekapitalizačných opatrení sa uvádzajú v oznámení o rekapitalizácii a v oznámení o predĺžení z roku 2011.
(300)
V oznámení o reštrukturalizácii sa vymedzuje prístup, ktorý Komisia prijala v súvislosti s hodnotením plánov reštrukturalizácie, najmä potreba obnovenia životaschopnosti s cieľom zabezpečiť riadny príspevok príjemcu a obmedziť narušenie hospodárskej súťaže.
(301)
Tento rámec dopĺňa oznámenie o bankovníctve z roku 2013, ktoré sa vzťahuje na opatrenia pomoci oznámené po 1. auguste 2013.
7.2.1. Právny základ posúdenia zlučiteľnosti podpory likvidity pre banku (opatrenie L1)
(302)
Podpora likvidity, ktorú už banka prijala, bola s konečnou platnosťou schválená v nadväzných rozhodnutiach povoľujúcich tieto opatrenia v rámci plánu podpory gréckych bánk a zmien a predĺžení tohto plánu (136). Akákoľvek budúca podpora likvidity pre banku sa bude musieť poskytnúť v rámci plánu, ktorý riadne schváli Komisia. Podmienky takejto pomoci budú musieť byť schválené Komisiou skôr, než bude pomoc poskytnutá, a preto ich v tomto rozhodnutí nie je potrebné ďalej posudzovať.
7.2.2. Právny základ posúdenia zlučiteľnosti prioritných akcií (opatrenie A)
(303)
Rekapitalizácia poskytnutá v roku 2009 vo forme prioritných akcií (opatrenie A) sa poskytla v rámci rekapitalizačného opatrenia schváleného v roku 2008 v rámci plánu podpory gréckych bánk v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008. Nie je preto potrebné ju znova posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a musí sa posúdiť iba na základe oznámenia o reštrukturalizácii.
7.2.3. Právny základ posúdenia zlučiteľnosti štátom zaručenej núdzovej likvidity (opatrenie L2)
(304)
Zlučiteľnosť štátom zaručenej núdzovej likvidity (opatrenie L2) by sa mala najskôr posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008 a oznámenia o predĺžení z roku 2011. Na akúkoľvek štátom zaručenú núdzovú likviditu poskytnutú po 1. auguste 2013 sa vzťahuje oznámenie o bankovníctve z roku 2013.
7.2.4. Právny základ posúdenia zlučiteľnosti rekapitalizácií z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4)
(305)
Zlučiteľnosť rekapitalizácií z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4), najmä pokiaľ ide o odmeňovanie, by sa mali najskôr posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011. V rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Eurobank vyjadrila Komisia pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia B1 s týmito oznámeniami. Keďže tieto opatrenia boli realizované pred 1. augustom 2013, nevzťahuje sa na ne oznámenie o bankovníctve z roku 2013. Zlučiteľnosť rekapitalizácií z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) by sa mali posudzovať aj na základe oznámenia o reštrukturalizácii.
7.2.5. Právny základ posúdenia zlučiteľnosti záväzku rekapitalizácie z roku 2014 (opatrenie C)
(306)
Zlučiteľnosť záväzku rekapitalizácie z roku 2014 (opatrenie C) by sa mala posudzovať na základe oznámenia o bankovníctve z roku 2013, ktorým sa ustanovujú nové požiadavky, pokiaľ ide o podiel podriadených veriteľov a odmeny manažérov, a na základe oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011. Zlučiteľnosť opatrenia C by sa mala posudzovať aj na základe oznámenia o reštrukturalizácii.
7.3. ZLUČITEĽNOSŤ OPATRENIA L2 S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2008, OZNÁMENÍM O PREDĹŽENÍ Z ROKU 2011 A OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2013
(307)
Na to, aby bola pomoc zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti: vhodnosť, nevyhnutnosť a primeranosť.
(308)
Keďže grécke banky nemali prístup na veľkoobchodné trhy a boli úplne závislé od financovania z centrálnej banky, ako sa uvádza v odôvodnení 32, a keďže banka si nemohla požičať dostatočné množstvo finančných prostriedkov prostredníctvom pravidelných refinančných operácií, potrebovala štátom zaručenú núdzovú likviditu, aby získala dostatočnú likviditu a vyhla sa platobnej neschopnosti. Komisia považuje opatrenie L2 za vhodný mechanizmus na nápravu vážnej poruchy, ku ktorej by došlo v prípade platobnej neschopnosti banky.
(309)
Keďže štátom zaručená núdzová likvidita predstavuje pre banku pomerne vysoké náklady na financovanie, banka má dostatočnú motiváciu, aby sa pri rozvoji svojich aktivít na tento zdroj finančných prostriedkov nespoliehala. Banka musela zaplatiť úrok o […] bázických bodov vyšší ako v prípade pravidelných refinančných operácií v Eurosystéme. Okrem toho musela banka štátu zaplatiť poplatok za záruku vo výške […] bázických bodov. V dôsledku toho sú celkové náklady na štátom zaručenú núdzovú likviditu pre banku oveľa vyššie ako bežné náklady na refinancovanie z ECB. Rozdiel medzi nákladmi na štátom zaručenú núdzovú likviditu a bežnými nákladmi na refinancovanie z ECB je vyšší ako poplatok za záruku, ktorý sa požaduje v oznámení o predĺžení z roku 2011. V dôsledku toho možno celkovú odmenu, ktorú si štát účtuje, považovať za dostatočnú. Pokiaľ ide o výšku štátom zaručenej núdzovej likvidity, pravidelne ju posudzuje Bank of Greece a ECB na základe skutočných potrieb banky. Pozorne monitorujú jej použitie a zabezpečujú, aby bola obmedzená na nevyhnutné minimum. Opatrenie L2 teda neposkytuje banke prebytočnú likviditu, ktorú by mohla použiť na financovanie aktivít, ktoré narúšajú hospodársku súťaž. Jeho výška je obmedzená na nevyhnutné minimum.
(310)
Takáto dôkladná kontrola použitia štátom zaručenej núdzovej likvidity a pravidelné overovanie, či je jej použitie obmedzené na minimum, zároveň zabezpečujú, že táto likvidita je primeraná a nevedie k nežiaducemu narušeniu hospodárskej súťaže. Komisia takisto konštatuje, že Grécko sa zaviazalo prijať niekoľko opatrení zameraných na zníženie negatívnych externých vplyvov, ako sa uvádza v oddiele 7.6, ktoré zabezpečia, že banka sa v čo najkratšom čase prestane spoliehať na podporu likvidity a že táto pomoc je primeraná.
(311)
Opatrenie L2 je preto v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2008 a oznámením o predĺžení z roku 2011. Keďže oznámením o bankovníctve z roku 2013 sa nezaviedli ďalšie požiadavky týkajúce sa záruk, opatrenie L2 je v súlade aj s oznámením o bankovníctve z roku 2013.
7.4. ZLUČITEĽNOSŤ OPATRENÍ B1, B2, B3 A B4 S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2008, OZNÁMENÍM O REKAPITALIZÁCII A OZNÁMENÍM O PREDĹŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Ako sa uvádza v odôvodnení 201, na to, aby bola pomoc zlučiteľná podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, musí spĺňať všeobecné kritériá zlučiteľnosti (137): vhodnosť, nevyhnutnosť a primeranosť.
(313)
V oznámení o rekapitalizácii a oznámení o predĺžení z roku 2011 sa stanovujú ďalšie usmernenia o úrovni odmien požadovaných za kapitálové injekcie štátu.
7.4.1. Vhodnosť opatrení
(314)
Komisia považuje rekapitalizácie z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) za vhodné, pretože sa nimi zabránilo konkurzu banky. Bez nich by banka nemohla pokračovať vo svojich aktivitách, pretože na konci roka 2012 mala záporné vlastné imanie (138).
(315)
V tejto súvislosti Komisia v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Eurobank uviedla, že banka je jednou z najväčších bankových inštitúcií v Grécku, a to tak z hľadiska poskytovania úverov, ako aj z hľadiska prijímania vkladov. Ide teda o banku, ktorá má pre Grécko systémový význam. Platobná neschopnosť banky by preto viedla k vážnej poruche fungovania gréckeho hospodárstva. V situácii, ktorá v tom čase existovala, mali finančné inštitúcie v Grécku problémy s prístupom k financovaniu. Tento nedostatok finančných prostriedkov obmedzoval ich schopnosť poskytovať úvery gréckemu hospodárstvu. V tomto kontexte by platobná neschopnosť banky zhoršila poruchu fungovania hospodárstva. Navyše opatrenia B1, B2, B3 a B4 boli prijaté najmä v dôsledku programu zapojenia súkromného sektora, ktorý predstavoval mimoriadnu a nepredvídateľnú situáciu, a nie v dôsledku zlého riadenia alebo nadmerného riskovania zo strany banky. Opatrenia sú teda zamerané hlavne na výsledky programu zapojenia súkromného sektora a prispievajú k udržaniu finančnej stability v Grécku.
(316)
V rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Eurobank vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či sa bezodkladne podnikli všetky možné kroky, aby sa zabránilo situácii, v ktorej by banka v budúcnosti znova potrebovala pomoc. Ako sa uvádza v odôvodneniach 130 až 132 tohto rozhodnutia, Grécko sa zaviazalo realizovať niekoľko opatrení týkajúcich sa správy a riadenia a obchodných operácií banky. Ako je opísané v odôvodneniach 102 až 104 a v odôvodnení 111, banka zároveň komplexne reštrukturalizovala svojej aktivity, mnohokrát znižovala náklady a realizovala niekoľko odpredajov. Komisia preto už tieto pochybnosti nemá.
(317)
V rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Eurobank Komisia tiež vyjadrila pochybnosti o tom, či existujú dostatočné ochranné opatrenia v prípade, že by sa banka dostala pod kontrolu štátu, alebo v prípade, že by si súkromní akcionári ponechali kontrolu, zatiaľ čo väčšinovým vlastníkom by bol štát. Komisia konštatuje, že záväzky uvedené v odôvodneniach 131 a 132 zabezpečujú, že úverové operácie banky budú prebiehať na komerčnom základe a každodenné operácie budú chránené pred zásahmi štátu. Dohodnutý rámec vzťahu medzi HFSF a bankou tiež zaisťuje, že záujmy štátu ako hlavného akcionára sú chránené proti nadmernému riskovaniu zo strany vedenia banky.
(318)
Opatrenia B1, B2, B3 a B4 preto zabezpečujú zachovanie finančnej stability v Grécku. Podnikli sa významné kroky na minimalizáciu budúcich strát a s cieľom zabezpečiť, aby aktivity banky neboli ohrozené nevhodnou správou a riadením. Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia k záveru, že opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú vhodné.
7.4.2. Nevyhnutnosť - obmedzenie pomoci na minimum
(319)
Podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2008 musí byť výška aj forma opatrenia pomoci nevyhnutná na dosiahnutie cieľa. To znamená, že kapitálová injekcia musí mať minimálnu výšku potrebnú na dosiahnutie tohto cieľa.
(320)
Výšku kapitálovej podpory vypočítala Bank of Greece v rámci záťažového testu s cieľom zabezpečiť, že základný kapitál Tier 1 zostane v období rokov 2012 - 2014 nad určitou úrovňou, ako sa uvádza v tabuľke 3. Z tohto dôvodu z nej banka nezíska žiadny prebytok kapitálu. Ako je vysvetlené v odôvodnení 316, boli prijaté opatrenia na zníženie rizika, že banka by potrebovala ďalšiu pomoc v budúcnosti.
(321)
Pokiaľ ide o odmenu za prvú a druhú preklenovaciu rekapitalizáciu (opatrenia B1 a B2), Komisia pripomína, že boli poskytované od mája 2012 do decembra 2012 a boli vyplatené nepeňažným vkladom v podobe obligácií ENFS. Odmenu pre HFSF odo dňa vyplatenia týchto obligácií ENFS do dátumu rekapitalizácie na jar 2013 predstavovali vzniknuté úroky z obligácií ENFS a poplatok na úrovni 1 % (139). Ako sa zdôrazňuje v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Eurobank, táto odmena je nižšia ako rozpätie 7 % až 9 %, ktoré je vymedzené v oznámení o rekapitalizácii. Obdobie nízkeho odmeňovania však bolo obmedzené na jeden rok v prípade opatrenia B1 a na päť mesiacov v prípade opatrenia B2 (to znamená až do konverzie preklenovacej rekapitalizácie na štandardnú rekapitalizáciu v kmeňových akciách, konkrétne opatrenia B4). Zatiaľ čo prvá a druhá preklenovacia rekapitalizácia neviedli k redukcii existujúcich akcionárov, rekapitalizácia na jar 2013, ktorá predstavovala konverziu prvej a druhej preklenovacej rekapitalizácie, týchto akcionárov významne zredukovala, keďže ich podiel na vlastnom kapitále banky klesol na 1,4 %. Mimoriadna situácia, ktorá pretrvávala od dátumu prvej preklenovacej rekapitalizácie, sa následne skončila. Pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Eurobank sa preto odstránili.
(322)
Okrem toho vzhľadom na atypický pôvod problémov banky, kde straty vyplývajú hlavne z odpustenia dlhu v prospech štátu (program zapojenia súkromného sektora a spätné odkúpenie dlhu, ktoré poskytujú významnú výhodu štátu, teda zníženie dlhu), a na následky dlhej recesie na jej domácom trhu môže Komisia akceptovať toto dočasné odchýlenie sa od štandardných požiadaviek na odmeňovanie stanovených v oznámení o rekapitalizácii (140).
(323)
Opatrenie B3 predstavovalo záväzok poskytnúť kapitál. Tento záväzok prijatý v decembri 2012 sa realizoval prostredníctvom skutočnej kapitálovej injekcie v období máj - jún 2013, iba o päť mesiacov neskôr. Z tohto dôvodu a z dôvodov uvedených v odôvodnení 322 je prijateľné, že za tento záväzok nebola vyplatená žiadna odmena.
(324)
Pokiaľ ide o opatrenie B4, v súlade s bodom 8 oznámenia o predĺžení z roku 2011 by sa kapitálové injekcie mali upísať s dostatočným diskontom z ceny akcií upravenej o účinok redukcie s cieľom náležite zaručiť primeranú odmenu pre štát. Zatiaľ čo táto rekapitalizácia neposkytla výrazný diskont z ceny akcií upravenej o účinok redukcie, v skutočnosti nebolo možné dosiahnuť výrazný diskont z teoretickej ceny bez upisovacieho práva (141). Pred rekapitalizáciou na jar 2013 bol kapitál banky záporný a jej trhová kapitalizácia predstavovala len niekoľko sto miliónov EUR. Za týchto okolností vzniká otázka, či by sa existujúci akcionári nemali zredukovať úplne. Komisia konštatuje, že emisná cena bola stanovená na úrovni 50 % diskontu z priemernej trhovej ceny počas 50 dní predchádzajúcich stanoveniu emisnej ceny. Komisia zároveň poznamenáva, že redukcia existujúcich akcionárov bola rozsiahla, pretože po tejto rekapitalizácii im vo vlastníctve zostalo iba 1,4 % z podielu na imaní banky. Použitie ďalšieho diskontu z trhovej ceny by preto malo len zanedbateľný vplyv na odmenu HFSF. Vzhľadom na osobitnú situáciu gréckych bánk vysvetlenú v odôvodnení 322 a vzhľadom na skutočnosť, že potreba podpory vyplýva z odpustenia dlhu v prospech štátu, sa Komisia domnieva, že emisná cena je dostatočne nízka.
(325)
Na záver možno uviesť, že opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú, pokiaľ ide o ich výšku aj formu, nevyhnutné ako pomoc na záchranu.
7.4.3. Primeranosť - opatrenia obmedzujúce negatívne externé vplyvy
(326)
Banka prijala veľmi vysokú štátnu pomoc. Táto situácia môže preto viesť k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže. Grécko sa však zaviazalo realizovať viacero opatrení zameraných na zníženie negatívnych externých vplyvov. Najmä záväzky zabezpečujú, že operácie banky budú aj naďalej prebiehať na komerčnom základe, ako je vysvetlené v odôvodneniach 131 a 132. Grécko sa takisto zaviazalo k zákazu akvizície, ako aj k niekoľkým odpredajom v zahraničí a v oblasti nebankových aktivít v Grécku, ako sa uvádza v odôvodnení 133. Obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže sa ďalej posudzuje v oddiele 7.6.
(327)
V banke bol vymenovaný aj monitorovací správca, ktorý má sledovať správne vykonávanie záväzkov týkajúcich sa správy a riadenia a obchodných operácií. Zabráni sa tým negatívnym zmenám v obchodnej praxi banky, a zároveň sa tým znížia možné negatívne externé vplyvy.
(328)
Nový komplexný plán reštrukturalizácie bol Komisii predložený 16. apríla 2014. Plán reštukturalizácie sa posudzuje v oddiele 7.6.
(329)
Na záver možno uviesť, že pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania v prípade banky Eurobank sa odstránili. Opatrenia B1, B2, B3 a B4 sú z hľadiska bodu 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008 primerané.
7.4.4. Záver o zlučiteľnosti rekapitalizácií z HFSF s oznámením o bankovníctve z roku 2008, oznámením o rekapitalizácii a oznámením o predĺžení z roku 2011
(330)
Komisia dospela k záveru, že rekapitalizácie z HFSF (opatrenia B1, B2, B3 a B4) sú z hľadiska bodu 15 oznámenia o bankovníctve z roku 2008, oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o predĺžení z roku 2011 vhodné, nevyhnutné a primerané.
7.5. ZLUČITEĽNOSŤ NÁKUPU BANKY NEW TT BANK A BANKY NEA PROTON BANK BANKOU S OZNÁMENÍM O REŠTRUKTURALIZÁCII
(331)
V bodoch 23 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii je vysvetlené, že akvizícia podnikov bankami, ktoré prijali pomoc, je zvyčajne v rozpore so záväzkom obmedziť náklady na reštrukturalizáciu a obmedziť narušenie hospodárskej súťaže. Okrem toho môže ohroziť alebo skomplikovať obnovenie životaschopnosti. Komisia musí preto posúdiť, či sú akvizície, ktoré banka vykonala, v súlade s oznámením o reštrukturalizácii.
7.5.1. Zlučiteľnosť akvizície banky New TT Bank s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.1.1. Vplyv akvizície banky New TT Bank na dlhodobú životaschopnosť banky
(332)
Pokiaľ ide o prevádzkovú ziskovosť, akvizície zo strany banky uľahčia návrat banky k dlhodobej životaschopnosti, keďže zlúčenie dvoch bánk na rovnakom geografickom trhu umožňuje realizovať zmysluplné synergie, napríklad v podobe zníženia počtu zamestnancov, zatvorenia pobočiek a zníženia režijných nákladov. Banka získa zákazníkov a vkladateľov a zároveň výrazne zníži náklady na distribúciu. To okrem racionalizácie ústredia funkcií povedie k zatvoreniu väčšiny pobočiek so značkou „T-Bank“ a niektorých pobočiek so značkou „Hellenic Postbank“.
(333)
Pokiaľ ide o pozíciu likvidity, transakcia má priaznivý vplyv aj na pomer úverov ku vkladom v banke a značne znižuje jeho nadmernú úroveň, pretože banka New TT Bank mala podstatne viac vkladov ako úverov. Bank of Greece vo svojom liste adresovanom HFSF z 8. júla 2013 konkrétne uvádza, že banka bola počas dvoch rokov, ktoré transakcii predchádzali, pod veľkým tlakom. Bank of Greece uviedla, že banka v Grécku prišla o svoj podiel na trhu a že sa do veľkej miery spolieha na financovanie z prostriedkov Eurosystému a núdzovú likviditu. Vo svojom liste Bank of Greece poukázala na rozsiahlu likvidnú medzeru, na konsolidovaný pomer úverov ku vkladom na úrovni 132 % a na zhoršené vnímanie banky zo strany zákazníkov. V tomto liste Bank of Greece uviedla, že akvizícia banky New TT Bank bankou povedie k „výraznému zvýšeniu vkladov [banky], a tým aj k zlepšeniu vnímania jej celkového profilu financovania zo strany vkladateľov a jej schopnosti prilákať nové vklady za lákavejších podmienok, než je tomu v súčasnosti“.
(334)
Akvizícia teda prispieva k náprave pozície likvidity banky, ktorá je nevyhnutná na obnovenie dlhodobej životaschopnosti. Komisia uznala pozitívny vplyv akvizície v liste z 8. júla 2013, ktorý útvary Komisie adresovali HFSF. V tomto liste Komisia uviedla, že návrh plánu reštrukturalizácie banky, ktorý Grécko predložilo pred akvizíciou banky New TT Bank, nespĺňa požiadavku na obnovenie dlhodobej životaschopnosti vzhľadom na zraniteľnosť súvahy banky na konci obdobia reštrukturalizácie. V tom istom liste Komisia uviedla, že „akvizícia banky [New TT Bank] s dostatkom vkladov bude kľúčovým faktorom nápravy súvahy [banky], a teda obnovenia jej dlhodobej životaschopnosti“. Toto posúdenie bolo opodstatnené vzhľadom na vplyv takejto akvizície na likvidnú pozíciu banky: „Podľa údajov z konca roka 2012 v dôsledku akvizície [tento] pomer úverov ku vkladom okamžite klesne z 155 % na 123 %, takže požiadavku [Komisie] by malo byť možné splniť [na] konci roka 2017“.
(335)
Komisia sa preto domnieva, že akvizícia je z hľadiska obnovenia dlhodobej životaschopnosti banky pozitívna.
7.5.1.2. Vplyv akvizície na výšku pomoci, ktorú banka potrebovala
(336)
V súlade s bodom 23 oznámenia o reštrukturalizácii by sa pomoc na reštrukturalizáciu nemala použiť na akvizíciu iných spoločností, ale iba na pokrytie nákladov na reštrukturalizáciu, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kúpnu cenu prostredníctvom nových akcií, takže akvizícia nebola financovaná zo štátnej pomoci. V dôsledku toho sa kapitálová potreba vytvorená zaplatením kúpnej ceny okamžite pokryla emisiou nových akcií tak, aby úhrada kúpnej ceny neviedla k čistému zvýšeniu kapitálových potrieb banky. Navyše HFSF bol 100 % vlastníkom banky New TT Bank, čo znamená, že všetky nové akcie emitované bankou získal fond HFSF, teda štát.
(338)
Akvizícia ako taká nebude viesť k ďalšej štátnej pomoci, pretože banka New TT Bank vyhovela všetkým regulačným kapitálovým požiadavkám. Okrem toho bola táto dočasná úverová inštitúcia vytvorená len niekoľko mesiacov pred jej akvizíciou. Keďže aktíva upadajúcej banky sa hodnotia a oceňujú reálnou hodnotou skôr, ako sú prevedené na dočasnú úverovú inštitúciu, možno predpokladať, že úverové portfólio banky New TT Bank nevykazovalo straty, ktoré by boli skryté alebo ktoré by neboli dostatočne kryté.
(339)
Na záver možno uviesť, že vzhľadom na osobitné okolnosti tohto prípadu akvizícia banky New TT Bank výnimočne nie je v rozpore so zásadou, že pomoc by mala byť obmedzená na nevyhnutné minimum.
7.5.1.3. Rušivý účinok akvizície na hospodársku súťaž
(340)
V súlade s bodmi 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii by sa štátna pomoc nemala použiť na akvizíciu konkurenčných podnikov na úkor spoločností, ktoré pomoc nedostali. V bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii sa zároveň uvádza, že akvizície sa môžu povoliť, ak sú súčasťou konsolidačného procesu nevyhnutného na obnovenie finančnej stability alebo na zabezpečenie efektívnej hospodárskej súťaže, že proces akvizície by mal byť spravodlivý a že akvizícia by na relevantnom trhu mala zabezpečiť podmienky efektívnej hospodárskej súťaže.
(341)
Banka New TT Bank nebola životaschopnou bankou na samostatnom základe. V memorande o hospodárskej a finančnej politike z 15. mája 2013 sa požadovala konsolidácia tejto banky. Transakciu možno považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je nevyhnutný na obnovenie finančnej stability, ako sa uvádza v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(342)
Na účely akvizície banky New TT Bank nepredložil platnú ponuku žiadny záujemca, ktorý pomoc nedostal, a proces predaja bol otvorený, transparentný a nediskriminačný. Banka teda nevytlačila žiadneho záujemcu, ktorý pomoc nedostal. Keďže akvizíciu schválil Helénsky orgán pre hospodársku súťaž (142), Komisia predpokladá, že výsledok procesu predaja zabezpečuje podmienky efektívnej hospodárskej súťaže v Grécku.
(343)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno konštatovať, že akvizícia banky New TT Bank je v súlade s bodom 4 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.1.4. Záver o akvizícii banky New TT Bank
(344)
Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na osobitnú situáciu gréckych bánk (143) a špecifiká akvizície banky New TT Bank je táto akvizícia zlučiteľná s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.5.2. Zlučiteľnosť akvizície banky Nea Proton Bank s oznámením o reštrukturalizácii
7.5.2.1. Vplyv akvizície banky Nea Proton Bank na dlhodobú životaschopnosť banky
(345)
Pokiaľ ide o prevádzkovú ziskovosť, akvizícia banky Nea Proton Bank by mala uľahčiť návrat banky k dlhodobej životaschopnosti, keďže zlúčenie dvoch spoločností na rovnakom geografickom trhu umožňuje realizovať zmysluplné synergie, napríklad v podobe zníženia počtu zamestnancov, zatvorenia pobočiek a zníženia režijných nákladov.
(346)
Akvizícia banky Nea Proton Bank umožňuje banke využiť tieto synergie. Banka získa zákazníkov a vkladateľov a zároveň zatvorí väčšinu pobočiek a racionalizuje informačný systém, ako aj funkcie ústredia. Transakciou sa takisto znížil pomer úverov ku vkladom banky, pretože banka Nea Proton Bank mala nižší pomer úverov ku vkladom. Na konci júna 2013 bol pomer čistých úverov ku vkladom banky približne 135,79 %, zatiaľ čo pomer čistých úverov ku vkladom banky Nea Proton Bank sa pohyboval okolo 52,68 %.
(347)
Na záver možno uviesť, že akvizícia mala pozitívny vplyv na dlhodobú životaschopnosť banky.
7.5.2.2. Vplyv akvizície banky Nea Proton Bank na výšku pomoci, ktorú banka potrebovala
(348)
V súlade s bodom 23 oznámenia o reštrukturalizácii by sa pomoc na reštrukturalizáciu nemala použiť na akvizíciu iných spoločností, ale iba na pokrytie nákladov na reštrukturalizáciu, ktoré sú potrebné na obnovenie životaschopnosti.
(349)
Banka kúpila banku Nea Proton Bank za symbolickú cenu (jedno euro), pričom nadobudnutý subjekt sa pred predajom primerane rekapitalizoval. Táto rekapitalizácia zahŕňala krytie budúcich strát z úverov a prevádzkových strát (144). V dôsledku toho sa akvizíciou primerane kapitalizovanej banky za jedno euro nezvýšili kapitálové potreby banky.
(350)
Na záver možno uviesť, že akvizícia banky Nea Proton Bank nie je v rozpore so zásadou, že pomoc by mala byť obmedzená na nevyhnutné minimum.
7.5.2.3. Rušivý účinok akvizície banky Nea Proton Bank na hospodársku súťaž
(351)
V súlade s bodmi 39 a 40 oznámenia o reštrukturalizácii by sa štátna pomoc nemala použiť na akvizíciu konkurenčných podnikov na úkor spoločností, ktoré pomoc nedostali.
(352)
Banka Nea Proton Bank nebola životaschopnou bankou na samostatnom základe. V memorande o hospodárskej a finančnej politike z 15. mája 2013 sa požadovala konsolidácia tejto banky. Akvizíciu možno považovať za súčasť konsolidačného procesu, ktorý je nevyhnutný na obnovenie finančnej stability, ako sa uvádza v bode 41 oznámenia o reštrukturalizácii.
(353)
Komisia zároveň konštatuje, že na účely akvizície banky Nea Proton Bank nepredložil platnú ponuku žiadny záujemca, ktorý pomoc nedostal, a že proces predaja bol otvorený, transparentný a nediskriminačný. Banka teda nevytlačila žiadneho záujemcu, ktorý pomoc nedostal. Keďže akvizíciu schválil Helénsky orgán pre hospodársku súťaž (145), Komisia predpokladá, že výsledok procesu predaja zabezpečuje podmienky efektívnej hospodárskej súťaže v Grécku.
(354)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno konštatovať, že akvizícia banky Nea Proton Bank je v súlade s bodom 4 oznámenia o reštrukturalizácii.
7.5.2.4. Záver o akvizícii banky Nea Proton Bank
(355)
Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na špecifiká akvizície banky Nea Proton Bank je táto akvizícia zlučiteľná s požiadavkami stanovenými v oznámení o reštrukturalizácii.
7.6. ZLUČITEĽNOSŤ OPATRENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C S OZNÁMENÍM O REŠTRUKTURALIZÁCII A OPATRENIA C S OZNÁMENÍM O BANKOVNÍCTVE Z ROKU 2013
7.6.1. Zdroje problémov a dôsledky pre hodnotenie podľa oznámenia o reštrukturalizácii
(356)
Ako sa uvádza v oddieloch 2.1.1 a 2.1.2, problémy, ktorým banka čelila, vyplývajú predovšetkým z gréckej krízy štátneho dlhu a hlbokej recesie v Grécku a južnej Európe. Pokiaľ ide o prvý faktor, grécka vláda stratila prístup na finančné trhy a nakoniec musela dojednať dohodu so svojimi domácimi i medzinárodnými veriteľmi, program zapojenia súkromného sektora, ktorý viedol k zrážke pohľadávok voči štátu o 53,3 %. Okrem toho sa 31,5 % pohľadávok vymenilo za nové grécke štátne dlhopisy s nižšími úrokovými sadzbami a dlhšou dobou splatnosti. Tieto nové grécke štátne dlhopisy v decembri 2012 z gréckych bánk spätne odkúpil štát za cenu v rozpätí od 30,2 % do 40,1 % ich nominálnej hodnoty, čím sa vykryštalizovala ďalšia strata pre grécke banky. Okrem vplyvu programu zapojenia súkromného sektora a spätného odkúpenia dlhu na jej kapitálovú pozíciu banka v období od roku 2010 do polovice roku 2012 zaznamenala aj obrovský odlev vkladov, a to v dôsledku hrozby, že Grécko opustí eurozónu vzhľadom na neudržateľný verejný dlh a hospodársku recesiu.
(357)
Opatrenia B1, B2, B3 a B4 dosiahli výšku 5 839 miliónov EUR, čo je približne výška straty účtovanej v dôsledku programu zapojenia súkromného sektora (5 781 miliónov EUR). V takom prípade a v prípade, že problémy nie sú primárne spôsobené nadmerným riskovaním, sa v bode 14 oznámenia o predĺžení z roku 2013 stanovuje, že Komisia svoje požiadavky zmierni.
(358)
Komisia uznáva, že časť kapitálových potrieb vyplýva z pravidelného vystavenia finančnej inštitúcie riziku štátneho dlhu v jej domovskej krajine. Táto skutočnosť bola zdôraznená aj v odôvodneniach 58 a 69 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank. V dôsledku toho banka nemusí vo svojom pláne reštrukturalizácie v takej miere riešiť problémy morálneho hazardu ako ostatné podporované finančné inštitúcie, ktoré akumulovali nadmerné riziká. Keďže opatrenia pomoci menej narúšajú hospodársku súťaž, opatrenia prijaté na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže by sa mali úmerne zmierniť. Vzhľadom na to, že program zapojenia súkromného sektora a spätné odkúpenie dlhu predstavujú odpustenie dlhu v prospech štátu, odmena štátu za rekapitalizáciu bánk môže byť nižšia.
(359)
Keďže grécke hospodárstvo od roku 2008 pokleslo o 25 %, banka musí prispôsobiť svoju organizáciu, štruktúru nákladov a obchodnú sieť tomuto novému prostrediu s cieľom obnoviť ziskovosť. Bez ohľadu na absenciu otázky morálneho hazardu musí preto banka reštrukturalizovať svoje aktivity v Grécku s cieľom zabezpečiť svoju dlhodobú životaschopnosť.
(360)
Komisia zároveň konštatuje, že vystavenie banky riziku gréckeho štátneho dlhu bolo väčšie ako v prípade niektorých iných bánk v Grécku. V dôsledku toho nemožno všetky straty z gréckych štátnych dlhopisov (strata z programu zapojenia súkromného sektora) pripísať pravidelnému vystaveniu finančnej inštitúcie riziku štátneho dlhu v jej domovskej krajine.
(361)
Druhou príčinou strát banky sú straty z jej úverov poskytnutých gréckym domácnostiam a podnikom. Komisia sa domnieva, že tieto straty sú spôsobené najmä mimoriadne hlbokým a dlhotrvajúcim poklesom HDP približne o 25 % počas obdobia piatich rokov, a nie rizikovými úverovými postupmi banky. Pomoc poskytnutá na pokrytie týchto strát preto nevytvára morálny hazard, ku ktorému dochádza, keď pomoc chráni banku pred následkami rizikového správania v minulosti. Pomoc má teda menej rušivý účinok (146).
(362)
Zdrojom časti kapitálových potrieb a strát z úverov sú však niektoré medzinárodné dcérske spoločnosti (v Rumunsku, Bulharsku, Poľsku a na Ukrajine). Napríklad v roku 2012 banka zaúčtovala straty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajine, pričom tieto dcérske spoločnosti čerpali vnútroskupinové financovanie vo výške 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zo záťažových testov vykonaných v roku 2012 s cieľom stanoviť kapitálové potreby banky takisto vyplynulo, že časť kapitálových potrieb bola spôsobená stratami zo zahraničných úverov. Podľa projekcií úverových strát dosiahli straty z týchto úverov výšku 1 228 miliónov EUR v prípade základného scenára a 1 622 miliónov EUR v prípade nepriaznivého scenára.
(364)
Na záver možno uviesť, že bod 14 oznámenia o predĺžení z roku 2011 sa vzťahuje na významnú časť strát a z nich vyplývajúcu potrebu pomoci, čo Komisii umožňuje, aby zmiernila svoje požiadavky. Potreba pomoci čiastočne vyplýva zo strát z gréckych úverov v dôsledku mimoriadne hlbokej a dlhej recesie, a nie z rizikových úverov. Pomoc poskytnutá za takýchto okolností nevytvára morálny hazard, a má preto menej rušivý účinok.
(365)
Na záver je potrebné dodať, že potreba pomoci čiastočne vyplýva z riskovania banky, najmä pokiaľ ide o jej zahraničné dcérske spoločnosti a jej vyššiu držbu gréckych štátnych dlhopisov.
7.6.2. Životaschopnosť
(366)
Plánom reštrukturalizácie sa musí zabezpečiť, aby finančná inštitúcia dokázala do konca obdobia reštrukturalizácie obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť (oddiel 2 oznámenia o reštrukturalizácii). V tomto prípade je obdobie reštrukturalizácie vymedzené ako obdobie začínajúce dátumom prijatia tohto rozhodnutia a končiace 31. decembrom 2018.
(367)
V súlade s bodmi 9 až 11 oznámenia o reštrukturalizácii predložilo Grécko rozsiahly a podrobný plán reštrukturalizácie, v ktorom poskytlo úplné informácie o obchodnom modeli banky. V pláne sa zároveň uvádzajú príčiny problémov, ktoré banku postihli, ako aj opatrenia prijaté na riešenie všetkých otázok životaschopnosti banky. V pláne reštrukturalizácie sa opisuje predovšetkým zvolená stratégia na zachovanie prevádzkovej efektívnosti banky a riešenie vysokej miery nesplácaných úverov, nízkej prevádzkovej efektívnosti, zraniteľnosti likvidity a kapitálovej pozície, ako aj jej zahraničných podnikov, ktorých financovanie a kapitál závisí od materskej spoločnosti.
7.6.2.1. Bankové aktivity v Grécku
(368)
Pokiaľ ide o likviditu a závislosť banky od financovania z prostriedkov Eurosystému, v pláne reštrukturalizácie sa predpokladá obmedzený rast veľkosti súvahy v Grécku, pričom vkladová základňa by mala opäť narásť. Závislosť od núdzovej likvidity, ktorá je už nižšia, sa bude naďalej znižovať, čo banke tiež pomôže znížiť náklady na svoje financovanie.
(369)
Záväzok týkajúci sa pomeru úverov k vkladom uvedený v odôvodnení 127 zaručuje, že štruktúra súvahy banky bude do konca obdobia reštrukturalizácie udržateľná. Predaj cenných papierov a iných vedľajších aktivít takisto posilní likvidnú pozíciu banky a zabezpečí jej nezávislosť od veľkoobchodných trhov. Vzhľadom na napätú likvidnú pozíciu banky môže Komisia prijať žiadosť gréckych orgánov o oprávnenie poskytovať banke likviditu prostredníctvom opatrenia poskytnutia záruky a opatrenia štátnych dlhopisov v rámci plánu podpory gréckych bánk.
(370)
S cieľom znížiť svoje náklady na financovanie sa banka tiež zaviazala k ďalšiemu znižovaniu úrokových sadzieb, ktoré vypláca na vklady, ako sa uvádza v odôvodnení 127. Komisia konštatuje, že takéto zníženie nákladov na vklady bude kľúčovým faktorom, ktorý prispeje k zlepšeniu rezervnej ziskovosti banky.
(371)
Banka od začiatku krízy výrazne racionalizovala svoju obchodnú sieť v Grécku znížením počtu pobočiek a zamestnancov. Do roku 2018 poklesnú celkové náklady banky o ďalších […] % v porovnaní s rokom 2013 (147). Na dosiahnutie tohto cieľa sa banka zaviazala k 31. decembru 2017 znížiť počet svojich pobočiek a zamestnancov v Grécku na maximálne […] pobočiek a […] zamestnancov s maximálnymi celkovými nákladmi v Grécku vo výške 800 miliónov EUR. Očakáva sa, že pomer nákladov a výnosov bude na konci obdobia reštrukturalizácie pod úrovňou […] %. Komisia sa domnieva, že plán reštrukturalizácie zachováva efektívnosť banky v novom trhovom prostredí.
(372)
Ďalšou kľúčovou oblasťou je riadenie nesplácaných úverov, pretože tieto úvery k 31. decembru 2013 predstavovali 29,4 % portfólia (148). Banka plánuje zriadiť špecializované oddelenie pre riadenie nesplácaných úverov. Zaviazala sa tiež dodržiavať prísne normy v súvislosti s úverovou politikou s cieľom v každej fáze úverového procesu maximalizovať hodnotu pre banku, ako sa uvádza v odôvodneniach 131 a 132.
7.6.2.2. Správa a riadenie
(373)
Keďže k 31. decembru 2013 vlastnil HFSF 95,23 % akcií banky, veľmi dôležitá je aj otázka správy a riadenia banky. Vzhľadom na doterajšie skúsenosti s gréckymi bankami v štátnom vlastníctve bol medzi bankou a HFSF v roku 2013 dohodnutý špecifický rámec vzťahu. Na základe uvedenej dohody sú bežné obchodné aktivity banky chránené pred nadmernými zásahmi hlavného akcionára a zároveň sa zabezpečuje, aby HFSF mohol monitorovať realizáciu plánu reštrukturalizácie a prostredníctvom vhodných konzultačných postupov predchádzať rizikovým krokom vedenia banky. Banka sa tiež zaviazala pozorne kontrolovať svoju expozíciu prepojeným dlžníkom.
(374)
V zákone o HFSF v znení zmien z roku 2014 sa stanovuje, že akcie, ktoré HFSF upísal počas rekapitalizácie na jar 2013, sa stanú akciami bez hlasovacieho práva, ak bude aspoň 50 % navýšenia kapitálu v roku 2014 upísaných súkromnými investormi. Pokiaľ ide o obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky, Komisia by kontrolu poskytnutú súkromným akcionárom hodnotila pozitívne, ak by do banky investovali významné množstvo vlastných prostriedkov. Komisia konštatuje, že obmedzenie hlasovacích práv HFSF sa nebude vzťahovať na hlasovania týkajúce sa stanov banky alebo podnikových udalostí alebo iných strategických rozhodnutí. Komisia pozitívne hodnotí skutočnosť, že ak banka nezrealizuje svoj plán reštrukturalizácie, HFSF automaticky opäť získa hlasovacie práva v plnom rozsahu. Tieto ustanovenia zaručujú, že aj keď HFSF nebude zasahovať do každodenných operácií banky, môže chrániť svoje záujmy ako akcionár a ako orgán zodpovedný za zabezpečovanie správnej realizácie plánu reštrukturalizácie.
7.6.2.3. Medzinárodné aktivity
(375)
Ako vyplýva z odôvodnení 362 a 363, niektoré medzinárodné aktivity banky v minulosti vyčerpali jej kapitál, likviditu a ziskovosť.
(376)
V pláne reštrukturalizácie sa počíta s posunom obchodného modelu banky smerom, ktorý banku zameria viac na […]. Banka už odpredala svoju neziskovú dcérsku spoločnosť v Poľsku, banku EFG Poland. Začala tiež s racionalizáciou ostatných dcérskych spoločností s cieľom posilniť proces upisovania úverov a znížiť likvidnú medzeru dcérskych spoločností. Plánuje odpredať […] dcérsku spoločnosť […] (149). Bude tiež naďalej reštrukturalizovať operácie dcérskych spoločností […] a […] pred ich možným neskorším odpredajom, ako sa uvádza v odôvodnení 116.
(377)
Celková ziskovosť zahraničných operácií bude obnovená od roku […]. V rovnakom čase dosiahnu finančné prostriedky poskytnuté zahraničným dcérskym spoločnostiam úroveň zníženú o […] v porovnaní s úrovňou k 31. decembru 2012.
(378)
Komisia sa preto domnieva, že banka tieto zahraničné dcérske spoločnosti dostatočne reštrukturalizuje a obmedzí ich veľkosť s cieľom v budúcnosti zabrániť vzniku ďalších kapitálových potrieb a nedostatku likvidity. Záväzok uvedený v odôvodnení 128, podľa ktorého sa má banka vyhnúť vkladom veľkých objemov kapitálu do svojich zahraničných dcérskych spoločností, zároveň zaisťuje, že zahraničné dcérske spoločnosti nebudú predstavovať hrozbu pre kapitál alebo likviditu.
7.6.2.4. Záver k otázke životaschopnosti
(379)
Podľa základného scenára, ktorý je opísaný v oddiele 2.4, dokáže banka na konci obdobia reštrukturalizácie dosiahnuť výnos umožňujúci pokryť všetky jej náklady a zabezpečiť primeranú návratnosť vlastného kapitálu pri zohľadnení jej rizikového profilu. Návratnosť vlastného kapitálu banky sa v roku 2018 podľa základného scenára zvýši na úroveň […] %. Zároveň sa očakáva, že kapitálová pozícia banky sa udrží na uspokojivej úrovni, pretože koeficient kapitálovej primeranosti od roku 2014 neklesne pod […] %.
(380)
Komisia na záver berie do úvahy aj nepriaznivý scenár opísaný v pláne reštrukturalizácie banky, ktorý predložili grécke orgány. Tento nepriaznivý scenár je založený na súbore predpokladov, s ktorými HFSF súhlasil. Zohľadňuje sa v ňom dlhšia a hlbšia recesia a tiež väčšia deflácia cien nehnuteľností (150). Podľa plánu reštrukturalizácie dokáže banka odolať primeranej miere záťaže, pretože, ako sa uvádza v prípade nepriaznivého scenára, na konci obdobia reštrukturalizácie bude naďalej zisková, dosiahne návratnosť vlastného kapitálu […] % a pomer základného kapitálu Tier 1 v roku 2018 na úrovni […] %.
(381)
Záťažové testy z roku 2013, ktoré uskutočnila Bank of Greece, potvrdzujú, že výška dodatočného kapitálu, ktorý sa získa v roku 2014, t. j. 2 864 miliónov EUR, postačuje na to, aby banka v období reštrukturalizácie prekonala krízovú situáciu podľa základného scenára. Banka tiež predloží banke Bank of Greece plán podmieneného kapitálu uvádzajúci opatrenia, ktoré sa majú vykonať v prípade, že sa hospodárske prostredie bude naďalej zhoršovať. Komisia pripomína, že pri vyhodnocovaní kapitálových potrieb v základnom scenári Bank of Greece už zohľadnila niekoľko úprav, ktoré viedli k zvýšeniu odhadovaných kapitálových potrieb v porovnaní s kapitálovými potrebami, ktoré odhadla banka vo vlastnom základnom scenári. Kapitálové potreby v základnom scenári, ktoré odhadla Bank of Greece, je preto možné považovať za druh záťažového testu. Na záver posúdenia životaschopnosti banky možno poznamenať, že Komisia nevyžaduje, aby mala banka vopred dostatok kapitálu na pokrytie kapitálových potrieb v záťažovom scenári podľa odhadu banky Bank of Greece, pretože tieto odhadované hodnoty zodpovedajú vysokej miere záťaže.
(382)
Okrem toho sa pozitívne hodnotí skutočnosť, že banka nebude viac investovať do listín na neinvestičnom stupni, čo prispeje k zachovaniu jej kapitálovej a likvidnej pozície.
(383)
Komisia preto môže vyvodiť záver, že banka prijala dostatočné opatrenia na riešenie otázok životaschopnosti v oblasti gréckych domácich bankových aktivít a zahraničných aktivít.
7.6.3. Vlastný príspevok a rozdelenie bremena
7.6.3.1. Posúdenie súladu opatrení A, B1, B2, B3 a B4 s oznámením o reštrukturalizácii
(384)
Ako sa uvádza v oznámení o reštrukturalizácii, banky a ich zainteresované strany sa musia na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere, aby sa zabezpečilo, že pomoc bude obmedzená na nevyhnutné minimum. Banky by mali na financovanie reštrukturalizácie využívať svoje vlastné zdroje, napríklad predajom aktív, zatiaľ čo zainteresované strany by podľa možnosti mali absorbovať straty banky. Záväzky prijaté bankou by mali zabezpečiť, aby boli použité vlastné zdroje a aby pôvodní akcionári a súkromní investori, ktorí sú držiteľmi hybridného kapitálu banky, prispievali k reštrukturalizácii.
7.6.3.1.1. Vlastný príspevok banky: odpredaje a zníženie nákladov
(385)
Banka odpredala významné podniky s cieľom zvýšiť svoju kapitálovú primeranosť. Odpredajom veľkej poľskej a tureckej dcérskej spoločnosti zlepšila svoju kapitálovú pozíciu približne o 750 miliónov EUR. Tieto odpredaje tiež zlepšili likvidnú pozíciu banky. Navýšenie základného imania banky Eurobank Properties umožnilo banke zvýšiť svoj kapitál o 200 miliónov EUR.
(386)
V pláne reštrukturalizácie sa počíta s odpredajom ďalších aktív v […] a […]. Banka sa konkrétne zaviazala znížiť výšku svojich zahraničných aktív na 8,77 miliardy EUR. Vzhľadom na znižovanie zadlženosti a uskutočnené odpredaje a po tomto dodatočnom znížení veľkosti sa výrazne zmenší geografický vplyv banky v […]
(387)
Banka sa tiež zaviazala, že bude ďalej znižovať rozsah svojich zahraničných aktivít v prípade, že bude potrebovať kapitálovú injekciu od HFSF presahujúcu 1 miliardu EUR. V uvedenom prípade by banka znížila svoje portfólio medzinárodných aktív na úroveň nižšiu ako 3,5 miliardy EUR. Ak bude kapitálová injekcia prostredníctvom opatrenia C nižšia ako 1 miliarda EUR, súkromní investori uskutočnia vklady najmenej vo výške 1,5 miliardy EUR, t. j. vyššie ako HFSF. Väčšia účasť súkromných investorov by výrazne znížila výšku potrebnej pomoci a viedla by k lepšiemu prerozdeleniu bremena.
(388)
Banka sa tiež zaviazala odpredať svoju veľkú a ziskovú dcérsku poisťovaciu spoločnosť.
(389)
S cieľom obmedziť svoje kapitálové potreby sa banka zaviazala, že nebude využívať kapitál na podporu alebo zväčšovanie svojich zahraničných dcérskych spoločností, ako sa uvádza v odôvodnení 128. Zo záväzkov navyše vyplýva, že banka nebude vykonávať ďalšie akvizície.
(390)
Banka sa tiež zapojila do rozsiahleho programu znižovania nákladov, ako sa uvádza v bode 2.4.2. Jej náklady budú do roku 2018 ďalej klesať. […]
(391)
Grécko sa zaviazalo, že banka do […] nevyplatí žiadnemu zamestnancovi alebo vedúcemu pracovníkovi celkovú ročnú odmenu (mzdu, príspevky na dôchodkové poistenie, bonus) vyššiu ako […]. Grécko sa okrem toho zaviazalo, že ak bude HFSF musieť upísať akékoľvek akcie banky, uplatní sa mzdový strop v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2013 (151).
7.6.3.1.2. Rozdelenie bremena medzi predchádzajúcich akcionárov a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Rekapitalizáciou na jar 2013 sa existujúci akcionári banky výrazne zredukovali (opatrenie B4). Majetková účasť existujúcich akcionárov sa znížila zo 100 % pred rekapitalizáciou jar 2013 len na 1,44 %. Komisia ďalej poukazuje na to, že banka od roku 2008 nevyplatila žiadne hotovostné dividendy. Komisia tiež kladne hodnotí skutočnosť, že HFSF vloží dodatočný kapitál iba vtedy, ak ho banka nedokáže získať na trhu za cenu, ktorá sa považuje za primeranú a ktorá bude stanovená na základe dvoch nezávislých odhadov.
7.6.3.1.3. Rozdelenie bremena medzi držiteľov podriadených dlhov
(393)
Držitelia podriadených dlhov banky prispeli k financovaniu nákladov na reštrukturalizáciu banky. Banka vykonala niekoľko analýz riadenia pasív s cieľom vytvoriť kapitál. Celková výška vymenených pasív predstavovala 748 miliónov EUR s kapitálovým ziskom 565 miliónov EUR, ako sa uvádza v odôvodneniach 122 a 123.
(394)
Nástroje, ktoré sú stále nesplatené, podliehajú zákazu vyplácania kupónov opísanému v odôvodnení 133. Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva, že je zabezpečené dostatočné rozdelenie bremena medzi súkromných hybridných investorov banky a že v tomto ohľade sú splnené požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii.
(395)
Na záver možno uviesť, že s prihliadnutím na ustanovenia v oddiele 7.6.1 sa Komisia domnieva, že Grécko s cieľom obmedziť opatrenia pomoci A, B1, B2, B3 a B4 na nevyhnutné minimum vykonalo dostatočné opatrenia v súvislosti s vlastným príspevkom a s rozdelením bremena.
7.6.3.2. Posúdenie súladu opatrenia C s oznámením o bankovníctve z roku 2013
(396)
Oznámenie o bankovníctve z roku 2013 dopĺňa oznámenie o reštrukturalizácii a vyzýva sa v ňom k lepšiemu rozdeleniu bremena a k tomu, aby banky, ktoré získali kapitálovú podporu, prijali ďalšie opatrenia na obmedzenie pomoci na minimum. V bode 29 oznámenia o bankovníctve z roku 2013 sa požaduje, aby členský štát preukázal, že všetky opatrenia na obmedzenie takejto pomoci na minimum boli využité v maximálnej možnej miere. Na tento účel musí členský štát predložiť plán navýšenia kapitálu, zabezpečiť primerané rozdelenie bremena medzi akcionárov a podriadených veriteľov a zabrániť odlevu prostriedkov pred prijatím rozhodnutia o reštrukturalizácii. Podľa oznámenia o bankovníctve z roku 2013 by plán navýšenia kapitálu mal zahŕňať predkupné práva pri emisii, nepovinné analýzy riadenia pasív, odpredaje s cieľom navýšiť kapitál, opatrenia na znižovanie zadlženosti, opatrenia na udržanie výnosov a ďalšie opatrenia, napríklad prísnu politiku nákladov a odmeňovania.
(397)
V bode 47 oznámenia o bankovníctve z roku 2013 sa stanovuje, že v prípade zistenia nedostatku kapitálu musí banka zabrániť odlevu finančných prostriedkov prostredníctvom súboru opatrení, ktorých cieľom je zabezpečiť rovnaký výsledok ako bežné zákazy vyplácania dividend a kupónov, zákazy akvizície, zákazy vedúceho postavenia pri stanovovaní cien alebo zákazy reklamy. Komisia konštatuje, že banka už tieto zákazy rešpektuje, pretože sú uvedené v zozname záväzkov, ktoré predložilo Grécko, ako sa uvádza v odôvodnení 133, a že banka od roku 2008 nevyplatila žiadne hotovostné dividendy.
(398)
Záväzok rekapitalizácie z roku 2014 (opatrenie C) zaisťuje rezervu na absorbovanie budúcich strát, ako bolo stanovené na základe záťažového testu, ktorý Bank of Greece vykonala v roku 2013 a zverejnila 6. marca 2014. Z výsledkov záťažového testu vyplýva, že banka potrebuje na pokrytie budúcich strát v stresovom scenári dodatočný kapitál vo výške 2 945 miliónov EUR. Opatrenie C sa vzťahuje len na kapitálové potreby, ktoré pretrvávajú, pretože i) nie je možné ich pokryť prostredníctvom ďalších odpredajov alebo opatrení na zvýšenie kapitálu (Komisia sa domnieva, že banka analyzovala všetky potenciálne odpredaje a zaviazala sa ku všetkým, ktoré môžu znížiť kapitálové potreby v rámci plánu navýšenia kapitálu predloženého banke Bank of Greece) a pretože ii) ich nepokrývajú súkromní investori v rámci navýšenia základného imania, ktoré sa uskutoční v apríli 2014. Z tohto dôvodu z neho banka nezíska žiadny prebytok kapitálu.
(399)
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 385 až 395, banka prijala opatrenia na obmedzenie potrebného kapitálu na minimum už pred vykonaním záťažového testu. Ak banka v rámci súčasnej analýzy navyšovania kapitálu dokáže získať väčšinu potrebného kapitálu od súkromných investorov a ďalšia pomoc, ktorú vyplatí HFSF, bude nižšia ako 1 miliarda EUR, nebude potrebný žiadny ďalší príspevok banky. Ak však bude výška pomoci vyplatenej prostredníctvom opatrenia C presahovať túto úroveň, bolo by vhodné, aby banka odpredala viac aktivít.
(400)
V súvislosti s rozdelením bremena sa v oznámení o bankovníctve z roku 2013 stanovuje, že pred poskytnutím pomoci v podobe kapitálovej podpory sa na základe primeraného rozdelenia bremena určí podiel príspevkov akcionárov, držiteľov hybridného kapitálu a držiteľov podriadených dlhov. Komisia konštatuje, že Grécko upravilo svoj vnútroštátny legislatívny rámec s cieľom zabezpečiť, aby podriadení veritelia prispievali na náklady spojené s reštrukturalizáciou banky pred vložením akéhokoľvek dodatočného kapitálu do banky. Komisia zároveň konštatuje, že Grécko sa zaviazalo vykonať opatrenia stanovené v článku 6a zákona o HFSF v znení zmien z roku 2014, na základe ktorých bude nedostatok kapitálu podľa potreby rozdelený medzi držiteľov kapitálových nástrojov iných podriadených pasív. Aj keď sa uvedené rozdelenie bremena uskutoční až po záväzku rekapitalizácie z roku 2014 (opatrenie C), Komisia sa vzhľadom na bod 45 oznámenia o bankovníctve z roku 2013 domnieva, že ak by povinná konverzia podriadeného dlhu a hybridného kapitálu mala nastať už v okamihu záväzku, výsledky by boli neprimerané. Ak by banka mala získať dostatok súkromného kapitálu na pokrytie všetkých kapitálových potrieb, ako je stanovené v záťažovom teste, ktorý vykonala Bank of Greece, konverzia držiteľov podriadených dlhov by bola neprimeraná. Záväzok Grécka zachrániť podriadených veriteľov pomocou vnútorných zdrojov pred tým, ako sa banke vyplatí akákoľvek kapitálová podpora, preto postačuje na zabezpečenie správneho rozdelenia bremena.
(401)
S cieľom zabezpečiť, aby sa vlastníci banky počas obdobia reštrukturalizácie v najväčšej možnej miere podieľali na obnove dostatočného kapitálového základu, sa Grécko zaviazalo, že do skončenia obdobia reštrukturalizácie si banka ponechá dividendy a nebude vyplácať žiadne kupóny, ktoré nie je povinná platiť zo zákona. Banka preto v súlade s bodom 26 oznámenia o reštrukturalizácii a bodom 47 oznámenia o bankovníctve z roku 2013 nebude využívať štátnu pomoc na platby na vlastné zdroje, ak na vykonanie týchto platieb nebude k dispozícii dostatočný zisk.
(402)
Banka sa tiež zaviazala, že do 31. decembra 2017 nevyplatí žiadnemu zamestnancovi alebo vedúcemu pracovníkovi celkovú ročnú odmenu (mzdu, príspevky na dôchodkové poistenie, bonus) vyššiu ako celková ročná odmena guvernéra banky Bank of Greece (bez prihliadnutia na možnosť, že sa guvernér dobrovoľne vzdá časti odmeny). Grécko sa okrem toho zaviazalo, že ak bude HFSF musieť upísať akékoľvek akcie banky, uplatní sa mzdový strop v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2013 (152).
(403)
Komisia musí posúdiť, či tento záväzok zahŕňajúci dva scenáre spĺňa požiadavky stanovené v oznámení o bankovníctve z roku 2013.
(404)
V prípade prvého scenára, v ktorom HFSF v skutočnosti nevloží do banky nový kapitál, sa pomoc zakotvená v opatrení C obmedzí len na záväzok upísania navýšenia kapitálu a HFSF nevyplatí ani jedno euro, pretože všetky nové akcie upíšu súkromní investori. V oznámení o bankovníctve z roku 2013 sa stanovuje, že po splatení pomoci sa obmedzenie odmien môže ukončiť. Pomoc zahrnutá v takomto záväzku upísania vo vzťahu k potenciálnemu navýšeniu základného imania však nemôže byť splatená, ak sa príslušný záväzok nikdy nezrealizuje (keďže štát banke nevyplatil žiadne peniaze). Za takých okolností môže Komisia súhlasiť s tým, aby sa po stanovenú dobu uplatňovalo obmedzenie odmien. Komisia sa domnieva, že záväzok Grécka, ktorý platí do 31. decembra 2017 (t. j. tri roky a osem mesiacov, ktoré uplynú jeden rok pred ukončením plánu reštrukturalizácie), predstavuje správne uplatňovanie posledného odseku bodu 38 oznámenia o bankovníctve z roku 2013. Keďže ročná odmena guvernéra banky Bank of Greece je nižšia ako strop stanovený v druhom odseku bodu 38 oznámenia o bankovníctve z roku 2013 a uvedený záväzok sa bude vzťahovať na celú skupinu, Komisia sa domnieva, že záväzok, ktorý Grécko navrhlo pre prípad, že by HSFS neupísal žiadny podiel v rámci plánovaného navýšenia kapitálu, je v súlade s bodom 38 oznámenia o bankovníctve z roku 2013.
(405)
V prípade druhého scenára, v ktorom by HFSF musel upísať akýkoľvek podiel banky, sa Grécko zaviazalo upraviť záväzok tak, aby bol v súlade s oznámením o bankovníctve z roku 2013. Komisia konštatuje, že ak by HFSF upísal akýkoľvek podiel, obmedzenie odmien by sa malo upraviť tak, aby sa skončilo súčasne s ukončením plánu reštrukturalizácie (31. decembra 2018) alebo po uskutočnení transakcie, ktorou bude splatená poskytnutá pomoc, podľa toho, čo nastane skôr, aby sa zachoval súlad s oznámením o bankovníctve z roku 2013. Keďže banka nemôže splatiť kmeňové akcie, Komisia akceptuje, aby sa predaj akcií na sekundárnom trhu so ziskom mohol rovnocenne považovať za splatenie pomoci.
(406)
Na záver možno konštatovať, že v prípade obidvoch scenárov je záväzok Grécka obmedziť odmeny v súlade s požiadavkami oznámenia o bankovníctve z roku 2013.
(407)
Pokiaľ ide o odmenu štátu, v oznámení o predĺžení z roku 2011 sa vyžaduje, aby sa nové akcie po úprave zohľadňujúcej zníženie emitovali s diskontom z trhovej ceny. Komisia konštatuje, že cieľom tejto požiadavky je zabezpečiť, aby štát získal dostatočnú odmenu za svoj akciový podiel v banke a aby sa predchádzajúci akcionári primerane zredukovali. V prípade opatrenia C je už štát hlavným akcionárom banky a vlastní viac ako 90 % akcií. Príliš veľký diskont z trhovej ceny by preto viedol k zníženiu odmeny štátu pri opatrení B4 a môže mať za následok pomoc investorom, ak by zľava podceňovala hodnotu banky. Aby sa tejto situácii predišlo, nesmie byť cena upisovania nižšia, ako je minimálna cena stanovená na základe dvoch hodnotení nezávislých odhadcov. Podrobné pravidlá stanovenia cien preto chránia HFSF pred neprimeraným znížením novými investormi a zároveň zabezpečujú, že HFSF bude upisovať nové akcie za cenu, ktorá odráža hodnotu banky. Za týchto okolností môže Komisia súhlasiť s možnosťou emitovať nové akcie s menším diskontom z aktuálnej trhovej ceny, ako sa predpokladalo v oznámení o predĺžení z roku 2011, a považuje minimálnu cenu za prijateľnú.
(408)
Ak by sa akcie emitovali za vyššiu cenu, hrozí, že by to odradilo súkromných investorov od účasti na navýšení základného imania, čo by následne obmedzilo navyšovanie súkromného kapitálu.
(409)
Komisia preto v prípade opatrenia C považuje mieru vlastného príspevku a rozdelenia bremena za vhodnú.
7.6.3.3. Záver k vlastnému príspevku a rozdeleniu bremena
(410)
Komisia konštatuje, že v porovnaní s celkovou poskytnutou štátnou rekapitalizáciu je miera vlastného príspevku a rozdelenia bremena v podobe predaja aktív oveľa nižšia ako miera, ktorú by Komisia zvyčajne považovala za dostatočnú. Vzhľadom na ustanovenia v oddiele 7.6.1, na základe ktorých môže Komisia súhlasiť s nižšou mierou vlastného príspevku a rozdelenia bremena, však možno konštatovať, že plán reštrukturalizácie zabezpečuje dostatočné opatrenia vlastného príspevku a rozdelenia bremena.
(411)
Plán reštrukturalizácie je tiež v súlade s požiadavkami oznámenia o bankovníctve z roku 2013, pokiaľ ide o opatrenie C.
7.6.4. Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
(412)
V oznámení o reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby boli v pláne reštrukturalizácie predložené opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže zaisťujúce konkurencieschopnosť bankového sektora. Týmito opatreniami by sa zároveň mali riešiť otázky morálneho hazardu a malo by sa zabezpečiť, aby štátna pomoc nebola využívaná na financovanie protisúťažného správania.
(413)
V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii sa uvádza, že pri posudzovaní výšky pomoci a výsledného narušenia hospodárskej súťaže musí Komisia vziať do úvahy absolútnu aj relatívnu výšku poskytnutej štátnej pomoci, ako aj mieru rozdelenia bremena a pozíciu finančnej inštitúcie na trhu po reštrukturalizácii. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že banka získala od štátu kapitál vo výške 16 % jej rizikovo vážených aktív (s vylúčením opatrenia C). Opatrením C sa banka zaväzuje vložiť ďalších 2 864 miliónov EUR, v dôsledku čoho dosiahne celková kapitálová pomoc výšku 23,7 % rizikovo vážených aktív banky. Okrem kapitálovej podpory banka získala aj podporu likvidity. Banka získala záruky likvidity, ktoré predstavovali 13 600 miliónov EUR k 15. aprílu 2011 a 13 932 miliónov EUR k 30. novembru 2013, čo zodpovedá 17 % súvahy banky k danému dátumu. Banka zároveň 31. decembra 2012 získala štátom zaručenú likviditu vo výške 12 miliárd EUR, ktorá zodpovedala 18 % súvahy banky k uvedenému dátumu. Potreba zaviesť opatrenia na obmedzenie možného narušenia hospodárskej súťaže je preto vzhľadom na uvedenú relatívne veľkú výšku pomoci opodstatnená. Trhové podiely banky v Grécku sú navyše vysoké; k 31. decembru 2012 dosahovali výšku 17 % v prípade úverov a 12 % v prípade vkladov. Akvizíciou banky New TT Bank a banky Nea Proton Bank sa trhové podiely banky v septembri 2013 zvýšili na 20,7 % úverov a 18,8 % vkladov (153).
(414)
Komisia pripomína, že problémy banky boli spôsobené najmä vonkajšími šokmi, ako je grécka kríza štátneho dlhu a dlhotrvajúca recesia, ktorá narúšala grécke hospodárstvo od roku 2008, ako sa uvádza v odôvodnení 69 rozhodnutia o začatí konania v prípade banky Eurobank. Potreba riešiť otázky morálneho hazardu nie je taká naliehavá, pretože banka nepodstupovala neprimerané riziká. Ako sa uvádza v oddiele 7.6.1, opatrenia pomoci majú vzhľadom na tieto faktory menej rušivý účinok, čo znižuje aj potrebu prijať opatrenia proti narušeniu hospodárskej súťaže. Na základe uvedených dôvodov môže Komisia výnimočne súhlasiť, že aj napriek veľkej výške podpory sa v pláne reštrukturalizácie nepredpokladá znižovanie súvahy a úverov v Grécku.
(415)
Komisia však poznamenáva, že štátna rekapitalizácia umožnila banke pokračovať v bankových aktivitách na zahraničných trhoch a poisťovacích aktivitách v Grécku.
(416)
V tejto súvislosti Komisia okrem znižovania zadlženosti a reštrukturalizácie, ktoré sa už realizovali, upozorňuje na záväzok banky predať svoje poisťovacie činnosti do […], znížiť veľkosť svojich medzinárodných aktív do 31. decembra 2018, čo pravdepodobne povedie k ďalším odpredajom v […] a […], a tiež vyhnúť sa použitiu pomoci na financovanie rastu týchto podnikov. Komisia považuje za primerané, aby bolo zníženie zahraničných aktív rozsiahlejšie v prípade, že HFSF vyplatí banke v rámci opatrenia C dodatočnú kapitálovú pomoc vyššiu ako 1 miliarda EUR. Ako sa uvádza v odôvodnení 295, v dôsledku tejto platby by poskytnutá pomoc narúšala hospodársku súťaž viac ako v prípade záväzku podieľať sa na navýšení kapitálu. Ak by však bol dodatočný vložený kapitál nižší ako 1 miliarda EUR, znamenalo by to väčšiu účasť súkromných investorov, a to najmenej vo výške 1,5 miliardy EUR. Okrem toho by väčšia účasť súkromných investorov predstavovala ďalšie rozdelenie bremena, ako je vysvetlené v odôvodnení 388. V bode 31 oznámenia o reštrukturalizácii sa uvádza, že pri posudzovaní opatrení rozdelenia bremena sa bude brať do úvahy cena zaplatená za pomoc poskytnutú od štátu, ako aj miera rozdelenia bremena. Ďalšiemu narušeniu hospodárskej súťaže sa preto bude zamedzovať, ak HFSF vloží menej ako 1 miliardu EUR.
(417)
Grécko sa takisto zaviazalo k zákazu akvizície s cieľom zaistiť, že banka nebude používať štátnu pomoc na nadobudnutie nových podnikov. Tento zákaz pomáha zabezpečiť, aby sa pomoc použila výlučne na podporu obnovenia životaschopnosti gréckych bankových aktivít a nie napríklad na rast na zahraničných trhoch.
(418)
Záväzok znížiť úroky z gréckych vkladov, ktoré stúpli na neudržateľne vysokú úroveň, zároveň zaisťuje, že pomoc nebude použitá na financovanie neudržateľných stratégií prijímania vkladov, ktoré narúšajú hospodársku súťaž na gréckom trhu. Podobne záväzok realizovať prísne pravidlá, pokiaľ ide o tvorbu cien nových úverov na základe riadneho posúdenia úverového rizika, bude brániť banke narúšať hospodársku súťaž na gréckom trhu nevhodnými stratégiami cien úverov pre klientov.
(419)
Vzhľadom na osobitnú situáciu opísanú v oddiele 7.6.1 a na opatrenia plánu reštrukturalizácie sa Komisia domnieva, že existujú dostatočné záruky proti narušeniu hospodárskej súťaže.
7.7. MONITOROVANIE
(420)
Podľa oddielu 5 oznámenia o reštrukturalizácii je potrebné pravidelne vypracúvať správy, aby Komisia mohla overiť správne vykonávanie plánu reštrukturalizácie. Ako sa uvádza v záväzkoch (154), Grécko zabezpečí, aby monitorovací správca, ktorého už banka so súhlasom Komisie vymenovala, monitoroval záväzky Grécka týkajúce sa činností reštrukturalizácie v Grécku a v zahraničí, správy a riadenia a obchodných operácií. Komisia sa preto domnieva, že je zabezpečené primerané monitorovanie vykonávania plánu reštrukturalizácie.
8. ZÁVER
(421)
Komisia sa domnieva, že Grécko neoprávnene realizovalo opatrenia pomoci SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), čím porušilo článok 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pretože ich realizovalo pred ich formálnym oznámením. Komisia sa však domnieva, že plán reštrukturalizácie, pokiaľ sa vykoná spoločne so záväzkami uvedenými v prílohách, zabezpečuje obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky, je postačujúci, pokiaľ ide o rozdelenie bremena a vlastného príspevku, a je vhodný a primeraný na vyváženie účinkov opatrení pomoci narúšajúcich hospodársku súťaž, ktoré sa posudzujú v tomto rozhodnutí. Plán reštrukturalizácie a predložené záväzky spĺňajú kritériá oznámenia o reštrukturalizácii, a preto sa opatrenia pomoci môžu považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Nasledujúce opatrenia, ktoré Grécko vykonalo alebo plánuje vykonať, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy:
a)
núdzová likvidita, ktorú banke Eurobank Ergasias SA. (ďalej len „Eurobank“) poskytla Bank of Greece a ktorú zaručuje Helénska republika (opatrenie L2);
b)
druhá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 1 341 miliónov EUR, ktorú banke Eurobank poskytol Helénsky fond finančnej stability (ďalej len „HFSF“) v decembri 2012 (opatrenie B2);
c)
záväzný prísľub vo výške 528 miliónov EUR, ktorý banke Eurobank poskytol HFSF 21. decembra 2012 (opatrenie B3);
d)
rekapitalizácia vo výške 5 839 miliónov EUR, ktorú banke Eurobank poskytol HFSF v máji 2013 (opatrenie B4);
e)
záväzok rekapitalizácie vo výške 2 864 miliónov EUR, ktorý poskytol HFSF v nadväznosti na navýšenie základného imania vo výške 2 864 miliónov EUR, ktoré bolo schválené na mimoriadnom valnom zhromaždení akcionárov 12. apríla 2014 v zmysle zákona o HFSL č. 3864/2010 v znení zmien (opatrenie C);
f)
kapitálová injekcia vo výške 395 miliónov EUR, ktorú banke Nea Proton Bank poskytol HFSF 28. augusta 2013 (opatrenie NP3).
2. So zreteľom na plán reštrukturalizácie vzťahujúci sa na skupinu Eurobank Group [Eurobank Ergasias SA a všetky jej dcérske spoločnosti (grécke a zahraničné bankové aj nebankové dcérske spoločnosti a pobočky)] predložený 16. apríla 2014 a na záväzky, ktoré predložilo Grécko 16. apríla 2014, je s vnútorným trhom zlučiteľná táto štátna pomoc:
a)
kapitálová injekcia vo výške 950 miliónov EUR, ktorú poskytlo Grécko banke Eurobank v máji 2009 v rámci plánu rekapitalizácie (opatrenie A);
b)
núdzová likvidita vo výške 12 miliárd EUR k 31. decembru 2012, ktorú banke Eurobank poskytla Bank of Greece a ktorú zaručuje Grécko od júla 2011 (opatrenie L2);
c)
prvá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 3 970 miliónov EUR, ktorú banke Eurobank poskytol HFSF v máji 2012 (opatrenie B1);
d)
druhá preklenovacia rekapitalizácia vo výške 1 341 miliónov EUR, ktorú banke Eurobank poskytol HFSF v decembri 2012 (opatrenie B2);
e)
záväzný prísľub vo výške 528 miliónov EUR, ktorý banke Eurobank poskytol HFSF 21. decembra 2012 (opatrenie B3);
f)
rekapitalizácia vo výške 5 839 miliónov EUR, ktorú banke Eurobank poskytol HFSF v máji 2013 (opatrenie B4);
g)
záväzok rekapitalizácie vo výške 2 864 miliónov EUR, ktorý banke Eurobank poskytol HFSF v nadväznosti na navýšenie základného imania vo výške 2 864 miliónov EUR, ktoré bolo schválené na mimoriadnom valnom zhromaždení akcionárov 12. apríla 2014 v zmysle zákona o HFSL č. 3864/2010 v znení zmien (opatrenie C);
h)
kapitálová injekcia vo výške 80 miliónov EUR, ktorú Grécko poskytlo banke Proton Bank v máji 2009 (opatrenie Pr1);
i)
financovanie celkovej likvidnej medzery vo výške 1 121,6 milióna EUR, ktoré poskytol Helénsky fond ochrany vkladov a investícií (ďalej len „HDIGF“) a HFSF na aktivity prevedené z banky Proton Bank do banky Nea Proton Bank v októbri 2011 a v máji 2012 (opatrenie NP1);
j)
celková kapitálová injekcia vo výške 515 miliónov EUR, ktorú banke Nea Proton Bank poskytol HFSF v októbri 2011, vo februári 2012, v auguste 2012 a decembri 2012 (opatrenie NP2);
k)
kapitálová injekcia vo výške 395 miliónov EUR, ktorú banke Nea Proton Bank poskytol HFSF 28. augusta 2013 (opatrenie NP3);
l)
financovanie celkovej likvidnej medzery vo výške 677 miliónov EUR, ktoré poskytol HDIGF a HFSF na aktivity prevedené z banky T Bank do banky Hellenic Postbank („TT Bank“) v decembri 2011 a vo februári 2013 (opatrenie T);
m)
kapitálová injekcia vo výške 224,96 milióna EUR, ktorú banke TT Bank poskytlo Grécko v máji 2009 (opatrenie TT);
n)
financovanie celkovej likvidnej medzery vo výške 3 732,6 milióna EUR, ktoré poskytol HFSF na aktivity prevedené z banky TT Bank do banky New Hellenic Postbank („New TT Bank“) v januári a júni 2013 (opatrenie NTT1);
o)
kapitálová injekcia vo výške 500 miliónov EUR, ktorú banke New TT Bank poskytol HFSF 29. januára 2013 (opatrenie NTT2).
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.
V Bruseli 29. apríla 2014